# Az Európai Unió L 280/2021

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 280 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 64. évfolyam2021. augusztus 3. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 280

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

64. évfolyam2021. augusztus 3.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | Tájékoztatás a levélváltás formájában az Európai Unió és az Argentin Köztársaság között létrejött, az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXVIII. cikke alapján az EU CLXXV. engedményes listájában szereplő valamennyi vámkontingensre vonatkozó engedményeknek az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépése következtében szükséges módosításáról szóló megállapodás hatálybalépésének időpontjáról | 1 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/1279 végrehajtási határozata (2021. július 28.) Görögország megerősített felügyeletének meghosszabbításáról
  (az értesítés a C(2021) 5605. számú dokumentummal történt) | 2 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

Tájékoztatás a levélváltás formájában az Európai Unió és az Argentin Köztársaság között létrejött, az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXVIII. cikke alapján az EU CLXXV. engedményes listájában szereplő valamennyi vámkontingensre vonatkozó engedményeknek az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépése következtében szükséges módosításáról szóló megállapodás hatálybalépésének időpontjáról

1

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2021/1279 végrehajtási határozata (2021. július 28.) Görögország megerősített felügyeletének meghosszabbításáról
  (az értesítés a C(2021) 5605. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2021) 5605. számú dokumentummal történt)

2

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 2021.8.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 280/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 280/1

---

Tájékoztatás a levélváltás formájában az Európai Unió és az Argentin Köztársaság között létrejött, az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXVIII. cikke alapján az EU CLXXV. engedményes listájában szereplő valamennyi vámkontingensre vonatkozó engedményeknek az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépése következtében szükséges módosításáról szóló megállapodás hatálybalépésének időpontjáról

A levélváltás formájában az Európai Unió és az Argentin Köztársaság között létrejött, az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXVIII. cikke alapján az EU CLXXV. engedményes listájában szereplő valamennyi vámkontingensre vonatkozó engedményeknek az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépése következtében szükséges módosításáról szóló, 2021. május 10-én Brüsszelben aláírt megállapodás (1)
  2021. július 13-án hatályba lépett.

1

---

(1)  
  HL L 264., 2021.7.26., 3. o.

1

---

HATÁROZATOK

| 2021.8.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 280/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.8.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 280/2

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1279 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2021. július 28.)

Görögország megerősített felügyeletének meghosszabbításáról

(az értesítés a C(2021) 5605. számú dokumentummal történt)

(Csak a görög nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségek által fenyegetett euróövezeti tagállamok gazdasági és költségvetési felügyeletének megerősítéséről szóló, 2013. május 21-i 472/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Európai Stabilitási Mechanizmus keretében nyújtott pénzügyi támogatás 2018. augusztus 20-i lezárultát követően az (EU) 2018/1192 bizottsági végrehajtási határozat (2) a 2018. augusztus 21-ével kezdődő hat hónapos időszakra megerősített felügyelet alá vonta Görögországot. A Bizottság a megerősített felügyeletet azóta ötször meghosszabbította (3), mind az öt alkalommal további hat hónapra, legutóbb 2021. február 21-ével kezdődően. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Stabilitási Mechanizmus keretében nyújtott pénzügyi támogatás 2018. augusztus 20-i lezárultát követően az (EU) 2018/1192 bizottsági végrehajtási határozat (2) a 2018. augusztus 21-ével kezdődő hat hónapos időszakra megerősített felügyelet alá vonta Görögországot. A Bizottság a megerősített felügyeletet azóta ötször meghosszabbította (3), mind az öt alkalommal további hat hónapra, legutóbb 2021. február 21-ével kezdődően.

| (2) | Görögország 2010 óta jelentős összegű pénzügyi támogatást kapott, amelynek következtében az euróövezeti tagállamokkal, az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszközzel és az Európai Stabilitási Mechanizmussal szemben fennálló kötelezettségei összesen 242 152 millió EUR-t tesznek ki. Európai partnerei kedvező feltételek mellett nyújtottak pénzügyi támogatást Görögország számára, és 2012-ben, majd az Európai Stabilitási Mechanizmus keretében 2017-ben egyedi intézkedéseket fogadtak el az adósság fenntarthatóbb alapokra helyezése érdekében. Az eurócsoport 2018. június 22-én politikai megállapodásra jutott arról, hogy az államadósság fenntarthatóságának biztosítása érdekében további intézkedéseket hajt végre. Ezek közül néhányról – többek között az euróövezeti nemzeti központi bankok által a nettó pénzügyi eszközökről szóló megállapodás és az értékpapírpiaci program keretében tartott görög államkötvényekből eredő jövedelemnek megfelelő összegek transzferéről – az eurócsoport félévente dönthet annak függvényében, hogy Görögország a megerősített felügyelet keretében kedvező értékelést kap-e a programot követően tett szakpolitikai kötelezettségvállalásainak teljesítésére vonatkozóan. Az eurócsoport 2019. áprilisi, 2019. decemberi, 2020. júniusi, 2020. novemberi és 2021. júniusi megállapodásának eredményeként lehetővé vált a szakpolitikai feltételekhez kötött adósságenyhítő intézkedések első öt szakaszának végrehajtása. |
| --- | --- |

(2)

Görögország 2010 óta jelentős összegű pénzügyi támogatást kapott, amelynek következtében az euróövezeti tagállamokkal, az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszközzel és az Európai Stabilitási Mechanizmussal szemben fennálló kötelezettségei összesen 242 152 millió EUR-t tesznek ki. Európai partnerei kedvező feltételek mellett nyújtottak pénzügyi támogatást Görögország számára, és 2012-ben, majd az Európai Stabilitási Mechanizmus keretében 2017-ben egyedi intézkedéseket fogadtak el az adósság fenntarthatóbb alapokra helyezése érdekében. Az eurócsoport 2018. június 22-én politikai megállapodásra jutott arról, hogy az államadósság fenntarthatóságának biztosítása érdekében további intézkedéseket hajt végre. Ezek közül néhányról – többek között az euróövezeti nemzeti központi bankok által a nettó pénzügyi eszközökről szóló megállapodás és az értékpapírpiaci program keretében tartott görög államkötvényekből eredő jövedelemnek megfelelő összegek transzferéről – az eurócsoport félévente dönthet annak függvényében, hogy Görögország a megerősített felügyelet keretében kedvező értékelést kap-e a programot követően tett szakpolitikai kötelezettségvállalásainak teljesítésére vonatkozóan. Az eurócsoport 2019. áprilisi, 2019. decemberi, 2020. júniusi, 2020. novemberi és 2021. júniusi megállapodásának eredményeként lehetővé vált a szakpolitikai feltételekhez kötött adósságenyhítő intézkedések első öt szakaszának végrehajtása.

| (3) | Görögország az eurócsoporton belül kötelezettséget vállalt az Európai Stabilitási Mechanizmus makrogazdasági kiigazítási programja (a továbbiakban: program) keretében elfogadott valamennyi kulcsfontosságú reform folytatására és befejezésére, valamint a program és annak elődprogramjai keretében elfogadott fontos reformok céljainak fenntartására. Görögország kötelezettséget vállalt arra is, hogy egyedi intézkedéseket hajt végre a költségvetési és fiskális-strukturális szakpolitikák, a szociális jólét, a pénzügyi stabilitás, a munkaerő- és a termékpiacok, a privatizáció és a közigazgatás területén. Ezek az eurócsoport 2018. június 22-i nyilatkozatának mellékletében foglalt egyedi intézkedések hozzájárulnak Görögország túlzott makrogazdasági egyensúlyhiányának és a gazdasági nehézségek forrásainak vagy potenciális forrásainak kezeléséhez. |
| --- | --- |

(3)

Görögország az eurócsoporton belül kötelezettséget vállalt az Európai Stabilitási Mechanizmus makrogazdasági kiigazítási programja (a továbbiakban: program) keretében elfogadott valamennyi kulcsfontosságú reform folytatására és befejezésére, valamint a program és annak elődprogramjai keretében elfogadott fontos reformok céljainak fenntartására. Görögország kötelezettséget vállalt arra is, hogy egyedi intézkedéseket hajt végre a költségvetési és fiskális-strukturális szakpolitikák, a szociális jólét, a pénzügyi stabilitás, a munkaerő- és a termékpiacok, a privatizáció és a közigazgatás területén. Ezek az eurócsoport 2018. június 22-i nyilatkozatának mellékletében foglalt egyedi intézkedések hozzájárulnak Görögország túlzott makrogazdasági egyensúlyhiányának és a gazdasági nehézségek forrásainak vagy potenciális forrásainak kezeléséhez.

| (4) | A Bizottság 2021. június 2-án közzétette a Görögországra vonatkozó 2021. évi részletes vizsgálatot (4). A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Görögországban továbbra is túlzott mértékű makrogazdasági egyensúlyhiányok állnak fenn. Ezek az egyensúlyhiányok az államadósság magas szintjéhez, a nemteljesítő hitelek magas arányához és a külső egyensúly nem teljes körű helyreállításához kapcsolódnak, miközben még mindig magas – bár csökken – a munkanélküliség és alacsony a potenciális növekedés. Az elemzés szerint ezek a sebezhetőségek tartósan fennmaradnak. Meg kell jegyezni, hogy a Görögországra vonatkozó idei részletes vizsgálatban a sebezhetőségek értékelésének kontextusa jelentősen eltér a tavalyitól. Emellett a Covid19-világjárvány alakulását, a helyreállítás erősségét és a válság lehetséges strukturális következményeit továbbra is nagyfokú bizonytalanság övezi, ami óvatos értékelést tesz szükségessé. Az elmúlt év szakpolitikai intézkedései általában a Covid19-sokk hatásainak enyhítésére és a helyreállítás megkönnyítésére összpontosítottak. Ez növelte az eladósodottságot, de középtávon várhatóan támogatni fogja a kiigazítást. Az államadósság 2020-ban jelentősen nőtt, és várhatóan csak 2022-től kezd csökkenni. Az államadósság nagy része közszférabeli hitelezők által nyújtott hitelekhez kapcsolódik, és azt alacsony kamatú, hosszú lejáratú hitelekkel finanszírozzák, ami a nagy készpénzpufferrel együtt védelmet nyújt Görögországnak a rövid távú ingadozásokkal szemben. A folyó fizetési mérleg hiánya a közelmúltban nőtt, és az előrejelzések szerint számottevő marad, nagyrészt a Covid19-válságnak a jelentős turisztikai ágazatra gyakorolt hatása miatt. A bankszektorban a nemteljesítő hitelek továbbra is magas aránya határozott csökkenő tendenciát mutatott, főként a Herkules eszközvédelmi program keretében értékesített hitelek miatt. Fennáll azonban a kockázata annak, hogy a hitelfelvevők Covid19-sokkokkal szembeni védelmére hozott intézkedések kivezetésével a nemteljesítő hitelek felhalmozódása ismét megindul. Ugyanakkor a bankok és az állam között tartósan fennáll az egyre erősödő visszacsatolási spirál, és a bankok nyereségességi kilátásai továbbra is gyengék. A növekedési kilátások javítására irányuló erőfeszítéseket aláássa az alacsony tőkeellátottság, a népesség elöregedése és a képzett munkaerő elvándorlása. A jövőre nézve a görög helyreállítási és rezilienciaépítési terv lehetőséget kínál az egyensúlyhiányok, a beruházási és reformszükségletek kezelésére. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2021. június 2-án közzétette a Görögországra vonatkozó 2021. évi részletes vizsgálatot (4). A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Görögországban továbbra is túlzott mértékű makrogazdasági egyensúlyhiányok állnak fenn. Ezek az egyensúlyhiányok az államadósság magas szintjéhez, a nemteljesítő hitelek magas arányához és a külső egyensúly nem teljes körű helyreállításához kapcsolódnak, miközben még mindig magas – bár csökken – a munkanélküliség és alacsony a potenciális növekedés. Az elemzés szerint ezek a sebezhetőségek tartósan fennmaradnak. Meg kell jegyezni, hogy a Görögországra vonatkozó idei részletes vizsgálatban a sebezhetőségek értékelésének kontextusa jelentősen eltér a tavalyitól. Emellett a Covid19-világjárvány alakulását, a helyreállítás erősségét és a válság lehetséges strukturális következményeit továbbra is nagyfokú bizonytalanság övezi, ami óvatos értékelést tesz szükségessé. Az elmúlt év szakpolitikai intézkedései általában a Covid19-sokk hatásainak enyhítésére és a helyreállítás megkönnyítésére összpontosítottak. Ez növelte az eladósodottságot, de középtávon várhatóan támogatni fogja a kiigazítást. Az államadósság 2020-ban jelentősen nőtt, és várhatóan csak 2022-től kezd csökkenni. Az államadósság nagy része közszférabeli hitelezők által nyújtott hitelekhez kapcsolódik, és azt alacsony kamatú, hosszú lejáratú hitelekkel finanszírozzák, ami a nagy készpénzpufferrel együtt védelmet nyújt Görögországnak a rövid távú ingadozásokkal szemben. A folyó fizetési mérleg hiánya a közelmúltban nőtt, és az előrejelzések szerint számottevő marad, nagyrészt a Covid19-válságnak a jelentős turisztikai ágazatra gyakorolt hatása miatt. A bankszektorban a nemteljesítő hitelek továbbra is magas aránya határozott csökkenő tendenciát mutatott, főként a Herkules eszközvédelmi program keretében értékesített hitelek miatt. Fennáll azonban a kockázata annak, hogy a hitelfelvevők Covid19-sokkokkal szembeni védelmére hozott intézkedések kivezetésével a nemteljesítő hitelek felhalmozódása ismét megindul. Ugyanakkor a bankok és az állam között tartósan fennáll az egyre erősödő visszacsatolási spirál, és a bankok nyereségességi kilátásai továbbra is gyengék. A növekedési kilátások javítására irányuló erőfeszítéseket aláássa az alacsony tőkeellátottság, a népesség elöregedése és a képzett munkaerő elvándorlása. A jövőre nézve a görög helyreállítási és rezilienciaépítési terv lehetőséget kínál az egyensúlyhiányok, a beruházási és reformszükségletek kezelésére.

| (5) | A világjárvány kezdete óta az EU és tagállamai példa nélküli intézkedésekkel védték az emberek életét és megélhetését. A Covid19-világjárványra válaszul és az összehangolt uniós megközelítés részeként Görögország további költségvetési intézkedéseket fogadott el egészségügyi rendszere kapacitásának növelése érdekében, és kibővítette a leginkább érintett emberek és vállalkozások támogatására szolgáló fiskális és likviditási intézkedéseket. Az EU támogatta az egészségügyi válság kezelésére és a gazdasági sokkhatás enyhítésére irányuló nemzeti erőfeszítéseket. Költségvetési forrásokat szabadított fel a vírus elleni küzdelem céljából, aktiválta a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezését, teljes mértékben kihasználta az állami támogatási szabályok keretében előirányzott rugalmasságot, és új támogatási eszközöket hozott létre, mint például a koronavírus-reagálási beruházási kezdeményezéseket (CRII és CRII+), valamint a szükséghelyzeti munkanélküliségi kockázatokat mérséklő ideiglenes támogatást nyújtó új európai eszközt (SURE). A SURE program keretében Görögország 5,2 milliárd EUR-t kapott. Az 1,8 milliárd EUR összegű jóváhagyott projektfinanszírozás révén Görögország az Európai Beruházási Bank külön erre a célra létrehozott páneurópai garanciaalapjából is részesül, amely Unió-szerte támogatást mozgósít a vállalkozások számára. Ezeket az intézkedéseket az Európai Központi Bank, az Európai Stabilitási Mechanizmus és az Európai Beruházási Bank által hozott intézkedések egészítik ki. |
| --- | --- |

(5)

A világjárvány kezdete óta az EU és tagállamai példa nélküli intézkedésekkel védték az emberek életét és megélhetését. A Covid19-világjárványra válaszul és az összehangolt uniós megközelítés részeként Görögország további költségvetési intézkedéseket fogadott el egészségügyi rendszere kapacitásának növelése érdekében, és kibővítette a leginkább érintett emberek és vállalkozások támogatására szolgáló fiskális és likviditási intézkedéseket. Az EU támogatta az egészségügyi válság kezelésére és a gazdasági sokkhatás enyhítésére irányuló nemzeti erőfeszítéseket. Költségvetési forrásokat szabadított fel a vírus elleni küzdelem céljából, aktiválta a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezését, teljes mértékben kihasználta az állami támogatási szabályok keretében előirányzott rugalmasságot, és új támogatási eszközöket hozott létre, mint például a koronavírus-reagálási beruházási kezdeményezéseket (CRII és CRII+), valamint a szükséghelyzeti munkanélküliségi kockázatokat mérséklő ideiglenes támogatást nyújtó új európai eszközt (SURE). A SURE program keretében Görögország 5,2 milliárd EUR-t kapott. Az 1,8 milliárd EUR összegű jóváhagyott projektfinanszírozás révén Görögország az Európai Beruházási Bank külön erre a célra létrehozott páneurópai garanciaalapjából is részesül, amely Unió-szerte támogatást mozgósít a vállalkozások számára. Ezeket az intézkedéseket az Európai Központi Bank, az Európai Stabilitási Mechanizmus és az Európai Beruházási Bank által hozott intézkedések egészítik ki.

| (6) | A Bizottság 2021. június 2-án közzétette a megerősített felügyelet keretében készített tizedik értékelését (5) Görögországról. Ebben arra a következtetésre jutott, hogy Görögország a világjárvány okozta kihívást jelentő körülmények ellenére megtette a megfelelő egyedi kötelezettségvállalások teljesítéséhez szükséges intézkedéseket. A hatóságok számos alapvető reformot hajtottak végre, többek között azokon a területeken, amelyek kulcsfontosságúak lesznek a jelenlegi gazdasági válság hosszú távú következményeinek kezeléséhez, valamint a helyreállítási és rezilienciaépítési terv sikeres végrehajtásához szükséges közigazgatási kapacitás megerősítéséhez. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2021. június 2-án közzétette a megerősített felügyelet keretében készített tizedik értékelését (5) Görögországról. Ebben arra a következtetésre jutott, hogy Görögország a világjárvány okozta kihívást jelentő körülmények ellenére megtette a megfelelő egyedi kötelezettségvállalások teljesítéséhez szükséges intézkedéseket. A hatóságok számos alapvető reformot hajtottak végre, többek között azokon a területeken, amelyek kulcsfontosságúak lesznek a jelenlegi gazdasági válság hosszú távú következményeinek kezeléséhez, valamint a helyreállítási és rezilienciaépítési terv sikeres végrehajtásához szükséges közigazgatási kapacitás megerősítéséhez.

| (7) | Az EU 2020. december 23-án létrehozta az Európai Helyreállítási Eszközt, amely 750 milliárd EUR-t biztosít a Covid19-válság kedvezőtlen gazdasági következményeinek kezelésére és a helyreállítás fellendítésére. A Helyreállítási Eszköz elsősorban a 672,5 milliárd EUR összegű Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz (a továbbiakban: az eszköz) révén kerül végrehajtásra. A szakpolitikai koordináció 2020–2021-es európai szemeszterét ideiglenesen kiigazították az eszköz elindításának lehetővé tétele érdekében. Az eszköz révén Görögország 2021–2026-ban l7,8 milliárd EUR vissza nem térítendő támogatásra és maximálisan 12,7 milliárd EUR hitelre jogosult. |
| --- | --- |

(7)

Az EU 2020. december 23-án létrehozta az Európai Helyreállítási Eszközt, amely 750 milliárd EUR-t biztosít a Covid19-válság kedvezőtlen gazdasági következményeinek kezelésére és a helyreállítás fellendítésére. A Helyreállítási Eszköz elsősorban a 672,5 milliárd EUR összegű Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz (a továbbiakban: az eszköz) révén kerül végrehajtásra. A szakpolitikai koordináció 2020–2021-es európai szemeszterét ideiglenesen kiigazították az eszköz elindításának lehetővé tétele érdekében. Az eszköz révén Görögország 2021–2026-ban l7,8 milliárd EUR vissza nem térítendő támogatásra és maximálisan 12,7 milliárd EUR hitelre jogosult.

| (8) | Görögország 2021. április 27-én nyújtotta be a helyreállítási és rezilienciaépítési tervét. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 19. cikke alapján a Bizottság értékelte (6) a helyreállítási és rezilienciaépítési terv relevanciáját, eredményességét, hatékonyságát és koherenciáját. A Bizottság által 2021. június 17-én benyújtott javaslat (7) alapján a Tanács 2021. július 13-án jóváhagyta a terv kedvező értékelését (8). A Tanács figyelembe vette különösen, hogy a terv hozzájárul az országspecifikus ajánlásokban és a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás keretében tett ajánlásokban azonosított gazdasági és társadalmi kihívások jelentős részének hatékony kezeléséhez, beleértve azok költségvetési vonatkozásait. A görög helyreállítási és rezilienciaépítési tervben szereplő reformok a gazdasági kiigazítási programok keretében tett nagyon jelentős reformtörekvésekre épülnek, és kiegészítik a megerősített felügyelet keretében nyomon követett reformokat. |
| --- | --- |

(8)

Görögország 2021. április 27-én nyújtotta be a helyreállítási és rezilienciaépítési tervét. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 19. cikke alapján a Bizottság értékelte (6) a helyreállítási és rezilienciaépítési terv relevanciáját, eredményességét, hatékonyságát és koherenciáját. A Bizottság által 2021. június 17-én benyújtott javaslat (7) alapján a Tanács 2021. július 13-án jóváhagyta a terv kedvező értékelését (8). A Tanács figyelembe vette különösen, hogy a terv hozzájárul az országspecifikus ajánlásokban és a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás keretében tett ajánlásokban azonosított gazdasági és társadalmi kihívások jelentős részének hatékony kezeléséhez, beleértve azok költségvetési vonatkozásait. A görög helyreállítási és rezilienciaépítési tervben szereplő reformok a gazdasági kiigazítási programok keretében tett nagyon jelentős reformtörekvésekre épülnek, és kiegészítik a megerősített felügyelet keretében nyomon követett reformokat.

| (9) | A Bizottság 2021. évi részletes vizsgálata fényében, valamint a bizottsági értékelés alapján a Tanács megvizsgálta a 2021. évi stabilitási programot. A jelenleg még mindig rendkívül nagy fokú bizonytalanságra tekintettel a költségvetés-politikai iránymutatás főként minőségi jellegű maradt. A Tanács (9) azt ajánlotta Görögországnak, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó forrásokat a helyreállítást támogató további beruházások finanszírozására használja, és 2022-ben tartsa fenn a prudens költségvetési politikát és a nemzeti finanszírozású beruházások szintjét. Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, Görögországnak olyan költségvetési politikát kell folytatnia, amely prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az államháztartás középtávú fenntarthatóságának biztosítására törekszik. Ugyanakkor fokozni kell a beruházásokat a növekedési potenciál javítása érdekében. A Tanács arra is felkérte a görög hatóságokat, hogy fordítsanak különös figyelmet az államháztartás összetételére. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság 2021. évi részletes vizsgálata fényében, valamint a bizottsági értékelés alapján a Tanács megvizsgálta a 2021. évi stabilitási programot. A jelenleg még mindig rendkívül nagy fokú bizonytalanságra tekintettel a költségvetés-politikai iránymutatás főként minőségi jellegű maradt. A Tanács (9) azt ajánlotta Görögországnak, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó forrásokat a helyreállítást támogató további beruházások finanszírozására használja, és 2022-ben tartsa fenn a prudens költségvetési politikát és a nemzeti finanszírozású beruházások szintjét. Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, Görögországnak olyan költségvetési politikát kell folytatnia, amely prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az államháztartás középtávú fenntarthatóságának biztosítására törekszik. Ugyanakkor fokozni kell a beruházásokat a növekedési potenciál javítása érdekében. A Tanács arra is felkérte a görög hatóságokat, hogy fordítsanak különös figyelmet az államháztartás összetételére.

| (10) | Görögország a világjárvány kezdete óta fenntartja jelenlétét a kötvénypiacokon, és folytatta finanszírozási tervének végrehajtását, amelyet 2020-ban teljes mértékben végrehajtott. Ennek jegyében 2021 márciusában 2,5 milliárd EUR összegű forrást vontak be egy 30 éves államkötvény kibocsátásával, amely 2007 óta az első 30 éves görög államkötvény volt. Görögország 2021 márciusában a Nemzetközi Valutaalap által nyújtott kölcsönöket is részben előtörlesztette, ami hozzájárul a devizaárfolyam-kockázat csökkentéséhez és a pénzügyi piacok bizalmának javításához. Görögország államadósság-minősítése a világjárvány ellenére 2021-ben tovább javult, tovább csökkentve a befektetési fokozattól való elmaradást. A jelenlegi kedvező finanszírozási feltételeket az európai szinten elfogadott likviditási intézkedések – többek között az Európai Központi Bank pandémiás vészhelyzeti vásárlási programja – is támogatják. A 10. megerősített felügyeleti jelentésben bemutatott adósságfenntarthatósági elemzés alapján a bruttó kormányzati finanszírozási igény rövid távon várhatóan magas marad, főként a 2021-re előre jelzett magas elsődleges hiány és a helyreállítási és rezilienciaépítési terv szerinti hiteleszköz 2021–2022-ben történő végrehajtása miatt, jóllehet ez utóbbi addicionális finanszírozási igényt a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó források feltételezett folyósítása fedezi. A következő években a finanszírozási igények várhatóan mérsékeltek lesznek, és 2030-ig a GDP 15 %-a alatt maradnak. |
| --- | --- |

(10)

Görögország a világjárvány kezdete óta fenntartja jelenlétét a kötvénypiacokon, és folytatta finanszírozási tervének végrehajtását, amelyet 2020-ban teljes mértékben végrehajtott. Ennek jegyében 2021 márciusában 2,5 milliárd EUR összegű forrást vontak be egy 30 éves államkötvény kibocsátásával, amely 2007 óta az első 30 éves görög államkötvény volt. Görögország 2021 márciusában a Nemzetközi Valutaalap által nyújtott kölcsönöket is részben előtörlesztette, ami hozzájárul a devizaárfolyam-kockázat csökkentéséhez és a pénzügyi piacok bizalmának javításához. Görögország államadósság-minősítése a világjárvány ellenére 2021-ben tovább javult, tovább csökkentve a befektetési fokozattól való elmaradást. A jelenlegi kedvező finanszírozási feltételeket az európai szinten elfogadott likviditási intézkedések – többek között az Európai Központi Bank pandémiás vészhelyzeti vásárlási programja – is támogatják. A 10. megerősített felügyeleti jelentésben bemutatott adósságfenntarthatósági elemzés alapján a bruttó kormányzati finanszírozási igény rövid távon várhatóan magas marad, főként a 2021-re előre jelzett magas elsődleges hiány és a helyreállítási és rezilienciaépítési terv szerinti hiteleszköz 2021–2022-ben történő végrehajtása miatt, jóllehet ez utóbbi addicionális finanszírozási igényt a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó források feltételezett folyósítása fedezi. A következő években a finanszírozási igények várhatóan mérsékeltek lesznek, és 2030-ig a GDP 15 %-a alatt maradnak.

| (11) | A görög bankrendszer stabilitása és sokkokkal szembeni rezilienciája az Európai Stabilitási Mechanizmus programjának vége óta megnőtt, de a megörökölt kockázatok és a rendszer sérülékenységét eredményező jelentős mögöttes problémák továbbra is jelen vannak, a helyzetet pedig tovább tetézik a koronavírus-járvány kedvezőtlen hatásai. A bankok megfelelő likviditást tartanak fenn, kihasználva a laza monetáris politikai feltételeket. A bankszektorban a nemteljesítő hitelek még mindig magas aránya markánsan csökkenő tendenciát mutat: 2020 decemberében az arány 30,1 %-ra csökkent a 2019. decemberi 40,6 %-ról (10), ami főként a közelmúltban kiterjesztett Herkules eszközvédelmi program által támogatott hitelek értékesítésének tudható be. Lefelé mutató kockázatok azonban továbbra is fennállnak, és ezek az állami támogatási programok megszüntetését követően ténylegesen is éreztethetik hatásukat. Mind a háztartások, mind a nem pénzügyi vállalatok adósságtörlesztési kapacitása továbbra is alacsony, míg a tőkepiacok alulfejlettsége miatt korlátozott a vállalkozások hozzáférése a nem hiteljellegű eszközökhöz. Mindazonáltal a moratórium lejártát követő fizetési magatartás kezdeti jelei arra utalnak, hogy az eszközminőségre gyakorolt kedvezőtlen hatás nagyjából összhangban van a bankok eredeti várakozásaival vagy a Görög Nemzeti Bank jelenlegi előrejelzéseinek alsó határával. A bankrendszer egészének tőkehelyzete nagyjából megfelelő, de a nyereségesség továbbra is alacsony, ugyanakkor a pandémiás válság során erősödött a bankok és az állam közötti visszacsatolási spirál. A hatóságok a pénzügyi ágazat kulcsfontosságú reformjaival is haladnak, e tekintetben kiemelendő a 2021 júniusában hatályba lépett új fizetésképtelenségi törvény. A világjárvány hatására a bírósági eljárásokban jelentkező zavarok azonban továbbra is hátráltatják az adósságbehajtási folyamatokat és a pénzügyi szektor egyéb reformjainak végrehajtását, amelyek célja a nemteljesítő hitelek szanálására szolgáló meglévő eszközök javítása, de a folyamatok fokozatosan újraindulnak. E reformok hatása végrehajtásuk megfelelő ütemezésétől és hatékonyságától függ. |
| --- | --- |

(11)

A görög bankrendszer stabilitása és sokkokkal szembeni rezilienciája az Európai Stabilitási Mechanizmus programjának vége óta megnőtt, de a megörökölt kockázatok és a rendszer sérülékenységét eredményező jelentős mögöttes problémák továbbra is jelen vannak, a helyzetet pedig tovább tetézik a koronavírus-járvány kedvezőtlen hatásai. A bankok megfelelő likviditást tartanak fenn, kihasználva a laza monetáris politikai feltételeket. A bankszektorban a nemteljesítő hitelek még mindig magas aránya markánsan csökkenő tendenciát mutat: 2020 decemberében az arány 30,1 %-ra csökkent a 2019. decemberi 40,6 %-ról (10), ami főként a közelmúltban kiterjesztett Herkules eszközvédelmi program által támogatott hitelek értékesítésének tudható be. Lefelé mutató kockázatok azonban továbbra is fennállnak, és ezek az állami támogatási programok megszüntetését követően ténylegesen is éreztethetik hatásukat. Mind a háztartások, mind a nem pénzügyi vállalatok adósságtörlesztési kapacitása továbbra is alacsony, míg a tőkepiacok alulfejlettsége miatt korlátozott a vállalkozások hozzáférése a nem hiteljellegű eszközökhöz. Mindazonáltal a moratórium lejártát követő fizetési magatartás kezdeti jelei arra utalnak, hogy az eszközminőségre gyakorolt kedvezőtlen hatás nagyjából összhangban van a bankok eredeti várakozásaival vagy a Görög Nemzeti Bank jelenlegi előrejelzéseinek alsó határával. A bankrendszer egészének tőkehelyzete nagyjából megfelelő, de a nyereségesség továbbra is alacsony, ugyanakkor a pandémiás válság során erősödött a bankok és az állam közötti visszacsatolási spirál. A hatóságok a pénzügyi ágazat kulcsfontosságú reformjaival is haladnak, e tekintetben kiemelendő a 2021 júniusában hatályba lépett új fizetésképtelenségi törvény. A világjárvány hatására a bírósági eljárásokban jelentkező zavarok azonban továbbra is hátráltatják az adósságbehajtási folyamatokat és a pénzügyi szektor egyéb reformjainak végrehajtását, amelyek célja a nemteljesítő hitelek szanálására szolgáló meglévő eszközök javítása, de a folyamatok fokozatosan újraindulnak. E reformok hatása végrehajtásuk megfelelő ütemezésétől és hatékonyságától függ.

| (12) | A hatóságok haladnak a Görögország gazdasági nehézségeit kiváltó okok kezelése (11) és a növekedési potenciál javítása szempontjából releváns strukturális reformok terén, ami hozzájárulhat a magas adósságráta csökkentéséhez. A fizetésképtelenségre vonatkozó jogszabályok fent említett reformján túlmenően a kormány folytatta a munkaerőpiaci jogszabályok, a szakképzés és az egyetemi oktatás korszerűsítésére irányuló munkát. Továbbra is következetes előrehaladást ért el a beruházásengedélyezési reformok és a közigazgatási reformok terén, megerősítette az adóigazgatás kapacitását, megreformálta a villamosenergia-piacot, valamint számos kiemelt privatizációs projekt és az állami tulajdonú vállalatok vállalatirányítási reformja terén is előrelépést tett. Mindazonáltal továbbra is jelentős erőfeszítésekre van szükség az intézményi és strukturális reformok – többek között a szabályozási, közigazgatási és igazságügyi keret – további előmozdítása terén. A görög helyreállítási és rezilienciaépítési tervben foglalt reformok és beruházások végrehajtása e tekintetben várhatóan kulcsfontosságú lehetőség lesz. |
| --- | --- |

(12)

A hatóságok haladnak a Görögország gazdasági nehézségeit kiváltó okok kezelése (11) és a növekedési potenciál javítása szempontjából releváns strukturális reformok terén, ami hozzájárulhat a magas adósságráta csökkentéséhez. A fizetésképtelenségre vonatkozó jogszabályok fent említett reformján túlmenően a kormány folytatta a munkaerőpiaci jogszabályok, a szakképzés és az egyetemi oktatás korszerűsítésére irányuló munkát. Továbbra is következetes előrehaladást ért el a beruházásengedélyezési reformok és a közigazgatási reformok terén, megerősítette az adóigazgatás kapacitását, megreformálta a villamosenergia-piacot, valamint számos kiemelt privatizációs projekt és az állami tulajdonú vállalatok vállalatirányítási reformja terén is előrelépést tett. Mindazonáltal továbbra is jelentős erőfeszítésekre van szükség az intézményi és strukturális reformok – többek között a szabályozási, közigazgatási és igazságügyi keret – további előmozdítása terén. A görög helyreállítási és rezilienciaépítési tervben foglalt reformok és beruházások végrehajtása e tekintetben várhatóan kulcsfontosságú lehetőség lesz.

| (13) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy még mindig fennállnak azok a feltételek, amelyek indokolták a 472/2013/EU rendelet 2. cikke szerinti megerősített felügyelet bevezetését. Görögország mindenekelőtt a pénzügyi stabilitása tekintetében szembesül továbbra is kockázatokkal, amelyek – amennyiben realizálódnak – kedvezőtlen továbbgyűrűző hatást gyakorolhatnak más euróövezeti tagállamokra. Tovagyűrűző hatások jelentkezése esetén azok akár közvetett módon is bekövetkezhetnek: befolyásolhatják a befektetők bizalmát, és így a többi euróövezeti tagállam és bankjaik refinanszírozási költségeit is. |
| --- | --- |

(13)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy még mindig fennállnak azok a feltételek, amelyek indokolták a 472/2013/EU rendelet 2. cikke szerinti megerősített felügyelet bevezetését. Görögország mindenekelőtt a pénzügyi stabilitása tekintetében szembesül továbbra is kockázatokkal, amelyek – amennyiben realizálódnak – kedvezőtlen továbbgyűrűző hatást gyakorolhatnak más euróövezeti tagállamokra. Tovagyűrűző hatások jelentkezése esetén azok akár közvetett módon is bekövetkezhetnek: befolyásolhatják a befektetők bizalmát, és így a többi euróövezeti tagállam és bankjaik refinanszírozási költségeit is.

| (14) | Ezért középtávon Görögországnak a stabil és fenntartható gazdasági fellendülés támogatása céljából folytatnia kell a nehézségek forrásainak vagy potenciális forrásainak kezelésére irányuló intézkedések meghozatalát, valamint a strukturális reformok végrehajtását. A kezelendő tényezők közé tartozik a válság alatt bekövetkezett súlyos és elhúzódó visszaesés; Görögország adósságterhének nagysága; pénzügyi szektorának sebezhetősége; a pénzügyi szektor és a görög államháztartás közötti folyamatos és viszonylag erős, többek között az állami tulajdon jelenlétéből fakadó kölcsönös visszacsatolás; annak veszélye, hogy a súlyos nehézségek átterjednek más tagállamok említett szektorainak bármelyikére; valamint az euróövezeti tagállamok kitettsége a görög állammal szemben. |
| --- | --- |

(14)

Ezért középtávon Görögországnak a stabil és fenntartható gazdasági fellendülés támogatása céljából folytatnia kell a nehézségek forrásainak vagy potenciális forrásainak kezelésére irányuló intézkedések meghozatalát, valamint a strukturális reformok végrehajtását. A kezelendő tényezők közé tartozik a válság alatt bekövetkezett súlyos és elhúzódó visszaesés; Görögország adósságterhének nagysága; pénzügyi szektorának sebezhetősége; a pénzügyi szektor és a görög államháztartás közötti folyamatos és viszonylag erős, többek között az állami tulajdon jelenlétéből fakadó kölcsönös visszacsatolás; annak veszélye, hogy a súlyos nehézségek átterjednek más tagállamok említett szektorainak bármelyikére; valamint az euróövezeti tagállamok kitettsége a görög állammal szemben.

| (15) | A fennmaradó kockázatok kezelése és a kapcsolódó kötelezettségvállalások teljesítésének nyomon követése érdekében szükségesnek és helyénvalónak tűnik meghosszabbítani Görögországnak a 472/2013/EU rendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerinti megerősített felügyeletét. |
| --- | --- |

(15)

A fennmaradó kockázatok kezelése és a kapcsolódó kötelezettségvállalások teljesítésének nyomon követése érdekében szükségesnek és helyénvalónak tűnik meghosszabbítani Görögországnak a 472/2013/EU rendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerinti megerősített felügyeletét.

| (16) | A Bizottság a 2021. június 10-én kelt levelével lehetőséget adott Görögországnak arra, hogy kifejtse álláspontját az értékeléssel kapcsolatban. Görögország 2021. június 17-i válaszában nagy vonalakban egyetértett az ország előtt álló gazdasági kihívásoknak a Bizottság általi értékelésével, amely a megerősített felügyelet meghosszabbításának alapját képezi. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság a 2021. június 10-én kelt levelével lehetőséget adott Görögországnak arra, hogy kifejtse álláspontját az értékeléssel kapcsolatban. Görögország 2021. június 17-i válaszában nagy vonalakban egyetértett az ország előtt álló gazdasági kihívásoknak a Bizottság általi értékelésével, amely a megerősített felügyelet meghosszabbításának alapját képezi.

| (17) | Görögország továbbra is részesülni fog a technikai támogatási eszköz keretében nyújtott technikai támogatásban, amely a tagállamokat különösen a helyreállítási és rezilienciaépítési terveik kidolgozásában és végrehajtásában segíti. |
| --- | --- |

(17)

Görögország továbbra is részesülni fog a technikai támogatási eszköz keretében nyújtott technikai támogatásban, amely a tagállamokat különösen a helyreállítási és rezilienciaépítési terveik kidolgozásában és végrehajtásában segíti.

| (18) | A Bizottság a megerősített felügyelet megvalósítása érdekében szorosan együttműködik az Európai Stabilitási Mechanizmussal, annak korai előrejelző rendszere keretében, |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság a megerősített felügyelet megvalósítása érdekében szorosan együttműködik az Európai Stabilitási Mechanizmussal, annak korai előrejelző rendszere keretében,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Bizottság 2021. augusztus 21-ével kezdődően további hat hónappal meghosszabbítja a Görögország vonatkozásában az (EU) 2018/1192 végrehajtási határozattal bevezetett, a 472/2013/EU rendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerinti megerősített felügyeletet.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Görög Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2021. július 28-án.

a Bizottság részéről

Paolo GENTILONI

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 140., 2013.5.27., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2018/1192 végrehajtási határozata (2018. július 11.) Görögország megerősített felügyelet alá vonásáról (HL L 211., 2018.8.22., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2019/338 végrehajtási határozata, HL L 60., 2019.2.28., 17. o.; a Bizottság (EU) 2019/1287 végrehajtási határozata, HL L 202., 2019.7.31., 110. o.; a Bizottság (EU) 2020/280 végrehajtási határozata, HL L 59., 2020.2.28., 9. o.; a Bizottság (EU) 2020/1142 végrehajtási határozata, HL L 248., 2020.7.31., 20. o.; és a Bizottság (EU) 2021/271 végrehajtási határozata, HL L 61., 2021.2.22., 3. o.

3

(4)  A Bizottság közleménye a 2021. évi gazdaságpolitikai koordinációról: a Covid19 leküzdése, a helyreállítás támogatása és gazdaságunk korszerűsítése, COM(2021) 500. Görögországra vonatkozó részletes vizsgálat, COM(2021) 403.

4

(5)  Európai Bizottság: Megerősített felügyeleti jelentés – Görögország, 2021. június, COM(2021) 528.

5

(6)  A Bizottság értékelése Görögország helyreállítási és rezilienciaépítési tervéről, SWD(2021) 155.

6

(7)  COM(2021) 328 final.

7

(8)  A Tanács végrehajtási határozata (2021. július 13.) Görögország helyreállítási és rezilienciaépítési terve értékelésének jóváhagyásáról.

8

(9)  A Tanács ajánlása (2021. június 13.) amelyben véleményezi Görögország 2021. évi stabilitási programját.

9

(10)  Forrás: Görög Nemzeti Bank, egyedi szinten mérve.

10

(11)  Lásd például: Európai Bizottság: A megerősített felügyelet aktualizálása – Görögország, 2021. június, COM(2021) 528, valamint a Tanács végrehajtási határozata (2021. július 13.) Görögország helyreállítási és rezilienciaépítési terve értékelésének jóváhagyásáról és az azt kísérő bizottsági értékelés (SWD(2021) 155).

11

---