# Eiropas Savienības L 203/2021

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 203 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 64. gadagājums2021. gada 9. jūnijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 203

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

64. gadagājums2021. gada 9. jūnijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/923 (2021. gada 25. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros noteikti kritēriji, pēc kuriem definē vadītāja atbildību, kontroles funkcijas, būtiskas sabiedrības struktūrvienības un būtisku ietekmi uz būtiskas sabiedrības struktūrvienības riska profilu, un noteikti kritēriji to darba ņēmēju vai darba ņēmēju kategoriju identificēšanai, kuru profesionālajai darbībai ir tāda ietekme uz iestādes riska profilu, kas ir salīdzinoši tikpat būtiska kā iepriekš minētās direktīvas 92. panta 3. punktā minētajiem darba ņēmējiem vai darba ņēmēju kategorijām (
  1
  ) | 1 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2021/924 (2021. gada 3. jūnijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Kakao padomē attiecībā uz 2010. gada Starptautiskā kakao nolīguma pagarināšanu | 8 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2021/925 (2021. gada 7. jūnijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Transportlīdzekļu noteikumu harmonizācijas pasaules forumā attiecībā uz priekšlikumiem par izmaiņām ANO Noteikumos Nr. 13, 13-H, 24, 30, 41, 49, 79, 83, 95, 101, 124, 129, 134, 137 un 157 un priekšlikumiem par izmaiņām Vispārējos tehniskajos noteikumos Nr. 4 un 9 | 10 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2021/926 (2021. gada 7. jūnijs) par nostājām, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem dalībnieku un Nozares vienošanās par eksporta kredītiem civilās aviācijas gaisa kuģiem dalībnieku rakstiskajā procedūrā attiecībā uz Apvienotās Karalistes lūgumu kļūt par minēto vienošanos dalībnieci | 12 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/927 (2021. gada 31. maijs), ar ko 2021.–2025. gada periodam nosaka vienoto starpnozaru korekcijas koeficientu emisijas kvotu bezmaksas iedales korekcijai
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 3745)

   (
  1
  ) | 14 |
| | * | Dalībvalstu valdību pārstāvju Lēmums (ES) 2021/928 (2021. gada 2. jūnijs), ar ko ieceļ amatā Vispārējās tiesas tiesnesi | 16 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/923 (2021. gada 25. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros noteikti kritēriji, pēc kuriem definē vadītāja atbildību, kontroles funkcijas, būtiskas sabiedrības struktūrvienības un būtisku ietekmi uz būtiskas sabiedrības struktūrvienības riska profilu, un noteikti kritēriji to darba ņēmēju vai darba ņēmēju kategoriju identificēšanai, kuru profesionālajai darbībai ir tāda ietekme uz iestādes riska profilu, kas ir salīdzinoši tikpat būtiska kā iepriekš minētās direktīvas 92. panta 3. punktā minētajiem darba ņēmējiem vai darba ņēmēju kategorijām (
  1
  )

1

1

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2021/924 (2021. gada 3. jūnijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Kakao padomē attiecībā uz 2010. gada Starptautiskā kakao nolīguma pagarināšanu

8

*

Padomes Lēmums (ES) 2021/925 (2021. gada 7. jūnijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Transportlīdzekļu noteikumu harmonizācijas pasaules forumā attiecībā uz priekšlikumiem par izmaiņām ANO Noteikumos Nr. 13, 13-H, 24, 30, 41, 49, 79, 83, 95, 101, 124, 129, 134, 137 un 157 un priekšlikumiem par izmaiņām Vispārējos tehniskajos noteikumos Nr. 4 un 9

10

*

Padomes Lēmums (ES) 2021/926 (2021. gada 7. jūnijs) par nostājām, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem dalībnieku un Nozares vienošanās par eksporta kredītiem civilās aviācijas gaisa kuģiem dalībnieku rakstiskajā procedūrā attiecībā uz Apvienotās Karalistes lūgumu kļūt par minēto vienošanos dalībnieci

12

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/927 (2021. gada 31. maijs), ar ko 2021.–2025. gada periodam nosaka vienoto starpnozaru korekcijas koeficientu emisijas kvotu bezmaksas iedales korekcijai
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 3745)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 3745)

1

14

*

Dalībvalstu valdību pārstāvju Lēmums (ES) 2021/928 (2021. gada 2. jūnijs), ar ko ieceļ amatā Vispārējās tiesas tiesnesi

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 9.6.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 203/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 203/1

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2021/923

(2021. gada 25. marts),

ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros noteikti kritēriji, pēc kuriem definē vadītāja atbildību, kontroles funkcijas, būtiskas sabiedrības struktūrvienības un būtisku ietekmi uz būtiskas sabiedrības struktūrvienības riska profilu, un noteikti kritēriji to darba ņēmēju vai darba ņēmēju kategoriju identificēšanai, kuru profesionālajai darbībai ir tāda ietekme uz iestādes riska profilu, kas ir salīdzinoši tikpat būtiska kā iepriekš minētās direktīvas 92. panta 3. punktā minētajiem darba ņēmējiem vai darba ņēmēju kategorijām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (1), un jo īpaši tās 94. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Būtiska ietekme uz iestādes riska profilu var būt ne vien Direktīvas 2013/36/ES 92. panta 3. punkta a), b) un c) apakšpunktā minēto darba ņēmēju profesionālajai darbībai, bet arī citu darba ņēmēju profesionālo darbību. Tas jo īpaši attiecas uz gadījumiem, kad šādiem darbiniekiem ir vadītāja atbildība par būtiskām sabiedrības struktūrvienībām vai par kontroles funkcijām, jo viņi var pieņemt stratēģiskus vai citus būtiskus lēmumus, kuri ietekmē darījumdarbību vai izmantoto kontroles sistēmu. Šādas kontroles funkcijas parasti ietver riska pārvaldību, atbilstību un iekšējo revīziju. Riski, ko uzņemas būtiskas sabiedrības struktūrvienības, un minēto struktūrvienību pārvaldības veids ir vissvarīgākie iestādes riska profila faktori. |
| --- | --- |

(1)

Būtiska ietekme uz iestādes riska profilu var būt ne vien Direktīvas 2013/36/ES 92. panta 3. punkta a), b) un c) apakšpunktā minēto darba ņēmēju profesionālajai darbībai, bet arī citu darba ņēmēju profesionālo darbību. Tas jo īpaši attiecas uz gadījumiem, kad šādiem darbiniekiem ir vadītāja atbildība par būtiskām sabiedrības struktūrvienībām vai par kontroles funkcijām, jo viņi var pieņemt stratēģiskus vai citus būtiskus lēmumus, kuri ietekmē darījumdarbību vai izmantoto kontroles sistēmu. Šādas kontroles funkcijas parasti ietver riska pārvaldību, atbilstību un iekšējo revīziju. Riski, ko uzņemas būtiskas sabiedrības struktūrvienības, un minēto struktūrvienību pārvaldības veids ir vissvarīgākie iestādes riska profila faktori.

| (2) | Tāpēc ir jānosaka kritēriji tādu darba ņēmēju identificēšanai, kuri nav Direktīvas 2013/36/ES 92. panta 3. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētie darba ņēmēji un kuru profesionālā darbība būtiski ietekmē iestādes riska profilu. Nosakot minētos kritērijus, būtu jāņem vērā šādu darba ņēmēju pilnvaras un pienākumi, iestādes riska profils un darbības rādītāji, iestādes iekšējā struktūra un attiecīgās iestādes darbības veids, mērogs un sarežģītība. Minētajiem kritērijiem būtu arī jāparedz iespēja iestādēm savā atalgojuma politikā noteikt pienācīgus stimulus, lai nodrošinātu, ka attiecīgie darbinieki, veicot savus uzdevumus, rīkojas piesardzīgi. Visbeidzot, minētajiem kritērijiem būtu jāatspoguļo dažādu darbību riska līmenis iestādē. |
| --- | --- |

(2)

Tāpēc ir jānosaka kritēriji tādu darba ņēmēju identificēšanai, kuri nav Direktīvas 2013/36/ES 92. panta 3. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētie darba ņēmēji un kuru profesionālā darbība būtiski ietekmē iestādes riska profilu. Nosakot minētos kritērijus, būtu jāņem vērā šādu darba ņēmēju pilnvaras un pienākumi, iestādes riska profils un darbības rādītāji, iestādes iekšējā struktūra un attiecīgās iestādes darbības veids, mērogs un sarežģītība. Minētajiem kritērijiem būtu arī jāparedz iespēja iestādēm savā atalgojuma politikā noteikt pienācīgus stimulus, lai nodrošinātu, ka attiecīgie darbinieki, veicot savus uzdevumus, rīkojas piesardzīgi. Visbeidzot, minētajiem kritērijiem būtu jāatspoguļo dažādu darbību riska līmenis iestādē.

| (3) | Daži darbinieki ir atbildīgi par tāda iekšējā atbalsta sniegšanu, kam ir būtiska nozīme iestādes darījumdarbībā. Viņu darbībām un lēmumiem arī var būt būtiska ietekme uz iestādes riska profilu, jo viņu darbības un lēmumi var pakļaut iestādi būtiskam operacionālam riskam un citiem riskiem. |
| --- | --- |

(3)

Daži darbinieki ir atbildīgi par tāda iekšējā atbalsta sniegšanu, kam ir būtiska nozīme iestādes darījumdarbībā. Viņu darbībām un lēmumiem arī var būt būtiska ietekme uz iestādes riska profilu, jo viņu darbības un lēmumi var pakļaut iestādi būtiskam operacionālam riskam un citiem riskiem.

| (4) | Kredītrisku un tirgus risku parasti uzņemas, lai izveidotu darījumdarbību. Atkarībā no summas un riska šādai darījumdarbībai var būt būtiska ietekme uz iestādes riska profilu. Tāpēc ir lietderīgi izmantot kritērijus, kuru pamatā ir pilnvaru ierobežojumi, to darba ņēmēju identificēšanai, kuru profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu. Minētie kritēriji būtu jāaprēķina vismaz reizi gadā, pamatojoties uz kapitāla rādītājiem un regulatīvām vajadzībām izmantotajām pieejām. Tomēr, lai nodrošinātu kritēriju samērīgu piemērošanu mazās iestādēs, būtu jāpiemēro de minimis slieksnis kredītriskam. |
| --- | --- |

(4)

Kredītrisku un tirgus risku parasti uzņemas, lai izveidotu darījumdarbību. Atkarībā no summas un riska šādai darījumdarbībai var būt būtiska ietekme uz iestādes riska profilu. Tāpēc ir lietderīgi izmantot kritērijus, kuru pamatā ir pilnvaru ierobežojumi, to darba ņēmēju identificēšanai, kuru profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu. Minētie kritēriji būtu jāaprēķina vismaz reizi gadā, pamatojoties uz kapitāla rādītājiem un regulatīvām vajadzībām izmantotajām pieejām. Tomēr, lai nodrošinātu kritēriju samērīgu piemērošanu mazās iestādēs, būtu jāpiemēro de minimis slieksnis kredītriskam.

| (5) | Kritērijos to darba ņēmēju identificēšanai, kuru profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu, būtu arī jāņem vērā tas, ka dažām iestādēm saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (2) var nepiemērot prasības attiecībā uz tirdzniecības portfeli un ka minētajā regulā iestādēm, kuras izmanto dažādas pieejas, lai aprēķinātu kapitāla prasības, ierobežojumi ir noteikti dažādos veidos. |
| --- | --- |

(5)

Kritērijos to darba ņēmēju identificēšanai, kuru profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu, būtu arī jāņem vērā tas, ka dažām iestādēm saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (2) var nepiemērot prasības attiecībā uz tirdzniecības portfeli un ka minētajā regulā iestādēm, kuras izmanto dažādas pieejas, lai aprēķinātu kapitāla prasības, ierobežojumi ir noteikti dažādos veidos.

| (6) | Ar attiecīgiem kvalitātes kritērijiem būtu jānodrošina, ka darbiniekus identificē par darba ņēmējiem, kuriem ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu, ja viņi ir atbildīgi par tādu darba ņēmēju grupām, kuru darbībai varētu būt būtiska ietekme uz iestādes riska profilu. Tas ietver situācijas, kad to vadībā strādājošu atsevišķu darbinieku darbībai atsevišķi nav būtiskas ietekmes uz iestādes riska profilu, bet kopējam to darbības diapazonam varētu būt šāda ietekme. |
| --- | --- |

(6)

Ar attiecīgiem kvalitātes kritērijiem būtu jānodrošina, ka darbiniekus identificē par darba ņēmējiem, kuriem ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu, ja viņi ir atbildīgi par tādu darba ņēmēju grupām, kuru darbībai varētu būt būtiska ietekme uz iestādes riska profilu. Tas ietver situācijas, kad to vadībā strādājošu atsevišķu darbinieku darbībai atsevišķi nav būtiskas ietekmes uz iestādes riska profilu, bet kopējam to darbības diapazonam varētu būt šāda ietekme.

| (7) | Darbinieku kopējais atalgojums principā ir atkarīgs no darba, ko darba ņēmēji ieguldījuši, lai veiksmīgi sasniegtu iestādes darbības mērķus. Tādējādi minētais atalgojums ir atkarīgs no darbinieku atbildības jomām, pienākumiem, spējām un prasmēm, kā arī no darbinieku un iestādes snieguma. Ja darbiniekam piešķirtais kopējais atalgojums pārsniedz noteiktu robežvērtību, ir pamatoti uzskatīt, ka šāds atalgojums ir saistīts ar darbinieka ieguldījumu iestādes darbības mērķu sasniegšanā un tādējādi arī ar darbinieka profesionālās darbības ietekmi uz iestādes riska profilu. Tāpēc ir lietderīgi izmantot kvantitātes kritērijus, kas saistīti ar darbinieka kopējo atalgojumu gan absolūtā izteiksmē, gan attiecībā pret citiem darbiniekiem tajā pašā iestādē, lai noteiktu, vai šāda darbinieka profesionālajai darbībai varētu būt būtiska ietekme uz iestādes riska profilu. |
| --- | --- |

(7)

Darbinieku kopējais atalgojums principā ir atkarīgs no darba, ko darba ņēmēji ieguldījuši, lai veiksmīgi sasniegtu iestādes darbības mērķus. Tādējādi minētais atalgojums ir atkarīgs no darbinieku atbildības jomām, pienākumiem, spējām un prasmēm, kā arī no darbinieku un iestādes snieguma. Ja darbiniekam piešķirtais kopējais atalgojums pārsniedz noteiktu robežvērtību, ir pamatoti uzskatīt, ka šāds atalgojums ir saistīts ar darbinieka ieguldījumu iestādes darbības mērķu sasniegšanā un tādējādi arī ar darbinieka profesionālās darbības ietekmi uz iestādes riska profilu. Tāpēc ir lietderīgi izmantot kvantitātes kritērijus, kas saistīti ar darbinieka kopējo atalgojumu gan absolūtā izteiksmē, gan attiecībā pret citiem darbiniekiem tajā pašā iestādē, lai noteiktu, vai šāda darbinieka profesionālajai darbībai varētu būt būtiska ietekme uz iestādes riska profilu.

| (8) | Būtu jānosaka skaidras un atbilstīgas robežvērtības to darba ņēmēju identificēšanai, kuru profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu. Būtu jāparedz, ka iestādes kvantitātes kritērijus piemēro savlaicīgi. Lai kvantitātes kritēriji atbilstu reālajai situācijai, tie būtu jāsaskaņo ar atalgojuma izmaiņām. Pirmā metode, kā ievērot šādas izmaiņas, ir balstīt minētos kritērijus uz kopējo atalgojumu, kas piešķirts iepriekšējā darba izpildes gadā un ietver nemainīgo atalgojumu, kurš izmaksāts par minēto darba izpildes gadu, un mainīgo atalgojumu, kas piešķirts minētajā darba izpildes gadā. Otra metode, kā ievērot šādas izmaiņas, ir balstīt minētos kritērijus uz kopējo atalgojumu, kas piešķirts par iepriekšējo darba izpildes gadu un ietver nemainīgo atalgojumu, kurš izmaksāts par minēto darba izpildes gadu, un mainīgo atalgojumu, kas piešķirts kārtējā darba izpildes gadā par iepriekšējo finanšu gadu. Otrā metode nodrošina labāku identifikācijas procesa saskaņošanu ar faktisko atalgojumu, kas piešķirts par darba izpildes periodu, taču to var piemērot tikai tad, ja vēl arvien ir iespējams savlaicīgi veikt aprēķinus kvantitātes kritēriju piemērošanai. Ja šādu aprēķinu veikt vairs nav iespējams, būtu jāizmanto pirmā metode. Saskaņā ar abām metodēm mainīgais atalgojums var ietvert summas, kas piešķirtas, pamatojoties uz darba izpildes periodiem, kuri pārsniedz vienu gadu, atkarībā no iestādes izmantotajiem darba izpildes kritērijiem. |
| --- | --- |

(8)

Būtu jānosaka skaidras un atbilstīgas robežvērtības to darba ņēmēju identificēšanai, kuru profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu. Būtu jāparedz, ka iestādes kvantitātes kritērijus piemēro savlaicīgi. Lai kvantitātes kritēriji atbilstu reālajai situācijai, tie būtu jāsaskaņo ar atalgojuma izmaiņām. Pirmā metode, kā ievērot šādas izmaiņas, ir balstīt minētos kritērijus uz kopējo atalgojumu, kas piešķirts iepriekšējā darba izpildes gadā un ietver nemainīgo atalgojumu, kurš izmaksāts par minēto darba izpildes gadu, un mainīgo atalgojumu, kas piešķirts minētajā darba izpildes gadā. Otra metode, kā ievērot šādas izmaiņas, ir balstīt minētos kritērijus uz kopējo atalgojumu, kas piešķirts par iepriekšējo darba izpildes gadu un ietver nemainīgo atalgojumu, kurš izmaksāts par minēto darba izpildes gadu, un mainīgo atalgojumu, kas piešķirts kārtējā darba izpildes gadā par iepriekšējo finanšu gadu. Otrā metode nodrošina labāku identifikācijas procesa saskaņošanu ar faktisko atalgojumu, kas piešķirts par darba izpildes periodu, taču to var piemērot tikai tad, ja vēl arvien ir iespējams savlaicīgi veikt aprēķinus kvantitātes kritēriju piemērošanai. Ja šādu aprēķinu veikt vairs nav iespējams, būtu jāizmanto pirmā metode. Saskaņā ar abām metodēm mainīgais atalgojums var ietvert summas, kas piešķirtas, pamatojoties uz darba izpildes periodiem, kuri pārsniedz vienu gadu, atkarībā no iestādes izmantotajiem darba izpildes kritērijiem.

| (9) | Direktīvas 2013/36/ES 92. panta 3. punktā ir noteikta kvantitatīva robežvērtība 500 000 EUR apmērā apvienojumā ar vadības struktūras un augstākās vadības locekļu vidējo atalgojumu to darba ņēmēju identificēšanai, kuru darbībai ir būtiska ietekme uz būtiskas sabiedrības struktūrvienības riska profilu. Tādējādi atalgojums, kas pārsniedz minēto kvantitatīvo robežvērtību vai atbilst vienam no augstākajiem atalgojuma līmeņiem iestādē, veido pamatotu pieņēmumu, ka to darba ņēmēju darbībai, kuri saņem šādu atalgojumu, ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu, un tādā gadījumā būtu jāveic rūpīgāka uzraudzības pārbaude, lai noteiktu, vai šādu darbinieku profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu. |
| --- | --- |

(9)

Direktīvas 2013/36/ES 92. panta 3. punktā ir noteikta kvantitatīva robežvērtība 500 000 EUR apmērā apvienojumā ar vadības struktūras un augstākās vadības locekļu vidējo atalgojumu to darba ņēmēju identificēšanai, kuru darbībai ir būtiska ietekme uz būtiskas sabiedrības struktūrvienības riska profilu. Tādējādi atalgojums, kas pārsniedz minēto kvantitatīvo robežvērtību vai atbilst vienam no augstākajiem atalgojuma līmeņiem iestādē, veido pamatotu pieņēmumu, ka to darba ņēmēju darbībai, kuri saņem šādu atalgojumu, ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu, un tādā gadījumā būtu jāveic rūpīgāka uzraudzības pārbaude, lai noteiktu, vai šādu darbinieku profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu.

| (10) | Direktīvas 2013/36/ES 94. pants darbiniekiem nebūtu jāpiemēro, ja iestādes, pamatojoties uz objektīviem papildu kritērijiem, konstatē, ka šādu darbinieku darbībām faktiski nav būtiskas ietekmes uz iestādes riska profilu, ņemot vērā visus riskus, kuriem iestāde ir vai var būt pakļauta. Lai nodrošinātu minēto objektīvo kritēriju efektīvu un konsekventu piemērošanu, kompetentajām iestādēm būtu jāapstiprina saskaņā ar kvantitātes kritērijiem identificēto visaugstāk atalgoto darbinieku izslēgšana. Attiecībā uz darbiniekiem, kuriem piešķirtais atalgojums pārsniedz 1 000 000 EUR (augsta atalgojuma saņēmēji), kompetentajām iestādēm pirms izslēgšanas apstiprināšanas būtu jāinformē Eiropas Banku iestāde (“EBI”), lai EBI varētu novērtēt minēto kritēriju konsekventu piemērošanu. |
| --- | --- |

(10)

Direktīvas 2013/36/ES 94. pants darbiniekiem nebūtu jāpiemēro, ja iestādes, pamatojoties uz objektīviem papildu kritērijiem, konstatē, ka šādu darbinieku darbībām faktiski nav būtiskas ietekmes uz iestādes riska profilu, ņemot vērā visus riskus, kuriem iestāde ir vai var būt pakļauta. Lai nodrošinātu minēto objektīvo kritēriju efektīvu un konsekventu piemērošanu, kompetentajām iestādēm būtu jāapstiprina saskaņā ar kvantitātes kritērijiem identificēto visaugstāk atalgoto darbinieku izslēgšana. Attiecībā uz darbiniekiem, kuriem piešķirtais atalgojums pārsniedz 1 000 000 EUR (augsta atalgojuma saņēmēji), kompetentajām iestādēm pirms izslēgšanas apstiprināšanas būtu jāinformē Eiropas Banku iestāde (“EBI”), lai EBI varētu novērtēt minēto kritēriju konsekventu piemērošanu.

| (11) | Lai kompetentās iestādes un revidenti varētu pārbaudīt iestāžu veiktos novērtējumus nolūkā identificēt šo iestāžu darba ņēmējus, kuru profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu, ir ļoti svarīgi, lai iestādes veiktu uzskaiti par novērtējumiem un to rezultātiem, t. sk. par darba ņēmējiem, kuri identificēti saskaņā ar kritērijiem, kas balstīti uz viņu kopējo atalgojumu, bet kuru profesionālā darbība saskaņā ar novērtējumu būtiski neietekmē iestādes riska profilu. |
| --- | --- |

(11)

Lai kompetentās iestādes un revidenti varētu pārbaudīt iestāžu veiktos novērtējumus nolūkā identificēt šo iestāžu darba ņēmējus, kuru profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu, ir ļoti svarīgi, lai iestādes veiktu uzskaiti par novērtējumiem un to rezultātiem, t. sk. par darba ņēmējiem, kuri identificēti saskaņā ar kritērijiem, kas balstīti uz viņu kopējo atalgojumu, bet kuru profesionālā darbība saskaņā ar novērtējumu būtiski neietekmē iestādes riska profilu.

| (12) | Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 604/2014 (3) būtu jāatceļ. Tomēr Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 2) apakšpunktā definētajām ieguldījumu brokeru sabiedrībām nebūtu jāsedz nepamatotas izmaksas, ja tās ievēro šīs regulas prasības. Tāpēc Deleģētā regula (ES) Nr. 604/2014 būtu jāturpina piemērot šādām sabiedrībām līdz 2021. gada 26. jūnijam – datumam, līdz kuram dalībvalstīm jāpieņem un jāpublicē pasākumi, lai izpildītu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2019/2034 (4) prasības. |
| --- | --- |

(12)

Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 604/2014 (3) būtu jāatceļ. Tomēr Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 2) apakšpunktā definētajām ieguldījumu brokeru sabiedrībām nebūtu jāsedz nepamatotas izmaksas, ja tās ievēro šīs regulas prasības. Tāpēc Deleģētā regula (ES) Nr. 604/2014 būtu jāturpina piemērot šādām sabiedrībām līdz 2021. gada 26. jūnijam – datumam, līdz kuram dalībvalstīm jāpieņem un jāpublicē pasākumi, lai izpildītu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2019/2034 (4) prasības.

| (13) | Šī regula ir balstīta uz regulatīvo tehnisko standartu projektu, ko Komisijai iesniegusi EBI. |
| --- | --- |

(13)

Šī regula ir balstīta uz regulatīvo tehnisko standartu projektu, ko Komisijai iesniegusi EBI.

| (14) | EBI ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvo tehnisko standartu projektu, uz ko balstās šī regula, analizējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi konsultāciju no Banku nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (5) 37. pantu, |
| --- | --- |

(14)

EBI ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvo tehnisko standartu projektu, uz ko balstās šī regula, analizējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi konsultāciju no Banku nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (5) 37. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “vadītāja atbildība” ir situācija, kad darbinieks:






  a) | vada sabiedrības struktūrvienību vai kontroles funkciju un ir tieši pārskatatbildīgs vadības struktūrai kopumā vai vadības struktūras loceklim, vai augstākajai vadībai; |
| --- | --- | --- |

1)

“vadītāja atbildība” ir situācija, kad darbinieks:

a)

vada sabiedrības struktūrvienību vai kontroles funkciju un ir tieši pārskatatbildīgs vadības struktūrai kopumā vai vadības struktūras loceklim, vai augstākajai vadībai;

| b) | vada vienu no 5. panta a) punktā minētajām funkcijām; |
| --- | --- |

b)

vada vienu no 5. panta a) punktā minētajām funkcijām;

| c) | vada pakārtotu sabiedrības struktūrvienību vai pakārtotu kontroles funkciju lielā iestādē, kas definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 146. apakšpunktā, un ir pakļauts darbiniekam, kuram ir a) apakšpunktā minētie pienākumi; |
| --- | --- |

c)

vada pakārtotu sabiedrības struktūrvienību vai pakārtotu kontroles funkciju lielā iestādē, kas definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 146. apakšpunktā, un ir pakļauts darbiniekam, kuram ir a) apakšpunktā minētie pienākumi;

| 2) | “kontroles funkcija” ir funkcija, kas ir neatkarīga no sabiedrības struktūrvienībām, kuras tā kontrolē, un kas ietver atbildību par iestādes risku objektīvu novērtējumu nodrošināšanu, šādu risku analizēšanu vai ziņošanu par tiem, kas cita starpā ietver riska pārvaldības funkciju, atbilstības funkciju un iekšējās revīzijas funkciju; |
| --- | --- |

2)

“kontroles funkcija” ir funkcija, kas ir neatkarīga no sabiedrības struktūrvienībām, kuras tā kontrolē, un kas ietver atbildību par iestādes risku objektīvu novērtējumu nodrošināšanu, šādu risku analizēšanu vai ziņošanu par tiem, kas cita starpā ietver riska pārvaldības funkciju, atbilstības funkciju un iekšējās revīzijas funkciju;

| 3) | “būtiska sabiedrības struktūrvienība” ir Regulas (ES) Nr. 575/2013 142. panta 1. punkta 3) apakšpunktā definētā uzņēmējdarbības vienība, kas atbilst kādam no šādiem kritērijiem:






  a) | tai ir piešķirts iekšējais kapitāls vismaz 2 % apmērā no iestādes iekšējā kapitāla, kas minēts Direktīvas 2013/36/ES 73. pantā, vai iestāde ir kaut kā citādi novērtējusi, ka struktūrvienībai ir būtiska ietekme uz iestādes iekšējo kapitālu; |
| --- | --- | --- |

3)

“būtiska sabiedrības struktūrvienība” ir Regulas (ES) Nr. 575/2013 142. panta 1. punkta 3) apakšpunktā definētā uzņēmējdarbības vienība, kas atbilst kādam no šādiem kritērijiem:

a)

tai ir piešķirts iekšējais kapitāls vismaz 2 % apmērā no iestādes iekšējā kapitāla, kas minēts Direktīvas 2013/36/ES 73. pantā, vai iestāde ir kaut kā citādi novērtējusi, ka struktūrvienībai ir būtiska ietekme uz iestādes iekšējo kapitālu;

| b) | tā ir galvenā darbības joma, kas definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/59/ES (6) 2. panta 1. punkta 36) apakšpunktā. |
| --- | --- |

b)

tā ir galvenā darbības joma, kas definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/59/ES (6) 2. panta 1. punkta 36) apakšpunktā.

6

2. pants

Kritēriju piemērošana

1.   Ja šo regulu piemēro individuāli saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 109. panta 1. punktu, atbilstību šīs regulas 3.–6. pantā noteiktajiem kritērijiem novērtē, ņemot vērā iestādes individuālo riska profilu.

2.   Ja šo regulu piemēro konsolidēti vai subkonsolidēti saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 109. panta 2.–6. punktu, atbilstību šīs regulas 3.–6. pantā noteiktajiem kritērijiem novērtē, ņemot vērā attiecīgās mātes iestādes, finanšu pārvaldītājsabiedrības vai jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības riska profilu konsolidēti vai subkonsolidēti.

3.   Ja 6. panta 1. punkta a) apakšpunktu piemēro individuāli, ņem vērā iestādes piešķirto atalgojumu. Ja 6. panta 1. punkta a) apakšpunktu piemēro konsolidēti vai subkonsolidēti, konsolidētās uzraudzības iestāde ņem vērā atalgojumu, ko piešķīrusi konsolidācijas tvērumā iekļauta sabiedrība.

4.   Regulas 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu piemēro tikai individuāli.

3. pants

Kritēriji, lai noteiktu, vai darbinieku profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz attiecīgās būtiskās sabiedrības struktūrvienības riska profilu, kā minēts Direktīvas 2013/36/ES 94. panta 2. punkta b) apakšpunktā

Iestādes saskaņā ar savu atalgojuma politiku piemēro visus turpmāk minētos kritērijus, lai noteiktu, vai darbinieku profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz būtiskas sabiedrības struktūrvienības riska profilu:

| a) | būtiskās sabiedrības struktūrvienības riska profils; |
| --- | --- |

a)

būtiskās sabiedrības struktūrvienības riska profils;

| b) | iekšējā kapitāla sadale atbilstoši risku būtībai un līmenim, kā minēts Direktīvas 2013/36/ES 73. pantā; |
| --- | --- |

b)

iekšējā kapitāla sadale atbilstoši risku būtībai un līmenim, kā minēts Direktīvas 2013/36/ES 73. pantā;

| c) | būtiskas sabiedrības struktūrvienības riska ierobežojumi; |
| --- | --- |

c)

būtiskas sabiedrības struktūrvienības riska ierobežojumi;

| d) | riska un darbības rādītāji, ko iestāde izmanto, lai identificētu, pārvaldītu un uzraudzītu būtiskas sabiedrības struktūrvienības riskus saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 74. pantu; |
| --- | --- |

d)

riska un darbības rādītāji, ko iestāde izmanto, lai identificētu, pārvaldītu un uzraudzītu būtiskas sabiedrības struktūrvienības riskus saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 74. pantu;

| e) | attiecīgie darba izpildes kritēriji, ko iestāde noteikusi saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 94. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu; |
| --- | --- |

e)

attiecīgie darba izpildes kritēriji, ko iestāde noteikusi saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 94. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu;

| f) | attiecīgās būtiskās sabiedrības struktūrvienības darba ņēmēju vai darba ņēmēju kategoriju pienākumi un pilnvaras. |
| --- | --- |

f)

attiecīgās būtiskās sabiedrības struktūrvienības darba ņēmēju vai darba ņēmēju kategoriju pienākumi un pilnvaras.

4. pants

Darba ņēmēji vai darba ņēmēju kategorijas, kuru profesionālajai darbībai ir tāda ietekme uz iestādes riska profilu, kas ir salīdzinoši tikpat būtiska kā Direktīvas 2013/36/ES 92. panta 3. punktā minētajiem darba ņēmējiem

Iestādes identificē darba ņēmējus vai darba ņēmēju kategorijas, kuriem ir tāda ietekme uz iestādes riska profilu, kas ir salīdzinoši tikpat būtiska kā Direktīvas 2013/36/ES 92. panta 3. punktā minētajiem darba ņēmējiem, ja minētie darba ņēmēji vai darba ņēmēju kategorijas atbilst kādam no šīs regulas 5. vai 6. pantā paredzētajiem kritērijiem.

5. pants

Kvalitātes kritēriji

Papildus darba ņēmējiem, kuri identificēti saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 92. panta 3. punkta a), b) un c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, darbiniekus uzskata par darba ņēmējiem, kuriem ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu, ja ir izpildīts viens vai vairāki šādi kvalitātes kritēriji:

| a) | darba ņēmējam ir vadītāja atbildība par:






  i) | juridiskiem jautājumiem; |
| --- | --- | --- |

a)

darba ņēmējam ir vadītāja atbildība par:

i)

juridiskiem jautājumiem;

| ii) | grāmatvedības politikas un procedūru pamatotību; |
| --- | --- |

ii)

grāmatvedības politikas un procedūru pamatotību;

| iii) | finansēm, ieskaitot nodokļus, un budžeta plānošanu; |
| --- | --- |

iii)

finansēm, ieskaitot nodokļus, un budžeta plānošanu;

| iv) | ekonomiskās analīzes veikšanu; |
| --- | --- |

iv)

ekonomiskās analīzes veikšanu;

| v) | nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas novēršanu; |
| --- | --- |

v)

nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas novēršanu;

| vi) | cilvēkresursiem; |
| --- | --- |

vi)

cilvēkresursiem;

| vii) | atalgojuma politikas izstrādi vai īstenošanu; |
| --- | --- |

vii)

atalgojuma politikas izstrādi vai īstenošanu;

| viii) | informācijas tehnoloģiju; |
| --- | --- |

viii)

informācijas tehnoloģiju;

| ix) | informācijas drošību; |
| --- | --- |

ix)

informācijas drošību;

| x) | ārpakalpojumu pārvaldību attiecībā uz kritiskajām vai svarīgajām funkcijām, kas minētas Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2017/565 (7) 30. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

x)

ārpakalpojumu pārvaldību attiecībā uz kritiskajām vai svarīgajām funkcijām, kas minētas Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2017/565 (7) 30. panta 1. punktā;

7

| b) | darba ņēmējam ir vadītāja atbildība attiecībā uz kādu no Direktīvas 2013/36/ES 79.–87. pantā minētajām riska kategorijām vai viņš ir balsstiesīgs loceklis komitejā, kas ir atbildīga par kādu no minētajos pantos noteikto riska kategoriju pārvaldību; |
| --- | --- |

b)

darba ņēmējam ir vadītāja atbildība attiecībā uz kādu no Direktīvas 2013/36/ES 79.–87. pantā minētajām riska kategorijām vai viņš ir balsstiesīgs loceklis komitejā, kas ir atbildīga par kādu no minētajos pantos noteikto riska kategoriju pārvaldību;

| c) | attiecībā uz kredītriska riska darījumiem, kuru nominālvērtība uz vienu darījumu veido 0,5 % no iestādes pirmā līmeņa pamata kapitāla un ir vismaz 5 miljoni EUR, darba ņēmējs atbilst vienam no šādiem kritērijiem:






  i) | darba ņēmējs ir pilnvarots pieņemt, apstiprināt un aizliegt vai apturēt lēmumus par šādiem kredītriska riska darījumiem; |
| --- | --- | --- |

c)

attiecībā uz kredītriska riska darījumiem, kuru nominālvērtība uz vienu darījumu veido 0,5 % no iestādes pirmā līmeņa pamata kapitāla un ir vismaz 5 miljoni EUR, darba ņēmējs atbilst vienam no šādiem kritērijiem:

i)

darba ņēmējs ir pilnvarots pieņemt, apstiprināt un aizliegt vai apturēt lēmumus par šādiem kredītriska riska darījumiem;

| ii) | darba ņēmējs ir balsstiesīgs loceklis komitejā, kas ir pilnvarota pieņemt šā c) punkta i) apakšpunktā minētos lēmumus; |
| --- | --- |

ii)

darba ņēmējs ir balsstiesīgs loceklis komitejā, kas ir pilnvarota pieņemt šā c) punkta i) apakšpunktā minētos lēmumus;

| d) | attiecībā uz iestādi, uz kuru neattiecas izņēmums par maziem tirdzniecības portfeļa darījumiem, kas paredzēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 94. pantā, darba ņēmējs atbilst vienam no šādiem kritērijiem:






  i) | darba ņēmējs ir pilnvarots pieņemt, apstiprināt un aizliegt vai apturēt lēmumus par tirdzniecības portfeļa darījumiem, kas kopā atbilst vienai no šādām robežvērtībām:






  — | ja piemēro standartizēto pieeju, tāda pašu kapitāla prasība attiecībā uz tirgus riskiem, kas veido 0,5 % vai vairāk no iestādes pirmā līmeņa pamata kapitāla, |
| --- | --- | --- | --- |

d)

attiecībā uz iestādi, uz kuru neattiecas izņēmums par maziem tirdzniecības portfeļa darījumiem, kas paredzēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 94. pantā, darba ņēmējs atbilst vienam no šādiem kritērijiem:

i)

darba ņēmējs ir pilnvarots pieņemt, apstiprināt un aizliegt vai apturēt lēmumus par tirdzniecības portfeļa darījumiem, kas kopā atbilst vienai no šādām robežvērtībām:

—

ja piemēro standartizēto pieeju, tāda pašu kapitāla prasība attiecībā uz tirgus riskiem, kas veido 0,5 % vai vairāk no iestādes pirmā līmeņa pamata kapitāla,

| — | ja regulatīvām vajadzībām ir apstiprināta uz iekšējiem modeļiem balstīta pieeja, 5 % vai vairāk no iestādes iekšējā riska vērtības ierobežojuma attiecībā uz tirdzniecības portfeļa riska darījumiem, ja tajos tiek piemērota 99. procentile (vienpusējs ticamības intervāls); |
| --- | --- |

—

ja regulatīvām vajadzībām ir apstiprināta uz iekšējiem modeļiem balstīta pieeja, 5 % vai vairāk no iestādes iekšējā riska vērtības ierobežojuma attiecībā uz tirdzniecības portfeļa riska darījumiem, ja tajos tiek piemērota 99. procentile (vienpusējs ticamības intervāls);

| ii) | darba ņēmējs ir balsstiesīgs loceklis komitejā, kas ir pilnvarota pieņemt šā punkta i) apakšpunktā minētos lēmumus; |
| --- | --- |

ii)

darba ņēmējs ir balsstiesīgs loceklis komitejā, kas ir pilnvarota pieņemt šā punkta i) apakšpunktā minētos lēmumus;

| e) | darba ņēmējs vada tādu darbinieku grupu, kuriem ir atsevišķas pilnvaras noslēgt darījumus iestādes vārdā, un ir izpildīts viens no šādiem nosacījumiem:






  i) | minēto pilnvaru summa ir vienāda ar vai lielāka par c) punkta i) apakšpunktā vai d) punkta i) apakšpunkta pirmajā ievilkumā minēto robežvērtību; |
| --- | --- | --- |

e)

darba ņēmējs vada tādu darbinieku grupu, kuriem ir atsevišķas pilnvaras noslēgt darījumus iestādes vārdā, un ir izpildīts viens no šādiem nosacījumiem:

i)

minēto pilnvaru summa ir vienāda ar vai lielāka par c) punkta i) apakšpunktā vai d) punkta i) apakšpunkta pirmajā ievilkumā minēto robežvērtību;

| ii) | ja regulatīvām vajadzībām ir apstiprināta uz iekšējiem modeļiem balstīta pieeja, minētās pilnvaras veido 5 % vai vairāk no iestādes iekšējā riska vērtības ierobežojuma attiecībā uz tirdzniecības portfeļa riska darījumiem, ja tajos tiek piemērota 99. procentile (vienpusējs ticamības intervāls); ja iestāde neaprēķina riska vērtības ierobežojumus minētā darba ņēmēja līmenī, summē tādu darba ņēmēju riska vērtības ierobežojumus, kuri ir šā darba ņēmēja pakļautībā; |
| --- | --- |

ii)

ja regulatīvām vajadzībām ir apstiprināta uz iekšējiem modeļiem balstīta pieeja, minētās pilnvaras veido 5 % vai vairāk no iestādes iekšējā riska vērtības ierobežojuma attiecībā uz tirdzniecības portfeļa riska darījumiem, ja tajos tiek piemērota 99. procentile (vienpusējs ticamības intervāls); ja iestāde neaprēķina riska vērtības ierobežojumus minētā darba ņēmēja līmenī, summē tādu darba ņēmēju riska vērtības ierobežojumus, kuri ir šā darba ņēmēja pakļautībā;

| f) | darba ņēmējs atbilst vienam no šādiem kritērijiem attiecībā uz lēmumu par jaunu produktu ieviešanas apstiprināšanu vai aizliegšanu:






  i) | darba ņēmējs ir pilnvarots pieņemt šādus lēmumus; |
| --- | --- | --- |

f)

darba ņēmējs atbilst vienam no šādiem kritērijiem attiecībā uz lēmumu par jaunu produktu ieviešanas apstiprināšanu vai aizliegšanu:

i)

darba ņēmējs ir pilnvarots pieņemt šādus lēmumus;

| ii) | darba ņēmējs ir balsstiesīgs loceklis komitejā, kas ir pilnvarota pieņemt šādus lēmumus. |
| --- | --- |

ii)

darba ņēmējs ir balsstiesīgs loceklis komitejā, kas ir pilnvarota pieņemt šādus lēmumus.

6. pants

Kvantitātes kritēriji

1.   Papildus darba ņēmējiem, kuri identificēti saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 92. panta 3. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, darbiniekus uzskata par darba ņēmējiem, kuriem ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu, ja ir izpildīts kāds no šādiem kvantitātes kritērijiem:

| a) | darba ņēmējiem, ieskaitot Direktīvas 2013/36/ES 92. panta 3. punkta c) apakšpunktā minētos darba ņēmējus, iepriekšējā finanšu gadā vai par iepriekšējo finanšu gadu piešķirts kopējais atalgojums, kas sasniedz vai pārsniedz 750 000 EUR; |
| --- | --- |

a)

darba ņēmējiem, ieskaitot Direktīvas 2013/36/ES 92. panta 3. punkta c) apakšpunktā minētos darba ņēmējus, iepriekšējā finanšu gadā vai par iepriekšējo finanšu gadu piešķirts kopējais atalgojums, kas sasniedz vai pārsniedz 750 000 EUR;

| b) | ja iestādē ir vairāk nekā 1 000 darbinieku, darba ņēmēji ietilpst 0,3 % no darbinieku skaita, kas noapaļots uz augšu līdz nākamajam veselajam skaitlim, kuriem iestādē iepriekšējā finanšu gadā vai par iepriekšējo finanšu gadu individuāli piešķirts vislielākais kopējais atalgojums. |
| --- | --- |

b)

ja iestādē ir vairāk nekā 1 000 darbinieku, darba ņēmēji ietilpst 0,3 % no darbinieku skaita, kas noapaļots uz augšu līdz nākamajam veselajam skaitlim, kuriem iestādē iepriekšējā finanšu gadā vai par iepriekšējo finanšu gadu individuāli piešķirts vislielākais kopējais atalgojums.

2.   Šā panta 1. punktā noteiktos kritērijus nepiemēro, ja iestāde konstatē, ka darba ņēmēja profesionālajai darbībai nav būtiskas ietekmes uz iestādes riska profilu, jo darba ņēmējs vai darba ņēmēju kategorija, kurā darba ņēmējs ietilpst, atbilst kādam no turpmāk minētajiem nosacījumiem:

| a) | darba ņēmējs vai darba ņēmēju kategorijas veic tikai profesionālo darbību un tam/tai ir pilnvaras sabiedrības struktūrvienībā, kas nav būtiska sabiedrības struktūrvienība; |
| --- | --- |

a)

darba ņēmējs vai darba ņēmēju kategorijas veic tikai profesionālo darbību un tam/tai ir pilnvaras sabiedrības struktūrvienībā, kas nav būtiska sabiedrības struktūrvienība;

| b) | darba ņēmēja vai darba ņēmēju kategorijas profesionālajai darbībai nav būtiskas ietekmes uz būtiskas sabiedrības struktūrvienības riska profilu, ņemot vērā 3. pantā noteiktos kritērijus. |
| --- | --- |

b)

darba ņēmēja vai darba ņēmēju kategorijas profesionālajai darbībai nav būtiskas ietekmes uz būtiskas sabiedrības struktūrvienības riska profilu, ņemot vērā 3. pantā noteiktos kritērijus.

3.   Šā panta 2. punkta piemērošanu iestādei iepriekš apstiprina kompetentā iestāde, kas ir atbildīga par minētās iestādes prudenciālo uzraudzību. Kompetentā iestāde to iepriekš apstiprina tikai tad, ja iestāde var pierādīt, ka ir izpildīts viens no 2. punktā minētajiem nosacījumiem.

4.   Ja darba ņēmējam tika piešķirts kopējais atalgojums, kas iepriekšējā finanšu gadā vai par iepriekšējo finanšu gadu sasniedza vai pārsniedza 1 000 000 EUR, kompetentā iestāde to saskaņā ar 3. punktu iepriekš apstiprina tikai izņēmuma gadījumos. Lai nodrošinātu saskaņotu šā punkta piemērošanu, kompetentā iestāde informē EBI, pirms sniedz apstiprinājumu attiecībā uz šādu darba ņēmēju.

Iestāde pierāda, ka pastāv ārkārtas apstākļi, un to novērtē kompetentā iestāde. Ārkārtas apstākļi ir situācijas, kas ir neparastas un ļoti retas vai tālu no parastās situācijas. Ārkārtas apstākļi ir saistīti ar darba ņēmēju.

7. pants

Vadības struktūras un augstākās vadības locekļu vidējā kopējā atalgojuma un piešķirtā mainīgā atalgojuma aprēķināšana

1.   Vidējo kopējo atalgojumu visiem vadības struktūras un augstākās vadības locekļiem aprēķina, ņemot vērā visu vadības struktūras locekļu kā vadības funkcijas un uzraudzības funkcijas veicēju, kā arī visu Direktīvas 2013/36/ES 3. panta 1. punkta 9) apakšpunktā definētās augstākās vadības kategorijai piederošo darba ņēmēju kopējo nemainīgo un mainīgo atalgojumu.

2.   Šajā regulā mainīgo atalgojumu, kas piešķirts, bet vēl nav izmaksāts, novērtē pēc piešķiršanas datuma, neņemot vērā diskonta likmes piemērošanu, kura minēta Direktīvas 2013/36/ES 94. panta 1. punkta g) apakšpunkta iii) punktā, vai izmaksāšanas samazinājumus, izmantojot atlikto summu (malus metodi), izmaksāto summu atgūšanas mehānismus vai citādi.

3.   Visas mainīgā un nemainīgā atalgojuma summas aprēķina bruto un uz pilna laika ekvivalenta pamata.

4.   Iestādes atalgojuma politikā nosaka atsauces gadu mainīgajam atalgojumam, ko tā ņem vērā, aprēķinot kopējo atalgojumu. Minētais atsauces gads ir vai nu gads pirms finanšu gada, kurā piešķirts mainīgais atalgojums, vai gads pirms finanšu gada, par kuru piešķirts mainīgais atalgojums.

8. pants

Deleģētās regulas (ES) Nr. 604/2014 atcelšana

Deleģēto regulu (ES) Nr. 604/2014 atceļ. Tomēr minēto deleģēto regulu līdz 2021. gada 26. jūnijam turpina piemērot ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kas definētas Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 2) apakšpunktā.

9. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā piektajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 25. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 604/2014 (2014. gada 4. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par kvalitātes un attiecīgiem kvantitātes kritērijiem, kas vajadzīgi, lai noteiktu to darbinieku kategorijas, kuru profesionālajai darbībai ir būtiska ietekme uz iestādes riska profilu (OV L 167, 6.6.2014., 30. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/2034 (2019. gada 27. novembris) par ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību un ar ko groza Direktīvas 2002/87/EK, 2009/65/EK, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES un 2014/65/ES (OV L 314, 5.12.2019., 64. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1093/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.).

6

(7)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/565 (2016. gada 25. aprīlis), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrību organizatoriskām prasībām un darbības nosacījumiem un jēdzienu definīcijām minētās direktīvas mērķiem (OV L 87, 31.3.2017., 1. lpp.).

7

---

LĒMUMI

| 9.6.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 203/8 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 203/8

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2021/924

(2021. gada 3. jūnijs)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Kakao padomē attiecībā uz 2010. gada Starptautiskā kakao nolīguma pagarināšanu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | 2010. gada Starptautisko kakao nolīgumu (“nolīgums”) Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu 2012/189/ES (1), un nolīgums stājās spēkā 2012. gada 1. oktobrī. |
| --- | --- |

(1)

2010. gada Starptautisko kakao nolīgumu (“nolīgums”) Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu 2012/189/ES (1), un nolīgums stājās spēkā 2012. gada 1. oktobrī.

| (2) | Ievērojot nolīguma 62. panta 1. punktu, nolīgums paliek spēkā līdz 2022. gada 30. septembrim, ja vien tas netiek pagarināts. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot nolīguma 62. panta 1. punktu, nolīgums paliek spēkā līdz 2022. gada 30. septembrim, ja vien tas netiek pagarināts.

| (3) | Ievērojot nolīguma 7. panta 1. punktu, Starptautiskās Kakao organizācijas Starptautiskajai Kakao padomei (“SKO padome”) ir jāīsteno visas pilnvaras un jāīsteno vai jānodrošina visu to funkciju veikšanu, kas nepieciešamas, lai izpildītu nolīguma noteikumus. Ievērojot nolīguma 62. panta 4. punktu, SKO padome var pieņemt lēmumu, ar ko nolīgumu pagarina pēc tā pašreizējā termiņa beigām uz diviem laikposmiem, katrs no kuriem nepārsniedz divus kakao gadus, proti, līdz 2024. gada 30. septembrim pirmajam laikposmam un līdz 2026. gada 30. septembrim otrajam laikposmam. |
| --- | --- |

(3)

Ievērojot nolīguma 7. panta 1. punktu, Starptautiskās Kakao organizācijas Starptautiskajai Kakao padomei (“SKO padome”) ir jāīsteno visas pilnvaras un jāīsteno vai jānodrošina visu to funkciju veikšanu, kas nepieciešamas, lai izpildītu nolīguma noteikumus. Ievērojot nolīguma 62. panta 4. punktu, SKO padome var pieņemt lēmumu, ar ko nolīgumu pagarina pēc tā pašreizējā termiņa beigām uz diviem laikposmiem, katrs no kuriem nepārsniedz divus kakao gadus, proti, līdz 2024. gada 30. septembrim pirmajam laikposmam un līdz 2026. gada 30. septembrim otrajam laikposmam.

| (4) | SKO padomei pēc tās 103. sesijas 2021. gada 22. un 23. aprīlī ir jāpieņem lēmums par nolīguma pagarināšanu. |
| --- | --- |

(4)

SKO padomei pēc tās 103. sesijas 2021. gada 22. un 23. aprīlī ir jāpieņem lēmums par nolīguma pagarināšanu.

| (5) | Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem SKO padomē, jo SKO padomes lēmums par nolīguma pagarināšanu Savienībai būs saistošs. |
| --- | --- |

(5)

Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem SKO padomē, jo SKO padomes lēmums par nolīguma pagarināšanu Savienībai būs saistošs.

| (6) | Savienības interesēs ir pagarināt nolīgumu un tās turpmāka dalība tajā, ņemot vērā kakao nozares nozīmi vairākās dalībvalstīs un Eiropas Savienības ekonomikā. |
| --- | --- |

(6)

Savienības interesēs ir pagarināt nolīgumu un tās turpmāka dalība tajā, ņemot vērā kakao nozares nozīmi vairākās dalībvalstīs un Eiropas Savienības ekonomikā.

| (7) | Pagarinot nolīgumu par ne vairāk kā četriem gadiem, SKO padomes locekļiem būtu dots pienācīgs laiks veikt nolīguma būtisku pārskatīšanu, galveno uzmanību pievēršot tā modernizācijai un vienkāršošanai, |
| --- | --- |

(7)

Pagarinot nolīgumu par ne vairāk kā četriem gadiem, SKO padomes locekļiem būtu dots pienācīgs laiks veikt nolīguma būtisku pārskatīšanu, galveno uzmanību pievēršot tā modernizācijai un vienkāršošanai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostāja, kas Savienības vārdā ir jāieņem Starptautiskās Kakao organizācijas Starptautiskajā Kakao padomē attiecībā uz 2010. gada Starptautiskā kakao nolīguma pagarināšanu, ir balsot par tā pagarināšanu uz diviem laikposmiem, katrs no kuriem nepārsniedz divus kakao gadus, proti, līdz 2024. gada 30. septembrim pirmajam laikposmam un līdz 2026. gada 30. septembrim otrajam laikposmam.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2021. gada 3. jūnijā

Padomes vārdā –

Priekšsēdētājs

P. N. SANTOS

---

(1)  Padomes Lēmums 2012/189/ES (2012. gada 26. marts) par to, lai noslēgtu 2010. gada Starptautisko kakao nolīgumu (OV L 102, 12.4.2012., 1. lpp.).

1

---

| 9.6.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 203/10 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 203/10

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2021/925

(2021. gada 7. jūnijs)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Transportlīdzekļu noteikumu harmonizācijas pasaules forumā attiecībā uz priekšlikumiem par izmaiņām ANO Noteikumos Nr. 13, 13-H, 24, 30, 41, 49, 79, 83, 95, 101, 124, 129, 134, 137 un 157 un priekšlikumiem par izmaiņām Vispārējos tehniskajos noteikumos Nr. 4 un 9

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Ar Padomes Lēmumu 97/836/EK (1) Savienība ir pievienojusies Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (“Pārskatītais 1958. gada nolīgums”). Pārskatītais 1958. gada nolīgums stājās spēkā 1998. gada 24. martā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes Lēmumu 97/836/EK (1) Savienība ir pievienojusies Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (“Pārskatītais 1958. gada nolīgums”). Pārskatītais 1958. gada nolīgums stājās spēkā 1998. gada 24. martā.

| (2) | Ar Padomes Lēmumu 2000/125/EK (2) Savienība ir pievienojusies Nolīgumam par vispārēju tehnisko noteikumu apstiprināšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos (“Paralēlais nolīgums”). Paralēlais nolīgums stājās spēkā 2000. gada 15. februārī. |
| --- | --- |

(2)

Ar Padomes Lēmumu 2000/125/EK (2) Savienība ir pievienojusies Nolīgumam par vispārēju tehnisko noteikumu apstiprināšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos (“Paralēlais nolīgums”). Paralēlais nolīgums stājās spēkā 2000. gada 15. februārī.

| (3) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2018/858 (3) noteikti administratīvie noteikumi un tehniskās prasības visu jauno transportlīdzekļu, sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību tipa apstiprināšanai un laišanai tirgū. Ar minēto regulu noteikumi, kas pieņemti saskaņā ar Pārskatīto 1958. gada nolīgumu (“ANO noteikumi”), iestrādāti ES tipa apstiprināšanas sistēmā vai nu kā tipa apstiprināšanas prasības, vai kā Savienības tiesību aktu alternatīvas. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2018/858 (3) noteikti administratīvie noteikumi un tehniskās prasības visu jauno transportlīdzekļu, sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību tipa apstiprināšanai un laišanai tirgū. Ar minēto regulu noteikumi, kas pieņemti saskaņā ar Pārskatīto 1958. gada nolīgumu (“ANO noteikumi”), iestrādāti ES tipa apstiprināšanas sistēmā vai nu kā tipa apstiprināšanas prasības, vai kā Savienības tiesību aktu alternatīvas.

| (4) | Atbilstīgi Pārskatītā 1958. gada nolīguma 1. pantam un Paralēlā nolīguma 6. pantam ANO EEK Transportlīdzekļu noteikumu harmonizācijas pasaules forums (ANO EEK WP.29) var pieņemt priekšlikumus par izmaiņām ANO noteikumos, ANO vispārējos tehniskajos noteikumos (ANO VTN) un ANO rezolūcijās, kā arī priekšlikumus par jauniem ANO noteikumiem, ANO VTN un ANO rezolūcijām attiecībā uz transportlīdzekļu apstiprināšanu. Turklāt atbilstīgi minētajiem noteikumiem ANO EEK WP.29 var pieņemt priekšlikumus par atļaujām izstrādāt ANO VTN grozījumus vai izstrādāt jaunus ANO VTN un drīkst pieņemt priekšlikumus par pilnvarojumu pagarināšanu attiecībā uz ANO VTN. |
| --- | --- |

(4)

Atbilstīgi Pārskatītā 1958. gada nolīguma 1. pantam un Paralēlā nolīguma 6. pantam ANO EEK Transportlīdzekļu noteikumu harmonizācijas pasaules forums (ANO EEK WP.29) var pieņemt priekšlikumus par izmaiņām ANO noteikumos, ANO vispārējos tehniskajos noteikumos (ANO VTN) un ANO rezolūcijās, kā arī priekšlikumus par jauniem ANO noteikumiem, ANO VTN un ANO rezolūcijām attiecībā uz transportlīdzekļu apstiprināšanu. Turklāt atbilstīgi minētajiem noteikumiem ANO EEK WP.29 var pieņemt priekšlikumus par atļaujām izstrādāt ANO VTN grozījumus vai izstrādāt jaunus ANO VTN un drīkst pieņemt priekšlikumus par pilnvarojumu pagarināšanu attiecībā uz ANO VTN.

| (5) | ANO EEK WP.29 184. sesijā, kas notiks 2021. gada 22.–24. jūnijā, var pieņemt priekšlikumus par izmaiņām ANO Noteikumos Nr. 13, 13-H, 24, 30, 41, 49, 79, 83, 95, 101, 124, 129, 134, 137 un 157 un priekšlikumus par izmaiņām Vispārējos tehniskajos noteikumos Nr. 4 un 9. |
| --- | --- |

(5)

ANO EEK WP.29 184. sesijā, kas notiks 2021. gada 22.–24. jūnijā, var pieņemt priekšlikumus par izmaiņām ANO Noteikumos Nr. 13, 13-H, 24, 30, 41, 49, 79, 83, 95, 101, 124, 129, 134, 137 un 157 un priekšlikumus par izmaiņām Vispārējos tehniskajos noteikumos Nr. 4 un 9.

| (6) | Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem ANO EEK WP.29 attiecībā uz minēto priekšlikumu pieņemšanu, jo ANO noteikumi Savienībai būs saistoši un kopā ar ANO VTN var būtiski ietekmēt Savienības tiesību aktu saturu transportlīdzekļu tipa apstiprināšanas jomā. |
| --- | --- |

(6)

Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem ANO EEK WP.29 attiecībā uz minēto priekšlikumu pieņemšanu, jo ANO noteikumi Savienībai būs saistoši un kopā ar ANO VTN var būtiski ietekmēt Savienības tiesību aktu saturu transportlīdzekļu tipa apstiprināšanas jomā.

| (7) | Ņemot vērā pieredzi un tehnikas attīstību, ir jāgroza, jālabo vai jāpapildina prasības attiecībā uz dažiem elementiem vai rādītājiem, uz kuriem attiecas ANO Noteikumi Nr. 13, 13-H, 24, 30, 41, 49, 79, 83, 95, 101, 124, 129, 134, 137 un 157. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā pieredzi un tehnikas attīstību, ir jāgroza, jālabo vai jāpapildina prasības attiecībā uz dažiem elementiem vai rādītājiem, uz kuriem attiecas ANO Noteikumi Nr. 13, 13-H, 24, 30, 41, 49, 79, 83, 95, 101, 124, 129, 134, 137 un 157.

| (8) | Turklāt ir jāgroza daži ANO VTN Nr. 4 un 9 noteikumi, |
| --- | --- |

(8)

Turklāt ir jāgroza daži ANO VTN Nr. 4 un 9 noteikumi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem ANO EEK Transportlīdzekļu noteikumu harmonizācijas Pasaules foruma 184. sesijā, kura notiks 2021. gada 22.–24. jūnijā, ir balsojumā atbalstīt priekšlikumus par izmaiņām ANO Noteikumos Nr. 13, 13-H, 24, 30, 41, 49, 79, 83, 95, 101, 124, 129, 134, 137 un 157 un priekšlikumus par izmaiņām Vispārējos tehniskajos noteikumos Nr. 4 un 9 (4).

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2021. gada 7. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

F. VAN DUNEM

---

(1)  Padomes Lēmums 97/836/EK (1997. gada 27. novembris) par Eiropas Kopienas pievienošanos ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (Pārskatītais 1958. gada Nolīgums) (OV L 346, 17.12.1997., 78. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums 2000/125/EK (2000. gada 31. janvāris) par noslēgto Nolīgumu par vispārēju tehnisko noteikumu apstiprināšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos (Paralēlais nolīgums) (OV L 35, 10.2.2000., 12. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/858 (2018. gada 30. maijs) par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanu un tirgus uzraudzību un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 715/2007 un (EK) Nr. 595/2009 un atceļ Direktīvu 2007/46/EK (OV L 151, 14.6.2018., 1. lpp.).

3

(4)  Skatīt dokumentu ST 9001/21 http://register.consilium.europa.eu.

4

---

| 9.6.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 203/12 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 203/12

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2021/926

(2021. gada 7. jūnijs)

par nostājām, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem dalībnieku un Nozares vienošanās par eksporta kredītiem civilās aviācijas gaisa kuģiem dalībnieku rakstiskajā procedūrā attiecībā uz Apvienotās Karalistes lūgumu kļūt par minēto vienošanos dalībnieci

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Pamatnostādnes, kas ietvertas Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem (“vienošanās”) un izstrādātas Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) satvarā, Savienībā piemēro ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1233/2011 (1). |
| --- | --- |

(1)

Pamatnostādnes, kas ietvertas Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem (“vienošanās”) un izstrādātas Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) satvarā, Savienībā piemēro ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1233/2011 (1).

| (2) | Vienošanās dalībnieki ir šādi: Amerikas Savienotās Valstis, Austrālija, Eiropas Savienība, Japāna, Jaunzēlande, Kanāda, Koreja, Norvēģija, Šveice un Turcija. |
| --- | --- |

(2)

Vienošanās dalībnieki ir šādi: Amerikas Savienotās Valstis, Austrālija, Eiropas Savienība, Japāna, Jaunzēlande, Kanāda, Koreja, Norvēģija, Šveice un Turcija.

| (3) | Nozares vienošanās par eksporta kredītiem civilās aviācijas gaisa kuģiem (“ASU”) ir ietverta vienošanās III pielikumā un ir vienošanās neatņemama sastāvdaļa. Tādēļ ASU piemēro arī Savienībā ar Regulu (ES) Nr. 1233/2011. |
| --- | --- |

(3)

Nozares vienošanās par eksporta kredītiem civilās aviācijas gaisa kuģiem (“ASU”) ir ietverta vienošanās III pielikumā un ir vienošanās neatņemama sastāvdaļa. Tādēļ ASU piemēro arī Savienībā ar Regulu (ES) Nr. 1233/2011.

| (4) | ASU dalībnieki ir šādi: Amerikas Savienotās Valstis, Austrālija, Brazīlija, Eiropas Savienība, Japāna, Jaunzēlande, Kanāda, Koreja, Norvēģija un Šveice. |
| --- | --- |

(4)

ASU dalībnieki ir šādi: Amerikas Savienotās Valstis, Austrālija, Brazīlija, Eiropas Savienība, Japāna, Jaunzēlande, Kanāda, Koreja, Norvēģija un Šveice.

| (5) | Vienošanās, tostarp ASU, nodrošina sistēmu oficiāli atbalstītu eksporta kredītu sakārtotai un pārredzamai izmantošanai to attiecīgajās piemērošanas jomās. Tā cenšas veicināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā, lai eksportētāju starpā veicinātu konkurenci, kas balstās uz eksportējamo preču un pakalpojumu kvalitāti un cenu, nevis visizdevīgākajiem oficiāli atbalstītajiem finanšu noteikumiem. |
| --- | --- |

(5)

Vienošanās, tostarp ASU, nodrošina sistēmu oficiāli atbalstītu eksporta kredītu sakārtotai un pārredzamai izmantošanai to attiecīgajās piemērošanas jomās. Tā cenšas veicināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā, lai eksportētāju starpā veicinātu konkurenci, kas balstās uz eksportējamo preču un pakalpojumu kvalitāti un cenu, nevis visizdevīgākajiem oficiāli atbalstītajiem finanšu noteikumiem.

| (6) | Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste (“Apvienotā Karaliste”) izstājās no Savienības 2020. gada 1. februārī (2). |
| --- | --- |

(6)

Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste (“Apvienotā Karaliste”) izstājās no Savienības 2020. gada 1. februārī (2).

| (7) | Saskaņā ar vienošanās 3. pantu esošie dalībnieki var uzaicināt ESAO dalībvalstis, kas nav vienošanās dalībnieki, un valstis, kas nav ESAO dalībvalstis, kļūt par vienošanās dalībniekiem. Tie, kas nav ASU dalībnieki, var kļūt par ASU dalībniekiem saskaņā ar procedūrām, kas izklāstītas ASU I papildinājumā. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar vienošanās 3. pantu esošie dalībnieki var uzaicināt ESAO dalībvalstis, kas nav vienošanās dalībnieki, un valstis, kas nav ESAO dalībvalstis, kļūt par vienošanās dalībniekiem. Tie, kas nav ASU dalībnieki, var kļūt par ASU dalībniekiem saskaņā ar procedūrām, kas izklāstītas ASU I papildinājumā.

| (8) | Apvienotā Karaliste 2021. gada 28. janvāra vēstulē lūdza vienošanās dalībniekiem un ASU dalībniekiem piekrist tam, ka tā kļūst attiecīgi par vienošanās un ASU dalībnieci. Vienošanās dalībniekiem un ASU dalībniekiem ir jāpieņem lēmums par minēto lūgumu, izmantojot rakstisku procedūru. |
| --- | --- |

(8)

Apvienotā Karaliste 2021. gada 28. janvāra vēstulē lūdza vienošanās dalībniekiem un ASU dalībniekiem piekrist tam, ka tā kļūst attiecīgi par vienošanās un ASU dalībnieci. Vienošanās dalībniekiem un ASU dalībniekiem ir jāpieņem lēmums par minēto lūgumu, izmantojot rakstisku procedūru.

| (9) | Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz lēmumu, kas jāpieņem vienošanās dalībniekiem, kā arī nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz lēmumu, kas jāpieņem ASU dalībniekiem, jo abi plānotie lēmumi Savienībai būs saistoši saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1233/2011 2. pantu, |
| --- | --- |

(9)

Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz lēmumu, kas jāpieņem vienošanās dalībniekiem, kā arī nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz lēmumu, kas jāpieņem ASU dalībniekiem, jo abi plānotie lēmumi Savienībai būs saistoši saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1233/2011 2. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Nostāja, kas Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem dalībnieku rakstiskajā procedūrā Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz Apvienotās Karalistes lūgumu kļūt par vienošanās dalībnieci, ir atbalstīt minēto lūgumu.

2.   Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Nozares vienošanās par eksporta kredītiem civilās aviācijas gaisa kuģiem dalībnieku rakstiskajā procedūrā attiecībā uz Apvienotās Karalistes lūgumu kļūt par nozares vienošanās dalībnieci, ir atbalstīt minēto lūgumu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2021. gada 7. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

F. VAN DUNEM

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1233/2011 (2011. gada 16. novembris) par dažu pamatnostādņu piemērošanu oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā un ar ko atceļ Padomes Lēmumus 2001/76/EK un 2001/77/EK (OV L 326, 8.12.2011., 45. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2020/135 (2020. gada 30. janvāris) par to, lai noslēgtu Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (OV L 29, 31.1.2020., 1. lpp.).

2

---

| 9.6.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 203/14 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 203/14

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2021/927

(2021. gada 31. maijs),

ar ko 2021.–2025. gada periodam nosaka vienoto starpnozaru korekcijas koeficientu emisijas kvotu bezmaksas iedales korekcijai

(izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 3745)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2019/331 (2018. gada 19. decembris), ar ko nosaka Savienības mēroga pārejas noteikumus saskaņotai bezmaksas emisijas kvotu iedalei saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK 10.a pantu (1), un jo īpaši tās 14. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK (2) 10.a panta 5. punktā, 10.a panta 5.a punktā un 10.a panta 8. punktā ir paredzēts maksimālais ikgadējais kvotu apjoms, ko izmanto, aprēķinot bez maksas iedalāmās kvotas iekārtām, uz kurām neattiecas minētās direktīvas 10.a panta 3. punkts. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK (2) 10.a panta 5. punktā, 10.a panta 5.a punktā un 10.a panta 8. punktā ir paredzēts maksimālais ikgadējais kvotu apjoms, ko izmanto, aprēķinot bez maksas iedalāmās kvotas iekārtām, uz kurām neattiecas minētās direktīvas 10.a panta 3. punkts.

| (2) | Lai nodrošinātu, ka tiek ievērota Direktīvas 2003/87/EK 10. pantā noteiktā izsolāmo kvotu daļa, Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 5. punktā paredzētajam maksimālajam bezmaksas kvotu iedales apjomam, no kura atskaitīts 10.a panta 8. punktā minētais apjoms un attiecībā uz kuru vajadzības gadījumā ir ņemts vērā pieejamais papildu apjoms, kas noteikts minētās direktīvas 10.a panta 5.a punktā, nevajadzētu tikt pārsniegtam. Lai nodrošinātu to, ka minētais maksimālais ikgadējais kvotu apjoms netiek pārsniegts, vajadzības gadījumā būtu jāpiemēro starpnozaru korekcijas koeficients, tā vienveidīgi samazinot bezmaksas kvotu skaitu katrai iekārtai, kura var pretendēt uz bezmaksas kvotu iedali. |
| --- | --- |

(2)

Lai nodrošinātu, ka tiek ievērota Direktīvas 2003/87/EK 10. pantā noteiktā izsolāmo kvotu daļa, Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 5. punktā paredzētajam maksimālajam bezmaksas kvotu iedales apjomam, no kura atskaitīts 10.a panta 8. punktā minētais apjoms un attiecībā uz kuru vajadzības gadījumā ir ņemts vērā pieejamais papildu apjoms, kas noteikts minētās direktīvas 10.a panta 5.a punktā, nevajadzētu tikt pārsniegtam. Lai nodrošinātu to, ka minētais maksimālais ikgadējais kvotu apjoms netiek pārsniegts, vajadzības gadījumā būtu jāpiemēro starpnozaru korekcijas koeficients, tā vienveidīgi samazinot bezmaksas kvotu skaitu katrai iekārtai, kura var pretendēt uz bezmaksas kvotu iedali.

| (3) | Saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2019/331 14. panta 6. punktu starpnozaru korekcijas koeficientu nosaka Komisija katram attiecīgā iedales perioda gadam, tiklīdz ir paziņoti attiecīgā iedales perioda ikgadējie bezmaksas kvotu provizoriskie daudzumi. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2019/331 14. panta 6. punktu starpnozaru korekcijas koeficientu nosaka Komisija katram attiecīgā iedales perioda gadam, tiklīdz ir paziņoti attiecīgā iedales perioda ikgadējie bezmaksas kvotu provizoriskie daudzumi.

| (4) | Starpnozaru korekcijas koeficients, kas 2021.–2025. gada iedales periodā katru gadu piemērojams iekārtām, kuras nav identificētas kā elektroenerģijas ražotājas un kuras nav jaunas iekārtas, būtu jānosaka, par pamatu ņemot provizorisko ikgadējo emisijas kvotu daudzumu, ko bez maksas iedala konkrētajā iedales periodā, neieskaitot bezmaksas kvotas, kas iedalītas iekārtām, kuras dalībvalstis no Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ES ETS) izslēgušas saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 27. vai 27.a pantu, un ieskaitot bezmaksas kvotas, kas iedalītas iekārtām, kuras dalībvalstis ir iekļāvušas saskaņā ar minētās direktīvas 24. pantu. |
| --- | --- |

(4)

Starpnozaru korekcijas koeficients, kas 2021.–2025. gada iedales periodā katru gadu piemērojams iekārtām, kuras nav identificētas kā elektroenerģijas ražotājas un kuras nav jaunas iekārtas, būtu jānosaka, par pamatu ņemot provizorisko ikgadējo emisijas kvotu daudzumu, ko bez maksas iedala konkrētajā iedales periodā, neieskaitot bezmaksas kvotas, kas iedalītas iekārtām, kuras dalībvalstis no Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ES ETS) izslēgušas saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 27. vai 27.a pantu, un ieskaitot bezmaksas kvotas, kas iedalītas iekārtām, kuras dalībvalstis ir iekļāvušas saskaņā ar minētās direktīvas 24. pantu.

| (5) | 2021. gadam Direktīvas 2003/87/EK 9. pantā minētais Savienības kvotu kopajoms ir 1 571 583 007, kā noteikts Komisijas Lēmuma (ES) 2020/1722 (3) 1. pantā. Saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 1. punkta pirmo un otro daļu tika aprēķināts, ka 10.a panta 5. punktā paredzētais maksimālais (ikgadējais) apjoms ir 43 % no 1 571 583 007, t. i., 675 780 693. No šīm 675 780 693 kvotām saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 8. punktu ik gadu būtu jāatskaita 32 500 000 kvotu, tādējādi 2021. gadam maksimālais apjoms ir 643 280 693. Ja dalībvalstu un EEZ EBTA valstu iesniegtie dati liecinātu, ka provizoriskie ikgadējie bezmaksas kvotu apjomi katrai iekārtai, piemērojot relevanto Deleģētās regulas (ES) 2019/331 V pielikumā noteikto koeficientu, pārsniedz Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 5. punktā minēto maksimālo daudzumu, tad saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 5.a punktu maksimālā pieejamā apjoma palielināšanai tiktu izmantots papildu apjoms līdz 3 % no kopējā kvotu daudzuma, un tas desmit gadu periodā no 2021. līdz 2030. gadam ir 413 420 157. Tomēr tas tā nebija. Tāpēc ikgadējam starpnozaru korekcijas koeficientam vajadzētu būt 100 %. |
| --- | --- |

(5)

2021. gadam Direktīvas 2003/87/EK 9. pantā minētais Savienības kvotu kopajoms ir 1 571 583 007, kā noteikts Komisijas Lēmuma (ES) 2020/1722 (3) 1. pantā. Saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 1. punkta pirmo un otro daļu tika aprēķināts, ka 10.a panta 5. punktā paredzētais maksimālais (ikgadējais) apjoms ir 43 % no 1 571 583 007, t. i., 675 780 693. No šīm 675 780 693 kvotām saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 8. punktu ik gadu būtu jāatskaita 32 500 000 kvotu, tādējādi 2021. gadam maksimālais apjoms ir 643 280 693. Ja dalībvalstu un EEZ EBTA valstu iesniegtie dati liecinātu, ka provizoriskie ikgadējie bezmaksas kvotu apjomi katrai iekārtai, piemērojot relevanto Deleģētās regulas (ES) 2019/331 V pielikumā noteikto koeficientu, pārsniedz Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 5. punktā minēto maksimālo daudzumu, tad saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 5.a punktu maksimālā pieejamā apjoma palielināšanai tiktu izmantots papildu apjoms līdz 3 % no kopējā kvotu daudzuma, un tas desmit gadu periodā no 2021. līdz 2030. gadam ir 413 420 157. Tomēr tas tā nebija. Tāpēc ikgadējam starpnozaru korekcijas koeficientam vajadzētu būt 100 %.

| (6) | Ikviena neizmantotā kvota no maksimālajiem apjomiem 2021. gadā būtu jādara pieejama nākamajā gadā, proti, 2022. gadā. Tāds pats princips būtu jāpiemēro arī turpmākajos gados 2021.–2025. gada iedales periodā, kas minēts Deleģētās regulas (ES) 2019/331 2. panta 15. punktā. |
| --- | --- |

(6)

Ikviena neizmantotā kvota no maksimālajiem apjomiem 2021. gadā būtu jādara pieejama nākamajā gadā, proti, 2022. gadā. Tāds pats princips būtu jāpiemēro arī turpmākajos gados 2021.–2025. gada iedales periodā, kas minēts Deleģētās regulas (ES) 2019/331 2. panta 15. punktā.

| (7) | EEZ EBTA valstīs (4) piemēro maksimālos apjomus, kas paredzēti Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 5. punktā, 10.a panta 5.a punktā un 10.a panta 8. punktā, saskaņotos iedales noteikumus un starpnozaru korekcijas koeficientu. Tāpēc ir jāņem vērā 2021.–2025. gada periodā bez maksas iedalāmo emisijas kvotu ikgadējie provizoriskie daudzumi, kas balstīti uz EBTA Uzraudzības iestādes akceptētajiem datiem attiecībā uz Islandi, Norvēģiju un Lihtenšteinu. Šo nepieciešamību atspoguļo 5. apsvērumā minētie aprēķini, |
| --- | --- |

(7)

EEZ EBTA valstīs (4) piemēro maksimālos apjomus, kas paredzēti Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 5. punktā, 10.a panta 5.a punktā un 10.a panta 8. punktā, saskaņotos iedales noteikumus un starpnozaru korekcijas koeficientu. Tāpēc ir jāņem vērā 2021.–2025. gada periodā bez maksas iedalāmo emisijas kvotu ikgadējie provizoriskie daudzumi, kas balstīti uz EBTA Uzraudzības iestādes akceptētajiem datiem attiecībā uz Islandi, Norvēģiju un Lihtenšteinu. Šo nepieciešamību atspoguļo 5. apsvērumā minētie aprēķini,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Katram gadam 2021.–2025. gada iedales periodā vienotais starpnozaru korekcijas koeficients emisijas kvotu bezmaksas iedales korekcijai saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 5. punktu un 10.a panta 5.a punktu ir 100 %.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2021. gada 31. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājas izpildvietnieks

Frans TIMMERMANS

---

(1)  
  OV L 59, 27.2.2019., 8. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.).

2

(3)  Komisijas Lēmums (ES) 2020/1722 (2020. gada 16. novembris) par Savienības kvotu kopapjomu, kas piešķirams ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā attiecībā uz 2021. gadu (OV L 386,18.11.2020., 26. lpp.).

3

(4)  EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 112/2020 (2020. gada 14. jūlijs), ar ko groza EEZ līguma XX pielikumu (Vide) (Oficiālajā Vēštnesī vēl nav publicēts).

4

Oficiālajā Vēštnesī

---

| 9.6.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 203/16 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 203/16

---

DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJU LĒMUMS (ES) 2021/928

(2021. gada 2. jūnijs),

ar ko ieceļ amatā Vispārējās tiesas tiesnesi

EIROPAS SAVIENĪBAS DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 19. pantu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 254. un 255. pantu,

tā kā:

| (1) | Divdesmit triju Vispārējās tiesas tiesnešu pilnvaru termiņš beidzās 2019. gada 31. augustā. |
| --- | --- |

(1)

Divdesmit triju Vispārējās tiesas tiesnešu pilnvaru termiņš beidzās 2019. gada 31. augustā.

| (2) | Šajā sakarā Vispārējās tiesas tiesneša amatam tika izvirzīta Maja BRKAN kundzes kandidatūra. |
| --- | --- |

(2)

Šajā sakarā Vispārējās tiesas tiesneša amatam tika izvirzīta Maja BRKAN kundzes kandidatūra.

| (3) | Komiteja, kas izveidota ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 255. pantu, ir sniegusi pozitīvu atzinumu par šīs kandidātes atbilstību Vispārējās tiesas tiesneša pienākumu veikšanai. |
| --- | --- |

(3)

Komiteja, kas izveidota ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 255. pantu, ir sniegusi pozitīvu atzinumu par šīs kandidātes atbilstību Vispārējās tiesas tiesneša pienākumu veikšanai.

| (4) | Maja BRKAN kundze būtu jāieceļ amatā uz laikposmu no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas līdz 2025. gada 31. augustam, |
| --- | --- |

(4)

Maja BRKAN kundze būtu jāieceļ amatā uz laikposmu no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas līdz 2025. gada 31. augustam,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Maja BRKAN kundze tiek iecelta par Vispārējās tiesas tiesnesi uz laikposmu no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas līdz 2025. gada 31. augustam.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2021. gada 2. jūnijā

Priekšsēdētājs

N. BRITO

---