# Den Europæiske Unions L 189/2021

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 189 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 64. årgang28. maj 2021 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 189

Dansk udgave

Retsforskrifter

64. årgang28. maj 2021

---

| Indhold | | I   Lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/817 af 20. maj 2021 om oprettelse af Erasmus+: EU-programmet for uddannelse, ungdom og idræt og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1288/2013 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/818 af 20. maj 2021 om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2021-2027) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1295/2013 (
  1
  ) | 34 |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/819 af 20. maj 2021 om Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (omarbejdning) (
  1
  ) | 61 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2021/820 af 20. maj 2021 om den strategiske innovationsdagsorden for Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) for 2021-2027: Styrkelse af Europas innovationstalent og -kapacitet og om ophævelse af afgørelse nr. 1312/2013/EU (
  1
  ) | 91 |

Indhold

I   Lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/817 af 20. maj 2021 om oprettelse af Erasmus+: EU-programmet for uddannelse, ungdom og idræt og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1288/2013 (
  1
  )

1

1

*

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/818 af 20. maj 2021 om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2021-2027) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1295/2013 (
  1
  )

1

34

*

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/819 af 20. maj 2021 om Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (omarbejdning) (
  1
  )

1

61

AFGØRELSER

*

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2021/820 af 20. maj 2021 om den strategiske innovationsdagsorden for Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) for 2021-2027: Styrkelse af Europas innovationstalent og -kapacitet og om ophævelse af afgørelse nr. 1312/2013/EU (
  1
  )

1

91

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 28.5.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 189/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 189/1

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) 2021/817

af 20. maj 2021

om oprettelse af »Erasmus+»: EU-programmet for uddannelse, ungdom og idræt og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1288/2013

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 165, stk. 4, og artikel 166, stk. 4,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter den almindelige lovgivningsprocedure (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Investering i læringsmobilitet for alle, uanset baggrund og midler, samt i samarbejde og innovativ politikudvikling på uddannelses-, ungdoms- og idrætsområderne er nøglen til at opbygge inklusive og sammenhængende samfund med modstandskraft og til at opretholde Unionens konkurrenceevne og er så meget desto vigtigere i en verden med hurtige og omfattende forandringer som følge af den teknologiske revolution og globaliseringen. Desuden bidrager en sådan investering også til at styrke den europæiske identitet og de europæiske værdier og til en mere demokratisk Union. |
| --- | --- |

(1)

Investering i læringsmobilitet for alle, uanset baggrund og midler, samt i samarbejde og innovativ politikudvikling på uddannelses-, ungdoms- og idrætsområderne er nøglen til at opbygge inklusive og sammenhængende samfund med modstandskraft og til at opretholde Unionens konkurrenceevne og er så meget desto vigtigere i en verden med hurtige og omfattende forandringer som følge af den teknologiske revolution og globaliseringen. Desuden bidrager en sådan investering også til at styrke den europæiske identitet og de europæiske værdier og til en mere demokratisk Union.

| (2) | I meddelelsen af 14. november 2017 med titlen »Styrkelse af den europæiske identitet gennem uddannelse og kultur« skitserede Kommissionen sin vision om at arbejde hen imod oprettelsen senest i 2025 af et europæisk uddannelsesområde, hvor læring ikke vil være hæmmet af landegrænser. Denne meddelelse beskrev en vision om en Union, hvor det at tilbringe en periode i en anden medlemsstat for at studere og lære er blevet standarden, hvor det at tale to andre sprog ud over ens modersmål er blevet normen, og hvor mennesker har en stærk bevidsthed om deres identitet som europæere samt om Europas kulturarv og dens mangfoldighed. I den forbindelse fremhævede Kommissionen behovet for at fremme det velafprøvede Erasmus+-program i alle de kategorier af lærende, som det allerede dækker, med henblik på at nå ud til lærende med færre muligheder. |
| --- | --- |

(2)

I meddelelsen af 14. november 2017 med titlen »Styrkelse af den europæiske identitet gennem uddannelse og kultur« skitserede Kommissionen sin vision om at arbejde hen imod oprettelsen senest i 2025 af et europæisk uddannelsesområde, hvor læring ikke vil være hæmmet af landegrænser. Denne meddelelse beskrev en vision om en Union, hvor det at tilbringe en periode i en anden medlemsstat for at studere og lære er blevet standarden, hvor det at tale to andre sprog ud over ens modersmål er blevet normen, og hvor mennesker har en stærk bevidsthed om deres identitet som europæere samt om Europas kulturarv og dens mangfoldighed. I den forbindelse fremhævede Kommissionen behovet for at fremme det velafprøvede Erasmus+-program i alle de kategorier af lærende, som det allerede dækker, med henblik på at nå ud til lærende med færre muligheder.

| (3) | Betydningen af uddannelse og ungdom for Unionens fremtid afspejles i meddelelsen fra Kommissionen af 14. februar 2018 med titlen »En ny, moderniseret flerårig finansiel ramme for en Europæisk Union, der effektivt lever op til de valgte prioriteter for perioden efter 2020«. Denne meddelelse understregede nødvendigheden af at indfri de løfter, som medlemsstaterne gav på det sociale topmøde om fair job og vækst i Göteborg den 17. november 2017, herunder gennem fuld gennemførelse af den europæiske søjle for sociale rettigheder (4), som blev højtideligt proklameret og undertegnet den 17. november 2017 af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, og princip 1 heri, som vedrører uddannelse og livslang læring. Denne meddelelse fremhævede behovet for at forbedre mobilitets- og udvekslingsområdet, herunder gennem et væsentlig styrket, mere inklusivt og udvidet Erasmus+-program, hvilket Det Europæiske Råd også opfordrede til i sine konklusioner af 14. december 2017. |
| --- | --- |

(3)

Betydningen af uddannelse og ungdom for Unionens fremtid afspejles i meddelelsen fra Kommissionen af 14. februar 2018 med titlen »En ny, moderniseret flerårig finansiel ramme for en Europæisk Union, der effektivt lever op til de valgte prioriteter for perioden efter 2020«. Denne meddelelse understregede nødvendigheden af at indfri de løfter, som medlemsstaterne gav på det sociale topmøde om fair job og vækst i Göteborg den 17. november 2017, herunder gennem fuld gennemførelse af den europæiske søjle for sociale rettigheder (4), som blev højtideligt proklameret og undertegnet den 17. november 2017 af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, og princip 1 heri, som vedrører uddannelse og livslang læring. Denne meddelelse fremhævede behovet for at forbedre mobilitets- og udvekslingsområdet, herunder gennem et væsentlig styrket, mere inklusivt og udvidet Erasmus+-program, hvilket Det Europæiske Råd også opfordrede til i sine konklusioner af 14. december 2017.

| (4) | Princip 1 i den europæiske søjle for sociale rettigheder fastsætter, at alle har ret til inklusiv uddannelse og livslang læring af høj kvalitet med henblik på at bevare og tilegne sig færdigheder, der sætter dem i stand til at deltage fuldt ud i samfundslivet og foretage vellykkede overgange på arbejdsmarkedet. Den europæiske søjle for sociale rettigheder fremhæver også betydningen af dagtilbud af høj kvalitet og af at sikre lige muligheder for alle. |
| --- | --- |

(4)

Princip 1 i den europæiske søjle for sociale rettigheder fastsætter, at alle har ret til inklusiv uddannelse og livslang læring af høj kvalitet med henblik på at bevare og tilegne sig færdigheder, der sætter dem i stand til at deltage fuldt ud i samfundslivet og foretage vellykkede overgange på arbejdsmarkedet. Den europæiske søjle for sociale rettigheder fremhæver også betydningen af dagtilbud af høj kvalitet og af at sikre lige muligheder for alle.

| (5) | I Bratislavaerklæringen, som blev undertegnet den 16. september 2016, understregede lederne fra 27 medlemsstater deres vilje til at skabe bedre muligheder for unge. I Romerklæringen, som blev undertegnet den 25. marts 2017, forpligtede lederne af 27 medlemsstater og af Det Europæiske Råd, Europa-Parlamentet og Kommissionen sig til at arbejde hen imod en Union, hvor unge får den bedste uddannelse og kan studere og finde beskæftigelse på hele kontinentet, og som bevarer vores kulturarv og fremmer kulturel mangfoldighed. |
| --- | --- |

(5)

I Bratislavaerklæringen, som blev undertegnet den 16. september 2016, understregede lederne fra 27 medlemsstater deres vilje til at skabe bedre muligheder for unge. I Romerklæringen, som blev undertegnet den 25. marts 2017, forpligtede lederne af 27 medlemsstater og af Det Europæiske Råd, Europa-Parlamentet og Kommissionen sig til at arbejde hen imod en Union, hvor unge får den bedste uddannelse og kan studere og finde beskæftigelse på hele kontinentet, og som bevarer vores kulturarv og fremmer kulturel mangfoldighed.

| (6) | I Kommissionens rapport af 31. januar 2018 om midtvejsevaluering af Erasmus+ (2014-2020), som blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1288/2013 (5), (»programmet for perioden 2014-2020«) blev det bekræftet, at oprettelsen af et samlet program for uddannelse, ungdom og idræt havde resulteret i en betydelig forenkling, rationalisering og synergivirkning i forvaltningen af dette program, men det blev konkluderet, at der er behov for flere forbedringer for yderligere at styrke effektiviteten af programmet for 2014-2020. Under høringerne som led i nævnte midtvejsevaluering og høringerne om det fremtidige program opfordrede medlemsstaterne og interessenter kraftigt til kontinuitet i Erasmus+-programmets anvendelsesområde, arkitektur og gennemførelsesmekanismer og opfordrede samtidig til en række forbedringer såsom at gøre Erasmus+-programmet mere inklusivt, enklere og nemmere at håndtere for støttemodtagerne. Medlemsstaterne og interessenterne gav også udtryk for deres fulde opbakning til at fastholde Erasmus+-programmet som en helhed og understøttet af paradigmet om livslang læring. I dets beslutning af 2. februar 2017 om gennemførelsen af Erasmus+ (6) bifaldt Europa-Parlamentet den integrerede struktur af programmet for perioden 2014-2020 og opfordrede Kommissionen til fuldt ud at udnytte dette programs dimension om livslang læring ved at fremme og opmuntre til tværsektorielt samarbejde i Erasmus+-programmet. Medlemsstaterne og interessenterne fremhævede også behovet for yderligere at styrke Erasmus+-programmets internationale dimension. |
| --- | --- |

(6)

I Kommissionens rapport af 31. januar 2018 om midtvejsevaluering af Erasmus+ (2014-2020), som blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1288/2013 (5), (»programmet for perioden 2014-2020«) blev det bekræftet, at oprettelsen af et samlet program for uddannelse, ungdom og idræt havde resulteret i en betydelig forenkling, rationalisering og synergivirkning i forvaltningen af dette program, men det blev konkluderet, at der er behov for flere forbedringer for yderligere at styrke effektiviteten af programmet for 2014-2020. Under høringerne som led i nævnte midtvejsevaluering og høringerne om det fremtidige program opfordrede medlemsstaterne og interessenter kraftigt til kontinuitet i Erasmus+-programmets anvendelsesområde, arkitektur og gennemførelsesmekanismer og opfordrede samtidig til en række forbedringer såsom at gøre Erasmus+-programmet mere inklusivt, enklere og nemmere at håndtere for støttemodtagerne. Medlemsstaterne og interessenterne gav også udtryk for deres fulde opbakning til at fastholde Erasmus+-programmet som en helhed og understøttet af paradigmet om livslang læring. I dets beslutning af 2. februar 2017 om gennemførelsen af Erasmus+ (6) bifaldt Europa-Parlamentet den integrerede struktur af programmet for perioden 2014-2020 og opfordrede Kommissionen til fuldt ud at udnytte dette programs dimension om livslang læring ved at fremme og opmuntre til tværsektorielt samarbejde i Erasmus+-programmet. Medlemsstaterne og interessenterne fremhævede også behovet for yderligere at styrke Erasmus+-programmets internationale dimension.

| (7) | Den åbne offentlige høring i 2018 om EU-finansiering på området for værdier og mobilitet bekræftede disse vigtige resultater i rapporten om midtvejsevaluering af programmet for perioden 2014-2020 og understregede behovet for at gøre det fremtidige program mere inklusivt, fortsat fokusere på prioriteterne om modernisering af uddannelsessystemerne og styrke prioriteringerne om fremme af europæisk identitet, aktivt medborgerskab og deltagelse i det demokratiske liv. |
| --- | --- |

(7)

Den åbne offentlige høring i 2018 om EU-finansiering på området for værdier og mobilitet bekræftede disse vigtige resultater i rapporten om midtvejsevaluering af programmet for perioden 2014-2020 og understregede behovet for at gøre det fremtidige program mere inklusivt, fortsat fokusere på prioriteterne om modernisering af uddannelsessystemerne og styrke prioriteringerne om fremme af europæisk identitet, aktivt medborgerskab og deltagelse i det demokratiske liv.

| (8) | I meddelelsen af 2. maj 2018 med titlen »Et moderne budget for en Union, der beskytter, styrker og forsvarer — Den flerårige finansielle ramme for 2021-2027« opfordrede Kommissionen til øgede investeringer i mennesker og et skarpere »ungdomsfokus« i den næste flerårige finansielle ramme. I denne meddelelse anerkendte Kommissionen, at Erasmus+-programmet har været en af Unionens mest synlige succeshistorier. I meddelelsen af 27. maj 2020 med titlen »EU-budgettet som drivkraft bag genopretningsplanen for Europa« anerkendte Kommissionen den rolle, som Erasmus+-programmet spiller med hensyn til at gøre Unionen mere modstandsdygtig og tackle de socioøkonomiske udfordringer. Den bekræftede desuden sit tilsagn om et betydeligt styrket Erasmus+-program. Dette vil gøre det muligt for flere mennesker at flytte til et andet land for at lære eller arbejde og vil gøre det muligt for programmet at have fokus på inklusion og på at nå ud til flere personer med færre muligheder. |
| --- | --- |

(8)

I meddelelsen af 2. maj 2018 med titlen »Et moderne budget for en Union, der beskytter, styrker og forsvarer — Den flerårige finansielle ramme for 2021-2027« opfordrede Kommissionen til øgede investeringer i mennesker og et skarpere »ungdomsfokus« i den næste flerårige finansielle ramme. I denne meddelelse anerkendte Kommissionen, at Erasmus+-programmet har været en af Unionens mest synlige succeshistorier. I meddelelsen af 27. maj 2020 med titlen »EU-budgettet som drivkraft bag genopretningsplanen for Europa« anerkendte Kommissionen den rolle, som Erasmus+-programmet spiller med hensyn til at gøre Unionen mere modstandsdygtig og tackle de socioøkonomiske udfordringer. Den bekræftede desuden sit tilsagn om et betydeligt styrket Erasmus+-program. Dette vil gøre det muligt for flere mennesker at flytte til et andet land for at lære eller arbejde og vil gøre det muligt for programmet at have fokus på inklusion og på at nå ud til flere personer med færre muligheder.

| (9) | På denne baggrund er det nødvendigt at oprette Erasmus+: EU-programmet for uddannelse, ungdom og idræt (»programmet«) som opfølgningsprogram til programmet for perioden 2014-2020. Den integrerede karakter af programmet for perioden 2014-2020, der omfatter læring i alle sammenhænge, uanset om de er formelle, ikkeformelle eller uformelle, og i alle faser af livet, bør styrkes for at fremme fleksible læringsforløb og dermed give mennesker mulighed for at tilegne sig og forbedre den viden, de færdigheder og de kompetencer, der er nødvendige for at udvikle sig som individer og møde udfordringerne og få optimalt udbytte af mulighederne i det 21. århundrede. |
| --- | --- |

(9)

På denne baggrund er det nødvendigt at oprette Erasmus+: EU-programmet for uddannelse, ungdom og idræt (»programmet«) som opfølgningsprogram til programmet for perioden 2014-2020. Den integrerede karakter af programmet for perioden 2014-2020, der omfatter læring i alle sammenhænge, uanset om de er formelle, ikkeformelle eller uformelle, og i alle faser af livet, bør styrkes for at fremme fleksible læringsforløb og dermed give mennesker mulighed for at tilegne sig og forbedre den viden, de færdigheder og de kompetencer, der er nødvendige for at udvikle sig som individer og møde udfordringerne og få optimalt udbytte af mulighederne i det 21. århundrede.

| (10) | Programmet bør oprettes for en periode på syv år, så dets varighed tilpasses varigheden af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027, der er fastsat i Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 (7) (»den flerårige finansielle ramme 2021-2027«). |
| --- | --- |

(10)

Programmet bør oprettes for en periode på syv år, så dets varighed tilpasses varigheden af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027, der er fastsat i Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 (7) (»den flerårige finansielle ramme 2021-2027«).

| (11) | Programmet bør i endnu højere grad kunne bidrage til gennemførelsen af Unionens politiske målsætninger og prioriteter på uddannelses-, ungdoms- og idrætsområderne. En sammenhængende tilgang til livslang læring er afgørende for at forvalte forskellige overgange, som borgerne vil støde på i løbet af deres liv. En sådan tilgang bør fremmes gennem et effektivt tværsektorielt samarbejde. Med en sådan tilgang som udgangspunkt bør programmet stadig være tæt knyttet til den overordnede strategiske ramme for Unionens politiske samarbejde på uddannelses- og ungdomsområderne, herunder de politiske dagsordener for skoler, videregående uddannelse, erhvervsuddannelse og voksenuddannelse, samtidig med at det styrker og udvikler nye synergier med andre relevante EU-programmer og politikområder. |
| --- | --- |

(11)

Programmet bør i endnu højere grad kunne bidrage til gennemførelsen af Unionens politiske målsætninger og prioriteter på uddannelses-, ungdoms- og idrætsområderne. En sammenhængende tilgang til livslang læring er afgørende for at forvalte forskellige overgange, som borgerne vil støde på i løbet af deres liv. En sådan tilgang bør fremmes gennem et effektivt tværsektorielt samarbejde. Med en sådan tilgang som udgangspunkt bør programmet stadig være tæt knyttet til den overordnede strategiske ramme for Unionens politiske samarbejde på uddannelses- og ungdomsområderne, herunder de politiske dagsordener for skoler, videregående uddannelse, erhvervsuddannelse og voksenuddannelse, samtidig med at det styrker og udvikler nye synergier med andre relevante EU-programmer og politikområder.

| (12) | Programmet er et centralt element i opbygningen af et europæisk uddannelsesområde. Som opfølgning af meddelelsen af 14. november 2017 med titlen »Styrkelse af den europæiske identitet gennem uddannelse og kultur« mindede Kommissionen i meddelelsen af 30. september 2020 om »Etablering af det europæiske uddannelsesområde inden 2025« om, at Erasmus+-programmet fortsat bidrager til at nå målene om inklusiv uddannelse og livslang læring af høj kvalitet og til at forberede Unionen på at klare den digitale og grønne omstilling. Programmet bør kunne bidrage til efterfølgeren af strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet og den ajourførte europæiske dagsorden for færdigheder med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed fastlagt i meddelelsen fra Kommissionen af 1. juli 2020 med et fælles engagement i den strategiske betydning af færdigheder, nøglekompetencer og viden med henblik på at fastholde arbejdspladser og støtte vækst, konkurrenceevne, innovation og social samhørighed, i overensstemmelse med Rådets henstilling af 22. maj 2018 (8). Programmet bør bidrage til gennemførelsen af handlingsplanen for digital uddannelse fastlagt i meddelelsen fra Kommissionen af 30. september 2020 med titlen »Handlingsplan for digital uddannelse 2021-2027 — Omstilling af uddannelsessystemerne med henblik på den digitale tidsalder«. Programmet bør tage hensyn til den nødvendige digitale transformation af uddannelse, ungdom og idræt. Programmet bør også støtte medlemsstaternes bestræbelser på at nå målene i Pariserklæringen af 17. marts 2015 om fremme af medborgerskab og de fælles værdier frihed, tolerance og ikkeforskelsbehandling ved hjælp af uddannelse. |
| --- | --- |

(12)

Programmet er et centralt element i opbygningen af et europæisk uddannelsesområde. Som opfølgning af meddelelsen af 14. november 2017 med titlen »Styrkelse af den europæiske identitet gennem uddannelse og kultur« mindede Kommissionen i meddelelsen af 30. september 2020 om »Etablering af det europæiske uddannelsesområde inden 2025« om, at Erasmus+-programmet fortsat bidrager til at nå målene om inklusiv uddannelse og livslang læring af høj kvalitet og til at forberede Unionen på at klare den digitale og grønne omstilling. Programmet bør kunne bidrage til efterfølgeren af strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet og den ajourførte europæiske dagsorden for færdigheder med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed fastlagt i meddelelsen fra Kommissionen af 1. juli 2020 med et fælles engagement i den strategiske betydning af færdigheder, nøglekompetencer og viden med henblik på at fastholde arbejdspladser og støtte vækst, konkurrenceevne, innovation og social samhørighed, i overensstemmelse med Rådets henstilling af 22. maj 2018 (8). Programmet bør bidrage til gennemførelsen af handlingsplanen for digital uddannelse fastlagt i meddelelsen fra Kommissionen af 30. september 2020 med titlen »Handlingsplan for digital uddannelse 2021-2027 — Omstilling af uddannelsessystemerne med henblik på den digitale tidsalder«. Programmet bør tage hensyn til den nødvendige digitale transformation af uddannelse, ungdom og idræt. Programmet bør også støtte medlemsstaternes bestræbelser på at nå målene i Pariserklæringen af 17. marts 2015 om fremme af medborgerskab og de fælles værdier frihed, tolerance og ikkeforskelsbehandling ved hjælp af uddannelse.

| (13) | I overensstemmelse med EU-strategien for unge 2019-2027 (9), rammerne for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet 2019-2027, der bygger på meddelelsen fra Kommissionen af 22. maj 2018 med titlen »Engagement. Netværk. Mobilisering: En ny EU-strategi for unge«, bør programmet støtte ungdomsarbejde af høj kvalitet, værktøjer og systemer til uddannelse af ungdomsarbejdere, validering af ikkeformel og uformel læring samt kvalitetsorienterede tilgange til at give ungdomsorganisationer indflydelse. Programmet bør støtte en inklusiv og bred EU-ungdomsdialog, hvis prioriteter er styret af unges behov. |
| --- | --- |

(13)

I overensstemmelse med EU-strategien for unge 2019-2027 (9), rammerne for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet 2019-2027, der bygger på meddelelsen fra Kommissionen af 22. maj 2018 med titlen »Engagement. Netværk. Mobilisering: En ny EU-strategi for unge«, bør programmet støtte ungdomsarbejde af høj kvalitet, værktøjer og systemer til uddannelse af ungdomsarbejdere, validering af ikkeformel og uformel læring samt kvalitetsorienterede tilgange til at give ungdomsorganisationer indflydelse. Programmet bør støtte en inklusiv og bred EU-ungdomsdialog, hvis prioriteter er styret af unges behov.

| (14) | Programmet bør tage hensyn til den relevante EU-arbejdsplan for sport, som er rammen for samarbejde på EU-plan på idrætsområdet. Der bør sikres sammenhæng og komplementaritet mellem den relevante EU-arbejdsplan for idræt og de tiltag, der støttes inden for rammerne af programmet på idrætsområdet. Der er behov for at fokusere navnlig på breddeidræt, idet der tages højde for idrættens vigtige rolle i forbindelse med at fremme fysisk aktivitet og en sund livsstil, personlige relationer, social inklusion og ligestilling. Programmet bør støtte læringsmobiliteten for idrætsmedarbejdere, primært inden for breddeidræt. Medarbejdere inden for idræt, der ikke er breddeidræt, herunder medarbejdere, der er engageret i tosporede idræts- og ikkeidrætsrelaterede karrierer, kan også øge læringseffekten og videnoverførslen for medarbejdere og organisationer inden for breddeidrætten. Programmet bør derfor kunne støtte læringsmobiliteten for medarbejdere inden for idræt, der ikke er breddeidræt, hvis sådanne medarbejderes deltagelse kan gavne breddeidrætten. Programmet bør bidrage til at fremme fælles europæiske værdier gennem idræt, god forvaltningsskik og integritet i idræt, bæredygtig udvikling samt uddannelse og færdigheder inden for og gennem idræt. Almennyttige idrætsarrangementer, der støttes af programmet, bør opnå en europæisk dimension og virkning. |
| --- | --- |

(14)

Programmet bør tage hensyn til den relevante EU-arbejdsplan for sport, som er rammen for samarbejde på EU-plan på idrætsområdet. Der bør sikres sammenhæng og komplementaritet mellem den relevante EU-arbejdsplan for idræt og de tiltag, der støttes inden for rammerne af programmet på idrætsområdet. Der er behov for at fokusere navnlig på breddeidræt, idet der tages højde for idrættens vigtige rolle i forbindelse med at fremme fysisk aktivitet og en sund livsstil, personlige relationer, social inklusion og ligestilling. Programmet bør støtte læringsmobiliteten for idrætsmedarbejdere, primært inden for breddeidræt. Medarbejdere inden for idræt, der ikke er breddeidræt, herunder medarbejdere, der er engageret i tosporede idræts- og ikkeidrætsrelaterede karrierer, kan også øge læringseffekten og videnoverførslen for medarbejdere og organisationer inden for breddeidrætten. Programmet bør derfor kunne støtte læringsmobiliteten for medarbejdere inden for idræt, der ikke er breddeidræt, hvis sådanne medarbejderes deltagelse kan gavne breddeidrætten. Programmet bør bidrage til at fremme fælles europæiske værdier gennem idræt, god forvaltningsskik og integritet i idræt, bæredygtig udvikling samt uddannelse og færdigheder inden for og gennem idræt. Almennyttige idrætsarrangementer, der støttes af programmet, bør opnå en europæisk dimension og virkning.

| (15) | Programmet bør kunne støtte alle studieområder og bør navnlig bidrage til at styrke Unionens innovationskapacitet ved at støtte aktiviteter, der hjælper folk til at udvikle den viden og de færdigheder, kompetencer og holdninger, de har brug for inden for fremtidsorienterede studieområder eller fag såsom naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed, kunst og matematik (STEAM), klimaændringer, miljøbeskyttelse, bæredygtig udvikling, ren energi, kunstig intelligens, robotteknologi, dataanalyse, design og arkitektur samt digitale færdigheder og mediekendskab. Innovation kan fremmes gennem alle læringsmobilitets- og samarbejdstiltag, uanset om de forvaltes direkte eller indirekte. |
| --- | --- |

(15)

Programmet bør kunne støtte alle studieområder og bør navnlig bidrage til at styrke Unionens innovationskapacitet ved at støtte aktiviteter, der hjælper folk til at udvikle den viden og de færdigheder, kompetencer og holdninger, de har brug for inden for fremtidsorienterede studieområder eller fag såsom naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed, kunst og matematik (STEAM), klimaændringer, miljøbeskyttelse, bæredygtig udvikling, ren energi, kunstig intelligens, robotteknologi, dataanalyse, design og arkitektur samt digitale færdigheder og mediekendskab. Innovation kan fremmes gennem alle læringsmobilitets- og samarbejdstiltag, uanset om de forvaltes direkte eller indirekte.

| (16) | Synergier med Horisont Europa-programmet, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/695 (10) (»Horisont Europa«), bør sikre, at de kombinerede ressourcer fra programmet og Horisont Europa anvendes til at støtte aktiviteter med henblik på at styrke og modernisere de videregående uddannelsesinstitutioner i Europa. Horisont Europa vil navnlig, hvor det er relevant, supplere programmets støtte til initiativet om europæiske universiteter som led i udviklingen af nye fælles og integrerede langsigtede og bæredygtige strategier for uddannelse, forskning og innovation. Synergier med Horisont Europa vil bidrage til at fremme integration af uddannelse og forskning, navnlig på videregående uddannelsesinstitutioner. |
| --- | --- |

(16)

Synergier med Horisont Europa-programmet, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/695 (10) (»Horisont Europa«), bør sikre, at de kombinerede ressourcer fra programmet og Horisont Europa anvendes til at støtte aktiviteter med henblik på at styrke og modernisere de videregående uddannelsesinstitutioner i Europa. Horisont Europa vil navnlig, hvor det er relevant, supplere programmets støtte til initiativet om europæiske universiteter som led i udviklingen af nye fælles og integrerede langsigtede og bæredygtige strategier for uddannelse, forskning og innovation. Synergier med Horisont Europa vil bidrage til at fremme integration af uddannelse og forskning, navnlig på videregående uddannelsesinstitutioner.

| (17) | Nye og fremspirende teknologier giver betydelige muligheder for læring og udveksling og har vist sig at være særligt vigtige under covid-19-pandemien. Ud over fysisk læringsmobilitet, der fortsat er programmets kernetiltag, bør virtuelle formater, f.eks. virtuel læring, fremmes for at supplere eller støtte fysisk læringsmobilitet, tilbyde meningsfulde læringsmuligheder til dem, der er ude af stand til fysisk at rejse til et andet land end deres bopælsland, eller fremme udvekslinger gennem innovative læringsformater. Hvor det er relevant, bør virtuelt samarbejde fremmes inden for rammerne af programmet. Kommissionen bør, hvor det er muligt og relevant, sikre, at de virtuelle læringsværktøjer, der udvikles inden for rammerne af programmet, gøres tilgængelige for den brede offentlighed. |
| --- | --- |

(17)

Nye og fremspirende teknologier giver betydelige muligheder for læring og udveksling og har vist sig at være særligt vigtige under covid-19-pandemien. Ud over fysisk læringsmobilitet, der fortsat er programmets kernetiltag, bør virtuelle formater, f.eks. virtuel læring, fremmes for at supplere eller støtte fysisk læringsmobilitet, tilbyde meningsfulde læringsmuligheder til dem, der er ude af stand til fysisk at rejse til et andet land end deres bopælsland, eller fremme udvekslinger gennem innovative læringsformater. Hvor det er relevant, bør virtuelt samarbejde fremmes inden for rammerne af programmet. Kommissionen bør, hvor det er muligt og relevant, sikre, at de virtuelle læringsværktøjer, der udvikles inden for rammerne af programmet, gøres tilgængelige for den brede offentlighed.

| (18) | I opfyldelsen af sine mål bør programmet være mere inklusivt ved at forbedre deltagelsen blandt personer med færre muligheder. En række foranstaltninger vil kunne bidrage til at øge deltagelsen i programmet af personer med færre muligheder, herunder bedre og mere målrettet opsøgende arbejde, kommunikation, rådgivning og bistand, forenklede procedurer, mere fleksible former for læringsmobilitet og øget samarbejde med små organisationer, navnlig førstegangsdeltagende organisationer og lokale græsrodsorganisationer, der arbejder direkte med dårligt stillede lærende i alle aldre. Det er vigtigt at anerkende, at en lav deltagelsesfrekvens blandt personer med færre muligheder har forskellige årsager og afhænger af forskellige forhold. Der bør derfor inden for en EU-dækkende ramme af sådanne foranstaltninger, der har til formål at øge deltagelsen blandt personer med færre muligheder, udarbejdes handlingsplaner for inklusion, der er skræddersyet til målgrupperne og de særlige forhold i hver medlemsstat. |
| --- | --- |

(18)

I opfyldelsen af sine mål bør programmet være mere inklusivt ved at forbedre deltagelsen blandt personer med færre muligheder. En række foranstaltninger vil kunne bidrage til at øge deltagelsen i programmet af personer med færre muligheder, herunder bedre og mere målrettet opsøgende arbejde, kommunikation, rådgivning og bistand, forenklede procedurer, mere fleksible former for læringsmobilitet og øget samarbejde med små organisationer, navnlig førstegangsdeltagende organisationer og lokale græsrodsorganisationer, der arbejder direkte med dårligt stillede lærende i alle aldre. Det er vigtigt at anerkende, at en lav deltagelsesfrekvens blandt personer med færre muligheder har forskellige årsager og afhænger af forskellige forhold. Der bør derfor inden for en EU-dækkende ramme af sådanne foranstaltninger, der har til formål at øge deltagelsen blandt personer med færre muligheder, udarbejdes handlingsplaner for inklusion, der er skræddersyet til målgrupperne og de særlige forhold i hver medlemsstat.

| (19) | I nogle tilfælde er personer med færre muligheder mindre tilbøjelige til at deltage i programmet af finansielle årsager, enten på grund af deres økonomiske situation eller de højere deltagelsesomkostninger, som deres særlige situation medfører, som det ofte er tilfældet for personer med handicap. I sådanne tilfælde vil målrettet finansiel støtte kunne gøre det lettere for dem at deltage. Kommissionen bør derfor sikre, at der indføres sådanne finansielle støtteforanstaltninger, herunder gennem eventuelle tilpasninger af tilskud på nationalt plan. Ekstra omkostninger forbundet med foranstaltninger til lettelse af inklusion bør ikke kunne anvendes som begrundelse for at afslå en ansøgning. |
| --- | --- |

(19)

I nogle tilfælde er personer med færre muligheder mindre tilbøjelige til at deltage i programmet af finansielle årsager, enten på grund af deres økonomiske situation eller de højere deltagelsesomkostninger, som deres særlige situation medfører, som det ofte er tilfældet for personer med handicap. I sådanne tilfælde vil målrettet finansiel støtte kunne gøre det lettere for dem at deltage. Kommissionen bør derfor sikre, at der indføres sådanne finansielle støtteforanstaltninger, herunder gennem eventuelle tilpasninger af tilskud på nationalt plan. Ekstra omkostninger forbundet med foranstaltninger til lettelse af inklusion bør ikke kunne anvendes som begrundelse for at afslå en ansøgning.

| (20) | For at gøre programmet mere tilgængeligt for førstegangsdeltagende organisationer og organisationer med mindre administrativ kapacitet og gøre programmet nemmere at håndtere for støttemodtagerne bør der træffes en række foranstaltninger for at forenkle programprocedurerne på gennemførelsesniveau. I den forbindelse bør programmets informationsteknologisystemer være brugervenlige og give let adgang til de muligheder, som programmet tilbyder. Ligeledes bør de fastsatte procedurer til gennemførelse af programmet være ensartede og enkle, og de bør ledsages af støtteforanstaltninger og oplysninger af høj kvalitet. Med henblik herpå bør der afholdes regelmæssige møder i netværket af nationale agenturer. |
| --- | --- |

(20)

For at gøre programmet mere tilgængeligt for førstegangsdeltagende organisationer og organisationer med mindre administrativ kapacitet og gøre programmet nemmere at håndtere for støttemodtagerne bør der træffes en række foranstaltninger for at forenkle programprocedurerne på gennemførelsesniveau. I den forbindelse bør programmets informationsteknologisystemer være brugervenlige og give let adgang til de muligheder, som programmet tilbyder. Ligeledes bør de fastsatte procedurer til gennemførelse af programmet være ensartede og enkle, og de bør ledsages af støtteforanstaltninger og oplysninger af høj kvalitet. Med henblik herpå bør der afholdes regelmæssige møder i netværket af nationale agenturer.

| (21) | I meddelelsen af 14. november 2017 med titlen »Styrkelse af den europæiske identitet gennem uddannelse og kultur« fremhævede Kommissionen, at uddannelse, kultur og idræt spiller en central rolle med hensyn til at fremme aktivt medborgerskab og fælles værdier blandt de yngste generationer. En styrkelse af den europæiske identitet og fremme af enkeltpersoners og civilsamfundets aktive deltagelse i demokratiske processer er af afgørende betydning for Europas og vore demokratiske samfunds fremtid. Udlandsophold med henblik på at studere, lære og arbejde eller deltage i ungdoms- og idrætsaktiviteter bidrager til at styrke denne europæiske identitet i al dens mangfoldighed. Det forstærker følelsen af at være en del af et kulturelt fællesskab og fremmer interkulturel læring, kritisk tænkning og aktivt medborgerskab blandt mennesker i alle aldre. Deltagerne i læringsmobilitetsaktiviteter bør blive involveret i deres lokalsamfund og engagere sig i lokalsamfundene i deres værtsland for at dele deres erfaringer. Programmet bør støtte aktiviteter med henblik på at styrke alle aspekter af kreativitet inden for uddannelse og ungdom og styrke den enkeltes nøglekompetencer. |
| --- | --- |

(21)

I meddelelsen af 14. november 2017 med titlen »Styrkelse af den europæiske identitet gennem uddannelse og kultur« fremhævede Kommissionen, at uddannelse, kultur og idræt spiller en central rolle med hensyn til at fremme aktivt medborgerskab og fælles værdier blandt de yngste generationer. En styrkelse af den europæiske identitet og fremme af enkeltpersoners og civilsamfundets aktive deltagelse i demokratiske processer er af afgørende betydning for Europas og vore demokratiske samfunds fremtid. Udlandsophold med henblik på at studere, lære og arbejde eller deltage i ungdoms- og idrætsaktiviteter bidrager til at styrke denne europæiske identitet i al dens mangfoldighed. Det forstærker følelsen af at være en del af et kulturelt fællesskab og fremmer interkulturel læring, kritisk tænkning og aktivt medborgerskab blandt mennesker i alle aldre. Deltagerne i læringsmobilitetsaktiviteter bør blive involveret i deres lokalsamfund og engagere sig i lokalsamfundene i deres værtsland for at dele deres erfaringer. Programmet bør støtte aktiviteter med henblik på at styrke alle aspekter af kreativitet inden for uddannelse og ungdom og styrke den enkeltes nøglekompetencer.

| (22) | Programmet bør kun støtte tiltag og aktiviteter, som skaber en potentiel europæisk merværdi. Udtrykket »europæisk merværdi« skal forstås bredt og kan vises på forskellige måder, såsom hvor tiltag eller aktiviteter har en tværnational karakter, navnlig med hensyn til læringsmobilitet og samarbejde med henblik på at opnå en bæredygtig systemisk virkning, komplementerer eller fremmer synergier med andre programmer og politikker på nationalt plan, EU-plan og internationalt plan eller bidrager til en effektiv udnyttelse af Unionens gennemsigtigheds- og anerkendelsesværktøjer. |
| --- | --- |

(22)

Programmet bør kun støtte tiltag og aktiviteter, som skaber en potentiel europæisk merværdi. Udtrykket »europæisk merværdi« skal forstås bredt og kan vises på forskellige måder, såsom hvor tiltag eller aktiviteter har en tværnational karakter, navnlig med hensyn til læringsmobilitet og samarbejde med henblik på at opnå en bæredygtig systemisk virkning, komplementerer eller fremmer synergier med andre programmer og politikker på nationalt plan, EU-plan og internationalt plan eller bidrager til en effektiv udnyttelse af Unionens gennemsigtigheds- og anerkendelsesværktøjer.

| (23) | Programmets internationale dimension bør fremmes og have til formål at tilbyde flere muligheder for læringsmobilitet, samarbejde og politisk dialog med tredjelande, der ikke er associeret med programmet. Med udgangspunkt i den vellykkede gennemførelse af internationale videregående uddannelses- og ungdomsaktiviteter under de foregående programmer på uddannelses- og ungdomsområderne bør de internationale læringsmobilitetsaktiviteter udvides til at omfatte andre sektorer såsom erhvervsuddannelse og idræt. For at øge disse aktiviteters gennemslagskraft er det vigtigt at styrke synergierne mellem programmet og EU-instrumenterne for foranstaltninger udadtil såsom instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde, som oprettes ved en forordning vedtaget af Europa-Parlamentets og Rådet om oprettelse af instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — et globalt Europa, og om ændring og ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 466/2014/EU og ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1601 og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 480/2009, og instrumentet til førtiltrædelsesbistand (IPA III), som oprettes ved en forordning vedtaget af Europa-Parlamentets og Rådet om oprettelse af et instrument til førtiltrædelsesbistand (IPA III). EU-instrumenterne for foranstaltninger udadtil bør sigte mod at øge mulighederne, navnlig for enkeltpersoner og organisationer fra tredjelande, der ikke er associeret med programmet, og navnlig støtte kapacitetsopbygning i disse lande, udvikling af færdigheder og mellemfolkelige udvekslinger, samtidig med at der tilbydes flere muligheder for samarbejde, læringsmobilitet og politisk dialog. |
| --- | --- |

(23)

Programmets internationale dimension bør fremmes og have til formål at tilbyde flere muligheder for læringsmobilitet, samarbejde og politisk dialog med tredjelande, der ikke er associeret med programmet. Med udgangspunkt i den vellykkede gennemførelse af internationale videregående uddannelses- og ungdomsaktiviteter under de foregående programmer på uddannelses- og ungdomsområderne bør de internationale læringsmobilitetsaktiviteter udvides til at omfatte andre sektorer såsom erhvervsuddannelse og idræt. For at øge disse aktiviteters gennemslagskraft er det vigtigt at styrke synergierne mellem programmet og EU-instrumenterne for foranstaltninger udadtil såsom instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde, som oprettes ved en forordning vedtaget af Europa-Parlamentets og Rådet om oprettelse af instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — et globalt Europa, og om ændring og ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 466/2014/EU og ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1601 og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 480/2009, og instrumentet til førtiltrædelsesbistand (IPA III), som oprettes ved en forordning vedtaget af Europa-Parlamentets og Rådet om oprettelse af et instrument til førtiltrædelsesbistand (IPA III). EU-instrumenterne for foranstaltninger udadtil bør sigte mod at øge mulighederne, navnlig for enkeltpersoner og organisationer fra tredjelande, der ikke er associeret med programmet, og navnlig støtte kapacitetsopbygning i disse lande, udvikling af færdigheder og mellemfolkelige udvekslinger, samtidig med at der tilbydes flere muligheder for samarbejde, læringsmobilitet og politisk dialog.

| (24) | Den grundlæggende arkitektur for programmet for perioden 2014-2020, som var opdelt i tre kapitler, nemlig uddannelse, ungdom og idræt, og var struktureret omkring tre nøgletiltag, har vist sig at fungere godt og bør bibeholdes. Der bør indføres forbedringer for at strømline og rationalisere de tiltag, der støttes af programmet. Der bør også sikres stabilitet og kontinuitet med hensyn til forvaltnings- og gennemførelsesformer. Samlet set bør mindst 75 % af programmets budget gennemføres under indirekte forvaltning af de nationale agenturer. Det omfatter tiltag såsom læringsmobilitet på alle områder inden for uddannelse, ungdom og idræt samt samarbejdspartnerskaber, herunder mindre partnerskaber på uddannelses- og ungdomsområderne. Hvor det er relevant, bør der indføres særlige ordninger for direkte forvaltning for tiltag, der omfatter EU-dækkende netværk og europæiske organisationer under nøgletiltag 2 og 3, bortset fra mindre partnerskaber. |
| --- | --- |

(24)

Den grundlæggende arkitektur for programmet for perioden 2014-2020, som var opdelt i tre kapitler, nemlig uddannelse, ungdom og idræt, og var struktureret omkring tre nøgletiltag, har vist sig at fungere godt og bør bibeholdes. Der bør indføres forbedringer for at strømline og rationalisere de tiltag, der støttes af programmet. Der bør også sikres stabilitet og kontinuitet med hensyn til forvaltnings- og gennemførelsesformer. Samlet set bør mindst 75 % af programmets budget gennemføres under indirekte forvaltning af de nationale agenturer. Det omfatter tiltag såsom læringsmobilitet på alle områder inden for uddannelse, ungdom og idræt samt samarbejdspartnerskaber, herunder mindre partnerskaber på uddannelses- og ungdomsområderne. Hvor det er relevant, bør der indføres særlige ordninger for direkte forvaltning for tiltag, der omfatter EU-dækkende netværk og europæiske organisationer under nøgletiltag 2 og 3, bortset fra mindre partnerskaber.

| (25) | Programmet bør gennemføre et sæt tiltag for at støtte læringsmobilitet, samarbejde mellem organisationer og institutioner, politikudvikling og samarbejde og Jean Monnet-tiltag. Denne forordning bør fastsætte disse tiltag og beskrivelsen heraf, herunder de aktiviteter, der vil kunne gennemføres under disse tiltag i løbet af programmeringsperioden. |
| --- | --- |

(25)

Programmet bør gennemføre et sæt tiltag for at støtte læringsmobilitet, samarbejde mellem organisationer og institutioner, politikudvikling og samarbejde og Jean Monnet-tiltag. Denne forordning bør fastsætte disse tiltag og beskrivelsen heraf, herunder de aktiviteter, der vil kunne gennemføres under disse tiltag i løbet af programmeringsperioden.

| (26) | Programmet bør udbygge de eksisterende muligheder for læringsmobilitet, navnlig i de sektorer, hvor programmet vil kunne skabe de største effektivitetsgevinster, med henblik på at udvide rækkevidden af sådanne muligheder og opfylde den store uopfyldte efterspørgsel. Dette bør navnlig ske ved at øge og lette læringsmobiliteten for studerende på videregående uddannelser, skoleelever, lærende inden for voksenuddannelse og lærende inden for erhvervsuddannelse såsom lærlinge og praktikanter, herunder med henblik på opkvalificering og omskoling. Nyuddannede og personer, der for nylig har opnået kvalifikationer fra erhvervsuddannelse, bør kunne deltage i læringsmobilitet. Nyuddannedes deltagelse i læringsmobilitet bør baseres på objektive kriterier, og der bør sikres ligebehandling. Læringsmobilitetsmulighederne for unge, der deltager i ikkeformelle læringsaktiviteter, bør også udvides for at nå ud til flere unge. Læringsmobilitet for personale på uddannelses-, ungdoms- og idrætsområderne bør også styrkes i betragtning af mobilitetens løftestangseffekt. Læringsmobilitetsmuligheder bør kunne antage forskellige former, herunder praktikophold, lærlingeuddannelser, ungdomsudveksling, skoleudveksling, undervisning eller deltagelse i en faglig udviklingsaktivitet, og bør baseres på de forskellige sektorers specifikke behov. Programmet bør støtte kvalitet i læringsmobilitet, herunder kvalitet på grundlag af de principper, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 18. december 2006 (11) og Rådets henstilling af 28. juni 2011 (12), 20. december 2012 (13), 15. marts 2018 (14), 26. november 2018 (15) og 24. november 2020 (16). |
| --- | --- |

(26)

Programmet bør udbygge de eksisterende muligheder for læringsmobilitet, navnlig i de sektorer, hvor programmet vil kunne skabe de største effektivitetsgevinster, med henblik på at udvide rækkevidden af sådanne muligheder og opfylde den store uopfyldte efterspørgsel. Dette bør navnlig ske ved at øge og lette læringsmobiliteten for studerende på videregående uddannelser, skoleelever, lærende inden for voksenuddannelse og lærende inden for erhvervsuddannelse såsom lærlinge og praktikanter, herunder med henblik på opkvalificering og omskoling. Nyuddannede og personer, der for nylig har opnået kvalifikationer fra erhvervsuddannelse, bør kunne deltage i læringsmobilitet. Nyuddannedes deltagelse i læringsmobilitet bør baseres på objektive kriterier, og der bør sikres ligebehandling. Læringsmobilitetsmulighederne for unge, der deltager i ikkeformelle læringsaktiviteter, bør også udvides for at nå ud til flere unge. Læringsmobilitet for personale på uddannelses-, ungdoms- og idrætsområderne bør også styrkes i betragtning af mobilitetens løftestangseffekt. Læringsmobilitetsmuligheder bør kunne antage forskellige former, herunder praktikophold, lærlingeuddannelser, ungdomsudveksling, skoleudveksling, undervisning eller deltagelse i en faglig udviklingsaktivitet, og bør baseres på de forskellige sektorers specifikke behov. Programmet bør støtte kvalitet i læringsmobilitet, herunder kvalitet på grundlag af de principper, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 18. december 2006 (11) og Rådets henstilling af 28. juni 2011 (12), 20. december 2012 (13), 15. marts 2018 (14), 26. november 2018 (15) og 24. november 2020 (16).

| (27) | I overensstemmelse med visionen om et reelt europæisk uddannelsesområde bør programmet også sætte skub i læringsmobilitet og udvekslinger og fremme deltagelse af studerende på videregående uddannelser i uddannelsesmæssige og kulturelle aktiviteter og idrætsaktiviteter ved at støtte digitalisering af processer gennem f.eks. initiativet med det europæiske studiekort. I den forbindelse bør Kommissionen udvikle initiativet med det europæiske studiekort, navnlig for studerende på videregående uddannelser, der deltager i programmet. Initiativet med det europæiske studiekort kan være et vigtigt skridt i retning af at virkeliggøre læringsmobilitet for alle ved at gøre det muligt for videregående uddannelsesinstitutioner at sende og modtage flere studerende på videregående uddannelser med henblik på udveksling og ved samtidig fortsat at øge kvaliteten i læringsmobiliteten for studerende på videregående uddannelser og ligeledes lette deres adgang til forskellige tjenester såsom biblioteker, transport og indkvartering forud for deres fysiske ankomst til institutionen i udlandet. |
| --- | --- |

(27)

I overensstemmelse med visionen om et reelt europæisk uddannelsesområde bør programmet også sætte skub i læringsmobilitet og udvekslinger og fremme deltagelse af studerende på videregående uddannelser i uddannelsesmæssige og kulturelle aktiviteter og idrætsaktiviteter ved at støtte digitalisering af processer gennem f.eks. initiativet med det europæiske studiekort. I den forbindelse bør Kommissionen udvikle initiativet med det europæiske studiekort, navnlig for studerende på videregående uddannelser, der deltager i programmet. Initiativet med det europæiske studiekort kan være et vigtigt skridt i retning af at virkeliggøre læringsmobilitet for alle ved at gøre det muligt for videregående uddannelsesinstitutioner at sende og modtage flere studerende på videregående uddannelser med henblik på udveksling og ved samtidig fortsat at øge kvaliteten i læringsmobiliteten for studerende på videregående uddannelser og ligeledes lette deres adgang til forskellige tjenester såsom biblioteker, transport og indkvartering forud for deres fysiske ankomst til institutionen i udlandet.

| (28) | Programmet bør tilskynde unge til at deltage i det demokratiske liv i Europa, herunder ved at støtte aktiviteter, der bidrager til uddannelse i medborgerskab og samfundsdeltagelsesprojekter, så unge kan engagere sig og lære at deltage i samfundslivet og dermed skabe større bevidsthed om europæiske fælles værdier, herunder grundlæggende rettigheder, samt europæisk historie og kultur, ved at bringe unge og beslutningstagere sammen på lokalt og nationalt plan og på EU-plan og ved at bidrage til den europæiske integrationsproces. |
| --- | --- |

(28)

Programmet bør tilskynde unge til at deltage i det demokratiske liv i Europa, herunder ved at støtte aktiviteter, der bidrager til uddannelse i medborgerskab og samfundsdeltagelsesprojekter, så unge kan engagere sig og lære at deltage i samfundslivet og dermed skabe større bevidsthed om europæiske fælles værdier, herunder grundlæggende rettigheder, samt europæisk historie og kultur, ved at bringe unge og beslutningstagere sammen på lokalt og nationalt plan og på EU-plan og ved at bidrage til den europæiske integrationsproces.

| (29) | På grundlag af evalueringen og videreudviklingen af DiscoverEU-initiativet, der blev iværksat som en forberedende foranstaltning i 2018, bør programmet give unge flere muligheder for at opdage alle destinationer i Europa gennem læringserfaringer i udlandet. Unge, navnlig dem med færre muligheder, bør have chancen for at få en kortvarig førstegangserfaring individuelt eller i en gruppe med at rejse gennem Europa som led i en uformel og ikkeformel uddannelsesaktivitet, der sigter mod at fremme deres følelse af at være en del af Unionen og gøre det muligt for dem at opdage dens kulturelle og sproglige mangfoldighed. Deltagere bør udvælges på grundlag af klare og gennemsigtige kriterier. Gennemførelsesorganer bør fremme foranstaltninger, der sikrer, at DiscoverEU-initiativet er inklusivt og geografisk afbalanceret, hvad angår både tildelte rejsekort og besøgte medlemsstater, og som støtter aktiviteter med en stærk læringsdimension. I den forbindelse bør programmet gennem målrettede foranstaltninger såsom opsøgende aktiviteter, informationsmøder forud for afrejsen og arrangementer for unge også anspore til valg af mindre besøgte medlemsstater og udkantsområder. Andre transportmidler bør overvejes, hvis jernbanetransport ikke er tilgængelig eller er meget upraktisk, under hensyntagen til navnlig den specifikke situation på bestemmelsesstedet. DiscoverEU-initiativet bør søge at skabe forbindelser til relevante lokale, regionale, nationale og europæiske initiativer såsom EU-tiltaget med titlen »Den europæiske kulturhovedstad«, de europæiske ungdomshovedstæder, de europæiske frivillighovedstæder og de europæiske miljøhovedstæder. |
| --- | --- |

(29)

På grundlag af evalueringen og videreudviklingen af DiscoverEU-initiativet, der blev iværksat som en forberedende foranstaltning i 2018, bør programmet give unge flere muligheder for at opdage alle destinationer i Europa gennem læringserfaringer i udlandet. Unge, navnlig dem med færre muligheder, bør have chancen for at få en kortvarig førstegangserfaring individuelt eller i en gruppe med at rejse gennem Europa som led i en uformel og ikkeformel uddannelsesaktivitet, der sigter mod at fremme deres følelse af at være en del af Unionen og gøre det muligt for dem at opdage dens kulturelle og sproglige mangfoldighed. Deltagere bør udvælges på grundlag af klare og gennemsigtige kriterier. Gennemførelsesorganer bør fremme foranstaltninger, der sikrer, at DiscoverEU-initiativet er inklusivt og geografisk afbalanceret, hvad angår både tildelte rejsekort og besøgte medlemsstater, og som støtter aktiviteter med en stærk læringsdimension. I den forbindelse bør programmet gennem målrettede foranstaltninger såsom opsøgende aktiviteter, informationsmøder forud for afrejsen og arrangementer for unge også anspore til valg af mindre besøgte medlemsstater og udkantsområder. Andre transportmidler bør overvejes, hvis jernbanetransport ikke er tilgængelig eller er meget upraktisk, under hensyntagen til navnlig den specifikke situation på bestemmelsesstedet. DiscoverEU-initiativet bør søge at skabe forbindelser til relevante lokale, regionale, nationale og europæiske initiativer såsom EU-tiltaget med titlen »Den europæiske kulturhovedstad«, de europæiske ungdomshovedstæder, de europæiske frivillighovedstæder og de europæiske miljøhovedstæder.

| (30) | Sprogindlæring bidrager til gensidig forståelse og mobilitet i og uden for Unionen, og sprogkompetencer er væsentlige færdigheder i livet og på jobbet. Programmet bør derfor styrke sprogindlæring, herunder i relevant omfang nationale tegnsprog, herunder gennem øget brug af onlineværktøjer, idet e-læring kan tilbyde yderligere fordele for sprogindlæring i form af tilgængelighed og fleksibilitet. For at sikre en bred og inklusiv adgang til programmet er det samtidig vigtigt, at flersprogethed er et nøgleprincip i gennemførelsen af programmet. |
| --- | --- |

(30)

Sprogindlæring bidrager til gensidig forståelse og mobilitet i og uden for Unionen, og sprogkompetencer er væsentlige færdigheder i livet og på jobbet. Programmet bør derfor styrke sprogindlæring, herunder i relevant omfang nationale tegnsprog, herunder gennem øget brug af onlineværktøjer, idet e-læring kan tilbyde yderligere fordele for sprogindlæring i form af tilgængelighed og fleksibilitet. For at sikre en bred og inklusiv adgang til programmet er det samtidig vigtigt, at flersprogethed er et nøgleprincip i gennemførelsen af programmet.

| (31) | Programmet bør støtte foranstaltninger, der styrker samarbejdet mellem institutioner og organisationer, der er aktive på uddannelses-, ungdoms- og idrætsområderne, og dermed anerkende institutionernes og organisationernes grundlæggende rolle med at give borgerne den viden og de færdigheder og kompetencer, de har brug for i en verden i forandring, samt hjælpe institutionerne og organisationerne med i tilstrækkelig grad at udnytte deres potentiale for innovation, kreativitet og iværksætteri, navnlig i den digitale økonomi. |
| --- | --- |

(31)

Programmet bør støtte foranstaltninger, der styrker samarbejdet mellem institutioner og organisationer, der er aktive på uddannelses-, ungdoms- og idrætsområderne, og dermed anerkende institutionernes og organisationernes grundlæggende rolle med at give borgerne den viden og de færdigheder og kompetencer, de har brug for i en verden i forandring, samt hjælpe institutionerne og organisationerne med i tilstrækkelig grad at udnytte deres potentiale for innovation, kreativitet og iværksætteri, navnlig i den digitale økonomi.

| (32) | I konklusionerne af 14. december 2017 opfordrede Det Europæiske Råd medlemsstaterne, Rådet og Kommissionen til at arbejde videre med en række initiativer med henblik på at tage det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet et skridt videre, bl.a. ved at fremme udviklingen af »Europæiske Universiteter« bestående af »bottom up«-netværk af universiteter i hele Unionen senest i 2024. I konklusionerne af 28. juni 2018 tilskyndede Det Europæiske Råd til samarbejde mellem forskning, innovation og uddannelse, herunder gennem initiativet om europæiske universiteter. Programmet bør støtte disse Europæiske Universiteter i at udarbejde fælles langsigtede strategier for uddannelse, forskning og innovation af høj kvalitet og for tjenester til samfundet. |
| --- | --- |

(32)

I konklusionerne af 14. december 2017 opfordrede Det Europæiske Råd medlemsstaterne, Rådet og Kommissionen til at arbejde videre med en række initiativer med henblik på at tage det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet et skridt videre, bl.a. ved at fremme udviklingen af »Europæiske Universiteter« bestående af »bottom up«-netværk af universiteter i hele Unionen senest i 2024. I konklusionerne af 28. juni 2018 tilskyndede Det Europæiske Råd til samarbejde mellem forskning, innovation og uddannelse, herunder gennem initiativet om europæiske universiteter. Programmet bør støtte disse Europæiske Universiteter i at udarbejde fælles langsigtede strategier for uddannelse, forskning og innovation af høj kvalitet og for tjenester til samfundet.

| (33) | Bruggekommunikéet af 7. december 2010 om et styrket europæisk samarbejde om erhvervsrettet uddannelse for perioden 2011-2020 opfordrede til at støtte erhvervsekspertise med henblik på intelligent og bæredygtig vækst. I meddelelsen af 18. juli 2017 med titlen »Styrkelse af innovation i Europas regioner: strategier for robust, inklusiv og bæredygtig vækst« opfordrede Kommissionen medlemsstaterne til at sammenkoble erhvervsuddannelse med innovationssystemer inden for rammerne af intelligente specialiseringsstrategier på regionalt plan. Programmet bør give mulighed for tage disse opfordringer op og støtte udviklingen af tværnationale platforme af erhvervsekspertisecentre, som indgår i lokale og regionale strategier for bæredygtig vækst, innovation og konkurrenceevne. Disse ekspertisecentre bør fungere som drivkraft for faglige færdigheder af høj kvalitet i forbindelse med sektormæssige udfordringer og samtidig støtte overordnede strukturelle ændringer og socioøkonomiske politikker i Unionen. |
| --- | --- |

(33)

Bruggekommunikéet af 7. december 2010 om et styrket europæisk samarbejde om erhvervsrettet uddannelse for perioden 2011-2020 opfordrede til at støtte erhvervsekspertise med henblik på intelligent og bæredygtig vækst. I meddelelsen af 18. juli 2017 med titlen »Styrkelse af innovation i Europas regioner: strategier for robust, inklusiv og bæredygtig vækst« opfordrede Kommissionen medlemsstaterne til at sammenkoble erhvervsuddannelse med innovationssystemer inden for rammerne af intelligente specialiseringsstrategier på regionalt plan. Programmet bør give mulighed for tage disse opfordringer op og støtte udviklingen af tværnationale platforme af erhvervsekspertisecentre, som indgår i lokale og regionale strategier for bæredygtig vækst, innovation og konkurrenceevne. Disse ekspertisecentre bør fungere som drivkraft for faglige færdigheder af høj kvalitet i forbindelse med sektormæssige udfordringer og samtidig støtte overordnede strukturelle ændringer og socioøkonomiske politikker i Unionen.

| (34) | Brugervenlige onlineplatforme og værktøjer til virtuelt samarbejde kan spille en vigtig rolle med hensyn til at støtte gennemførelsen af uddannelses- og ungdomspolitik i Unionen. For at øge udbredelsen af virtuelle samarbejdsaktiviteter bør programmet støtte mere systematisk og sammenhængende brug af onlineplatforme som eTwinning, School Education Gateway, den elektroniske platform for voksenuddannelse i Europa, Den Europæiske Ungdomsportal og onlineplatforme for videregående uddannelse og om nødvendigt eventuelle andre onlineplatforme, der oprettes på uddannelses- og ungdomsområderne. |
| --- | --- |

(34)

Brugervenlige onlineplatforme og værktøjer til virtuelt samarbejde kan spille en vigtig rolle med hensyn til at støtte gennemførelsen af uddannelses- og ungdomspolitik i Unionen. For at øge udbredelsen af virtuelle samarbejdsaktiviteter bør programmet støtte mere systematisk og sammenhængende brug af onlineplatforme som eTwinning, School Education Gateway, den elektroniske platform for voksenuddannelse i Europa, Den Europæiske Ungdomsportal og onlineplatforme for videregående uddannelse og om nødvendigt eventuelle andre onlineplatforme, der oprettes på uddannelses- og ungdomsområderne.

| (35) | Programmet bør i overensstemmelse med relevante EU-rammer og -værktøjer bidrage til at lette gennemsigtighed og anerkendelsen af kompetencer, færdigheder og kvalifikationer samt overførsel af merit eller enheder for læringsresultater for at fremme kvalitetssikring og støtte validering af ikkeformel og uformel læring, forvaltning af færdigheder og vejledning. I denne forbindelse bør programmet også yde støtte til kontaktpunkter og netværk nationalt og på EU-plan, der letter tværeuropæisk udveksling samt udvikling af fleksible læringsforløb på tværs af forskellige områder inden for uddannelse og ungdom og på tværs af formelle og ikkeformelle rammer. Programmet bør også yde støtte til Bolognaprocessen. |
| --- | --- |

(35)

Programmet bør i overensstemmelse med relevante EU-rammer og -værktøjer bidrage til at lette gennemsigtighed og anerkendelsen af kompetencer, færdigheder og kvalifikationer samt overførsel af merit eller enheder for læringsresultater for at fremme kvalitetssikring og støtte validering af ikkeformel og uformel læring, forvaltning af færdigheder og vejledning. I denne forbindelse bør programmet også yde støtte til kontaktpunkter og netværk nationalt og på EU-plan, der letter tværeuropæisk udveksling samt udvikling af fleksible læringsforløb på tværs af forskellige områder inden for uddannelse og ungdom og på tværs af formelle og ikkeformelle rammer. Programmet bør også yde støtte til Bolognaprocessen.

| (36) | Programmet bør udnytte potentialet hos tidligere deltagere i Erasmus+-programmet og støtte dermed forbundne aktiviteter, navnlig fra Erasmus+-alumnenetværk, ambassadører og Europeers, ved at tilskynde dem til at fremme programmet med henblik på at øge deltagelse. |
| --- | --- |

(36)

Programmet bør udnytte potentialet hos tidligere deltagere i Erasmus+-programmet og støtte dermed forbundne aktiviteter, navnlig fra Erasmus+-alumnenetværk, ambassadører og Europeers, ved at tilskynde dem til at fremme programmet med henblik på at øge deltagelse.

| (37) | Som et middel til at sikre samarbejde med andre EU-instrumenter og støtte til andre EU-politikker, bør personer i forskellige aktivitetssektorer såsom den offentlige og den private sektor, landbruget og erhvervslivet tilbydes læringsmobililitetsmuligheder for at give dem en læringserfaring i udlandet, der sætter dem i stand til på alle tidspunkter i deres liv at vokse og udvikle sig både personligt, navnlig ved at udvikle en bevidsthed om deres europæiske identitet og en forståelse for den europæiske kulturelle mangfoldighed, og fagligt, herunder ved at tilegne sig arbejdsmarkedsrelevante færdigheder. Programmet bør være et indgangspunkt til Unionens tværnationale mobilitetsordninger med en stærk læringsdimension, der forenkler udbuddet af sådanne ordninger for støttemodtagerne og dem, der deltager i disse aktiviteter. Opskaleringen af projekter under programmet bør lettes. Der bør træffes særlige foranstaltninger for at hjælpe iværksættere af programmets projekter med at ansøge om tilskud eller udvikle synergier med støtte fra fondene vedrørende samhørighedspolitikken og fra programmerne vedrørende migration, sikkerhed, retlige anliggender og medborgerskab, sundhed, medier og kultur samt frivilligt arbejde. Det bør være muligt at tildele projektforslag af høj kvalitet, der ikke kan finansieres inden for rammerne af programmet på grund af budgetmæssige begrænsninger, et »Seal of Excellence«-mærke baseret på et begrænset antal kriterier. »Seal of Excellence«-mærket anerkender forslagets kvalitet og forenkler søgningen efter alternativ finansiering inden for rammerne af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, som oprettes ved en forordning vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden, (»Den Europæiske Fond for Regionaludvikling«) eller Den Europæiske Socialfond Plus, som oprettes ved en forordning vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet om Den Europæiske Socialfond Plus (»Den Europæiske Socialfond Plus«). |
| --- | --- |

(37)

Som et middel til at sikre samarbejde med andre EU-instrumenter og støtte til andre EU-politikker, bør personer i forskellige aktivitetssektorer såsom den offentlige og den private sektor, landbruget og erhvervslivet tilbydes læringsmobililitetsmuligheder for at give dem en læringserfaring i udlandet, der sætter dem i stand til på alle tidspunkter i deres liv at vokse og udvikle sig både personligt, navnlig ved at udvikle en bevidsthed om deres europæiske identitet og en forståelse for den europæiske kulturelle mangfoldighed, og fagligt, herunder ved at tilegne sig arbejdsmarkedsrelevante færdigheder. Programmet bør være et indgangspunkt til Unionens tværnationale mobilitetsordninger med en stærk læringsdimension, der forenkler udbuddet af sådanne ordninger for støttemodtagerne og dem, der deltager i disse aktiviteter. Opskaleringen af projekter under programmet bør lettes. Der bør træffes særlige foranstaltninger for at hjælpe iværksættere af programmets projekter med at ansøge om tilskud eller udvikle synergier med støtte fra fondene vedrørende samhørighedspolitikken og fra programmerne vedrørende migration, sikkerhed, retlige anliggender og medborgerskab, sundhed, medier og kultur samt frivilligt arbejde. Det bør være muligt at tildele projektforslag af høj kvalitet, der ikke kan finansieres inden for rammerne af programmet på grund af budgetmæssige begrænsninger, et »Seal of Excellence«-mærke baseret på et begrænset antal kriterier. »Seal of Excellence«-mærket anerkender forslagets kvalitet og forenkler søgningen efter alternativ finansiering inden for rammerne af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, som oprettes ved en forordning vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden, (»Den Europæiske Fond for Regionaludvikling«) eller Den Europæiske Socialfond Plus, som oprettes ved en forordning vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet om Den Europæiske Socialfond Plus (»Den Europæiske Socialfond Plus«).

| (38) | Det er vigtigt at stimulere undervisning, læring og forskning i europæiske integrationsspørgsmål, herunder Unionens fremtidige udfordringer og muligheder, og fremme drøftelserne om disse spørgsmål med støtte fra Jean Monnet-tiltag på området for videregående uddannelse og på andre uddannelsesområder, navnlig ved hjælp af uddannelse af lærere og personale. Det er særlig vigtigt at skabe en europæisk følelse af at høre til og et europæisk engagement i lyset af udfordringerne for de fælles værdier, som Unionen bygger på, og som udgør en del af en fælles europæisk identitet, og i betragtning af at borgerne udviser ringe engagement. Programmet bør fortsat bidrage til udviklingen af høj kvalitet i europæiske integrationsstudier. Det er hensigtsmæssigt, at fremskridtene for de institutioner, der finansieres under Jean Monnet-tiltag, med hensyn til at opfylde programmets mål overvåges og evalueres regelmæssigt. Der bør tilskyndes til udveksling mellem disse institutioner og andre institutioner på nationalt eller tværnationalt niveau med fuld respekt for deres akademiske frihed. |
| --- | --- |

(38)

Det er vigtigt at stimulere undervisning, læring og forskning i europæiske integrationsspørgsmål, herunder Unionens fremtidige udfordringer og muligheder, og fremme drøftelserne om disse spørgsmål med støtte fra Jean Monnet-tiltag på området for videregående uddannelse og på andre uddannelsesområder, navnlig ved hjælp af uddannelse af lærere og personale. Det er særlig vigtigt at skabe en europæisk følelse af at høre til og et europæisk engagement i lyset af udfordringerne for de fælles værdier, som Unionen bygger på, og som udgør en del af en fælles europæisk identitet, og i betragtning af at borgerne udviser ringe engagement. Programmet bør fortsat bidrage til udviklingen af høj kvalitet i europæiske integrationsstudier. Det er hensigtsmæssigt, at fremskridtene for de institutioner, der finansieres under Jean Monnet-tiltag, med hensyn til at opfylde programmets mål overvåges og evalueres regelmæssigt. Der bør tilskyndes til udveksling mellem disse institutioner og andre institutioner på nationalt eller tværnationalt niveau med fuld respekt for deres akademiske frihed.

| (39) | For at afspejle betydningen af at imødegå klimaændringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen vedtaget inden for rammerne af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (17) og nå De Forenede Nationers verdensmål for bæredygtig udvikling, har programmet til hensigt at bidrage til at integrere klimaindsatsen og til realisering af et overordnet mål om, at 30 % af udgifterne i EU-budgettet støtter klimamål. I overensstemmelse med den europæiske grønne pagt som en plan for bæredygtig vækst bør tiltagene i henhold til denne forordning overholde princippet om ikke at gøre skade, uden at programmets grundlæggende karakter ændres. Relevante foranstaltninger bør under gennemførelsen af programmet identificeres og iværksættes samt revurderes som led i den relevante evaluerings- og revisionsproces. Det er også hensigtsmæssigt at måle relevante foranstaltninger, der bidrager til klimamål, herunder dem, der har til formål at mindske programmets indvirkning på miljøet. |
| --- | --- |

(39)

For at afspejle betydningen af at imødegå klimaændringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen vedtaget inden for rammerne af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (17) og nå De Forenede Nationers verdensmål for bæredygtig udvikling, har programmet til hensigt at bidrage til at integrere klimaindsatsen og til realisering af et overordnet mål om, at 30 % af udgifterne i EU-budgettet støtter klimamål. I overensstemmelse med den europæiske grønne pagt som en plan for bæredygtig vækst bør tiltagene i henhold til denne forordning overholde princippet om ikke at gøre skade, uden at programmets grundlæggende karakter ændres. Relevante foranstaltninger bør under gennemførelsen af programmet identificeres og iværksættes samt revurderes som led i den relevante evaluerings- og revisionsproces. Det er også hensigtsmæssigt at måle relevante foranstaltninger, der bidrager til klimamål, herunder dem, der har til formål at mindske programmets indvirkning på miljøet.

| (40) | Denne forordning fastlægger en finansieringsramme for programmet, som skal udgøre det primære referencebeløb som omhandlet i punkt 18 i den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan hen imod indførelse af nye egne indtægter (18), for Europa-Parlamentet og Rådet under den årlige budgetprocedure. Denne finansieringsramme omfatter et beløb på 0,5 mia. EUR i faste 2018-priser i overensstemmelse med den fælles erklæring af 16. december 2020 fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om styrkelse af særprogrammer og tilpasning af basisretsakter (19). |
| --- | --- |

(40)

Denne forordning fastlægger en finansieringsramme for programmet, som skal udgøre det primære referencebeløb som omhandlet i punkt 18 i den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan hen imod indførelse af nye egne indtægter (18), for Europa-Parlamentet og Rådet under den årlige budgetprocedure. Denne finansieringsramme omfatter et beløb på 0,5 mia. EUR i faste 2018-priser i overensstemmelse med den fælles erklæring af 16. december 2020 fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om styrkelse af særprogrammer og tilpasning af basisretsakter (19).

| (41) | Inden for en grundlæggende ramme, der skal forvaltes af de nationale agenturer på uddannelsesområdet, bør der fastsættes en fordeling af minimumstildelinger pr. sektor for følgende sektorer med henblik på at sikre, at en kritisk masse af bevillinger når de tilsigtede output og resultater i hver af disse sektorer: videregående uddannelse, erhvervsuddannelse, skoleuddannelse og voksenuddannelse. |
| --- | --- |

(41)

Inden for en grundlæggende ramme, der skal forvaltes af de nationale agenturer på uddannelsesområdet, bør der fastsættes en fordeling af minimumstildelinger pr. sektor for følgende sektorer med henblik på at sikre, at en kritisk masse af bevillinger når de tilsigtede output og resultater i hver af disse sektorer: videregående uddannelse, erhvervsuddannelse, skoleuddannelse og voksenuddannelse.

| (42) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (20) (»finansforordningen«) finder anvendelse på programmet. Finansforordningen fastsætter regler for gennemførelsen af EU-budgettet, herunder reglerne for tilskud, priser, udbud, indirekte forvaltning, finansielle instrumenter, budgetgarantier, finansiel bistand og godtgørelse af eksterne eksperter. |
| --- | --- |

(42)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (20) (»finansforordningen«) finder anvendelse på programmet. Finansforordningen fastsætter regler for gennemførelsen af EU-budgettet, herunder reglerne for tilskud, priser, udbud, indirekte forvaltning, finansielle instrumenter, budgetgarantier, finansiel bistand og godtgørelse af eksterne eksperter.

| (43) | Finansieringsformerne og gennemførelsesmetoderne i henhold til denne forordning bør vælges ud fra deres evne til at nå tiltagenes specifikke mål og levere resultater, navnlig under hensyntagen til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. Når dette valg foretages, bør anvendelse af faste beløb, enhedsomkostninger og faste takster samt finansiering, der ikke er knyttet til omkostningerne som omhandlet i finansforordningens artikel 125, stk. 1, overvejes. De budgetmæssige tildelinger til at gennemføre de tiltag, der forvaltes af de nationale agenturer, bør være ledsaget af tilstrækkelig støtte til de nationale agenturers driftsomkostninger i form af et administrationsgebyr for at sikre effektiv og holdbar gennemførelse af de delegerede forvaltningsopgaver. Principperne om gennemsigtighed, ligebehandling og ikkeforskelsbehandling som omhandlet i finansforordningen bør respekteres ved gennemførelsen af programmet. |
| --- | --- |

(43)

Finansieringsformerne og gennemførelsesmetoderne i henhold til denne forordning bør vælges ud fra deres evne til at nå tiltagenes specifikke mål og levere resultater, navnlig under hensyntagen til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. Når dette valg foretages, bør anvendelse af faste beløb, enhedsomkostninger og faste takster samt finansiering, der ikke er knyttet til omkostningerne som omhandlet i finansforordningens artikel 125, stk. 1, overvejes. De budgetmæssige tildelinger til at gennemføre de tiltag, der forvaltes af de nationale agenturer, bør være ledsaget af tilstrækkelig støtte til de nationale agenturers driftsomkostninger i form af et administrationsgebyr for at sikre effektiv og holdbar gennemførelse af de delegerede forvaltningsopgaver. Principperne om gennemsigtighed, ligebehandling og ikkeforskelsbehandling som omhandlet i finansforordningen bør respekteres ved gennemførelsen af programmet.

| (44) | Tredjelande, der er medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, kan deltage i EU-programmer inden for rammerne af det samarbejde, der er etableret ved aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (21), som fastsætter, at programmerne gennemføres på grundlag af en afgørelse vedtaget i henhold til nævnte aftale. Tredjelande kan også deltage på grundlag af andre retlige instrumenter. Der bør indsættes en særlig bestemmelse i denne forordning med et krav om, at tredjelande skal give den ansvarlige anvisningsberettigede, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Revisionsretten de fornødne rettigheder og den fornødne adgang, således at de fuldt ud kan udøve deres respektive beføjelser. Tredjelandes fulde deltagelse i programmet bør være underlagt de betingelser, der er fastsat i specifikke aftaler om tredjelandets deltagelse i programmet. Fuld deltagelse indebærer desuden forpligtelsen til at oprette et nationalt agentur og forvaltning af visse af programmets tiltag under indirekte forvaltning. Retlige enheder fra tredjelande, der ikke er associeret med programmet, bør kunne deltage i visse af programmets tiltag, som fastlagt i det arbejdsprogram og de indkaldelser af forslag, der offentliggøres af Kommissionen. Ved gennemførelsen af programmet kan der tages højde for specifikke ordninger med hensyn til deltagelse af retlige enheder fra europæiske mikrostater. |
| --- | --- |

(44)

Tredjelande, der er medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, kan deltage i EU-programmer inden for rammerne af det samarbejde, der er etableret ved aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (21), som fastsætter, at programmerne gennemføres på grundlag af en afgørelse vedtaget i henhold til nævnte aftale. Tredjelande kan også deltage på grundlag af andre retlige instrumenter. Der bør indsættes en særlig bestemmelse i denne forordning med et krav om, at tredjelande skal give den ansvarlige anvisningsberettigede, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Revisionsretten de fornødne rettigheder og den fornødne adgang, således at de fuldt ud kan udøve deres respektive beføjelser. Tredjelandes fulde deltagelse i programmet bør være underlagt de betingelser, der er fastsat i specifikke aftaler om tredjelandets deltagelse i programmet. Fuld deltagelse indebærer desuden forpligtelsen til at oprette et nationalt agentur og forvaltning af visse af programmets tiltag under indirekte forvaltning. Retlige enheder fra tredjelande, der ikke er associeret med programmet, bør kunne deltage i visse af programmets tiltag, som fastlagt i det arbejdsprogram og de indkaldelser af forslag, der offentliggøres af Kommissionen. Ved gennemførelsen af programmet kan der tages højde for specifikke ordninger med hensyn til deltagelse af retlige enheder fra europæiske mikrostater.

| (45) | I lyset af artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og i overensstemmelse med meddelelsen fra Kommissionen af 24. oktober 2017 med titlen »Et stærkere og fornyet strategisk partnerskab med regionerne i EU's yderste periferi« bør programmet tage hensyn til de særlige forhold i de regioner i den yderste periferi, der er omhandlet i nævnte artikel. Der bør træffes foranstaltninger til at øge deltagelsen for regionerne i den yderste periferi i alle tiltag, herunder ved hjælp af finansiel støtte, hvor det er relevant, til læringsmobilitet. Mobilitetsudvekslinger og samarbejde mellem personer og organisationer fra disse regioner og tredjelande, navnlig deres nabolande, bør fremmes. Sådanne foranstaltninger bør overvåges og evalueres løbende. |
| --- | --- |

(45)

I lyset af artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og i overensstemmelse med meddelelsen fra Kommissionen af 24. oktober 2017 med titlen »Et stærkere og fornyet strategisk partnerskab med regionerne i EU's yderste periferi« bør programmet tage hensyn til de særlige forhold i de regioner i den yderste periferi, der er omhandlet i nævnte artikel. Der bør træffes foranstaltninger til at øge deltagelsen for regionerne i den yderste periferi i alle tiltag, herunder ved hjælp af finansiel støtte, hvor det er relevant, til læringsmobilitet. Mobilitetsudvekslinger og samarbejde mellem personer og organisationer fra disse regioner og tredjelande, navnlig deres nabolande, bør fremmes. Sådanne foranstaltninger bør overvåges og evalueres løbende.

| (46) | I henhold til Rådets afgørelse 2013/755/EU (22) kan personer og enheder, som er hjemmehørende i oversøiske lande eller territorier, opnå finansiering under overholdelse af programmets regler og mål og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, med hvilken det pågældende oversøiske land eller territorium er forbundet. Begrænsningerne som følge af disse landes eller territoriers afsides beliggenhed bør tages i betragtning ved programmets gennemførelse. Disse landes eller territoriers deltagelse i programmet bør overvåges og evalueres regelmæssigt. |
| --- | --- |

(46)

I henhold til Rådets afgørelse 2013/755/EU (22) kan personer og enheder, som er hjemmehørende i oversøiske lande eller territorier, opnå finansiering under overholdelse af programmets regler og mål og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, med hvilken det pågældende oversøiske land eller territorium er forbundet. Begrænsningerne som følge af disse landes eller territoriers afsides beliggenhed bør tages i betragtning ved programmets gennemførelse. Disse landes eller territoriers deltagelse i programmet bør overvåges og evalueres regelmæssigt.

| (47) | I overensstemmelse med finansforordningen bør Kommissionen vedtage arbejdsprogrammer og underrette Europa-Parlamentet og Rådet herom. Arbejdsprogrammerne bør fastsætte de foranstaltninger, der er nødvendige for deres gennemførelse i overensstemmelse med programmets generelle og specifikke mål, udvælgelses- og tildelingskriterierne for tilskud samt alle øvrige krævede elementer. Arbejdsprogrammer og eventuelle ændringer hertil bør vedtages ved hjælp af gennemførelsesretsakter efter undersøgelsesproceduren. |
| --- | --- |

(47)

I overensstemmelse med finansforordningen bør Kommissionen vedtage arbejdsprogrammer og underrette Europa-Parlamentet og Rådet herom. Arbejdsprogrammerne bør fastsætte de foranstaltninger, der er nødvendige for deres gennemførelse i overensstemmelse med programmets generelle og specifikke mål, udvælgelses- og tildelingskriterierne for tilskud samt alle øvrige krævede elementer. Arbejdsprogrammer og eventuelle ændringer hertil bør vedtages ved hjælp af gennemførelsesretsakter efter undersøgelsesproceduren.

| (48) | For at vurdere fremskridtene med og foretage mulige forbedringer af gennemførelsen af programmet bør Kommissionen foretage en foreløbig evaluering af programmet. Denne foreløbige evaluering bør ledsages af en endelig evaluering af programmet for 2014-2020, og relevante erfaringer fra denne evaluering bør også indgå i den foreløbige evaluering. Ud over en vurdering af programmets samlede effektivitet og præstation er det særlig vigtigt, at der i den foreløbige evaluering foretages en grundig vurdering af gennemførelsen af nye initiativer og af de inklusions- og forenklingsforanstaltninger, der er indført. Kommissionen bør, hvor det er relevant, på grundlag af den foreløbige evaluering forelægge et lovgivningsmæssigt forslag om ændring af denne forordning. Kommissionen bør forelægge Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget enhver evaluering. |
| --- | --- |

(48)

For at vurdere fremskridtene med og foretage mulige forbedringer af gennemførelsen af programmet bør Kommissionen foretage en foreløbig evaluering af programmet. Denne foreløbige evaluering bør ledsages af en endelig evaluering af programmet for 2014-2020, og relevante erfaringer fra denne evaluering bør også indgå i den foreløbige evaluering. Ud over en vurdering af programmets samlede effektivitet og præstation er det særlig vigtigt, at der i den foreløbige evaluering foretages en grundig vurdering af gennemførelsen af nye initiativer og af de inklusions- og forenklingsforanstaltninger, der er indført. Kommissionen bør, hvor det er relevant, på grundlag af den foreløbige evaluering forelægge et lovgivningsmæssigt forslag om ændring af denne forordning. Kommissionen bør forelægge Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget enhver evaluering.

| (49) | I henhold til punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (23) bør programmet evalueres på grundlag af oplysninger indsamlet i overensstemmelse med specifikke overvågningskrav, samtidig med at en administrativ byrde, navnlig for medlemsstaterne, og overregulering undgås. Derfor bør bestemmelser, der vedtages gennem tilknyttede delegerede retsakter, ikke medføre en væsentlig yderligere byrde for medlemsstaterne. Overvågningskrav bør omfatte specifikke, målbare og realistiske indikatorer, som kan måles over tid, som grundlag for evaluering af programmets virkninger i praksis. |
| --- | --- |

(49)

I henhold til punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (23) bør programmet evalueres på grundlag af oplysninger indsamlet i overensstemmelse med specifikke overvågningskrav, samtidig med at en administrativ byrde, navnlig for medlemsstaterne, og overregulering undgås. Derfor bør bestemmelser, der vedtages gennem tilknyttede delegerede retsakter, ikke medføre en væsentlig yderligere byrde for medlemsstaterne. Overvågningskrav bør omfatte specifikke, målbare og realistiske indikatorer, som kan måles over tid, som grundlag for evaluering af programmets virkninger i praksis.

| (50) | Passende former for opsøgende arbejde, offentliggørelse og formidling af mulighederne og resultaterne af de tiltag, der støttes af programmet, bør sikres på lokalt, nationalt og europæisk plan og bør tage hensyn til de vigtigste målgrupper på uddannelses-, ungdoms- og idrætsområderne samt, hvor det er relevant, en bred vifte af andre målgrupper såsom karrierevejledningstjenester og arbejdsformidlinger, kulturelle organisationer, virksomheder og fonde. Det opsøgende arbejde, offentliggørelsen og formidlingen bør foregå via alle de organer, der gennemfører programmet, og bør, hvor det er relevant, få støtte fra andre relevante interessenter. Endvidere bør Kommissionen regelmæssigt i hele programmets livscyklus involvere en bred vifte af interessenter, herunder organisationer, der deltager i programmet, for at lette udvekslingen af god praksis og projektresultater og indsamle feedback om programmet. De nationale agenturer bør indbydes til at deltage i denne proces. |
| --- | --- |

(50)

Passende former for opsøgende arbejde, offentliggørelse og formidling af mulighederne og resultaterne af de tiltag, der støttes af programmet, bør sikres på lokalt, nationalt og europæisk plan og bør tage hensyn til de vigtigste målgrupper på uddannelses-, ungdoms- og idrætsområderne samt, hvor det er relevant, en bred vifte af andre målgrupper såsom karrierevejledningstjenester og arbejdsformidlinger, kulturelle organisationer, virksomheder og fonde. Det opsøgende arbejde, offentliggørelsen og formidlingen bør foregå via alle de organer, der gennemfører programmet, og bør, hvor det er relevant, få støtte fra andre relevante interessenter. Endvidere bør Kommissionen regelmæssigt i hele programmets livscyklus involvere en bred vifte af interessenter, herunder organisationer, der deltager i programmet, for at lette udvekslingen af god praksis og projektresultater og indsamle feedback om programmet. De nationale agenturer bør indbydes til at deltage i denne proces.

| (51) | For at opnå større gennemslagskraft i kommunikationen til offentligheden og stærkere synergier mellem de kommunikationsaktiviteter, der gennemføres på Kommissionens initiativ, bør de finansielle midler, der er tildelt kommunikationsaktiviteter i henhold til denne forordning, også bidrage til formidlingen af Unionens politiske prioriteter, for så vidt som disse prioriteter vedrører programmets mål. |
| --- | --- |

(51)

For at opnå større gennemslagskraft i kommunikationen til offentligheden og stærkere synergier mellem de kommunikationsaktiviteter, der gennemføres på Kommissionens initiativ, bør de finansielle midler, der er tildelt kommunikationsaktiviteter i henhold til denne forordning, også bidrage til formidlingen af Unionens politiske prioriteter, for så vidt som disse prioriteter vedrører programmets mål.

| (52) | For at sikre at denne forordning gennemføres effektivt og virkningsfuldt, bør programmet gøre optimal brug af de gennemførelsesmekanismer, der allerede er på plads. Gennemførelsen af programmet bør derfor overlades til Kommissionen og til nationale agenturer. Hvor det er praktisk muligt og or at maksimere effektiviteten bør de nationale agenturer være de samme som dem, der er udpeget til forvaltningen af programmet for perioden 2014-2020. Omfanget af den forudgående overensstemmelsesvurdering bør begrænses til de krav, der er nye og specifikke for programmet, medmindre andet er berettiget såsom i tilfælde af alvorlige mangler eller utilstrækkelig præstation fra det pågældende nationale agenturs side. |
| --- | --- |

(52)

For at sikre at denne forordning gennemføres effektivt og virkningsfuldt, bør programmet gøre optimal brug af de gennemførelsesmekanismer, der allerede er på plads. Gennemførelsen af programmet bør derfor overlades til Kommissionen og til nationale agenturer. Hvor det er praktisk muligt og or at maksimere effektiviteten bør de nationale agenturer være de samme som dem, der er udpeget til forvaltningen af programmet for perioden 2014-2020. Omfanget af den forudgående overensstemmelsesvurdering bør begrænses til de krav, der er nye og specifikke for programmet, medmindre andet er berettiget såsom i tilfælde af alvorlige mangler eller utilstrækkelig præstation fra det pågældende nationale agenturs side.

| (53) | For at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning og retssikkerhed i hver medlemsstat eller hvert tredjeland, der er associeret med programmet, bør den nationale myndighed udpege et uafhængigt revisionsorgan. For at maksimere effektiviteten bør de uafhængige revisionsorganer, hvis det er praktisk muligt, være de samme som dem, der er udpeget i henhold til programmet for perioden 2014-2020. |
| --- | --- |

(53)

For at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning og retssikkerhed i hver medlemsstat eller hvert tredjeland, der er associeret med programmet, bør den nationale myndighed udpege et uafhængigt revisionsorgan. For at maksimere effektiviteten bør de uafhængige revisionsorganer, hvis det er praktisk muligt, være de samme som dem, der er udpeget i henhold til programmet for perioden 2014-2020.

| (54) | Medlemsstaterne bør tilstræbe at vedtage alle hensigtsmæssige foranstaltninger for at fjerne retlige og administrative hindringer, der vil kunne forhindre adgang til eller være til gene for et velfungerende program. Dette omfatter så vidt muligt, og uden at det berører EU-retten om tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold, løsning af problemer, der vanskeliggør opnåelsen af visa og opholdstilladelser. |
| --- | --- |

(54)

Medlemsstaterne bør tilstræbe at vedtage alle hensigtsmæssige foranstaltninger for at fjerne retlige og administrative hindringer, der vil kunne forhindre adgang til eller være til gene for et velfungerende program. Dette omfatter så vidt muligt, og uden at det berører EU-retten om tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold, løsning af problemer, der vanskeliggør opnåelsen af visa og opholdstilladelser.

| (55) | Præstationsrapporteringssystemet bør sikre, at data til overvågning af programmets gennemførelse og til evaluering indsamles effektivt, virkningsfuldt, rettidigt og med en passende detaljeringsgrad. Disse oplysninger bør kommunikeres til Kommissionen på en måde, der er i overensstemmelse med relevante databeskyttelsesregler. |
| --- | --- |

(55)

Præstationsrapporteringssystemet bør sikre, at data til overvågning af programmets gennemførelse og til evaluering indsamles effektivt, virkningsfuldt, rettidigt og med en passende detaljeringsgrad. Disse oplysninger bør kommunikeres til Kommissionen på en måde, der er i overensstemmelse med relevante databeskyttelsesregler.

| (56) | For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (24). |
| --- | --- |

(56)

For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (24).

| (57) | For at forenkle kravene for støttemodtagerne bør der i størst mulig udstrækning anvendes forenklede tilskud i form af finansiering gennem faste beløb, enhedsomkostninger og faste takster. Forenklede tilskud til støtte af læringsmobilitet inden for rammerne af programmet som defineret af Kommissionen bør tage hensyn til leve- og opholdsomkostningerne i værtslandet. Kommissionen og de nationale agenturer i afsenderlandene bør have mulighed for at justere disse tilskud på grundlag af objektive kriterier, navnlig med henblik på at sikre personer med færre muligheder adgang til programmet. Medlemsstaterne bør også tilskyndes til, i overensstemmelse med national ret, at fritage disse tilskud fra eventuelle skatter og sociale afgifter; tilskud, som ydes til enkeltpersoner af offentlige eller private retlige enheder, bør behandles på samme måde. |
| --- | --- |

(57)

For at forenkle kravene for støttemodtagerne bør der i størst mulig udstrækning anvendes forenklede tilskud i form af finansiering gennem faste beløb, enhedsomkostninger og faste takster. Forenklede tilskud til støtte af læringsmobilitet inden for rammerne af programmet som defineret af Kommissionen bør tage hensyn til leve- og opholdsomkostningerne i værtslandet. Kommissionen og de nationale agenturer i afsenderlandene bør have mulighed for at justere disse tilskud på grundlag af objektive kriterier, navnlig med henblik på at sikre personer med færre muligheder adgang til programmet. Medlemsstaterne bør også tilskyndes til, i overensstemmelse med national ret, at fritage disse tilskud fra eventuelle skatter og sociale afgifter; tilskud, som ydes til enkeltpersoner af offentlige eller private retlige enheder, bør behandles på samme måde.

| (58) | I overensstemmelse med finansforordningen, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (25) og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 (26), (Euratom, EF) nr. 2185/96 (27) og (EU) 2017/1939 (28) skal Unionens finansielle interesser beskyttes ved hjælp af forholdsmæssige foranstaltninger, herunder foranstaltninger vedrørende forebyggelse, opdagelse, korrektion og undersøgelse af uregelmæssigheder, herunder svig, vedrørende tilbagesøgning af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og, hvor det er relevant, vedrørende pålæggelse af administrative sanktioner. Navnlig har OLAF i overensstemmelse med forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 og (EU, Euratom) nr. 883/2013 beføjelse til at foretage administrative undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet, med henblik på at fastslå, om der foreligger svig, korruption eller enhver anden ulovlig aktivitet, der skader Unionens finansielle interesser. Den Europæiske Anklagemyndighed (»EPPO«) er i overensstemmelse med forordning (EU) 2017/1939 beføjet til at efterforske og retsforfølge strafbare handlinger til skade for Unionens finansielle interesser, som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 (29). I overensstemmelse med finansforordningen skal enhver person eller enhed, som modtager EU-midler, samarbejde fuldt ud om beskyttelse af Unionens finansielle interesser, give Kommissionen, OLAF, Revisionsretten og, for så vidt angår de medlemsstater, der deltager i et forstærket samarbejde i henhold til forordning (EU) 2017/1939, EPPO de fornødne rettigheder og den fornødne adgang og sikre, at eventuelle tredjeparter, der er involveret i gennemførelsen af EU-midler, tildeler tilsvarende rettigheder. |
| --- | --- |

(58)

I overensstemmelse med finansforordningen, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (25) og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 (26), (Euratom, EF) nr. 2185/96 (27) og (EU) 2017/1939 (28) skal Unionens finansielle interesser beskyttes ved hjælp af forholdsmæssige foranstaltninger, herunder foranstaltninger vedrørende forebyggelse, opdagelse, korrektion og undersøgelse af uregelmæssigheder, herunder svig, vedrørende tilbagesøgning af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og, hvor det er relevant, vedrørende pålæggelse af administrative sanktioner. Navnlig har OLAF i overensstemmelse med forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 og (EU, Euratom) nr. 883/2013 beføjelse til at foretage administrative undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet, med henblik på at fastslå, om der foreligger svig, korruption eller enhver anden ulovlig aktivitet, der skader Unionens finansielle interesser. Den Europæiske Anklagemyndighed (»EPPO«) er i overensstemmelse med forordning (EU) 2017/1939 beføjet til at efterforske og retsforfølge strafbare handlinger til skade for Unionens finansielle interesser, som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 (29). I overensstemmelse med finansforordningen skal enhver person eller enhed, som modtager EU-midler, samarbejde fuldt ud om beskyttelse af Unionens finansielle interesser, give Kommissionen, OLAF, Revisionsretten og, for så vidt angår de medlemsstater, der deltager i et forstærket samarbejde i henhold til forordning (EU) 2017/1939, EPPO de fornødne rettigheder og den fornødne adgang og sikre, at eventuelle tredjeparter, der er involveret i gennemførelsen af EU-midler, tildeler tilsvarende rettigheder.

| (59) | Det er nødvendigt at sikre komplementaritet og sammenhæng mellem programmets tiltag, herunder dem, der ikke har tværnational eller international karakter, og aktiviteter, der iværksættes af medlemsstaterne, samt med andre EU-aktiviteter, navnlig dem, der vedrører uddannelse, kultur og medier, ungdom og solidaritet, beskæftigelse og social inklusion, forskning og innovation, industri og erhvervsliv, digital politik, landbrug og udvikling af landdistrikter med fokus på unge landbrugere, miljø og klima, samhørighed, regionalpolitik, migration, sikkerhed og internationalt samarbejde og udvikling. |
| --- | --- |

(59)

Det er nødvendigt at sikre komplementaritet og sammenhæng mellem programmets tiltag, herunder dem, der ikke har tværnational eller international karakter, og aktiviteter, der iværksættes af medlemsstaterne, samt med andre EU-aktiviteter, navnlig dem, der vedrører uddannelse, kultur og medier, ungdom og solidaritet, beskæftigelse og social inklusion, forskning og innovation, industri og erhvervsliv, digital politik, landbrug og udvikling af landdistrikter med fokus på unge landbrugere, miljø og klima, samhørighed, regionalpolitik, migration, sikkerhed og internationalt samarbejde og udvikling.

| (60) | Selv om de retlige rammer under programmet for perioden 2014-2020 gjorde det muligt for medlemsstaterne og regionerne at skabe synergier i den foregående programmeringsperiode 2014-2020 mellem nævnte program og andre EU-instrumenter såsom de europæiske struktur- og investeringsfonde, som også støtter den kvalitative udvikling af uddannelses- og ungdomssystemerne i Unionen, har dette potentiale hidtil været underudnyttet, hvilket begrænser de systemiske virkninger af projekter og indvirkningen på politik. Der bør være effektiv kommunikation og effektivt samarbejde på nationalt plan mellem de nationale organer, der er ansvarlige for forvaltningen af disse forskellige instrumenter, for at maksimere deres respektive virkning. Programmet bør give mulighed for et aktivt samarbejde med disse instrumenter, navnlig for at sikre, at der, hvis det er relevant, træffes passende finansielle støtteforanstaltninger for at støtte personer med færre muligheder. |
| --- | --- |

(60)

Selv om de retlige rammer under programmet for perioden 2014-2020 gjorde det muligt for medlemsstaterne og regionerne at skabe synergier i den foregående programmeringsperiode 2014-2020 mellem nævnte program og andre EU-instrumenter såsom de europæiske struktur- og investeringsfonde, som også støtter den kvalitative udvikling af uddannelses- og ungdomssystemerne i Unionen, har dette potentiale hidtil været underudnyttet, hvilket begrænser de systemiske virkninger af projekter og indvirkningen på politik. Der bør være effektiv kommunikation og effektivt samarbejde på nationalt plan mellem de nationale organer, der er ansvarlige for forvaltningen af disse forskellige instrumenter, for at maksimere deres respektive virkning. Programmet bør give mulighed for et aktivt samarbejde med disse instrumenter, navnlig for at sikre, at der, hvis det er relevant, træffes passende finansielle støtteforanstaltninger for at støtte personer med færre muligheder.

| (61) | For at optimere merværdien af de investeringer, der helt eller delvist finansieres via EU-budgettet, bør der tilstræbes synergier, navnlig mellem programmet og andre EU-programmer, herunder fonde, der gennemføres under delt forvaltning. For at maksimere disse synergier bør der sikres centrale støttemekanismer, herunder kumulativ finansiering i et tiltag fra programmet og et andet EU-program, så længe en sådan kumulativ finansiering ikke overstiger de samlede støtteberettigede omkostninger ved tiltaget. Med henblik herpå bør denne forordning fastsætte passende regler, navnlig om muligheden for at anmelde de samme omkostninger eller udgifter pro rata for programmet og et andet EU-program. |
| --- | --- |

(61)

For at optimere merværdien af de investeringer, der helt eller delvist finansieres via EU-budgettet, bør der tilstræbes synergier, navnlig mellem programmet og andre EU-programmer, herunder fonde, der gennemføres under delt forvaltning. For at maksimere disse synergier bør der sikres centrale støttemekanismer, herunder kumulativ finansiering i et tiltag fra programmet og et andet EU-program, så længe en sådan kumulativ finansiering ikke overstiger de samlede støtteberettigede omkostninger ved tiltaget. Med henblik herpå bør denne forordning fastsætte passende regler, navnlig om muligheden for at anmelde de samme omkostninger eller udgifter pro rata for programmet og et andet EU-program.

| (62) | For om nødvendigt at tilpasse sig udviklingen på de relevante områder og for at sikre en effektiv vurdering af programmets fremskridt hen imod opnåelsen af dets mål bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF for så vidt angår at ændre bilag I til denne forordning ved at lave tilføjelser til beskrivelsen af programmets tiltag og at ændre bilag II til denne forordning med hensyn til programmets præstationsindikatorer og for at supplere denne forordning med bestemmelser om oprettelse af en overvågnings- og evalueringsramme. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. |
| --- | --- |

(62)

For om nødvendigt at tilpasse sig udviklingen på de relevante områder og for at sikre en effektiv vurdering af programmets fremskridt hen imod opnåelsen af dets mål bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF for så vidt angår at ændre bilag I til denne forordning ved at lave tilføjelser til beskrivelsen af programmets tiltag og at ændre bilag II til denne forordning med hensyn til programmets præstationsindikatorer og for at supplere denne forordning med bestemmelser om oprettelse af en overvågnings- og evalueringsramme. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.

| (63) | Det er hensigtsmæssigt at sikre en korrekt afslutning af programmet for perioden 2014-2020, navnlig med hensyn til videreførelsen af flerårige forvaltningsforanstaltninger, såsom finansieringen af teknisk og administrativ bistand. Fra den 1. januar 2021 bør den tekniske og administrative bistand om nødvendigt sikre den fortsatte forvaltning af tiltag, som ikke er afsluttet under programmet for perioden 2014-2020 senest den 31. december 2020. |
| --- | --- |

(63)

Det er hensigtsmæssigt at sikre en korrekt afslutning af programmet for perioden 2014-2020, navnlig med hensyn til videreførelsen af flerårige forvaltningsforanstaltninger, såsom finansieringen af teknisk og administrativ bistand. Fra den 1. januar 2021 bør den tekniske og administrative bistand om nødvendigt sikre den fortsatte forvaltning af tiltag, som ikke er afsluttet under programmet for perioden 2014-2020 senest den 31. december 2020.

| (64) | Denne forordning respekterer de grundlæggende rettigheder og de principper, der er anerkendt i navnlig Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (»chartret«). Forordningen tilstræber navnlig at sikre fuld respekt for retten til ligestilling mellem kvinder og mænd og retten til ikkeforskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering, og at fremme anvendelsen af chartrets artikel 21 og 23. I overensstemmelse med chartrets artikel 13 bør det også sikres, at den akademiske frihed respekteres af de lande, der modtager midler inden for rammerne af programmet. |
| --- | --- |

(64)

Denne forordning respekterer de grundlæggende rettigheder og de principper, der er anerkendt i navnlig Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (»chartret«). Forordningen tilstræber navnlig at sikre fuld respekt for retten til ligestilling mellem kvinder og mænd og retten til ikkeforskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering, og at fremme anvendelsen af chartrets artikel 21 og 23. I overensstemmelse med chartrets artikel 13 bør det også sikres, at den akademiske frihed respekteres af de lande, der modtager midler inden for rammerne af programmet.

| (65) | Horisontale finansielle regler, der er vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet på grundlag af artikel 322 i TEUF, finder anvendelse på denne forordning. Disse regler er fastsat i finansforordningen og fastlægger navnlig proceduren for opstilling og gennemførelse af budgettet ved hjælp af tilskud, udbud, priser og indirekte gennemførelse og fastsætter kontrol med finansielle aktørers ansvar. Hvor Unionens bidrag har form af faste beløb, enhedsomkostninger eller faste takster, bør størrelsen af den finansielle støtte revideres regelmæssigt og om nødvendigt tilpasses i overensstemmelse med finansforordningen, idet der, hvor det er relevant, tages hensyn til leve- og opholdsomkostningerne i værtslandet samt rejseudgifter. Regler, der er vedtaget på grundlag af artikel 322 i TEUF, omfatter også en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af EU-budgettet. |
| --- | --- |

(65)

Horisontale finansielle regler, der er vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet på grundlag af artikel 322 i TEUF, finder anvendelse på denne forordning. Disse regler er fastsat i finansforordningen og fastlægger navnlig proceduren for opstilling og gennemførelse af budgettet ved hjælp af tilskud, udbud, priser og indirekte gennemførelse og fastsætter kontrol med finansielle aktørers ansvar. Hvor Unionens bidrag har form af faste beløb, enhedsomkostninger eller faste takster, bør størrelsen af den finansielle støtte revideres regelmæssigt og om nødvendigt tilpasses i overensstemmelse med finansforordningen, idet der, hvor det er relevant, tages hensyn til leve- og opholdsomkostningerne i værtslandet samt rejseudgifter. Regler, der er vedtaget på grundlag af artikel 322 i TEUF, omfatter også en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af EU-budgettet.

| (66) | I overensstemmelse med finansforordningens artikel 193, stk. 2, er det muligt at yde tilskud til en allerede påbegyndt foranstaltning, forudsat at ansøgeren kan godtgøre, at det var nødvendigt at igangsætte foranstaltningen inden undertegnelsen af tilskudsaftalen. Dog er omkostninger, som er påløbet forud for datoen for indgivelsen af ansøgningen om tilskud, ikke berettigede til EU-finansiering, undtagen i behørigt begrundede undtagelsestilfælde. I overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 193, stk. 4, er omkostninger, som er påløbet forud for datoen for indgivelsen af ansøgningen om tilskud, heller ikke berettigede til EU-finansiering for så vidt angår driftstilskud, og tilskudsaftalen skal i så fald være undertegnet senest fire måneder efter begyndelsen af tilskudsmodtagerens regnskabsår. For at undgå enhver afbrydelse af EU-støtte, der vil kunne være til skade for Unionens interesser, bør det i finansieringsafgørelsen for en begrænset periode i begyndelsen af den flerårige finansielle ramme 2021-2027 og kun i behørigt begrundede tilfælde være muligt at fastsætte, at aktiviteter og omkostninger er støtteberettigede fra den 1. januar 2021, selv hvis disse aktiviteter er gennemført og disse omkostninger er påløbet, inden ansøgningen om tilskud blev indgivet. |
| --- | --- |

(66)

I overensstemmelse med finansforordningens artikel 193, stk. 2, er det muligt at yde tilskud til en allerede påbegyndt foranstaltning, forudsat at ansøgeren kan godtgøre, at det var nødvendigt at igangsætte foranstaltningen inden undertegnelsen af tilskudsaftalen. Dog er omkostninger, som er påløbet forud for datoen for indgivelsen af ansøgningen om tilskud, ikke berettigede til EU-finansiering, undtagen i behørigt begrundede undtagelsestilfælde. I overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 193, stk. 4, er omkostninger, som er påløbet forud for datoen for indgivelsen af ansøgningen om tilskud, heller ikke berettigede til EU-finansiering for så vidt angår driftstilskud, og tilskudsaftalen skal i så fald være undertegnet senest fire måneder efter begyndelsen af tilskudsmodtagerens regnskabsår. For at undgå enhver afbrydelse af EU-støtte, der vil kunne være til skade for Unionens interesser, bør det i finansieringsafgørelsen for en begrænset periode i begyndelsen af den flerårige finansielle ramme 2021-2027 og kun i behørigt begrundede tilfælde være muligt at fastsætte, at aktiviteter og omkostninger er støtteberettigede fra den 1. januar 2021, selv hvis disse aktiviteter er gennemført og disse omkostninger er påløbet, inden ansøgningen om tilskud blev indgivet.

| (67) | Målene for denne forordning kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af programmets tværnationale karakter, det omfattende omfang af og brede geografiske anvendelsesområde for de læringsmobilitets- og samarbejdsaktiviteter, der finansieres, dets virkninger på adgangen til læringsmobilitet og mere generelt på Unionens integration samt programmets styrkede internationale dimension bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(67)

Målene for denne forordning kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af programmets tværnationale karakter, det omfattende omfang af og brede geografiske anvendelsesområde for de læringsmobilitets- og samarbejdsaktiviteter, der finansieres, dets virkninger på adgangen til læringsmobilitet og mere generelt på Unionens integration samt programmets styrkede internationale dimension bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (68) | Forordning (EU) nr. 1288/2013 bør derfor ophæves med virkning fra den 1. januar 2021. |
| --- | --- |

(68)

Forordning (EU) nr. 1288/2013 bør derfor ophæves med virkning fra den 1. januar 2021.

| (69) | For at sikre kontinuiteten i ydelsen af støtte på det relevante politikområde og gøre det muligt at starte på gennemførelse fra begyndelsen af den flerårige finansielle ramme 2021-2027 bør denne forordning træde i kraft hurtigst muligt og finde anvendelse med tilbagevirkende kraft fra den 1. januar 2021— |
| --- | --- |

(69)

For at sikre kontinuiteten i ydelsen af støtte på det relevante politikområde og gøre det muligt at starte på gennemførelse fra begyndelsen af den flerårige finansielle ramme 2021-2027 bør denne forordning træde i kraft hurtigst muligt og finde anvendelse med tilbagevirkende kraft fra den 1. januar 2021—

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

KAPITEL I

ALMINDELIGE BESTEMMELSER

Artikel 1

Genstand

Denne forordning opretter Erasmus+, programmet for Unionens indsats på uddannelses-, ungdoms- og idrætsområderne (»programmet«) for perioden for den flerårige finansielle ramme 2021-2027.

Den fastsætter programmets mål, budgettet for perioden 2021-2027, formerne for EU-finansiering og reglerne for ydelse af sådan finansiering.

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

| 1) | »livslang læring«: læring i enhver form, uanset om den er formel, ikkeformel eller uformel, i alle faser af livet, som resulterer i øget eller ajourført viden, øgede eller ajourførte færdigheder, kompetencer og holdninger eller deltagelse i samfundet set i et personligt, samfundsmæssigt, kulturelt, socialt eller beskæftigelsesmæssigt perspektiv, herunder udbydelse af rådgivnings- og vejledningstjenester; det omfatter førskoleundervisning og børnepasning, almen uddannelse, erhvervsuddannelse, videregående uddannelse, voksenuddannelse, ungdomsarbejde og andre læringssammenhænge uden for formel uddannelse, og det fremmer typisk tværsektorielt samarbejde og fleksible læringsforløb |
| --- | --- |

1)

»livslang læring«: læring i enhver form, uanset om den er formel, ikkeformel eller uformel, i alle faser af livet, som resulterer i øget eller ajourført viden, øgede eller ajourførte færdigheder, kompetencer og holdninger eller deltagelse i samfundet set i et personligt, samfundsmæssigt, kulturelt, socialt eller beskæftigelsesmæssigt perspektiv, herunder udbydelse af rådgivnings- og vejledningstjenester; det omfatter førskoleundervisning og børnepasning, almen uddannelse, erhvervsuddannelse, videregående uddannelse, voksenuddannelse, ungdomsarbejde og andre læringssammenhænge uden for formel uddannelse, og det fremmer typisk tværsektorielt samarbejde og fleksible læringsforløb

| 2) | »læringsmobilitet«: at flytte fysisk fra bopælslandet til et andet land for at gennemføre studier, kurser eller ikkeformel eller uformel læring |
| --- | --- |

2)

»læringsmobilitet«: at flytte fysisk fra bopælslandet til et andet land for at gennemføre studier, kurser eller ikkeformel eller uformel læring

| 3) | »virtuel læring«: tilegnelse af viden, færdigheder og kompetencer gennem brug af informations- og kommunikationsteknologimidler, der giver deltagere mulighed for at have en meningsfuld tværnational eller international læringserfaring |
| --- | --- |

3)

»virtuel læring«: tilegnelse af viden, færdigheder og kompetencer gennem brug af informations- og kommunikationsteknologimidler, der giver deltagere mulighed for at have en meningsfuld tværnational eller international læringserfaring

| 4) | »ikkeformel læring«: læring, der finder sted uden for formel uddannelse gennem planlagte aktiviteter i form af mål for og tid afsat til læring, og hvor en form for støtte til læring er til stede |
| --- | --- |

4)

»ikkeformel læring«: læring, der finder sted uden for formel uddannelse gennem planlagte aktiviteter i form af mål for og tid afsat til læring, og hvor en form for støtte til læring er til stede

| 5) | »uformel læring«: læring som følge af daglige aktiviteter og erfaringer, som ikke er tilrettelagt eller struktureret hvad angår mål, tid eller støtte til læring; den kan være utilsigtet set fra den lærendes perspektiv |
| --- | --- |

5)

»uformel læring«: læring som følge af daglige aktiviteter og erfaringer, som ikke er tilrettelagt eller struktureret hvad angår mål, tid eller støtte til læring; den kan være utilsigtet set fra den lærendes perspektiv

| 6) | »unge«: personer i alderen 13-30 år |
| --- | --- |

6)

»unge«: personer i alderen 13-30 år

| 7) | »breddeidræt«: fysiske fritidsaktiviteter, der udøves regelmæssigt på ikkeprofessionelt niveau af personer i alle aldre med sundhedsmæssige, uddannelsesmæssige eller sociale formål |
| --- | --- |

7)

»breddeidræt«: fysiske fritidsaktiviteter, der udøves regelmæssigt på ikkeprofessionelt niveau af personer i alle aldre med sundhedsmæssige, uddannelsesmæssige eller sociale formål

| 8) | »studerende på videregående uddannelse«: en person, der er indskrevet på en videregående uddannelsesinstitution, herunder på uddannelser af kort varighed, bachelor, master og ph.d.-niveau eller tilsvarende, eller en person, der er nyuddannet fra en sådan institution |
| --- | --- |

8)

»studerende på videregående uddannelse«: en person, der er indskrevet på en videregående uddannelsesinstitution, herunder på uddannelser af kort varighed, bachelor, master og ph.d.-niveau eller tilsvarende, eller en person, der er nyuddannet fra en sådan institution

| 9) | »personale«: en person, der på enten fagligt eller frivilligt grundlag deltager i uddannelse eller ikkeformel læring på alle niveauer, og omfatter professorer, lærere, herunder børnehaveklasselærere, erhvervslærere, skoleledere, ungdomsarbejdere, idrætsmedarbejdere, personale inden for førskoleundervisning og børnepasning, administrativt personale og andre fagfolk, der regelmæssigt er involveret i at fremme læring |
| --- | --- |

9)

»personale«: en person, der på enten fagligt eller frivilligt grundlag deltager i uddannelse eller ikkeformel læring på alle niveauer, og omfatter professorer, lærere, herunder børnehaveklasselærere, erhvervslærere, skoleledere, ungdomsarbejdere, idrætsmedarbejdere, personale inden for førskoleundervisning og børnepasning, administrativt personale og andre fagfolk, der regelmæssigt er involveret i at fremme læring

| 10) | »idrætsmedarbejder«: en person, der deltager i instruktion, træning og forvaltning af et idrætshold eller individuelle idrætsfolk, enten på lønnet eller på frivilligt grundlag |
| --- | --- |

10)

»idrætsmedarbejder«: en person, der deltager i instruktion, træning og forvaltning af et idrætshold eller individuelle idrætsfolk, enten på lønnet eller på frivilligt grundlag

| 11) | »lærende på erhvervsuddannelse«: en person, der er indskrevet på en erhvervsrettet grunduddannelse eller videreuddannelse på ethvert niveau fra sekundært niveau til postsekundært niveau, eller en person, som for nylig har afsluttet eller opnået en kvalifikation fra et sådant program |
| --- | --- |

11)

»lærende på erhvervsuddannelse«: en person, der er indskrevet på en erhvervsrettet grunduddannelse eller videreuddannelse på ethvert niveau fra sekundært niveau til postsekundært niveau, eller en person, som for nylig har afsluttet eller opnået en kvalifikation fra et sådant program

| 12) | »elev«: en person, der er indskrevet som lærende på en institution, der udbyder almen uddannelse på alle niveauer fra førskoleundervisning og børnepasning til ungdomsuddannelser, eller en person, der undervises uden for de institutionelle rammer, og som de nationale kompetente myndigheder betragter som berettiget til at deltage i programmet på deres respektive områder |
| --- | --- |

12)

»elev«: en person, der er indskrevet som lærende på en institution, der udbyder almen uddannelse på alle niveauer fra førskoleundervisning og børnepasning til ungdomsuddannelser, eller en person, der undervises uden for de institutionelle rammer, og som de nationale kompetente myndigheder betragter som berettiget til at deltage i programmet på deres respektive områder

| 13) | »voksenuddannelse«: alle former for ikkeerhvervsrettet uddannelse for voksne efter den grundlæggende uddannelse, uanset om denne er formel, ikkeformel eller uformel |
| --- | --- |

13)

»voksenuddannelse«: alle former for ikkeerhvervsrettet uddannelse for voksne efter den grundlæggende uddannelse, uanset om denne er formel, ikkeformel eller uformel

| 14) | »tredjeland«: et land, der ikke er en medlemsstat |
| --- | --- |

14)

»tredjeland«: et land, der ikke er en medlemsstat

| 15) | »partnerskab«: en aftale indgået mellem en gruppe af institutioner eller organisationer med det formål at gennemføre fælles aktiviteter eller projekter |
| --- | --- |

15)

»partnerskab«: en aftale indgået mellem en gruppe af institutioner eller organisationer med det formål at gennemføre fælles aktiviteter eller projekter

| 16) | »fælles masteruddannelse under Erasmus Mundus«: en integreret uddannelse, der tilbydes af mindst to videregående uddannelsesinstitutioner, og som resulterer i et enkelt eksamensbevis eller flere eksamensbeviser, der udstedes og underskrives i fællesskab af alle de deltagende institutioner, og som anerkendes officielt i de lande, hvor de deltagende institutioner er beliggende |
| --- | --- |

16)

»fælles masteruddannelse under Erasmus Mundus«: en integreret uddannelse, der tilbydes af mindst to videregående uddannelsesinstitutioner, og som resulterer i et enkelt eksamensbevis eller flere eksamensbeviser, der udstedes og underskrives i fællesskab af alle de deltagende institutioner, og som anerkendes officielt i de lande, hvor de deltagende institutioner er beliggende

| 17) | »international«: ethvert tiltag, der involverer mindst ét tredjeland, der ikke er associeret med programmet |
| --- | --- |

17)

»international«: ethvert tiltag, der involverer mindst ét tredjeland, der ikke er associeret med programmet

| 18) | »virtuelt samarbejde«: enhver form for samarbejde, der bruger informations- og kommunikationsteknologimidler for at lette og støtte relevante tiltag i programmet |
| --- | --- |

18)

»virtuelt samarbejde«: enhver form for samarbejde, der bruger informations- og kommunikationsteknologimidler for at lette og støtte relevante tiltag i programmet

| 19) | »videregående uddannelsesinstitution«: en institution, som i overensstemmelse med national ret eller praksis tilbyder anerkendte grader eller andre anerkendte kvalifikationer på videregående niveau, uanset hvorledes denne institution benævnes, eller en sammenlignelig institution på videregående niveau, som af de nationale myndigheder betragtes som berettiget til at deltage i programmet, på deres respektive områder |
| --- | --- |

19)

»videregående uddannelsesinstitution«: en institution, som i overensstemmelse med national ret eller praksis tilbyder anerkendte grader eller andre anerkendte kvalifikationer på videregående niveau, uanset hvorledes denne institution benævnes, eller en sammenlignelig institution på videregående niveau, som af de nationale myndigheder betragtes som berettiget til at deltage i programmet, på deres respektive områder

| 20) | »tværnational«: ethvert tiltag, der involverer mindst to lande, der enten er medlemsstater eller tredjelande, der er associeret med programmet |
| --- | --- |

20)

»tværnational«: ethvert tiltag, der involverer mindst to lande, der enten er medlemsstater eller tredjelande, der er associeret med programmet

| 21) | »aktivitet med henblik på unges samfundsdeltagelse«: en aktivitet uden for formel uddannelse, der gennemføres af uformelle grupper af unge eller ungdomsorganisationer, og som er kendetegnet ved en ikkeformel eller uformel læringstilgang |
| --- | --- |

21)

»aktivitet med henblik på unges samfundsdeltagelse«: en aktivitet uden for formel uddannelse, der gennemføres af uformelle grupper af unge eller ungdomsorganisationer, og som er kendetegnet ved en ikkeformel eller uformel læringstilgang

| 22) | »ungdomsarbejder«: en person, der på enten fagligt eller frivilligt grundlag deltager i ikkeformel læring og støtter unge mennesker i deres personlige socialpædagogiske og faglige udvikling og udviklingen af deres kompetencer; det omfatter personer, som planlægger, styrer, koordinerer og gennemfører aktiviteter på ungdomsområdet |
| --- | --- |

22)

»ungdomsarbejder«: en person, der på enten fagligt eller frivilligt grundlag deltager i ikkeformel læring og støtter unge mennesker i deres personlige socialpædagogiske og faglige udvikling og udviklingen af deres kompetencer; det omfatter personer, som planlægger, styrer, koordinerer og gennemfører aktiviteter på ungdomsområdet

| 23) | »EU's ungdomsdialog«: dialogen mellem unge og ungdomsorganisationer og politiske og andre beslutningstagere samt eksperter, forskere og andre civilsamfundsaktører efter behov; den tjener som forum for fortløbende fælles overvejelse af og høring om prioriteterne og alle områder med relevans for unge |
| --- | --- |

23)

»EU's ungdomsdialog«: dialogen mellem unge og ungdomsorganisationer og politiske og andre beslutningstagere samt eksperter, forskere og andre civilsamfundsaktører efter behov; den tjener som forum for fortløbende fælles overvejelse af og høring om prioriteterne og alle områder med relevans for unge

| 24) | »retlig enhed«: en fysisk person eller en i henhold til national ret, EU-retten eller folkeretten oprettet og anerkendt juridisk person, der har status som juridisk person og i eget navn kan udøve rettigheder og være pålagt pligter, eller en enhed, der ikke er en juridisk person som omhandlet i finansforordningens artikel 197, stk. 2, litra c) |
| --- | --- |

24)

»retlig enhed«: en fysisk person eller en i henhold til national ret, EU-retten eller folkeretten oprettet og anerkendt juridisk person, der har status som juridisk person og i eget navn kan udøve rettigheder og være pålagt pligter, eller en enhed, der ikke er en juridisk person som omhandlet i finansforordningens artikel 197, stk. 2, litra c)

| 25) | »personer med færre muligheder«: personer, der af økonomiske, sociale, kulturelle, geografiske eller helbredsmæssige årsager, på grund af deres migrantbaggrund eller af årsager såsom handicap eller uddannelsesmæssige vanskeligheder eller af andre grunde, herunder grunde, der kunne give anledning til forskelsbehandling i henhold til artikel 21 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, står over for en række hindringer, som forhindrer dem i at få effektiv adgang til muligheder inden for rammerne af programmet |
| --- | --- |

25)

»personer med færre muligheder«: personer, der af økonomiske, sociale, kulturelle, geografiske eller helbredsmæssige årsager, på grund af deres migrantbaggrund eller af årsager såsom handicap eller uddannelsesmæssige vanskeligheder eller af andre grunde, herunder grunde, der kunne give anledning til forskelsbehandling i henhold til artikel 21 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, står over for en række hindringer, som forhindrer dem i at få effektiv adgang til muligheder inden for rammerne af programmet

| 26) | »national myndighed«: en eller flere myndigheder, der på nationalt plan er ansvarlig for overvågningen af og kontrollen med forvaltningen af programmet i en medlemsstat eller i et tredjeland, der er associeret med programmet |
| --- | --- |

26)

»national myndighed«: en eller flere myndigheder, der på nationalt plan er ansvarlig for overvågningen af og kontrollen med forvaltningen af programmet i en medlemsstat eller i et tredjeland, der er associeret med programmet

| 27) | »nationalt agentur«: et eller flere organer med ansvar for at forvalte gennemførelsen af programmet på nationalt plan i en medlemsstat eller i et tredjeland, der er associeret med programmet |
| --- | --- |

27)

»nationalt agentur«: et eller flere organer med ansvar for at forvalte gennemførelsen af programmet på nationalt plan i en medlemsstat eller i et tredjeland, der er associeret med programmet

| 28) | »førstegangsdeltagende institution«: en organisation eller institution, der som enten koordinator eller partner ikke tidligere har modtaget støtte til en given type af tiltag, der er støttet af programmet eller programmet for perioden 2014-2020. |
| --- | --- |

28)

»førstegangsdeltagende institution«: en organisation eller institution, der som enten koordinator eller partner ikke tidligere har modtaget støtte til en given type af tiltag, der er støttet af programmet eller programmet for perioden 2014-2020.

Artikel 3

Programmets mål

1.   Programmets generelle mål er gennem livslang læring at støtte menneskers uddannelsesmæssige, faglige og personlige udvikling på uddannelses-, ungdoms- og idrætsområderne i og uden for Europa og dermed bidrage til bæredygtig vækst, kvalitetsjob og social samhørighed, til fremme af innovation og til styrkelse af den europæiske identitet og det europæiske aktive medborgerskab. Programmet skal være et centralt element i opbygningen af et europæisk uddannelsesområde og støtte gennemførelsen af europæisk strategisk samarbejde på uddannelsesområdet, herunder de underliggende sektorrelaterede dagsordener, fremme samarbejdet om ungdomspolitikken under EU-strategien for unge 2019-2027 og udvikle den europæiske dimension i idræt.

2.   Programmet har de specifikke mål at fremme:

| a) | læringsmobilitet for enkeltpersoner og grupper samt samarbejde, kvalitet, inklusion og lighed, ekspertise, kreativitet og innovation blandt organisationer og i politikker på uddannelsesområdet |
| --- | --- |

a)

læringsmobilitet for enkeltpersoner og grupper samt samarbejde, kvalitet, inklusion og lighed, ekspertise, kreativitet og innovation blandt organisationer og i politikker på uddannelsesområdet

| b) | ikkeformel og uformel læringsmobilitet og aktiv samfundsdeltagelse blandt unge samt samarbejde, kvalitet, inklusion, kreativitet og innovation blandt organisationer og i politikker på ungdomsområdet |
| --- | --- |

b)

ikkeformel og uformel læringsmobilitet og aktiv samfundsdeltagelse blandt unge samt samarbejde, kvalitet, inklusion, kreativitet og innovation blandt organisationer og i politikker på ungdomsområdet

| c) | læringsmobilitet for idrætsmedarbejdere samt samarbejde, kvalitet, inklusion, kreativitet og innovation blandt idrætsorganisationer og i politikker på idrætsområdet. |
| --- | --- |

c)

læringsmobilitet for idrætsmedarbejdere samt samarbejde, kvalitet, inklusion, kreativitet og innovation blandt idrætsorganisationer og i politikker på idrætsområdet.

3.   Programmets mål forfølges gennem følgende tre nøgletiltag, der hovedsageligt er af enten tværnational eller international karakter:

| a) | læringsmobilitet (»nøgletiltag 1«) |
| --- | --- |

a)

læringsmobilitet (»nøgletiltag 1«)

| b) | samarbejde mellem organisationer og institutioner (»nøgletiltag 2«), og |
| --- | --- |

b)

samarbejde mellem organisationer og institutioner (»nøgletiltag 2«), og

| c) | støtte til politikudvikling og samarbejde (»nøgletiltag 3«). |
| --- | --- |

c)

støtte til politikudvikling og samarbejde (»nøgletiltag 3«).

Programmets mål forfølges desuden gennem Jean Monnet-tiltag som fastsat i artikel 8.

De tiltag, der støttes inden for rammerne af programmet, er fastsat i kapitel II (uddannelse), kapitel III (ungdom) og kapitel IV (idræt). Bilag I indeholder beskrivelsen af disse tiltag. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 33 for at ændre nævnte bilag ved om nødvendigt at lave tilføjelser til beskrivelsen af tiltagene for at tilpasse dem til udviklingen på de relevante områder.

Artikel 4

Europæisk merværdi

1.   Under programmet ydes der alene støtte til tiltag og aktiviteter, som skaber en potentiel europæisk merværdi, og som bidrager til at nå de programmål, der er fastsat i artikel 3.

2.   Den europæiske merværdi af programmets tiltag og aktiviteter sikres eksempelvis gennem deres:

| a) | tværnationale karakter, navnlig med hensyn til læringsmobilitet og samarbejde med henblik på at opnå en bæredygtig systemisk indvirkning |
| --- | --- |

a)

tværnationale karakter, navnlig med hensyn til læringsmobilitet og samarbejde med henblik på at opnå en bæredygtig systemisk indvirkning

| b) | komplementaritet og synergi med andre programmer og politikker på nationalt plan, EU-plan og internationalt plan |
| --- | --- |

b)

komplementaritet og synergi med andre programmer og politikker på nationalt plan, EU-plan og internationalt plan

| c) | bidrag til en effektiv udnyttelse af Unionens gennemsigtigheds- og anerkendelsesværktøjer. |
| --- | --- |

c)

bidrag til en effektiv udnyttelse af Unionens gennemsigtigheds- og anerkendelsesværktøjer.

KAPITEL II

UDDANNELSE

Artikel 5

Nøgletiltag 1
  Læringsmobilitet

1.   På uddannelsesområdet støtter programmet følgende tiltag under nøgletiltag 1:

| a) | læringsmobilitet for studerende og personale på videregående uddannelser |
| --- | --- |

a)

læringsmobilitet for studerende og personale på videregående uddannelser

| b) | læringsmobilitet for lærende og personale på erhvervsuddannelser |
| --- | --- |

b)

læringsmobilitet for lærende og personale på erhvervsuddannelser

| c) | læringsmobilitet for elever og personale på skoler |
| --- | --- |

c)

læringsmobilitet for elever og personale på skoler

| d) | læringsmobilitet for lærende og personale på voksenuddannelser. |
| --- | --- |

d)

læringsmobilitet for lærende og personale på voksenuddannelser.

2.   Læringsmobilitet i henhold til denne artikel kan ledsages af virtuel læring og foranstaltninger såsom sprogstøtte, forberedende besøg, træning og virtuelt samarbejde. Læringsmobilitet kan erstattes af virtuel læring for personer, som ikke er i stand til at deltage i læringsmobilitet.

Artikel 6

Nøgletiltag 2
  Samarbejde mellem organisationer og institutioner

På uddannelsesområdet støtter programmet følgende tiltag under nøgletiltag 2:

| a) | partnerskaber med henblik på samarbejde og udveksling af praksis, herunder mindre partnerskaber til at fremme bredere og mere inklusiv adgang til programmet |
| --- | --- |

a)

partnerskaber med henblik på samarbejde og udveksling af praksis, herunder mindre partnerskaber til at fremme bredere og mere inklusiv adgang til programmet

| b) | ekspertisepartnerskaber, navnlig Europæiske Universiteter, platforme for erhvervsekspertisecentre og fælles masteruddannelser under Erasmus Mundus |
| --- | --- |

b)

ekspertisepartnerskaber, navnlig Europæiske Universiteter, platforme for erhvervsekspertisecentre og fælles masteruddannelser under Erasmus Mundus

| c) | innovationspartnerskaber med sigte på at styrke Europas innovationskapacitet |
| --- | --- |

c)

innovationspartnerskaber med sigte på at styrke Europas innovationskapacitet

| d) | brugervenlige onlineplatforme og -værktøjer til virtuelt samarbejde, herunder støttetjenester til eTwinning og til den elektroniske platform for voksenuddannelse i Europa, samt værktøjer til lettelse af læringsmobilitet, herunder det europæiske studiekortsinitiativ. |
| --- | --- |

d)

brugervenlige onlineplatforme og -værktøjer til virtuelt samarbejde, herunder støttetjenester til eTwinning og til den elektroniske platform for voksenuddannelse i Europa, samt værktøjer til lettelse af læringsmobilitet, herunder det europæiske studiekortsinitiativ.

Artikel 7

Nøgletiltag 3
  Støtte til politikudvikling og samarbejde

På uddannelsesområdet støtter programmet følgende tiltag under nøgletiltag 3:

| a) | udarbejdelse og gennemførelse af Unionens generelle og sektorspecifikke dagsordener på uddannelsesområdet, herunder med støtte til Eurydicenetværket eller andre relevante organisationers aktiviteter og støtte til Bolognaprocessen |
| --- | --- |

a)

udarbejdelse og gennemførelse af Unionens generelle og sektorspecifikke dagsordener på uddannelsesområdet, herunder med støtte til Eurydicenetværket eller andre relevante organisationers aktiviteter og støtte til Bolognaprocessen

| b) | EU-værktøjer og -foranstaltninger, der fremmer kvalitet, gennemsigtighed og anerkendelse af kompetencer, færdigheder og kvalifikationer (30) |
| --- | --- |

b)

EU-værktøjer og -foranstaltninger, der fremmer kvalitet, gennemsigtighed og anerkendelse af kompetencer, færdigheder og kvalifikationer (30)

30

| c) | politisk dialog og samarbejde med relevante interessenter, herunder EU-dækkende netværk, europæiske organisationer og internationale organisationer på uddannelsesområdet |
| --- | --- |

c)

politisk dialog og samarbejde med relevante interessenter, herunder EU-dækkende netværk, europæiske organisationer og internationale organisationer på uddannelsesområdet

| d) | foranstaltninger, der bidrager til høj kvalitet og inklusion i gennemførelsen af programmet |
| --- | --- |

d)

foranstaltninger, der bidrager til høj kvalitet og inklusion i gennemførelsen af programmet

| e) | samarbejde med andre EU-instrumenter og støtte til andre EU-politikker |
| --- | --- |

e)

samarbejde med andre EU-instrumenter og støtte til andre EU-politikker

| f) | formidlings- og oplysningsaktiviteter om Unionens politiske resultater og prioriteter samt om programmet. |
| --- | --- |

f)

formidlings- og oplysningsaktiviteter om Unionens politiske resultater og prioriteter samt om programmet.

Artikel 8

Jean Monnet-tiltag

Programmet støtter undervisning, læring, forskning og debatter vedrørende den europæiske integration, herunder Unionens fremtidige udfordringer og muligheder, gennem følgende tiltag:

| a) | Jean Monnet-tiltaget på området for videregående uddannelse |
| --- | --- |

a)

Jean Monnet-tiltaget på området for videregående uddannelse

| b) | Jean Monnet-tiltaget på andre uddannelsesområder |
| --- | --- |

b)

Jean Monnet-tiltaget på andre uddannelsesområder

| c) | støtte til følgende institutioner, der forfølger et mål af europæisk interesse: Det Europæiske Universitetsinstitut, Firenze, herunder Skolen for Tværnational Forvaltning; Europakollegiet (afdelingerne i Brügge og Natolin); Det Europæiske Institut for Offentlig Forvaltning, Maastricht; Det Europæiske Retsakademi, Trier; Det Europæiske Agentur for Udvikling af Undervisning af Personer med Særlige Behov, Odense; og Det Internationale Center for Europæisk Uddannelse, Nice. |
| --- | --- |

c)

støtte til følgende institutioner, der forfølger et mål af europæisk interesse: Det Europæiske Universitetsinstitut, Firenze, herunder Skolen for Tværnational Forvaltning; Europakollegiet (afdelingerne i Brügge og Natolin); Det Europæiske Institut for Offentlig Forvaltning, Maastricht; Det Europæiske Retsakademi, Trier; Det Europæiske Agentur for Udvikling af Undervisning af Personer med Særlige Behov, Odense; og Det Internationale Center for Europæisk Uddannelse, Nice.

KAPITEL III

UNGDOM

Artikel 9

Nøgletiltag 1
  Læringsmobilitet

1.   På ungdomsområdet støtter programmet følgende tiltag under nøgletiltag 1:

| a) | unges læringsmobilitet |
| --- | --- |

a)

unges læringsmobilitet

| b) | aktiviteter med henblik på unges samfundsdeltagelse |
| --- | --- |

b)

aktiviteter med henblik på unges samfundsdeltagelse

| c) | DiscoverEU-aktiviteter |
| --- | --- |

c)

DiscoverEU-aktiviteter

| d) | læringsmobilitet for ungdomsarbejdere. |
| --- | --- |

d)

læringsmobilitet for ungdomsarbejdere.

2.   Tiltagene i henhold til stk. 1 kan ledsages af virtuel læring og foranstaltninger såsom sprogstøtte, forberedende besøg, træning og virtuelt samarbejde. Læringsmobilitet kan erstattes af virtuel læring for personer, som ikke er i stand til at deltage i læringsmobilitet.

Artikel 10

Nøgletiltag 2
  Samarbejde mellem organisationer og institutioner

På ungdomsområdet støtter programmet følgende tiltag under nøgletiltag 2:

| a) | partnerskaber med henblik på samarbejde og udveksling af praksis, herunder mindre partnerskaber til at fremme bredere og mere inklusiv adgang til programmet |
| --- | --- |

a)

partnerskaber med henblik på samarbejde og udveksling af praksis, herunder mindre partnerskaber til at fremme bredere og mere inklusiv adgang til programmet

| b) | innovationspartnerskaber med sigte på at styrke Europas innovationskapacitet |
| --- | --- |

b)

innovationspartnerskaber med sigte på at styrke Europas innovationskapacitet

| c) | brugervenlige onlineplatforme og -værktøjer til virtuelt samarbejde. |
| --- | --- |

c)

brugervenlige onlineplatforme og -værktøjer til virtuelt samarbejde.

Artikel 11

Nøgletiltag 3
  Støtte til politikudvikling og samarbejde

På ungdomsområdet støtter programmet følgende tiltag under nøgletiltag 3:

| a) | udarbejdelse og gennemførelse af Unionens politiske dagsorden på ungdomsområdet, eventuelt med støtte fra Youth Wiki-netværket |
| --- | --- |

a)

udarbejdelse og gennemførelse af Unionens politiske dagsorden på ungdomsområdet, eventuelt med støtte fra Youth Wiki-netværket

| b) | EU-værktøjer og -foranstaltninger, der fremmer kvalitet og gennemsigtighed i og anerkendelse af kompetencer og færdigheder, navnlig via Youthpass |
| --- | --- |

b)

EU-værktøjer og -foranstaltninger, der fremmer kvalitet og gennemsigtighed i og anerkendelse af kompetencer og færdigheder, navnlig via Youthpass

| c) | politisk dialog og samarbejde med relevante interessenter, herunder EU-dækkende netværk, europæiske organisationer og internationale organisationer på ungdomsområdet, EU's ungdomsdialog og støtte til Det Europæiske Ungdomsforum |
| --- | --- |

c)

politisk dialog og samarbejde med relevante interessenter, herunder EU-dækkende netværk, europæiske organisationer og internationale organisationer på ungdomsområdet, EU's ungdomsdialog og støtte til Det Europæiske Ungdomsforum

| d) | foranstaltninger, der bidrager til høj kvalitet og inklusion i gennemførelsen af programmet, herunder støtte til Eurodesknetværket |
| --- | --- |

d)

foranstaltninger, der bidrager til høj kvalitet og inklusion i gennemførelsen af programmet, herunder støtte til Eurodesknetværket

| e) | samarbejde med andre EU-instrumenter og støtte til andre EU-politikker |
| --- | --- |

e)

samarbejde med andre EU-instrumenter og støtte til andre EU-politikker

| f) | formidlings- og oplysningsaktiviteter om Unionens politiske resultater og prioriteter samt om programmet. |
| --- | --- |

f)

formidlings- og oplysningsaktiviteter om Unionens politiske resultater og prioriteter samt om programmet.

KAPITEL IV

IDRÆT

Artikel 12

Nøgletiltag 1
  Læringsmobilitet

1.   På idrætsområdet støtter programmet idrætsmedarbejderes læringsmobilitet under nøgletiltag 1.

2.   Læringsmobilitet i henhold til denne artikel kan ledsages af virtuel læring og foranstaltninger såsom sprogstøtte, forberedende besøg, træning og virtuelt samarbejde. Læringsmobilitet kan erstattes af virtuel læring for personer, som ikke er i stand til at deltage i læringsmobilitet.

Artikel 13

Nøgletiltag 2
  Samarbejde mellem organisationer og institutioner

På idrætsområdet støtter programmet følgende tiltag under nøgletiltag 2:

| a) | partnerskaber med henblik på samarbejde og udveksling af praksis, herunder mindre partnerskaber til at fremme bredere og mere inklusiv adgang til programmet |
| --- | --- |

a)

partnerskaber med henblik på samarbejde og udveksling af praksis, herunder mindre partnerskaber til at fremme bredere og mere inklusiv adgang til programmet

| b) | almennyttige idrætsarrangementer, der tager sigte på yderligere at udvikle idrættens europæiske dimension og fremme spørgsmål af relevans for breddeidrætten. |
| --- | --- |

b)

almennyttige idrætsarrangementer, der tager sigte på yderligere at udvikle idrættens europæiske dimension og fremme spørgsmål af relevans for breddeidrætten.

Artikel 14

Nøgletiltag 3
  Støtte til politikudvikling og samarbejde

På idrætsområdet støtter programmet følgende tiltag under nøgletiltag 3:

| a) | udarbejdelse og gennemførelse af Unionens politiske dagsorden for idræt og fysisk aktivitet |
| --- | --- |

a)

udarbejdelse og gennemførelse af Unionens politiske dagsorden for idræt og fysisk aktivitet

| b) | politisk dialog og samarbejde med relevante interessenter, herunder europæiske organisationer og internationale organisationer på idrætsområdet |
| --- | --- |

b)

politisk dialog og samarbejde med relevante interessenter, herunder europæiske organisationer og internationale organisationer på idrætsområdet

| c) | foranstaltninger, der bidrager til høj kvalitet og inklusion i gennemførelsen af programmet |
| --- | --- |

c)

foranstaltninger, der bidrager til høj kvalitet og inklusion i gennemførelsen af programmet

| d) | samarbejde med andre EU-instrumenter og støtte til andre EU-politikker |
| --- | --- |

d)

samarbejde med andre EU-instrumenter og støtte til andre EU-politikker

| e) | formidlings- og oplysningsaktiviteter om Unionens politiske resultater og prioriteter samt om programmet. |
| --- | --- |

e)

formidlings- og oplysningsaktiviteter om Unionens politiske resultater og prioriteter samt om programmet.

KAPITEL V

INKLUSION

Artikel 15

Inklusionsstrategi

Kommissionen udarbejder senest den 29. november 2021 en ramme for inklusionsforanstaltninger for at øge deltagelsen blandt personer med færre muligheder og retningslinjer for gennemførelsen af sådanne foranstaltninger. Disse retningslinjer ajourføres efter behov henover programmets varighed. På grundlag af rammen af inklusionsforanstaltninger og med særlig fokus på de specifikke udfordringer vedrørende adgangen til programmet i national sammenhæng udarbejdes der handlingsplaner for inklusion, som udgør en integrerende del af de nationale agenturers arbejdsprogrammer. Kommissionen overvåger regelmæssigt gennemførelsen af disse handlingsplaner for inklusion.

Artikel 16

Finansielle støtteforanstaltninger for inklusion

1.   Kommissionen sikrer, hvor det er relevant, at der træffes finansielle støtteforanstaltninger, herunder forfinansiering, for at lette deltagelsen af personer med færre muligheder, navnlig personer, hvis deltagelse hindres af finansielle årsager. Støtteniveauet baseres på objektive kriterier.

2.   For at sikre personer med færre muligheder bedre adgang og for at sikre en gnidningsløs gennemførelse af programmet justerer eller tillader Kommissionen de nationale agenturer at justere tilskuddene til læringsmobilitets inden for rammerne af programmet, hvor der er behov herfor.

3.   Omkostningerne ved foranstaltninger, der letter eller støtter inklusion, må ikke benyttes som begrundelse for at afslå en ansøgning inden for rammerne af programmet.

KAPITEL VI

FINANSIELLE BESTEMMELSER

Artikel 17

Budget

1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2021-2027 udgør 24 574 000 000 EUR i løbende priser.

2.   Som følge af den programspecifikke justering, der er fastsat i artikel 5 i Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093, forhøjes det beløb, der er fastsat i nærværende artikels stk. 1, med en supplerende tildeling på 1 700 000 000 EUR i faste 2018-priser som angivet i bilag II til nævnte forordning.

3.   Den vejledende fordeling af det beløb, der er fastsat i stk. 1, fastsættes til:

| a) | 20 396 420 000 EUR, svarende til 83 % af beløbet fastsat i denne artikels stk. 1, til tiltag på uddannelsesområdet som omhandlet i artikel 5-8, fordelt som følger:






  i) | mindst 7 057 161 320 EUR, svarende til 34,6 % af det samlede beløb fastsat i dette stykkes litra a), til tiltag som omhandlet i artikel 5, stk. 1, litra a), og til tiltag som omhandlet i artikel 6, litra a), der gennemføres på området for videregående uddannelse |
| --- | --- | --- |

a)

20 396 420 000 EUR, svarende til 83 % af beløbet fastsat i denne artikels stk. 1, til tiltag på uddannelsesområdet som omhandlet i artikel 5-8, fordelt som følger:

i)

mindst 7 057 161 320 EUR, svarende til 34,6 % af det samlede beløb fastsat i dette stykkes litra a), til tiltag som omhandlet i artikel 5, stk. 1, litra a), og til tiltag som omhandlet i artikel 6, litra a), der gennemføres på området for videregående uddannelse

| ii) | mindst 4 385 230 300 EUR, svarende til 21,5 % af det samlede beløb fastsat i dette stykkes litra a), til tiltag som omhandlet i artikel 5, stk. 1, litra b), og til tiltag som omhandlet i artikel 6, litra a), der gennemføres på erhvervsuddannelsesområdet |
| --- | --- |

ii)

mindst 4 385 230 300 EUR, svarende til 21,5 % af det samlede beløb fastsat i dette stykkes litra a), til tiltag som omhandlet i artikel 5, stk. 1, litra b), og til tiltag som omhandlet i artikel 6, litra a), der gennemføres på erhvervsuddannelsesområdet

| iii) | mindst 3 100 255 840 EUR, svarende til 15,2 % af det samlede beløb fastsat i dette stykkes litra a), til tiltag som omhandlet i artikel 5, stk. 1, litra c), og til tiltag som omhandlet i artikel 6, litra a), der gennemføres på skoleuddannelsesområdet |
| --- | --- |

iii)

mindst 3 100 255 840 EUR, svarende til 15,2 % af det samlede beløb fastsat i dette stykkes litra a), til tiltag som omhandlet i artikel 5, stk. 1, litra c), og til tiltag som omhandlet i artikel 6, litra a), der gennemføres på skoleuddannelsesområdet

| iv) | mindst 1 182 992 360 EUR, svarende til 5,8 % af det samlede beløb fastsat i dette stykkes litra a), til tiltag som omhandlet i artikel 5, stk. 1, litra d), og artikel 6, litra a), der gennemføres på voksenuddannelsesområdet |
| --- | --- |

iv)

mindst 1 182 992 360 EUR, svarende til 5,8 % af det samlede beløb fastsat i dette stykkes litra a), til tiltag som omhandlet i artikel 5, stk. 1, litra d), og artikel 6, litra a), der gennemføres på voksenuddannelsesområdet

| v) | mindst 367 135 560 EUR, svarende til 1,8 % af det samlede beløb fastsat i dette stykkes litra a), til Jean Monnet-tiltag som omhandlet i artikel 8 |
| --- | --- |

v)

mindst 367 135 560 EUR, svarende til 1,8 % af det samlede beløb fastsat i dette stykkes litra a), til Jean Monnet-tiltag som omhandlet i artikel 8

| vi) | mindst 3 467 391 400 EUR, svarende til 17 % af det samlede beløb fastsat i dette stykkes litra a), til tiltag, der fortrinsvis forvaltes direkte, og til horisontale aktiviteter som omhandlet i artikel 5, stk. 2, artikel 6, litra b), c) og d), og artikel 7 |
| --- | --- |

vi)

mindst 3 467 391 400 EUR, svarende til 17 % af det samlede beløb fastsat i dette stykkes litra a), til tiltag, der fortrinsvis forvaltes direkte, og til horisontale aktiviteter som omhandlet i artikel 5, stk. 2, artikel 6, litra b), c) og d), og artikel 7

| vii) | 836 253 220 EUR, svarende til 4,1 % af det samlede beløb fastsat i dette stykkes litra a), til en fleksibilitetsmargen, der kan anvendes til at støtte alle tiltag som omhandlet i kapitel II |
| --- | --- |

vii)

836 253 220 EUR, svarende til 4,1 % af det samlede beløb fastsat i dette stykkes litra a), til en fleksibilitetsmargen, der kan anvendes til at støtte alle tiltag som omhandlet i kapitel II

| b) | 2 531 122 000 EUR, svarende til 10,3 % af beløbet fastsat i denne artikels stk. 1, til tiltag på ungdomsområdet som omhandlet i artikel 9, 10 og 11 |
| --- | --- |

b)

2 531 122 000 EUR, svarende til 10,3 % af beløbet fastsat i denne artikels stk. 1, til tiltag på ungdomsområdet som omhandlet i artikel 9, 10 og 11

| c) | 466 906 000 EUR, svarende til 1,9 % af beløbet fastsat i denne artikels stk. 1, til tiltag på idrætsområdet som omhandlet i artikel 12, 13 og 14 |
| --- | --- |

c)

466 906 000 EUR, svarende til 1,9 % af beløbet fastsat i denne artikels stk. 1, til tiltag på idrætsområdet som omhandlet i artikel 12, 13 og 14

| d) | mindst 810 942 000 EUR, svarende til 3,3 % af beløbet fastsat i denne artikels stk. 1, som et bidrag til dækning af de nationale agenturers driftsomkostninger, og |
| --- | --- |

d)

mindst 810 942 000 EUR, svarende til 3,3 % af beløbet fastsat i denne artikels stk. 1, som et bidrag til dækning af de nationale agenturers driftsomkostninger, og

| e) | 368 610 000 EUR, svarende til 1,5 % af beløbet fastsat i denne artikels stk. 1, til programstøtte. |
| --- | --- |

e)

368 610 000 EUR, svarende til 1,5 % af beløbet fastsat i denne artikels stk. 1, til programstøtte.

4.   Den supplerende tildeling i stk. 2 gennemføres i overensstemmelse med den vejledende fordeling, der er fastsat i stk. 3, på et pro rata-grundlag.

5.   Ud over den i denne artikels stk. 1 og 2 fastsatte beløb og for at fremme programmets internationale dimension tildeles et supplerende finansielt bidrag fra en forordning vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet om oprettelse af instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — globalt Europa — og om ændring og ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 466/2014/EU og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1601 og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 480/2009 og fra en forordning vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet om oprettelse af et instrument til førtiltrædelsesbistand (IPA III) til at støtte tiltag, der gennemføres og forvaltes i overensstemmelse med nærværende forordning. Dette bidrag finansieres i overensstemmelse med de forordninger, som opretter disse instrumenter.

6.   De midler, der skal forvaltes af nationale agenturer, tildeles på grundlag af befolkningens størrelse og leveomkostningerne i den pågældende medlemsstat, afstanden mellem medlemsstaternes hovedstæder og præstationer. Kommissionen fastsætter disse kriterier og de tilgrundliggende formler nærmere i arbejdsprogrammet omhandlet i artikel 22. Disse formler skal så vidt muligt undgå betydelige reduktioner i det årlige budget, som medlemsstaterne tildeles fra år til år, og skal begrænse uforholdsmæssigt store ubalancer i de tildelte tilskud mest muligt. Midler skal tildeles baseret på præstation for at fremme effektiv anvendelse af ressourcer. Kriterierne til måling af præstation baseres på de senest tilgængelige data.

7.   De beløb, der er fastsat i stk. 1 og 2, kan anvendes til teknisk og administrativ bistand i forbindelse med programmets gennemførelse såsom forberedelses-, overvågnings-, kontrol-, revisions- og evalueringsaktiviteter, herunder informationsteknologisystemer i virksomheder.

8.   Midler, som er tildelt medlemsstaterne ved delt forvaltning, kan på anmodning af den pågældende medlemsstat overføres til programmet på de betingelser, der er fastsat i artikel 26 i en forordning vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus, Samhørighedsfonden, Fonden for Retfærdig Omstilling og Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond og om finansielle regler for nævnte fonde og for Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden, Fonden for Intern Sikkerhed og instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visumpolitik (»forordningen om fælles bestemmelser for perioden 2021-2027«). Kommissionen forvalter disse midler direkte i overensstemmelse med finansforordningens artikel 62, stk. 1, første afsnit, litra a), eller indirekte i overensstemmelse med nævnte afsnits litra c). Disse midler anvendes til fordel for den pågældende medlemsstat.

Artikel 18

Former for EU-finansiering og gennemførelsesmetoder

1.   Programmet gennemføres på en ensartet måde ved direkte forvaltning i overensstemmelse med finansforordningens artikel 62, stk. 1, første afsnit, litra a), eller under indirekte forvaltning med organer som omhandlet i nævnte forordnings artikel 62, stk. 1, første afsnit, litra c).

2.   Programmet kan tilvejebringe finansiering i enhver af de former, der er fastsat i finansforordningen, særlig tilskud, priser og udbud.

3.   Bidrag til en gensidig forsikringsmekanisme kan dække den risiko, der er forbundet med tilbagesøgning af midler, der skyldes af modtagere, og den betragtes som en tilstrækkelig garanti i henhold til finansforordningen. Artikel 37, stk. 7, i forordning (EU) 2021/695 finder anvendelse.

KAPITEL VII

DELTAGELSE I PROGRAMMET

Artikel 19

Tredjelande, der er associeret med programmet

1.   Programmet er åbent for deltagelse af følgende tredjelande:

| a) | medlemmer af Den Europæiske Frihandelssammenslutning, som er medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde |
| --- | --- |

a)

medlemmer af Den Europæiske Frihandelssammenslutning, som er medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde

| b) | tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande i overensstemmelse med de generelle principper og generelle vilkår og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og associeringsrådets afgørelser eller lignende aftaler, og i overensstemmelse med de særlige betingelser, der er fastsat i aftaler mellem Unionen og disse lande |
| --- | --- |

b)

tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande i overensstemmelse med de generelle principper og generelle vilkår og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og associeringsrådets afgørelser eller lignende aftaler, og i overensstemmelse med de særlige betingelser, der er fastsat i aftaler mellem Unionen og disse lande

| c) | lande omfattet af den europæiske naboskabspolitik i overensstemmelse med de generelle principper og generelle vilkår og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og associeringsrådets afgørelser eller i lignende aftaler, og i overensstemmelse med de særlige betingelser, der er fastsat i aftaler mellem Unionen og disse lande |
| --- | --- |

c)

lande omfattet af den europæiske naboskabspolitik i overensstemmelse med de generelle principper og generelle vilkår og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og associeringsrådets afgørelser eller i lignende aftaler, og i overensstemmelse med de særlige betingelser, der er fastsat i aftaler mellem Unionen og disse lande

| d) | andre tredjelande i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i en specifik aftale om tredjelandets deltagelse i EU-programmer, forudsat at aftalen:






  i) | sikrer en rimelig balance for så vidt angår bidrag fra og fordele for det tredjeland, som deltager i EU-programmerne |
| --- | --- | --- |

d)

andre tredjelande i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i en specifik aftale om tredjelandets deltagelse i EU-programmer, forudsat at aftalen:

i)

sikrer en rimelig balance for så vidt angår bidrag fra og fordele for det tredjeland, som deltager i EU-programmerne

| ii) | fastsætter betingelserne for deltagelse i programmerne, herunder beregningen af finansielle bidrag til de enkelte programmer og deres administrationsomkostninger |
| --- | --- |

ii)

fastsætter betingelserne for deltagelse i programmerne, herunder beregningen af finansielle bidrag til de enkelte programmer og deres administrationsomkostninger

| iii) | ikke tildeler tredjelandet beslutningskompetence med hensyn til EU-programmet |
| --- | --- |

iii)

ikke tildeler tredjelandet beslutningskompetence med hensyn til EU-programmet

| iv) | garanterer Unionen ret til at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning og beskytte sine finansielle interesser. |
| --- | --- |

iv)

garanterer Unionen ret til at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning og beskytte sine finansielle interesser.

De bidrag, der er omhandlet i første afsnit, litra d), nr. ii), udgør formålsbestemte indtægter i overensstemmelse med finansforordningens artikel 21, stk. 5.

2.   De i stk. 1 anførte lande kan kun deltage i programmet i dets helhed, og forudsat de opfylder alle de forpligtelser, som denne forordning pålægger medlemsstaterne.

Artikel 20

Tredjelande, der ikke er associeret med programmet

I behørigt begrundede tilfælde i Unionens interesse kan de af programmets tiltag, der er omhandlet i artikel 5-7, artikel 8, litra a) og b), og artikel 9-14, også være åbne for deltagelse af retlige enheder fra tredjelande, der ikke er associeret med programmet.

Artikel 21

Regler for direkte og indirekte forvaltning

1.   Programmet er åbent for deltagelse af offentlige og private retlige enheder, der er aktive på uddannelses-, ungdoms- og idrætsområderne.

2.   Ved udvælgelser i forbindelse med både direkte og indirekte forvaltning kan medlemmer af evalueringsudvalget være eksterne eksperter, jf. finansforordningens artikel 150, stk. 3, tredje afsnit.

3.   Offentlige retlige organer samt institutioner og organisationer på uddannelses-, ungdoms- og idrætsområderne, der har modtaget over 50 % af deres årlige indtægter fra offentlige kilder i løbet af de foregående to år, betragtes som værende i besiddelse af den nødvendige finansielle, faglige og administrative kapacitet til at gennemføre aktiviteter inden for rammerne af programmet. Det kræves ikke, at de fremlægger yderligere dokumentation som bevis for denne kapacitet.

4.   Kommissionen kan udsende fælles indkaldelser med tredjelande, der ikke er associeret med programmet, eller deres organisationer og agenturer med henblik på at finansiere projekter på grundlag af modsvarende midler. Projekter kan evalueres og udvælges gennem fælles evaluerings- og udvælgelsesprocedurer, som skal aftales mellem de involverede finansierende organisationer eller agenturer under overholdelse af principperne i finansforordningen.

KAPITEL VIII

PROGRAMMERING, OVERVÅGNING OG EVALUERING

Artikel 22

Arbejdsprogram

Programmet gennemføres ved hjælp af arbejdsprogrammer som omhandlet i finansforordningens artikel 110. Arbejdsprogrammer skal indeholde en angivelse af det beløb, der er tildelt hver enkelt tiltag, og fordelingen af midler mellem medlemsstaterne og de tredjelande, der er associeret med programmet, til tiltag, der skal forvaltes af de nationale agenturer. Kommissionen vedtager arbejdsprogrammer ved hjælp af gennemførelsesretsakter. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren, jf. artikel 34.

Artikel 23

Overvågning og rapportering

1.   Indikatorer til rapportering om programmets fremskridt hen imod opnåelsen af de i artikel 3 fastlagte generelle og specifikke mål er fastsat i bilag II.

2.   For at sikre en effektiv vurdering af programmets fremskridt hen imod opnåelsen af dets mål tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 33 for at ændre bilag II med hensyn til indikatorerne i overensstemmelse med programmets mål og for at supplere denne forordning med bestemmelser om oprettelse af en overvågnings- og evalueringsramme.

3.   Præstationsrapporteringssystemet skal sikre, at data til overvågning af programmets gennemførelse og til evaluering indsamles effektivt, virkningsfuldt og rettidigt og med en passende detaljeringsgrad.

Til dette formål pålægges modtagere af EU-midler og, hvor det er hensigtsmæssigt, medlemsstaterne forholdsmæssige rapporteringskrav.

Artikel 24

Evaluering

1.   Evalueringer gennemføres så betids, at resultaterne kan indgå i beslutningsprocessen.

2.   Når der foreligger tilstrækkelige oplysninger om programmets gennemførelse, dog under alle omstændigheder senest den 31. december 2024, foretager Kommissionen en foreløbig evaluering af programmet. Denne foreløbige evaluering ledsages endvidere af en endelig evaluering af programmet for perioden 2014-2020, som skal indgå i den foreløbige evaluering. Ved den foreløbige evaluering af programmet vurderes programmets samlede effektivitet og præstation, herunder for så vidt angår nye initiativer og gennemførelsen af inklusions- og forenklingsforanstaltninger.

3.   Uden at det berører kravene i kapitel X og de nationale agenturers forpligtelser fastsat i artikel 27, indsender medlemsstaterne senest den 31. maj 2024 en rapport til Kommissionen om programmets gennemførelse og indvirkning på deres respektive områder.

4.   Hvor det er relevant og på grundlag af midtvejsevalueringen, forelægger Kommissionen et lovgivningsmæssigt forslag om ændring af denne forordning.

5.   Ved afslutningen af gennemførelsesperioden, dog under alle omstændigheder senest den 31. december 2031, foretager Kommissionen en endelig evaluering af programmets resultater og indvirkning.

6.   Kommissionen fremsender alle evalueringer, der er foretaget i medfør af denne artikel, herunder den foreløbige evaluering, og sine bemærkninger hertil til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget.

KAPITEL IX

INFORMATION, KOMMUNIKATION OG FORMIDLING

Artikel 25

Information, kommunikation og formidling

1.   De nationale agenturer udvikler i samarbejde med Kommissionen en sammenhængende strategi med henblik på effektivt opsøgende arbejde og formidling og udnyttelse af resultaterne af aktiviteter, der er støttet under de tiltag, de forvalter under programmet. De nationale agenturer bistår Kommissionen ved dens generelle opgave med formidling af oplysninger om programmet, herunder oplysninger om tiltag og aktiviteter, der forvaltes på nationalt plan og på EU-plan, og dets resultater. De nationale agenturer informerer de relevante målgrupper om tiltagene og aktiviteterne i deres respektive lande.

2.   Modtagere af EU-finansiering skal anerkende denne finansierings oprindelse og sikre synlighed af EU-finansieringen, navnlig når de promoverer tiltagene og deres resultater, ved at give sammenhængende, effektive og forholdsmæssige målrettede oplysninger til forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden.

3.   Retlige enheder inden for de sektorer, som er omfattet af programmet, skal bruge navnet »Erasmus+« i forbindelse med kommunikation og formidling af oplysninger om programmet.

4.   Kommissionen gennemfører informations- og kommunikationstiltag vedrørende programmet, vedrørende tiltag, der iværksættes i henhold til programmet og vedrørende de opnåede resultater. Kommissionen sikrer, at programmets resultater, hvis det er relevant, gøres offentligt tilgængelige og formidles bredt med henblik på at fremme udvekslingen af bedste praksis blandt interessenter og programmets støttemodtagere.

5.   De finansielle midler, der er tildelt programmet, skal også bidrage til formidling af Unionens politiske prioriteter, for så vidt som disse prioriteter vedrører målene fastsat i artikel 3.

KAPITEL X

FORVALTNINGS- OG REVISIONSSYSTEM

Artikel 26

National myndighed

1.   Senest den 29. juni 2021 underretter medlemsstaterne via en formel meddelelse, som fremsendes af deres permanente repræsentation, Kommissionen om den eller de personer, der er bemyndiget til at handle på deres vegne som national myndighed med henblik på denne forordning. Hvor en national myndighed erstattes i programmets løbetid, underretter den pågældende medlemsstat omgående Kommissionen herom i overensstemmelse med den samme procedure.

2.   Medlemsstaterne træffer alle nødvendige og hensigtsmæssige foranstaltninger for at fjerne retlige og administrative hindringer for programmets tilfredsstillende drift, herunder, hvor det er muligt, foranstaltninger til løsning af problemer, der vanskeliggør opnåelsen af visa eller opholdstilladelser.

3.   Senest den 29. august 2021 udpeger den nationale myndighed et nationalt agentur for programmets varighed. En national myndighed må ikke udpege et ministerium som nationalt agentur. Nationale myndigheder kan udpege flere end ét nationalt agentur. I fald der er mere end ét nationalt agentur, etablerer medlemsstaterne en passende mekanisme for koordineret forvaltning af gennemførelsen af programmet på nationalt plan, navnlig for at sikre sammenhængende og omkostningseffektiv gennemførelse af programmet og effektiv kontakt med Kommissionen i denne forbindelse og for at lette eventuel overførsel af midler mellem de nationale agenturer, så der er mulighed for fleksibilitet og bedre anvendelse af de midler, der tildeles medlemsstaterne. Hver medlemsstat bestemmer selv, hvordan den tilrettelægger forholdet mellem den nationale myndighed og det nationale agentur, herunder opgaver såsom udarbejdelsen af det nationale agenturs årlige arbejdsprogram. Den nationale myndighed giver Kommissionen en passende forudgående overensstemmelsesvurdering af, at det nationale agentur overholder bestemmelserne i finansforordningens artikel 62, stk. 1, første afsnit, litra c), nr. v) eller vi), og artikel 154, stk. 1-5, og EU-kravene til interne kontrolstandarder for nationale agenturer og regler for deres forvaltning af programmidler til tilskud.

4.   Den nationale myndighed udpeger et uafhængigt revisionsorgan som omhandlet i artikel 29.

5.   Den nationale myndighed baserer sin forudgående overensstemmelsesvurdering på sine egne kontroller og revisioner eller på kontroller og revisioner foretaget af det i artikel 29 omhandlede uafhængige revisionsorgan. Hvor det nationale agentur udpeget for programmet er det samme som det nationale agentur udpeget for programmet for perioden 2014-2020, kan omfanget af den forudgående overensstemmelsesvurdering begrænses til de krav, der er nye og specifikke for programmet, medmindre andet er berettiget.

6.   I tilfælde af, at Kommissionen afviser udpegningen af det nationale agentur på grundlag af den forudgående overensstemmelsesvurdering, eller hvis det nationale agentur ikke overholder de minimumskrav, Kommissionen har fastlagt, sikrer den nationale myndighed, at de nødvendige afhjælpende foranstaltninger iværksættes, så det nationale agentur kan overholde minimumskravene, eller udpeger et andet organ til nationalt agentur.

7.   Den nationale myndighed overvåger og fører tilsyn med programmets forvaltning på nationalt plan. Den underretter og hører Kommissionen i god tid, inden der træffes beslutninger, som kan have betydelig indvirkning på forvaltningen af programmet, navnlig vedrørende medlemsstatens nationale agentur.

8.   Den nationale myndighed tilvejebringer tilstrækkelig medfinansiering til driften af det nationale agentur for at sikre, at programmet forvaltes i overensstemmelse med de gældende EU-regler.

9.   På grundlag af det nationale agenturs årlige forvaltningserklæring, udtalelsen herom fra det uafhængige revisionsorgan og Kommissionens analyse af det nationale agenturs regeloverholdelse og præstation giver den nationale myndighed hvert år Kommissionen oplysninger om sine overvågnings- og tilsynsaktiviteter vedrørende programmet.

10.   Den nationale myndighed tager ansvaret for den korrekte forvaltning af de EU-midler, som Kommissionen overfører til det nationale agentur inden for rammerne af programmet.

11.   I tilfælde af uregelmæssigheder, forsømmelighed eller svig, som kan tillægges det nationale agentur, eller af alvorlige mangler eller utilstrækkelig præstation fra det nationale agenturs side, og såfremt dette giver anledning til krav fra Kommissionen mod det nationale agentur, tilbagebetaler den nationale myndighed de midler, der ikke er dækning for, til Kommissionen.

12.   I de tilfælde, der er omhandlet i stk. 11, kan den nationale myndighed på eget initiativ eller efter Kommissionens anmodning tilbagekalde udpegelsen af det nationale agentur. Ønsker den nationale myndighed at tilbagekalde udpegelsen af det nationale agentur af andre begrundede årsager, meddeler den Kommissionen tilbagekaldelsen mindst seks måneder inden den forventede ophørsdato for det nationale agenturs udpegelse. I så fald indgår den nationale myndighed og Kommissionen en formel aftale om specifikke overgangsforanstaltninger med tidspunkter for disse.

13.   I tilfælde af tilbagekaldelse som omhandlet i stk. 12 udfører den nationale myndighed de nødvendige kontroller med hensyn til de EU-midler, der er overladt til det nationale agentur, hvis udpegelse er tilbagekaldt, og sikrer at disse midler og alle dokumenter og forvaltningsværktøjer, der kræves for at forvalte programmet, uhindret overføres til det nye nationale agentur. Den nationale myndighed sikrer, at det nationale agentur, hvis udpegelse er tilbagekaldt, modtager den nødvendige finansielle støtte til fortsat at gennemføre sine kontraktlige forpligtelser over for programmets støttemodtagere og Kommissionen, indtil disse forpligtelser er overdraget til et nyt nationalt agentur.

14.   På Kommissionens anmodning udpeger den nationale myndighed de institutioner eller organisationer eller de typer institutioner og organisationer, der skal betragtes som berettiget til at deltage i specifikke programtiltag på dets område.

Artikel 27

Nationalt agentur

1.   Det nationale agentur skal:

| a) | have status som juridisk person eller være en del af en retlig enhed, som har status som juridisk person, og være underlagt den pågældende medlemsstats ret |
| --- | --- |

a)

have status som juridisk person eller være en del af en retlig enhed, som har status som juridisk person, og være underlagt den pågældende medlemsstats ret

| b) | råde over tilstrækkelig forvaltningskapacitet, tilstrækkeligt personale og tilstrækkelig infrastruktur til at varetage sine opgaver og sikre effektiv forvaltning af programmet og forsvarlig økonomisk forvaltning af EU-midler |
| --- | --- |

b)

råde over tilstrækkelig forvaltningskapacitet, tilstrækkeligt personale og tilstrækkelig infrastruktur til at varetage sine opgaver og sikre effektiv forvaltning af programmet og forsvarlig økonomisk forvaltning af EU-midler

| c) | have operationelle og retlige ressourcer til at anvende de administrative og kontraktlige bestemmelser samt bestemmelser om økonomisk forvaltning, som er fastlagt på EU-plan |
| --- | --- |

c)

have operationelle og retlige ressourcer til at anvende de administrative og kontraktlige bestemmelser samt bestemmelser om økonomisk forvaltning, som er fastlagt på EU-plan

| d) | stille tilstrækkelig økonomisk garanti, helst udstedt af en offentlig myndighed, svarende til det niveau af EU-midler, det får til opgave at forvalte. |
| --- | --- |

d)

stille tilstrækkelig økonomisk garanti, helst udstedt af en offentlig myndighed, svarende til det niveau af EU-midler, det får til opgave at forvalte.

2.   Det nationale agentur er ansvarligt for at forvalte alle projektfaser for de tiltag, det forvalter som fastsat i arbejdsprogrammerne som omhandlet i denne forordnings artikel 22, i overensstemmelse med finansforordningens artikel 62, stk. 1, første afsnit, litra c).

3.   Det nationale agentur skal have den fornødne ekspertise til at dække alle programmets sektorer. Hvor en medlemsstat eller et tredjeland, der er associeret med programmet, har mere end et nationalt agentur, skal de pågældende nationale agenturer kollektivt have den fornødne ekspertise til at dække alle programmets sektorer.

4.   Det nationale agentur tildeler tilskud til støttemodtagere som omhandlet i finansforordningens artikel 2, nr. 5, i form af en tilskudsaftale som nærmere bestemt af Kommissionen for det berørte programtiltag.

5.   Det nationale agentur aflægger hvert år rapport til den nationale myndighed og Kommissionen i overensstemmelse med finansforordningens artikel 155. Det nationale agentur er ansvarligt for gennemførelsen af Kommissionens bemærkninger efter dens analyse af den årlige forvaltningserklæring og udtalelsen fra det uafhængige revisionsorgan herom.

6.   Det nationale agentur må ikke uddelegere opgaver i forbindelse med programmet eller budgetgennemførelsen, som det har fået tildelt, til tredjepart uden forudgående skriftlig godkendelse fra den nationale myndighed og Kommissionen. Det nationale agentur er eneansvarligt for opgaver delegeret til en tredjepart.

7.   Såfremt et nationalt agenturs udpegelse tilbagekaldes, er det nationale agentur fortsat retligt ansvarligt for opfyldelsen af sine kontraktlige forpligtelser over for programmets støttemodtagere og Kommissionen, indtil disse forpligtelser er overdraget til et nyt nationalt agentur.

8.   Det nationale agentur er ansvarligt for at forvalte og afslutte de finansielle aftaler vedrørende programmet for perioden 2014-2020, der stadig er åbne ved programmets iværksættelse.

Artikel 28

Europa-Kommissionen

1.   På grundlag af overensstemmelseskravene til nationale agenturer, der er omhandlet i artikel 26, stk. 3, vurderer Kommissionen de nationale forvaltnings- og kontrolsystemer, navnlig på grundlag af den forudgående overensstemmelsesvurdering som den nationale myndighed har fremsendt, det nationale agenturs årlige forvaltningserklæring og udtalelsen fra det uafhængige revisionsorgan herom, idet der tages hensyn til de årlige oplysninger fremsendt af den nationale myndighed om dets overvågnings- og tilsynsaktiviteter vedrørende programmet.

2.   Senest to måneder efter at Kommissionen har modtaget den forudgående overensstemmelsesvurdering, der er omhandlet i artikel 26, stk. 3, fra den nationale myndighed, meddeler Kommissionen sin godkendelse, betingede godkendelse eller afvisning af det udpegede nationale agentur. Først når den forudgående overensstemmelsesvurdering er godkendt, indgår Kommissionen i et kontraktforhold med det nationale agentur. I tilfælde af betinget godkendelse kan Kommissionen træffe rimelige sikkerhedsforanstaltninger i kontraktforholdet til det nationale agentur.

3.   Kommissionen stiller hvert år følgende programmidler til rådighed for det nationale agentur:

| a) | midler til tilskud i den pågældende medlemsstat til de programtiltag, som det nationale agentur har til opgave at forvalte |
| --- | --- |

a)

midler til tilskud i den pågældende medlemsstat til de programtiltag, som det nationale agentur har til opgave at forvalte

| b) | et finansielt bidrag til dækning af det nationale agenturs programforvaltningsopgaver, som fastlægges på grundlag af beløbet for de EU-midler til tilskud, der er overladt til det nationale agentur |
| --- | --- |

b)

et finansielt bidrag til dækning af det nationale agenturs programforvaltningsopgaver, som fastlægges på grundlag af beløbet for de EU-midler til tilskud, der er overladt til det nationale agentur

| c) | hvis det er relevant, supplerende midler til foranstaltninger i henhold til artikel 7, litra d), artikel 11, litra d), og artikel 14, litra c). |
| --- | --- |

c)

hvis det er relevant, supplerende midler til foranstaltninger i henhold til artikel 7, litra d), artikel 11, litra d), og artikel 14, litra c).

4.   Kommissionen opstiller kravene til det nationale agenturs arbejdsprogram. Kommissionen stiller først programmidler til rådighed for det nationale agentur, når den formelt har godkendt det nationale agenturs arbejdsprogram.

5.   Efter vurderingen af den årlige forvaltningserklæring og udtalelsen fra det uafhængige revisionsorgan herom fremsender Kommissionen sin udtalelse og sine bemærkninger herom til det nationale agentur og den nationale myndighed.

6.   I tilfælde af, at Kommissionen ikke kan godkende den årlige forvaltningserklæring eller udtalelsen fra det uafhængige revisionsorgan herom, eller i tilfælde af at det nationale agentur ikke gennemfører Kommissionens bemærkninger på tilfredsstillende måde, kan Kommissionen gennemføre de sikkerhedsforanstaltninger og korrigerende foranstaltninger, der måtte være nødvendige for at sikre Unionens finansielle interesser i overensstemmelse med finansforordningens artikel 131.

7.   Kommissionen sikrer i samarbejde med de nationale agenturer, at de procedurer, der indføres for at gennemføre programmet, er konsekvente og enkle, og at oplysninger er af høj kvalitet. I denne henseende holdes der regelmæssigt møder med netværket af nationale agenturer for at sikre en konsekvent gennemførelse af programmet i alle medlemsstater og alle tredjelande, der er associeret med programmet.

8.   Kommissionen sikrer, at de informationsteknologisystemer, der er nødvendige for at gennemføre programmets mål fastsat i artikel 3, navnlig under indirekte forvaltning, udvikles korrekt og rettidigt og på en sådan måde, at de giver let adgang og er brugervenlige. Programmet støtter udvikling, drift og vedligeholdelse af sådanne informationsteknologisystemer.

Artikel 29

Uafhængigt revisionsorgan

1.   Det uafhængige revisionsorgan udsteder en revisionsudtalelse om den årlige forvaltningserklæring som omhandlet i finansforordningens artikel 155, stk. 1. Den udgør grundlaget for den generelle sikkerhed i henhold til finansforordningens artikel 127.

2.   Det uafhængige revisionsorgan:

| a) | skal have de nødvendige faglige kvalifikationer til at foretage revisioner i den offentlige sektor |
| --- | --- |

a)

skal have de nødvendige faglige kvalifikationer til at foretage revisioner i den offentlige sektor

| b) | skal sikre, at dets revisioner tager hensyn til internationalt anerkendte revisionsstandarder |
| --- | --- |

b)

skal sikre, at dets revisioner tager hensyn til internationalt anerkendte revisionsstandarder

| c) | må ikke være i interessekonflikt med hensyn til den retlige enhed, som det nationale agentur er en del af; det uafhængige revisionsorgan skal navnlig være driftsmæssigt uafhængigt af den retlige enhed, som det nationale agentur er en del af. |
| --- | --- |

c)

må ikke være i interessekonflikt med hensyn til den retlige enhed, som det nationale agentur er en del af; det uafhængige revisionsorgan skal navnlig være driftsmæssigt uafhængigt af den retlige enhed, som det nationale agentur er en del af.

3.   Det uafhængige revisionsorgan giver Kommissionen og dens repræsentanter samt Revisionsretten fuld adgang til alle dokumenter og rapporter, der udgør grundlaget for den revisionsudtalelse, som det udsteder om det nationale agenturs årlige forvaltningserklæring.

Artikel 30

Principper for kontrolsystemet

1.   Ved gennemførelsen af tiltag, der finansieres i henhold til denne forordning, træffer Kommissionen egnede foranstaltninger til at sikre, at Unionens finansielle interesser beskyttes gennem foranstaltninger til forebyggelse af svig, korruption og andre ulovlige aktiviteter, ved effektiv kontrol og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, ved tilbagesøgning af de uretmæssigt udbetalte beløb samt efter omstændighederne ved administrative og økonomiske sanktioner, der skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning.

2.   Kommissionen er ansvarlig for tilsynskontroller med hensyn til de programtiltag og -aktiviteter, der forvaltes af de nationale agenturer. Den fastsætter minimumskrav til det nationale agenturs og det uafhængige revisionsorgans kontroller.

3.   Det nationale agentur er ansvarligt for den primære kontrol af støttemodtagerne med hensyn til de tiltag, det forvalter som fastsat i arbejdsprogrammerne som omhandlet i artikel 22. Disse kontroller skal give rimelig sikkerhed for, at de tildelte tilskud anvendes efter hensigten og under overholdelse af de gældende EU-regler.

4.   Med hensyn til programmidler, der overføres til de nationale agenturer, sikrer Kommissionen korrekt koordination af sine kontroller med de nationale myndigheder og de nationale agenturer på grundlag af princippet om én enkelt revision og efter en risikobaseret analyse. Dette stykke finder ikke anvendelse på undersøgelser foretaget af OLAF.

Artikel 31

Beskyttelse af Unionens finansielle interesser

Hvor et tredjeland deltager i programmet i kraft af en afgørelse, der er vedtaget i henhold til en international aftale eller på grundlag af ethvert andet retligt instrument, skal tredjelandet give den ansvarlige anvisningsberettigede, OLAF og Revisionsretten de fornødne rettigheder og den fornødne adgang, således at de fuldt ud kan udøve deres respektive beføjelser. Hvad angår OLAF, skal sådanne rettigheder omfatte retten til at foretage undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet, som fastsat i forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013.

KAPITEL XI

KOMPLEMENTARITET

Artikel 32

Kumulativ og alternativ finansiering

1.   Programmet gennemføres således, at der sikres overordnet sammenhæng og komplementaritet mellem programmet og andre EU-politikker, -instrumenter og -fonde, navnlig vedrørende uddannelse, kultur og medier, ungdom og solidaritet, beskæftigelse og social inklusion, forskning og innovation, industri- og erhvervsliv, digital politik, landbrug og udvikling af landdistrikter, miljø og klima, samhørighed, regionalpolitik, migration, sikkerhed og internationalt samarbejde og udvikling.

2.   Et tiltag, som har modtaget et bidrag i henhold til programmet, kan også modtage et bidrag fra et andet EU-program, forudsat at bidragene ikke dækker de samme omkostninger. Reglerne for det relevante EU-program gælder for det tilsvarende bidrag til tiltaget. Den kumulative finansiering må ikke overstige de samlede støtteberettigede omkostninger ved tiltaget. Støtten fra de forskellige EU-programmer kan beregnes pro rata i overensstemmelse med de dokumenter, hvori støttevilkårene er fastsat.

3.   Projektforslag kan modtage støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling eller Den Europæiske Socialfond Plus i overensstemmelse med artikel 73, stk. 4, i forordningen om fælles bestemmelser for perioden 2021-2027, hvis de er blevet tildelt et »Seal of Excellence«-mærke i henhold til dette program ved at opfylde følgende kumulative betingelser:

| a) | de er blevet vurderet som led i en indkaldelse af forslag inden for rammerne af programmet |
| --- | --- |

a)

de er blevet vurderet som led i en indkaldelse af forslag inden for rammerne af programmet

| b) | de opfylder minimumskravene til kvalitet i den pågældende indkaldelse af forslag, og |
| --- | --- |

b)

de opfylder minimumskravene til kvalitet i den pågældende indkaldelse af forslag, og

| c) | de kan ikke finansieres inden for rammerne af den pågældende indkaldelse af forslag på grund af budgetmæssige begrænsninger. |
| --- | --- |

c)

de kan ikke finansieres inden for rammerne af den pågældende indkaldelse af forslag på grund af budgetmæssige begrænsninger.

KAPITEL XII

OVERGANGSBESTEMMELSER OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 33

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 3 og 23, tillægges Kommissionen for hele programmets løbetid.

3.   Den i artikel 3 og 23 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af den beføjelse, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.   Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning.

5.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

6.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 3 og 23 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

Artikel 34

Udvalgsprocedure

1.   Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.

2.   Udvalget kan holde møde i specifikke sammensætninger for at behandle sektorspecifikke spørgsmål. Hvor det er relevant, og i overensstemmelse med udvalgets forretningsorden og på ad hoc-basis, kan eksterne eksperter, herunder repræsentanter for arbejdsmarkedets parter, indbydes til at deltage i møderne som observatører.

3.   Når der henvises til dette stykke, finder artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.

Artikel 35

Ophævelse

Forordning (EU) nr. 1288/2013 ophæves med virkning fra den 1. januar 2021.

Artikel 36

Overgangsbestemmelser

1.   Denne forordning påvirker ikke videreførelsen eller ændringen af tiltag, der er iværksat i henhold til forordning (EU) nr. 1288/2013, som fortsat finder anvendelse på disse tiltag, indtil de afsluttes.

2.   Programmets finansieringsramme kan også dække udgifterne til teknisk og administrativ bistand, som er påkrævet for at sikre overgangen mellem programmet og de foranstaltninger, der er vedtaget i henhold til forordning (EU) nr. 1288/2013.

3.   I overensstemmelse med finansforordningens artikel 193, stk. 2, andet afsnit, litra a), og som en undtagelse til nævnte forordnings artikel 193, stk. 4, kan aktiviteter, der støttes i henhold til nærværende forordning, og de underliggende omkostninger, som er påløbet i 2021, i behørigt begrundede tilfælde, som angives i finansieringsafgørelsen, betragtes som støtteberettigede fra den 1. januar 2021, selv om de pågældende aktiviteter er gennemført og de pågældende omkostninger er påløbet, inden ansøgningen om tilskud blev indgivet. Tilskudsaftalerne vedrørende driftstilskud for regnskabsåret 2021 kan undtagelsesvis undertegnes senest seks måneder efter begyndelsen af tilskudsmodtagerens regnskabsår.

4.   Om nødvendigt kan der opføres bevillinger på EU-budgettet ud over 2027 til dækning af de udgifter, som fremgår af artikel 17, stk. 7, for at muliggøre forvaltning af tiltag og aktiviteter, som ikke er afsluttet senest den 31. december 2027.

5.   Medlemsstaterne sikrer på nationalt plan en uhindret overgang mellem de tiltag, der er gennemført under programmet for perioden 2014-2020, og de tiltag, der skal gennemføres under programmet.

Artikel 37

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Den finder anvendelse fra den 1. januar 2021.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. maj 2021

På Europa-Parlamentets vegne

D. M. SASSOLI

Formand

På Rådets vegne

A. P. ZACARIAS

Formand

---

(1)  
  EUT C 62 af 15.2.2019, s. 194.

1

(2)  
  EUT C 168 af 16.5.2019, s. 49.

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 28.3.2019 (EUT C 108 af 26.3.2021, s. 965) og Rådets førstebehandlingsholdning af 13.4.2021 (endnu ikke offentliggjort i EUT). Europa-Parlamentets holdning af 18.5.2021 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

3

(4)  
  EUT C 428 af 13.12.2017, s. 10.

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1288/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af »Erasmus+»: EU-programmet for uddannelse, ungdom og idræt og om ophævelse af afgørelse nr. 1719/2006/EF, 1720/2006/EF og 1298/2008/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 50).

5

(6)  
  EUT C 252 af 18.7.2018, s. 31.

6

(7)  Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 11).

7

(8)  Rådets henstilling af 22. maj 2018 om nøglekompetencer for livslang læring (EUT C 189 af 4.6.2018, s. 1).

8

(9)  
  EUT C 456 af 18.12.2018, s. 1.

9

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/695 af 28. april 2021 om oprettelse af Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation — og om reglerne for deltagelse og formidling og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1290/2013 og (EU) nr. 1291/2013 (EUT L 170 af 12.5.2021, s. 1).

10

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 18. december 2006 om tværnational mobilitet i Det Europæiske Fællesskab i uddannelsesøjemed: Det europæiske kvalitetscharter for mobilitet (EUT L 394 af 30.12.2006, s. 5).

11

(12)  Rådets henstilling af 28. juni 2011 — Unge på vej — flere unge i læringsmobilitet (EUT C 199 af 7.7.2011. s. 1).

12

(13)  Rådets henstilling af 20. december 2012 om validering af ikkeformel og uformel læring (EUT C 398 af 22.12.2012, s. 1).

13

(14)  Rådets henstilling af 15. marts 2018 om en europæisk ramme for effektive lærlingeuddannelser af høj kvalitet (EUT C 153 af 2.5.2018, s. 1).

14

(15)  Rådets henstilling af 26. november 2018 om fremme af automatisk gensidig anerkendelse af kvalifikationer på videregående uddannelsesniveau og ungdomsuddannelsesniveau samt resultater af læringsophold i udlandet (EUT C 444 af 10.12.2018, s. 1).

15

(16)  Rådets henstilling af 24. november 2020 om erhvervsrettet uddannelse med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed (EUT C 417 af 2.12.2020, s. 1).

16

(17)  
  EUT L 282 af 19.10.2016, s. 4.

17

(18)  
  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 28.

18

(19)  
  EUT C 444 I af 22.12.2020, s. 1.

19

(20)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

20

(21)  
  EFT L 1 af 3.1.1994, s. 3.

21

(22)  Rådets afgørelse 2013/755/EU af 25. november 2013 om de oversøiske landes og territoriers associering med Den Europæiske Union (»associeringsafgørelse«) (EUT L 344 af 19.12.2013, s. 1).

22

(23)  
  EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1.

23

(24)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).

24

(25)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 af 11. september 2013 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 og Rådets forordning (Euratom) nr. 1074/1999 (EUT L 248 af 18.9.2013, s. 1).

25

(26)  Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1).

26

(27)  Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2).

27

(28)  Rådets forordning (EU) 2017/1939 af 12. oktober 2017 om gennemførelse af et forstærket samarbejde om oprettelse af en europæisk anklagemyndighed (»EPPO«) (EUT L 283 af 31.10.2017, s. 1).

28

(29)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 af 5. juli 2017 om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Den Europæiske Unions finansielle interesser (EUT L 198 af 28.7.2017, s. 29).

29

(30)  Navnlig: den fælles ramme for bedre tjenester vedrørende færdigheder og kvalifikationer (Europas), den europæiske referenceramme for kvalifikationer (EQF), den europæiske referenceramme for kvalitetssikring af erhvervsuddannelse (EQAVET), det europæiske meritoverførselssystem for erhvervsuddannelse (ECVET), det europæiske meritoverførsels- og meritakkumuleringssystem (ECTS), det europæiske kvalitetssikringsregister for videregående uddannelser (EQAR), Den Europæiske Sammenslutning for Kvalitetssikringsorganisationer inden for Videregående Uddannelse (ENQA), det europæiske netværk af informationscentre i Europaregionen og nationale informationscentre vedrørende akademisk anerkendelse i Den Europæiske Union og Euroguidancenetværket.

30

---

BILAG I

BESKRIVELSE AF TILTAG FASTSAT I KAPITEL II, III OG IV

1.   NØGLETILTAG 1 — LÆRINGSMOBILITET

| 1.1. | Læringsmobilitet: kort- eller langsigtet mobilitet, gruppemobilitet eller individuel mobilitet vedrørende forskellige tematiske områder og studieretninger, herunder fremtidsorienterede områder såsom det digitale område, klimaændringer, ren energi og kunstig intelligens. |
| --- | --- |

1.1.

Læringsmobilitet: kort- eller langsigtet mobilitet, gruppemobilitet eller individuel mobilitet vedrørende forskellige tematiske områder og studieretninger, herunder fremtidsorienterede områder såsom det digitale område, klimaændringer, ren energi og kunstig intelligens.

| 1.2. | Aktiviteter med henblik på unges samfundsdeltagelse: aktiviteter, der har til formål at hjælpe unge med at engagere sig og lære at deltage i samfundslivet, øge bevidstheden om europæiske fælles værdier og fremme dialogen mellem unge og beslutningstagere på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan. |
| --- | --- |

1.2.

Aktiviteter med henblik på unges samfundsdeltagelse: aktiviteter, der har til formål at hjælpe unge med at engagere sig og lære at deltage i samfundslivet, øge bevidstheden om europæiske fælles værdier og fremme dialogen mellem unge og beslutningstagere på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan.

| 1.3. | DiscoverEU: uformel og ikkeformel uddannelsesaktivitet med en stærk læringskomponent og en inklusiv dimension i form af en læringserfaring og rejser i hele Europa for at fremme en følelse af tilhørsforhold til Unionen og gøre det muligt for deltagerne at opleve Europas kulturelle og sproglige mangfoldighed. |
| --- | --- |

1.3.

DiscoverEU: uformel og ikkeformel uddannelsesaktivitet med en stærk læringskomponent og en inklusiv dimension i form af en læringserfaring og rejser i hele Europa for at fremme en følelse af tilhørsforhold til Unionen og gøre det muligt for deltagerne at opleve Europas kulturelle og sproglige mangfoldighed.

2.   NØGLETILTAG 2 — SAMARBEJDE MELLEM ORGANISATIONER OG INSTITUTIONER

| 2.1. | Partnerskaber med henblik på samarbejde: forskellige samarbejdsaktiviteter, som gennemføres i fællesskab af organisationer og institutioner fra forskellige lande, navnlig med henblik på at udveksle og udvikle nye idéer og praksis, dele og konfrontere praksis og metoder samt udvikle og styrke netværkspartnere. Dette tiltag omfatter mindre partnerskaber, der specifikt har til formål at fremme en bredere og mere inklusiv adgang til programmet gennem aktiviteter med lavere tilskudsbeløb, kortere varighed og enklere administrative krav. |
| --- | --- |

2.1.

Partnerskaber med henblik på samarbejde: forskellige samarbejdsaktiviteter, som gennemføres i fællesskab af organisationer og institutioner fra forskellige lande, navnlig med henblik på at udveksle og udvikle nye idéer og praksis, dele og konfrontere praksis og metoder samt udvikle og styrke netværkspartnere. Dette tiltag omfatter mindre partnerskaber, der specifikt har til formål at fremme en bredere og mere inklusiv adgang til programmet gennem aktiviteter med lavere tilskudsbeløb, kortere varighed og enklere administrative krav.

| 2.2. | Ekspertisepartnerskaber: forskellige partnerskabsprojekter og netværk af uddannelsesinstitutioner og -udbydere, der har til formål at fremme ekspertise og en styrket international dimension samt at udvikle langsigtede strategier til forbedring af kvaliteten på systemisk plan på alle uddannelsesområder, navnlig gennem fælles udviklet innovativ praksis og pædagogik, en høj grad af indlejret mobilitet og et stærkt fokus på tværfaglighed, dvs.:






  2.2.1. | alliancer mellem videregående uddannelsesinstitutioner (Europæiske Universiteter), der udvikler fælles langsigtede strategier for uddannelse af høj kvalitet, forskning og innovation samt for tjenester til samfundet på grundlag af en fælles vision og fælles værdier, høje mobilitetsniveauer og et stærkt fokus på tværfaglighed og åbne studieprogrammer, der kombinerer moduler i forskellige lande |
| --- | --- | --- |

2.2.

Ekspertisepartnerskaber: forskellige partnerskabsprojekter og netværk af uddannelsesinstitutioner og -udbydere, der har til formål at fremme ekspertise og en styrket international dimension samt at udvikle langsigtede strategier til forbedring af kvaliteten på systemisk plan på alle uddannelsesområder, navnlig gennem fælles udviklet innovativ praksis og pædagogik, en høj grad af indlejret mobilitet og et stærkt fokus på tværfaglighed, dvs.:

2.2.1.

alliancer mellem videregående uddannelsesinstitutioner (Europæiske Universiteter), der udvikler fælles langsigtede strategier for uddannelse af høj kvalitet, forskning og innovation samt for tjenester til samfundet på grundlag af en fælles vision og fælles værdier, høje mobilitetsniveauer og et stærkt fokus på tværfaglighed og åbne studieprogrammer, der kombinerer moduler i forskellige lande

| 2.2.2. | partnerskaber mellem udbydere af erhvervsuddannelse (platforme for erhvervsekspertisecentre) forankret i lokale og regionale strategier for bæredygtig vækst, innovation og konkurrenceevne, der i fællesskab arbejder på tværnationale erhvervsprogrammer af høj kvalitet med fokus på at opfylde nuværende og nye sektorspecifikke færdighedsbehov |
| --- | --- |

2.2.2.

partnerskaber mellem udbydere af erhvervsuddannelse (platforme for erhvervsekspertisecentre) forankret i lokale og regionale strategier for bæredygtig vækst, innovation og konkurrenceevne, der i fællesskab arbejder på tværnationale erhvervsprogrammer af høj kvalitet med fokus på at opfylde nuværende og nye sektorspecifikke færdighedsbehov

| 2.2.3. | integrerede uddannelser (fælles masteruddannelser under Erasmus Mundus), der tilbydes af videregående uddannelsesinstitutioner, som er etableret i Europa og andre lande i verden, og som fremmer ekspertise inden for videregående uddannelse og verdensomspændende internationalisering. |
| --- | --- |

2.2.3.

integrerede uddannelser (fælles masteruddannelser under Erasmus Mundus), der tilbydes af videregående uddannelsesinstitutioner, som er etableret i Europa og andre lande i verden, og som fremmer ekspertise inden for videregående uddannelse og verdensomspændende internationalisering.

Det i punkt 2.2. omhandlede tiltag kan også støtte partnerskabsprojekter og -alliancer til fremme af ekspertise på skoleuddannelses- og voksenuddannelsesområderne.

| 2.3. | Innovationspartnerskaber: partnerskaber på uddannelses- og ungdomsområderne til udvikling af innovativ praksis, dvs.:






  2.3.1. | alliancer: strategisk samarbejde mellem nøgleaktører på uddannelses-, erhvervs- og forskningsområderne, der fremmer innovation og modernisering af uddannelsessystemerne |
| --- | --- | --- |

2.3.

Innovationspartnerskaber: partnerskaber på uddannelses- og ungdomsområderne til udvikling af innovativ praksis, dvs.:

2.3.1.

alliancer: strategisk samarbejde mellem nøgleaktører på uddannelses-, erhvervs- og forskningsområderne, der fremmer innovation og modernisering af uddannelsessystemerne

| 2.3.2. | projekter, der fremmer innovation, kreativitet, e-deltagelse og socialt iværksætteri på uddannelses- og ungdomsområderne. |
| --- | --- |

2.3.2.

projekter, der fremmer innovation, kreativitet, e-deltagelse og socialt iværksætteri på uddannelses- og ungdomsområderne.

| 2.4. | Almennyttige idrætsarrangementer: arrangementer, der enten afholdes i et enkelt land eller samtidigt i flere lande for at øge bevidstheden om idrættens rolle på forskellige områder såsom social inklusion, lige muligheder og sundhedsfremmende fysisk aktivitet. |
| --- | --- |

2.4.

Almennyttige idrætsarrangementer: arrangementer, der enten afholdes i et enkelt land eller samtidigt i flere lande for at øge bevidstheden om idrættens rolle på forskellige områder såsom social inklusion, lige muligheder og sundhedsfremmende fysisk aktivitet.

| 2.5. | Onlineplatforme og -værktøjer til virtuelt samarbejde på uddannelses- og ungdomsområderne. |
| --- | --- |

2.5.

Onlineplatforme og -værktøjer til virtuelt samarbejde på uddannelses- og ungdomsområderne.

3.   NØGLETILTAG 3 — STØTTE TIL POLITIKUDVIKLING OG SAMARBEJDE

| 3.1. | Udarbejdelse og gennemførelse af Unionens generelle og sektorspecifikke uddannelsesdagsordener, der består af en bred vifte af aktiviteter, som har til formål at inspirere og støtte politikker og strategier på uddannelses-, ungdoms- og idrætsområderne, herunder europæiske politiske dagsordener og strategier inden for de forskellige uddannelsessektorer samt på ungdoms- og idrætsområdet, herunder aktiviteter til støtte for det politiske samarbejde på europæisk plan. Dette tiltag omfatter også støtte til politikeksperimenter på europæisk plan, støtte til aktiviteter, der har til formål at adressere nye udfordringer inden for forskellige tematiske områder, samt støtte til videnindsamling, herunder undersøgelser og studier. |
| --- | --- |

3.1.

Udarbejdelse og gennemførelse af Unionens generelle og sektorspecifikke uddannelsesdagsordener, der består af en bred vifte af aktiviteter, som har til formål at inspirere og støtte politikker og strategier på uddannelses-, ungdoms- og idrætsområderne, herunder europæiske politiske dagsordener og strategier inden for de forskellige uddannelsessektorer samt på ungdoms- og idrætsområdet, herunder aktiviteter til støtte for det politiske samarbejde på europæisk plan. Dette tiltag omfatter også støtte til politikeksperimenter på europæisk plan, støtte til aktiviteter, der har til formål at adressere nye udfordringer inden for forskellige tematiske områder, samt støtte til videnindsamling, herunder undersøgelser og studier.

| 3.2. | Støtte til EU-værktøjer og -foranstaltninger, der fremmer kvaliteten, gennemsigtigheden og anerkendelsen af kompetencer, færdigheder og kvalifikationer, herunder aktiviteter, der har til formål at lette overførsel af merit, fremme kvalitetssikring, fremme validering af ikkeformel og uformel læring, herunder forvaltning af færdigheder og vejledning, samt støtte til relevante organer, netværk og værktøjer, der letter udveksling inden for gennemsigtighed og anerkendelse. |
| --- | --- |

3.2.

Støtte til EU-værktøjer og -foranstaltninger, der fremmer kvaliteten, gennemsigtigheden og anerkendelsen af kompetencer, færdigheder og kvalifikationer, herunder aktiviteter, der har til formål at lette overførsel af merit, fremme kvalitetssikring, fremme validering af ikkeformel og uformel læring, herunder forvaltning af færdigheder og vejledning, samt støtte til relevante organer, netværk og værktøjer, der letter udveksling inden for gennemsigtighed og anerkendelse.

| 3.3. | Politisk dialog på uddannelses-, ungdoms- og idrætsområderne og samarbejde med relevante interessenter, herunder en bred vifte af aktiviteter såsom konferencer og andre typer arrangementer, støtte til samarbejde med internationale organisationer samt støtte til funktionen af EU-ungdomsdialogen, EU-dækkende netværk og europæiske organisationer, der forfølger en generel EU-interesse. |
| --- | --- |

3.3.

Politisk dialog på uddannelses-, ungdoms- og idrætsområderne og samarbejde med relevante interessenter, herunder en bred vifte af aktiviteter såsom konferencer og andre typer arrangementer, støtte til samarbejde med internationale organisationer samt støtte til funktionen af EU-ungdomsdialogen, EU-dækkende netværk og europæiske organisationer, der forfølger en generel EU-interesse.

| 3.4. | Foranstaltninger, der bidrager til høj kvalitet og inklusion i gennemførelsen af programmet, herunder støtte til aktiviteter og organer, såsom ressourcecentre, infonet samt uddannelses- og samarbejdsaktiviteter, der forbedrer gennemførelsen af programmet, opbygger nationale agenturers kapacitet, styrker strategisk gennemførelse og udnytter potentialet hos tidligere deltagere i Erasmus+-programmet og andre informationsformidlere som positive rollemodeller. |
| --- | --- |

3.4.

Foranstaltninger, der bidrager til høj kvalitet og inklusion i gennemførelsen af programmet, herunder støtte til aktiviteter og organer, såsom ressourcecentre, infonet samt uddannelses- og samarbejdsaktiviteter, der forbedrer gennemførelsen af programmet, opbygger nationale agenturers kapacitet, styrker strategisk gennemførelse og udnytter potentialet hos tidligere deltagere i Erasmus+-programmet og andre informationsformidlere som positive rollemodeller.

| 3.5. | Samarbejde med andre EU-instrumenter og støtte til andre EU-politikker, herunder støtte til aktiviteter til fremme af synergi og komplementaritet med andre EU-instrumenter og nationale instrumenter samt fremme af samarbejde med de strukturer, der gennemfører sådanne instrumenter. |
| --- | --- |

3.5.

Samarbejde med andre EU-instrumenter og støtte til andre EU-politikker, herunder støtte til aktiviteter til fremme af synergi og komplementaritet med andre EU-instrumenter og nationale instrumenter samt fremme af samarbejde med de strukturer, der gennemfører sådanne instrumenter.

| 3.6. | Formidlings- og oplysningsaktiviteter, der har til formål at informere borgere og organisationer om -programmet og politikker på uddannelses-, ungdoms- og idrætsområderne. |
| --- | --- |

3.6.

Formidlings- og oplysningsaktiviteter, der har til formål at informere borgere og organisationer om -programmet og politikker på uddannelses-, ungdoms- og idrætsområderne.

4.   JEAN MONNET-TILTAG

| 4.1. | Jean Monnet-tiltaget på området for videregående uddannelse: støtte til videregående uddannelsesinstitutioner i og uden for Unionen gennem Jean Monnet-moduler, professorater og ekspertisecentre samt gennem Jean Monnet-projekter og netværksaktiviteter. |
| --- | --- |

4.1.

Jean Monnet-tiltaget på området for videregående uddannelse: støtte til videregående uddannelsesinstitutioner i og uden for Unionen gennem Jean Monnet-moduler, professorater og ekspertisecentre samt gennem Jean Monnet-projekter og netværksaktiviteter.

| 4.2. | Jean Monnet-tiltaget på andre uddannelsesområder: aktiviteter, der har til formål at fremme kendskabet til EU-spørgsmål på uddannelsesinstitutioner såsom skoler og erhvervsuddannelsesinstitutioner. |
| --- | --- |

4.2.

Jean Monnet-tiltaget på andre uddannelsesområder: aktiviteter, der har til formål at fremme kendskabet til EU-spørgsmål på uddannelsesinstitutioner såsom skoler og erhvervsuddannelsesinstitutioner.

| 4.3. | Støtte til de udpegede institutioner, der er omhandlet i artikel 8, litra c). |
| --- | --- |

4.3.

Støtte til de udpegede institutioner, der er omhandlet i artikel 8, litra c).

---

BILAG II

INDIKATORER

Målingerne af de kvantitative indikatorer opdeles, hvor det er relevant, efter land, køn og type af tiltag og aktivitet.

| 1. | Områder, der skal overvåges






  — | Deltagelse i læringsmobilitet |
| --- | --- | --- |

1.

—

Deltagelse i læringsmobilitet

| — | Organisationer og institutioner med en styrket europæisk og international dimension |
| --- | --- |

—

Organisationer og institutioner med en styrket europæisk og international dimension

| 2. | Elementer, der skal måles






  2.1. | Nøgletiltag 1 — læringsmobilitet






  2.1.1. | Antallet af deltagere i aktiviteter med henblik på læringsmobilitet under nøgletiltag 1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.

2.1.

Nøgletiltag 1 — læringsmobilitet

2.1.1.

Antallet af deltagere i aktiviteter med henblik på læringsmobilitet under nøgletiltag 1

| 2.1.2. | Antallet af organisationer og institutioner, der deltager i programmet under nøgletiltag 1 |
| --- | --- |

2.1.2.

Antallet af organisationer og institutioner, der deltager i programmet under nøgletiltag 1

| 2.1.3. | Antallet af deltagere i virtuelle læringsaktiviteter under nøgletiltag 1 |
| --- | --- |

2.1.3.

Antallet af deltagere i virtuelle læringsaktiviteter under nøgletiltag 1

| 2.1.4. | Andelen af deltagere, der mener, at de har haft gavn af deres deltagelse i aktiviteter med henblik på læringsmobilitet under nøgletiltag 1 |
| --- | --- |

2.1.4.

Andelen af deltagere, der mener, at de har haft gavn af deres deltagelse i aktiviteter med henblik på læringsmobilitet under nøgletiltag 1

| 2.1.5. | Andelen af deltagere, der mener, at deres europæiske tilhørsfølelse er blevet styrket af at deltage i aktiviteter under nøgletiltag 1 |
| --- | --- |

2.1.5.

Andelen af deltagere, der mener, at deres europæiske tilhørsfølelse er blevet styrket af at deltage i aktiviteter under nøgletiltag 1

| 2.2. | Nøgletiltag 2 — Samarbejde mellem organisationer og institutioner






  2.2.1. | Antallet af organisationer og institutioner, der deltager i programmet under nøgletiltag 2 |
| --- | --- | --- |

2.2.

Nøgletiltag 2 — Samarbejde mellem organisationer og institutioner

2.2.1.

Antallet af organisationer og institutioner, der deltager i programmet under nøgletiltag 2

| 2.2.2. | Andelen af organisationer og institutioner, der mener, at de har udviklet praksis af høj kvalitet som følge af deres deltagelse i nøgletiltag 2 |
| --- | --- |

2.2.2.

Andelen af organisationer og institutioner, der mener, at de har udviklet praksis af høj kvalitet som følge af deres deltagelse i nøgletiltag 2

| 2.2.3. | Antallet af brugere af virtuelle samarbejdsplatforme, der modtager støtte under nøgletiltag 2 |
| --- | --- |

2.2.3.

Antallet af brugere af virtuelle samarbejdsplatforme, der modtager støtte under nøgletiltag 2

| 2.3. | Nøgletiltag 3 — Støtte til politikudvikling og samarbejde






  2.3.1. | Antallet af organisationer og institutioner, der deltager i tilskudstiltag under nøgletiltag 3 |
| --- | --- | --- |

2.3.

Nøgletiltag 3 — Støtte til politikudvikling og samarbejde

2.3.1.

Antallet af organisationer og institutioner, der deltager i tilskudstiltag under nøgletiltag 3

| 2.4. | Inklusion






  2.4.1. | Antallet af personer med færre muligheder, der deltager i aktiviteter under nøgletiltag 1 |
| --- | --- | --- |

2.4.

Inklusion

2.4.1.

Antallet af personer med færre muligheder, der deltager i aktiviteter under nøgletiltag 1

| 2.4.2. | Antallet af førstegangsdeltagende organisationer og institutioner, der deltager i programmet under nøgletiltag 1 og 2 |
| --- | --- |

2.4.2.

Antallet af førstegangsdeltagende organisationer og institutioner, der deltager i programmet under nøgletiltag 1 og 2

| 2.5. | Forenkling






  2.5.1. | Antallet af mindre partnerskaber, der modtager støtte under nøgletiltag 2 |
| --- | --- | --- |

2.5.

Forenkling

2.5.1.

Antallet af mindre partnerskaber, der modtager støtte under nøgletiltag 2

| 2.5.2. | Andelen af organisationer og institutioner, der mener, at procedurerne for deltagelse i programmet er forholdsmæssige og enkle |
| --- | --- |

2.5.2.

Andelen af organisationer og institutioner, der mener, at procedurerne for deltagelse i programmet er forholdsmæssige og enkle

| 2.6. | Klimabidrag






  2.6.1. | Andelen af aktiviteter, der omhandler klimamål under nøgletiltag 1 |
| --- | --- | --- |

2.6.

Klimabidrag

2.6.1.

Andelen af aktiviteter, der omhandler klimamål under nøgletiltag 1

| 2.6.2. | Andelen af projekter, der omhandler klimamål under nøgletiltag 2. |
| --- | --- |

2.6.2.

Andelen af projekter, der omhandler klimamål under nøgletiltag 2.

---

| 28.5.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 189/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 189/34

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) 2021/818

af 20. maj 2021

om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2021-2027) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1295/2013

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 167, stk. 5, og artikel 173, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter den almindelige lovgivningsprocedure (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kultur, kunst, kulturarv og kulturel mangfoldighed er af stor værdi for det europæiske samfund ud fra et kulturelt, uddannelsesmæssigt, demokratisk, miljømæssigt, socialt, menneskeretligt og økonomisk synspunkt og bør fremmes og støttes. Både i Romerklæringen af 25. marts 2017 og under Det Europæiske Råd den 14. og 15. december 2017 erklæredes det, at uddannelse og kultur er nøglen til at opbygge rummelige og sammenhængende samfund for alle og til at bevare den europæiske konkurrenceevne. |
| --- | --- |

(1)

Kultur, kunst, kulturarv og kulturel mangfoldighed er af stor værdi for det europæiske samfund ud fra et kulturelt, uddannelsesmæssigt, demokratisk, miljømæssigt, socialt, menneskeretligt og økonomisk synspunkt og bør fremmes og støttes. Både i Romerklæringen af 25. marts 2017 og under Det Europæiske Råd den 14. og 15. december 2017 erklæredes det, at uddannelse og kultur er nøglen til at opbygge rummelige og sammenhængende samfund for alle og til at bevare den europæiske konkurrenceevne.

| (2) | I artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) anføres det, at Unionen bygger på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører et mindretal. Disse værdier er fælles for medlemsstaterne i et samfund, hvor pluralisme, ikkeforskelsbehandling, tolerance, retfærdighed, solidaritet og ligestilling mellem kvinder og mænd er gældende. Disse værdier er yderligere bekræftet og formuleret i de rettigheder, friheder og principper, der er nedfældet i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (chartret), der har samme juridiske værdi som traktaterne, jf. artikel 6 i TEU. Navnlig er ytrings- og informationsfriheden og friheden for kunst og videnskab nedfældet i henholdsvis chartrets artikel 11 og 13. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) anføres det, at Unionen bygger på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører et mindretal. Disse værdier er fælles for medlemsstaterne i et samfund, hvor pluralisme, ikkeforskelsbehandling, tolerance, retfærdighed, solidaritet og ligestilling mellem kvinder og mænd er gældende. Disse værdier er yderligere bekræftet og formuleret i de rettigheder, friheder og principper, der er nedfældet i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (chartret), der har samme juridiske værdi som traktaterne, jf. artikel 6 i TEU. Navnlig er ytrings- og informationsfriheden og friheden for kunst og videnskab nedfældet i henholdsvis chartrets artikel 11 og 13.

| (3) | I artikel 3 i TEU fastsættes det yderligere, at Unionens mål er at fremme freden, sine værdier og befolkningernes velfærd, og at den bl.a. skal respektere medlemsstaternes rige kulturelle og sproglige mangfoldighed og sikre, at den europæiske kulturarv beskyttes og udvikles. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 3 i TEU fastsættes det yderligere, at Unionens mål er at fremme freden, sine værdier og befolkningernes velfærd, og at den bl.a. skal respektere medlemsstaternes rige kulturelle og sproglige mangfoldighed og sikre, at den europæiske kulturarv beskyttes og udvikles.

| (4) | Meddelelsen fra Kommissionen af 22. maj 2018 med titlen »En ny europæisk kulturdagsorden« fastsætter desuden mål for de kulturelle og kreative sektorer. Den sigter mod at udnytte styrkerne ved kultur og kulturel mangfoldighed til at skabe social samhørighed og social velfærd ved at fremme den grænseoverskridende dimension af de kulturelle og kreative sektorer og fremme deres evne til at vokse, til at opmuntre til kulturbaseret kreativitet inden for uddannelse og innovation, til at skabe beskæftigelse og vækst samt til at styrke internationale kulturelle forbindelser. Sammen med andre af Unionens programmer og fonde vil programmet Et Kreativt Europa (»programmet«) støtte den nye europæiske kulturdagsorden. Kulturens og den kunstneriske udfoldelses iboende værdi bør bevares og fremmes, og kunstnerisk virksomhed bør være af central betydning for programmet. Dette er også i overensstemmelse med UNESCO's konvention fra 2005 om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed, der trådte i kraft den 18. marts 2007, og som Unionen og dens medlemsstater er parter i. |
| --- | --- |

(4)

Meddelelsen fra Kommissionen af 22. maj 2018 med titlen »En ny europæisk kulturdagsorden« fastsætter desuden mål for de kulturelle og kreative sektorer. Den sigter mod at udnytte styrkerne ved kultur og kulturel mangfoldighed til at skabe social samhørighed og social velfærd ved at fremme den grænseoverskridende dimension af de kulturelle og kreative sektorer og fremme deres evne til at vokse, til at opmuntre til kulturbaseret kreativitet inden for uddannelse og innovation, til at skabe beskæftigelse og vækst samt til at styrke internationale kulturelle forbindelser. Sammen med andre af Unionens programmer og fonde vil programmet Et Kreativt Europa (»programmet«) støtte den nye europæiske kulturdagsorden. Kulturens og den kunstneriske udfoldelses iboende værdi bør bevares og fremmes, og kunstnerisk virksomhed bør være af central betydning for programmet. Dette er også i overensstemmelse med UNESCO's konvention fra 2005 om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed, der trådte i kraft den 18. marts 2007, og som Unionen og dens medlemsstater er parter i.

| (5) | For at fremme dette fælles område med kulturel mangfoldighed for Europas befolkning er det vigtigt at fremme den tværnationale udbredelse af kunstneriske og kulturelle værker, samlinger og produkter ved at tilskynde til dialog og kulturel udveksling samt tværnational mobilitet for kunstnere og fagfolk på det kulturelle og kreative område. |
| --- | --- |

(5)

For at fremme dette fælles område med kulturel mangfoldighed for Europas befolkning er det vigtigt at fremme den tværnationale udbredelse af kunstneriske og kulturelle værker, samlinger og produkter ved at tilskynde til dialog og kulturel udveksling samt tværnational mobilitet for kunstnere og fagfolk på det kulturelle og kreative område.

| (6) | Beskyttelse og forbedring af kulturarven fremmer fri deltagelse i kulturlivet i overensstemmelse med De Forenede Nationers (FN’s) verdenserklæring om menneskerettigheder og den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder. Kulturarven spiller derfor en vigtig rolle i opbygningen af et fredeligt og demokratisk samfund, i processerne for bæredygtig udvikling og ved fremme af den kulturelle mangfoldighed. |
| --- | --- |

(6)

Beskyttelse og forbedring af kulturarven fremmer fri deltagelse i kulturlivet i overensstemmelse med De Forenede Nationers (FN’s) verdenserklæring om menneskerettigheder og den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder. Kulturarven spiller derfor en vigtig rolle i opbygningen af et fredeligt og demokratisk samfund, i processerne for bæredygtig udvikling og ved fremme af den kulturelle mangfoldighed.

| (7) | Fremme af den europæiske kulturelle mangfoldighed er baseret på friheden til kunstnerisk udfoldelse, kunstneres og kulturaktørers kapacitet og kompetencer, eksistensen af blomstrende og modstandsdygtige kulturelle og kreative sektorer og kunstneres og kulturaktørers evne til at skabe, forny og producere deres værker og distribuere dem til et større og mere forskelligartet europæisk publikum. Dette udvider de kulturelle og kreative sektorers forretningspotentiale, øger adgang til og fremme af kreativt indhold, kunstrelateret forskning og kreativitet og bidrager til bæredygtig vækst og jobskabelse. Desuden bidrager fremme af kreativitet og ny viden til at styrke konkurrenceevnen og til at sætte gang i innovationen i de industrielle værdikæder. Unionens rige kulturelle og sproglige mangfoldighed er et vigtigt aktiv for det europæiske projekt. Samtidig er det europæiske kulturelle og kreative marked kendetegnet ved særlige geografiske forhold, sproglige forhold eller begge, hvilket kan forårsage markedsfragmentering. Der er derfor behov for at fortsætte bestræbelserne på at sikre, at de kulturelle og kreative sektorer fuldt ud drager fordel af Unionens indre marked og navnlig af det digitale indre marked. |
| --- | --- |

(7)

Fremme af den europæiske kulturelle mangfoldighed er baseret på friheden til kunstnerisk udfoldelse, kunstneres og kulturaktørers kapacitet og kompetencer, eksistensen af blomstrende og modstandsdygtige kulturelle og kreative sektorer og kunstneres og kulturaktørers evne til at skabe, forny og producere deres værker og distribuere dem til et større og mere forskelligartet europæisk publikum. Dette udvider de kulturelle og kreative sektorers forretningspotentiale, øger adgang til og fremme af kreativt indhold, kunstrelateret forskning og kreativitet og bidrager til bæredygtig vækst og jobskabelse. Desuden bidrager fremme af kreativitet og ny viden til at styrke konkurrenceevnen og til at sætte gang i innovationen i de industrielle værdikæder. Unionens rige kulturelle og sproglige mangfoldighed er et vigtigt aktiv for det europæiske projekt. Samtidig er det europæiske kulturelle og kreative marked kendetegnet ved særlige geografiske forhold, sproglige forhold eller begge, hvilket kan forårsage markedsfragmentering. Der er derfor behov for at fortsætte bestræbelserne på at sikre, at de kulturelle og kreative sektorer fuldt ud drager fordel af Unionens indre marked og navnlig af det digitale indre marked.

| (8) | Den digitale omstilling udgør et paradigmeskift for de kulturelle og kreative sektorer. Den har ændret vaner, relationer og produktions- og forbrugsmodeller. Dette indebærer en række udfordringer. Samtidig giver den digitale omstilling de kulturelle og kreative sektorer nye muligheder med hensyn til skabelse af, distribution af og adgang til europæiske værker, hvilket gavner det europæiske samfund som helhed. Programmet bør tilskynde de kulturelle og kreative sektorer til at udnytte disse muligheder. |
| --- | --- |

(8)

Den digitale omstilling udgør et paradigmeskift for de kulturelle og kreative sektorer. Den har ændret vaner, relationer og produktions- og forbrugsmodeller. Dette indebærer en række udfordringer. Samtidig giver den digitale omstilling de kulturelle og kreative sektorer nye muligheder med hensyn til skabelse af, distribution af og adgang til europæiske værker, hvilket gavner det europæiske samfund som helhed. Programmet bør tilskynde de kulturelle og kreative sektorer til at udnytte disse muligheder.

| (9) | Programmet bør tage hensyn til de kulturelle og kreative sektorers dobbelte karakter og anerkende både kulturens iboende og kunstneriske værdi og disse sektorers økonomiske værdi, herunder disse sektorers bredere samfundsmæssige bidrag til vækst, konkurrenceevne, kreativitet og innovation. Programmet bør også tage hensyn til kulturens positive virkning på interkulturel dialog, social samhørighed og formidling af viden. Dette kræver stærke europæiske kulturelle og kreative sektorer, navnlig en dynamisk europæisk audiovisuel industri med tanke på dens evne til at nå ud til et forskelligartet publikum og dens økonomiske betydning, herunder dens økonomiske betydning for andre kreative sektorer. Imidlertid er konkurrencen på de globale audiovisuelle markeder blevet yderligere intensiveret som følge af uddybningen af den digitale omstilling, f.eks. ændringer i medieproduktion og -forbrug samt globale platformes styrkede position, hvad angår distribution af indhold. Der er derfor behov for at øge støtten til den europæiske industri. |
| --- | --- |

(9)

Programmet bør tage hensyn til de kulturelle og kreative sektorers dobbelte karakter og anerkende både kulturens iboende og kunstneriske værdi og disse sektorers økonomiske værdi, herunder disse sektorers bredere samfundsmæssige bidrag til vækst, konkurrenceevne, kreativitet og innovation. Programmet bør også tage hensyn til kulturens positive virkning på interkulturel dialog, social samhørighed og formidling af viden. Dette kræver stærke europæiske kulturelle og kreative sektorer, navnlig en dynamisk europæisk audiovisuel industri med tanke på dens evne til at nå ud til et forskelligartet publikum og dens økonomiske betydning, herunder dens økonomiske betydning for andre kreative sektorer. Imidlertid er konkurrencen på de globale audiovisuelle markeder blevet yderligere intensiveret som følge af uddybningen af den digitale omstilling, f.eks. ændringer i medieproduktion og -forbrug samt globale platformes styrkede position, hvad angår distribution af indhold. Der er derfor behov for at øge støtten til den europæiske industri.

| (10) | Som EU-aktionen vedrørende de europæiske kulturhovedstæder, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 445/2014/EU (4), (»de europæiske kulturhovedstæder«) illustrerer, spiller de kulturelle og kreative sektorer en vigtig rolle med hensyn til at styrke og puste nyt liv i Unionens territorier. På denne måde er de kulturelle og kreative sektorer centrale drivkræfter for fremme af kvalitetsbaseret turisme samt regional, lokal og bymæssig udvikling i hele Unionen. |
| --- | --- |

(10)

Som EU-aktionen vedrørende de europæiske kulturhovedstæder, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 445/2014/EU (4), (»de europæiske kulturhovedstæder«) illustrerer, spiller de kulturelle og kreative sektorer en vigtig rolle med hensyn til at styrke og puste nyt liv i Unionens territorier. På denne måde er de kulturelle og kreative sektorer centrale drivkræfter for fremme af kvalitetsbaseret turisme samt regional, lokal og bymæssig udvikling i hele Unionen.

| (11) | For at programmet skal kunne virke, bør det tage hensyn til den specifikke karakter af og de specifikke udfordringer for de forskellige kulturelle og kreative sektorer, deres forskellige målgrupper og deres særlige behov gennem skræddersyede tilgange inden for et programområde, der er dedikeret til den audiovisuelle sektor (»programområdet Media«), et programområde, der er dedikeret til de andre kulturelle og kreative sektorer (»programområdet Kultur«) og et tværsektorielt programområde (»det tværsektorielle programområde«). |
| --- | --- |

(11)

For at programmet skal kunne virke, bør det tage hensyn til den specifikke karakter af og de specifikke udfordringer for de forskellige kulturelle og kreative sektorer, deres forskellige målgrupper og deres særlige behov gennem skræddersyede tilgange inden for et programområde, der er dedikeret til den audiovisuelle sektor (»programområdet Media«), et programområde, der er dedikeret til de andre kulturelle og kreative sektorer (»programområdet Kultur«) og et tværsektorielt programområde (»det tværsektorielle programområde«).

| (12) | Programmet bør støtte aktioner og aktiviteter med en europæisk merværdi, som supplerer regionale, nationale og internationale programmer og politikker samt andre EU-programmer og -politikker og har en positiv virkning på de europæiske borgere, og bør støtte udvikling og fremme af tværnationalt samarbejde og tværnationale udvekslinger inden for de kulturelle og kreative sektorer. Gennem disse aktioner og aktiviteter bidrager programmet til at styrke europæisk identitet og europæiske værdier og samtidig fremme kulturel og sproglig mangfoldighed. |
| --- | --- |

(12)

Programmet bør støtte aktioner og aktiviteter med en europæisk merværdi, som supplerer regionale, nationale og internationale programmer og politikker samt andre EU-programmer og -politikker og har en positiv virkning på de europæiske borgere, og bør støtte udvikling og fremme af tværnationalt samarbejde og tværnationale udvekslinger inden for de kulturelle og kreative sektorer. Gennem disse aktioner og aktiviteter bidrager programmet til at styrke europæisk identitet og europæiske værdier og samtidig fremme kulturel og sproglig mangfoldighed.

| (13) | Musik i alle dens former og udtryk, og især moderne musik og livemusik, er en væsentlig del af Unionens kulturelle, kunstneriske og økonomiske landskab og arv. Den indgår som et element i social samhørighed og udgør et centralt middel til at styrke økonomisk og kulturel udvikling. Programområdet Kultur bør derfor tage musikbranchen i betragtning. |
| --- | --- |

(13)

Musik i alle dens former og udtryk, og især moderne musik og livemusik, er en væsentlig del af Unionens kulturelle, kunstneriske og økonomiske landskab og arv. Den indgår som et element i social samhørighed og udgør et centralt middel til at styrke økonomisk og kulturel udvikling. Programområdet Kultur bør derfor tage musikbranchen i betragtning.

| (14) | Programområdet Kultur bør anspore til netværkssamarbejde mellem kreative samfund og fremme grænseoverskridende og tværfagligt samarbejde ved hjælp af forskellige færdigheder såsom kunstneriske, kreative, digitale og teknologiske færdigheder. |
| --- | --- |

(14)

Programområdet Kultur bør anspore til netværkssamarbejde mellem kreative samfund og fremme grænseoverskridende og tværfagligt samarbejde ved hjælp af forskellige færdigheder såsom kunstneriske, kreative, digitale og teknologiske færdigheder.

| (15) | Det tværsektorielle programområde sigter mod at udnytte potentialet for samarbejde mellem forskellige kulturelle og kreative sektorer samt at håndtere de fælles udfordringer, som de står over for. Der kan opnås fordele i form af videnoverførsel og administrativ effektivitet ved en fælles tværgående tilgang. I den forbindelse bidrager programkontorerne til at nå programmets mål og dets gennemførelse. |
| --- | --- |

(15)

Det tværsektorielle programområde sigter mod at udnytte potentialet for samarbejde mellem forskellige kulturelle og kreative sektorer samt at håndtere de fælles udfordringer, som de står over for. Der kan opnås fordele i form af videnoverførsel og administrativ effektivitet ved en fælles tværgående tilgang. I den forbindelse bidrager programkontorerne til at nå programmets mål og dets gennemførelse.

| (16) | Det er nødvendigt med en EU-indsats i den audiovisuelle sektor for at supplere Unionens politikker vedrørende det digitale indre marked. Dette vedrører navnlig moderniseringen af den ophavsretlige ramme ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/789 (5) og (EU) 2019/790 (6) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU (7), ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/1808 (8). Direktiv (EU) 2019/789 og (EU) 2019/790 tilstræber at styrke kapaciteten hos europæiske audiovisuelle aktører til at skabe, finansiere, producere og formidle værker, der indtager en fremtrædende plads i forskellige medier (f.eks. TV, biografer eller video on demand), og som er tilgængelige og tiltrækker publikum i et mere åbent og konkurrencepræget marked i og uden for Europa. Disse direktiver har også til formål at skabe en velfungerende markedsplads for skabende kunstnere og rettighedshavere, navnlig for pressepublikationer og onlineplatforme, og sikre rimeligt vederlag til ophavsmænd og udøvende kunstnere, hvilket er aspekter, der bør tages hensyn til i hele programmet. Desuden bør støtten øges for at tage højde for den seneste markedsudvikling, navnlig globale distributionsplatformes styrkede position sammenlignet med de nationale TV-selskaber, der traditionelt investerer i produktionen af europæiske værker. Eftersom som markedsforholdene og audiovisuelle aktører fortsat udvikler sig, bør der fastsættes specifikke kriterier for definitionen af uafhængige produktionsselskaber i forbindelse med gennemførelsen af programmet. |
| --- | --- |

(16)

Det er nødvendigt med en EU-indsats i den audiovisuelle sektor for at supplere Unionens politikker vedrørende det digitale indre marked. Dette vedrører navnlig moderniseringen af den ophavsretlige ramme ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/789 (5) og (EU) 2019/790 (6) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU (7), ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/1808 (8). Direktiv (EU) 2019/789 og (EU) 2019/790 tilstræber at styrke kapaciteten hos europæiske audiovisuelle aktører til at skabe, finansiere, producere og formidle værker, der indtager en fremtrædende plads i forskellige medier (f.eks. TV, biografer eller video on demand), og som er tilgængelige og tiltrækker publikum i et mere åbent og konkurrencepræget marked i og uden for Europa. Disse direktiver har også til formål at skabe en velfungerende markedsplads for skabende kunstnere og rettighedshavere, navnlig for pressepublikationer og onlineplatforme, og sikre rimeligt vederlag til ophavsmænd og udøvende kunstnere, hvilket er aspekter, der bør tages hensyn til i hele programmet. Desuden bør støtten øges for at tage højde for den seneste markedsudvikling, navnlig globale distributionsplatformes styrkede position sammenlignet med de nationale TV-selskaber, der traditionelt investerer i produktionen af europæiske værker. Eftersom som markedsforholdene og audiovisuelle aktører fortsat udvikler sig, bør der fastsættes specifikke kriterier for definitionen af uafhængige produktionsselskaber i forbindelse med gennemførelsen af programmet.

| (17) | Programmet bør gøre det muligt for organisationer i den kulturelle og kreative sektor at deltage heri så bredt som muligt og for disse organisationer at få adgang til programmet på den bredest mulige måde, uanset deres geografiske oprindelse Programmet bør støtte disse organisationer og de bedste talenter, uanset hvor de befinder sig, så de kan være aktive på tværs af grænser og internationalt. Programområdet Media bør tage hensyn til forskelle imellem landene for så vidt angår produktion og distribution af audiovisuelt indhold samt adgang til audiovisuelt indhold og tendenser vedrørende forbrug af audiovisuelt indhold, navnlig deres sproglige og geografiske karakteristika, og derved skabe mere lige vilkår, udvide deltagelsen af og øge samarbejdet mellem medlemsstater med forskellige audiovisuelle kapaciteter og støtte europæiske talenter, uanset hvor de befinder sig, så de kan være aktive på tværs af grænser og internationalt. Der bør også tages hensyn til de særlige forhold i regionerne i den yderste periferi, jf. artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF). |
| --- | --- |

(17)

Programmet bør gøre det muligt for organisationer i den kulturelle og kreative sektor at deltage heri så bredt som muligt og for disse organisationer at få adgang til programmet på den bredest mulige måde, uanset deres geografiske oprindelse Programmet bør støtte disse organisationer og de bedste talenter, uanset hvor de befinder sig, så de kan være aktive på tværs af grænser og internationalt. Programområdet Media bør tage hensyn til forskelle imellem landene for så vidt angår produktion og distribution af audiovisuelt indhold samt adgang til audiovisuelt indhold og tendenser vedrørende forbrug af audiovisuelt indhold, navnlig deres sproglige og geografiske karakteristika, og derved skabe mere lige vilkår, udvide deltagelsen af og øge samarbejdet mellem medlemsstater med forskellige audiovisuelle kapaciteter og støtte europæiske talenter, uanset hvor de befinder sig, så de kan være aktive på tværs af grænser og internationalt. Der bør også tages hensyn til de særlige forhold i regionerne i den yderste periferi, jf. artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF).

| (18) | De særlige aktioner under programmet såsom EU-tiltaget vedrørende det europæiske kulturarvsmærke, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1194/2011/EU (9), (»det europæiske kulturarvsmærke«), de europæiske kulturarvsdage, europæiske priser for moderne musik, rock- og popmusik, litteratur, kulturarv og arkitektur og de europæiske kulturhovedstæder er nået direkte ud til millioner af europæiske borgere, har demonstreret de sociale og økonomiske gevinster ved europæiske kulturpolitikker og bør derfor fortsættes og udvides, når det er muligt. Programområdet Kultur bør støtte netværksaktiviteter mellem steder, der har fået tildelt det europæiske kulturarvsmærke. Muligheden for at udvide de europæiske priser til nye områder og sektorer, navnlig teater, bør også overvejes. |
| --- | --- |

(18)

De særlige aktioner under programmet såsom EU-tiltaget vedrørende det europæiske kulturarvsmærke, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1194/2011/EU (9), (»det europæiske kulturarvsmærke«), de europæiske kulturarvsdage, europæiske priser for moderne musik, rock- og popmusik, litteratur, kulturarv og arkitektur og de europæiske kulturhovedstæder er nået direkte ud til millioner af europæiske borgere, har demonstreret de sociale og økonomiske gevinster ved europæiske kulturpolitikker og bør derfor fortsættes og udvides, når det er muligt. Programområdet Kultur bør støtte netværksaktiviteter mellem steder, der har fået tildelt det europæiske kulturarvsmærke. Muligheden for at udvide de europæiske priser til nye områder og sektorer, navnlig teater, bør også overvejes.

| (19) | Kultur er nøglen til at styrke rummelige og sammenhængende samfund. I forbindelse med migrationsspørgsmål og integrationsudfordringer spiller kultur en grundlæggende rolle med hensyn til at tilbyde muligheder for interkulturel dialog og at integrere migranter og flygtninge og hjælpe dem med at føle sig som en del af værtssamfundet og udvikle gode relationer mellem migranter og nye samfund. |
| --- | --- |

(19)

Kultur er nøglen til at styrke rummelige og sammenhængende samfund. I forbindelse med migrationsspørgsmål og integrationsudfordringer spiller kultur en grundlæggende rolle med hensyn til at tilbyde muligheder for interkulturel dialog og at integrere migranter og flygtninge og hjælpe dem med at føle sig som en del af værtssamfundet og udvikle gode relationer mellem migranter og nye samfund.

| (20) | For at bidrage til et rummeligt samfund bør programmet fremme og øge den kulturelle deltagelse i hele Unionen, navnlig for så vidt angår personer med handicap og personer fra dårligt stillede grupper. |
| --- | --- |

(20)

For at bidrage til et rummeligt samfund bør programmet fremme og øge den kulturelle deltagelse i hele Unionen, navnlig for så vidt angår personer med handicap og personer fra dårligt stillede grupper.

| (21) | I overensstemmelse med Davoserklæringen af 22. januar 2018 med titlen »Towards a high-quality Baukultur for Europe« (»Baukultur« af høj kvalitet for Europa) bør der tages skridt til at fremme en ny, integreret tilgang til udformning af et bygget miljø af høj kvalitet, som er forankret i kulturen, som styrker social samhørighed, som sikrer et bæredygtigt miljø og som bidrager til sundhed og velfærd i befolkningen som helhed. Ved denne tilgang bør der ikke udelukkende lægges vægt på byområder, men også på perifere områders og landdistrikters sammenkobling. Begrebet baukultur omfatter alle faktorer, der har en direkte indflydelse på livskvaliteten for borgere og lokalsamfund, og derved fremmer inklusion, sammenhængskraft og bæredygtighed på meget konkret vis. |
| --- | --- |

(21)

I overensstemmelse med Davoserklæringen af 22. januar 2018 med titlen »Towards a high-quality Baukultur for Europe« (»Baukultur« af høj kvalitet for Europa) bør der tages skridt til at fremme en ny, integreret tilgang til udformning af et bygget miljø af høj kvalitet, som er forankret i kulturen, som styrker social samhørighed, som sikrer et bæredygtigt miljø og som bidrager til sundhed og velfærd i befolkningen som helhed. Ved denne tilgang bør der ikke udelukkende lægges vægt på byområder, men også på perifere områders og landdistrikters sammenkobling. Begrebet baukultur omfatter alle faktorer, der har en direkte indflydelse på livskvaliteten for borgere og lokalsamfund, og derved fremmer inklusion, sammenhængskraft og bæredygtighed på meget konkret vis.

| (22) | Ytringsfrihed og kunstnerisk frihed er kernen i dynamiske kulturelle og kreative sektorer. Navnlig nyhedsmediesektoren har brug for et frit, mangfoldigt og pluralistisk medielandskab. Sammen med direktiv 2010/13/EU bør programmet således fremme et frit, mangfoldigt og pluralistisk medielandskab og tilskynde til krydsninger og tværgående aktiviteter til støtte for nyhedsmediesektoren. Programmet bør yde støtte til nye mediefagfolk og styrke udviklingen af kritisk tænkning blandt borgerne ved at fremme mediekendskab. |
| --- | --- |

(22)

Ytringsfrihed og kunstnerisk frihed er kernen i dynamiske kulturelle og kreative sektorer. Navnlig nyhedsmediesektoren har brug for et frit, mangfoldigt og pluralistisk medielandskab. Sammen med direktiv 2010/13/EU bør programmet således fremme et frit, mangfoldigt og pluralistisk medielandskab og tilskynde til krydsninger og tværgående aktiviteter til støtte for nyhedsmediesektoren. Programmet bør yde støtte til nye mediefagfolk og styrke udviklingen af kritisk tænkning blandt borgerne ved at fremme mediekendskab.

| (23) | Programmet bør også stimulere interessen for og forbedre adgangen til europæiske audiovisuelle værker, navnlig gennem foranstaltninger til publikumsudvikling, herunder filmkundskab. |
| --- | --- |

(23)

Programmet bør også stimulere interessen for og forbedre adgangen til europæiske audiovisuelle værker, navnlig gennem foranstaltninger til publikumsudvikling, herunder filmkundskab.

| (24) | Kunstneres og kulturarbejderes mobilitet på tværs af grænserne under programområdet Kultur kan bidrage til bedre forbundne, stærkere og mere bæredygtige kulturelle og kreative sektorer i Unionen, da dette er en måde at fremskynde udvikling af færdigheder og læringskurven i de kulturelle og kreative sektorer, at forbedre interkulturel bevidsthed og at fremme grænseoverskridende fælles skabelse, samproduktion og udbredelse og formidling af værker. |
| --- | --- |

(24)

Kunstneres og kulturarbejderes mobilitet på tværs af grænserne under programområdet Kultur kan bidrage til bedre forbundne, stærkere og mere bæredygtige kulturelle og kreative sektorer i Unionen, da dette er en måde at fremskynde udvikling af færdigheder og læringskurven i de kulturelle og kreative sektorer, at forbedre interkulturel bevidsthed og at fremme grænseoverskridende fælles skabelse, samproduktion og udbredelse og formidling af værker.

| (25) | Samarbejdsprojekterne, navnlig mindre projekter, bør i betragtning af de særlige forhold, der gør sig gældende for de kulturelle og kreative sektorer, være kernen i programområdet Kultur. Kommissionen bør derfor lette deltagelsen i programmet ved at gennemføre en væsentlig forenkling af de bureaukratiske procedurer, hovedsagelig i ansøgningsfasen, og, for mindre projekters vedkommende, ved at muliggøre højere medfinansieringssatser. |
| --- | --- |

(25)

Samarbejdsprojekterne, navnlig mindre projekter, bør i betragtning af de særlige forhold, der gør sig gældende for de kulturelle og kreative sektorer, være kernen i programområdet Kultur. Kommissionen bør derfor lette deltagelsen i programmet ved at gennemføre en væsentlig forenkling af de bureaukratiske procedurer, hovedsagelig i ansøgningsfasen, og, for mindre projekters vedkommende, ved at muliggøre højere medfinansieringssatser.

| (26) | I tråd med artikel 8 og 10 i TEUF bør programmet i alle sine aktiviteter støtte integration af kønsaspektet og af målsætningerne om ikkeforskelsbehandling og bør, når det er relevant, fastsætte passende kriterier for kønsbalance. Kvinder er aktivt engageret i kulturelle og kreative sektorer som forfattere, fagfolk, lærere, kunstnere og publikum. Det er imidlertid mindre sandsynligt, at kvinder beklæder stillinger med beslutningsansvar i kulturelle, kunstneriske og kreative institutioner. Derfor bør programmet fremme kvindelige talenter for at støtte kvinders kunstneriske og erhvervsmæssige karrierer. |
| --- | --- |

(26)

I tråd med artikel 8 og 10 i TEUF bør programmet i alle sine aktiviteter støtte integration af kønsaspektet og af målsætningerne om ikkeforskelsbehandling og bør, når det er relevant, fastsætte passende kriterier for kønsbalance. Kvinder er aktivt engageret i kulturelle og kreative sektorer som forfattere, fagfolk, lærere, kunstnere og publikum. Det er imidlertid mindre sandsynligt, at kvinder beklæder stillinger med beslutningsansvar i kulturelle, kunstneriske og kreative institutioner. Derfor bør programmet fremme kvindelige talenter for at støtte kvinders kunstneriske og erhvervsmæssige karrierer.

| (27) | Under hensyntagen til den fælles meddelelse af 8. juni 2016 med titlen »En EU-strategi for internationale kulturelle forbindelser«, som blev godkendt ved Europa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2017 om mandatet med henblik på trepartsmødet om 2018-budgetforslaget (10), og Rådets konklusioner af 24. maj 2017 om en strategisk EU-tilgang til internationale kulturelle forbindelser bør europæiske finansieringsinstrumenter og især programmet anerkende betydningen af kulturen i internationale forbindelser samt dens rolle i forbindelse med fremme af europæiske værdier ved hjælp af særlige og målrettede aktioner, der er udformet til at have en klar EU-indvirkning på den globale scene. |
| --- | --- |

(27)

Under hensyntagen til den fælles meddelelse af 8. juni 2016 med titlen »En EU-strategi for internationale kulturelle forbindelser«, som blev godkendt ved Europa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2017 om mandatet med henblik på trepartsmødet om 2018-budgetforslaget (10), og Rådets konklusioner af 24. maj 2017 om en strategisk EU-tilgang til internationale kulturelle forbindelser bør europæiske finansieringsinstrumenter og især programmet anerkende betydningen af kulturen i internationale forbindelser samt dens rolle i forbindelse med fremme af europæiske værdier ved hjælp af særlige og målrettede aktioner, der er udformet til at have en klar EU-indvirkning på den globale scene.

| (28) | I tråd med meddelelsen fra Kommissionen af 22. juli 2014 med titlen »På vej mod en integreret tilgang til kulturarv i Europa« bør de relevante politikker og instrumenter sikre de varige resultater af det europæiske år for kulturarv 2018, som på en vellykket og effektiv måde integrerede kultur i andre politikområder, navnlig gennem en deltagelsesbaseret tilgang til forvaltning, ved at frembringe den langsigtede og bæredygtige værdi af Europas kulturarv og udvikle en mere integreret tilgang til dens bevarelse og værdsættelse og støtte til den bæredygtige beskyttelse, genopbygningen, tilpasningen til nye anvendelser og fremme af dens værdier gennem bevidstgørelse og netværksaktiviteter. I kultursektoren bør det overvejes at støtte kunstnere, skabende kunstnere og kunsthåndværkere, der har færdigheder inden for traditionelle håndværk med tilknytning til restaurering af kulturarv. Navnlig i den audiovisuelle sektor er kulturarvsværker en afgørende kilde til erindring og kulturel mangfoldighed og repræsenterer potentielle markedsmuligheder. I denne forbindelse bidrager audiovisuelle arkiver og biblioteker til bevarelse, genanvendelse og ny markedsudvikling for kulturarvsværker. |
| --- | --- |

(28)

I tråd med meddelelsen fra Kommissionen af 22. juli 2014 med titlen »På vej mod en integreret tilgang til kulturarv i Europa« bør de relevante politikker og instrumenter sikre de varige resultater af det europæiske år for kulturarv 2018, som på en vellykket og effektiv måde integrerede kultur i andre politikområder, navnlig gennem en deltagelsesbaseret tilgang til forvaltning, ved at frembringe den langsigtede og bæredygtige værdi af Europas kulturarv og udvikle en mere integreret tilgang til dens bevarelse og værdsættelse og støtte til den bæredygtige beskyttelse, genopbygningen, tilpasningen til nye anvendelser og fremme af dens værdier gennem bevidstgørelse og netværksaktiviteter. I kultursektoren bør det overvejes at støtte kunstnere, skabende kunstnere og kunsthåndværkere, der har færdigheder inden for traditionelle håndværk med tilknytning til restaurering af kulturarv. Navnlig i den audiovisuelle sektor er kulturarvsværker en afgørende kilde til erindring og kulturel mangfoldighed og repræsenterer potentielle markedsmuligheder. I denne forbindelse bidrager audiovisuelle arkiver og biblioteker til bevarelse, genanvendelse og ny markedsudvikling for kulturarvsværker.

| (29) | I tråd med meddelelsen fra Kommissionen af 10. marts 2020 med titlen »En ny industristrategi for Europa« bør Unionen udnytte sine stærke sider, navnlig sin mangfoldighed, sine talenter, sine værdier, sin levevis og sine innovatorer og skabere. |
| --- | --- |

(29)

I tråd med meddelelsen fra Kommissionen af 10. marts 2020 med titlen »En ny industristrategi for Europa« bør Unionen udnytte sine stærke sider, navnlig sin mangfoldighed, sine talenter, sine værdier, sin levevis og sine innovatorer og skabere.

| (30) | Programmets succes bygger på udviklingen af innovative og effektive projekter, der skaber god praksis med hensyn til tværnationalt europæisk samarbejde i de kulturelle og kreative sektorer. Sådanne succeshistorier bør så vidt muligt fremhæves for at opfordre til støtte til nye forretningsmodeller og færdigheder, fremme traditionel kunnen samt omsætte kreative og tværfaglige løsninger til økonomisk og social værdi. |
| --- | --- |

(30)

Programmets succes bygger på udviklingen af innovative og effektive projekter, der skaber god praksis med hensyn til tværnationalt europæisk samarbejde i de kulturelle og kreative sektorer. Sådanne succeshistorier bør så vidt muligt fremhæves for at opfordre til støtte til nye forretningsmodeller og færdigheder, fremme traditionel kunnen samt omsætte kreative og tværfaglige løsninger til økonomisk og social værdi.

| (31) | På visse betingelser bør programmet være åbent for deltagelse af medlemmer af Den Europæiske Frihandelssammenslutning, tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande, der er omfattet af en førtiltrædelsesstrategi, lande omfattet af den europæiske naboskabspolitik og Unionens strategiske partnere. |
| --- | --- |

(31)

På visse betingelser bør programmet være åbent for deltagelse af medlemmer af Den Europæiske Frihandelssammenslutning, tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande, der er omfattet af en førtiltrædelsesstrategi, lande omfattet af den europæiske naboskabspolitik og Unionens strategiske partnere.

| (32) | Tredjelande, der er medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), kan deltage i EU-programmer inden for rammerne af det samarbejde, der er etableret ved aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (11), som fastsætter, at programmerne gennemføres på grundlag af en afgørelse vedtaget i henhold til nævnte aftale. Tredjelande kan også deltage på grundlag af andre retlige instrumenter. Der bør indsættes en særlig bestemmelse i denne forordning med et krav om, at tredjelande skal give den ansvarlige anvisningsberettigede, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Revisionsretten de fornødne rettigheder og den fornødne adgang, således at de fuldt ud kan udøve deres respektive beføjelser. |
| --- | --- |

(32)

Tredjelande, der er medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), kan deltage i EU-programmer inden for rammerne af det samarbejde, der er etableret ved aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (11), som fastsætter, at programmerne gennemføres på grundlag af en afgørelse vedtaget i henhold til nævnte aftale. Tredjelande kan også deltage på grundlag af andre retlige instrumenter. Der bør indsættes en særlig bestemmelse i denne forordning med et krav om, at tredjelande skal give den ansvarlige anvisningsberettigede, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Revisionsretten de fornødne rettigheder og den fornødne adgang, således at de fuldt ud kan udøve deres respektive beføjelser.

| (33) | Tredjelande bør sigte mod fuldt ud at deltage i programmet. Tredjelande, der ikke opfylder betingelserne for at deltage i programområdet Media og det tværsektorielle programområde, men som deltager i programområdet Kultur, bør imidlertid have mulighed for at oprette og støtte programkontorer for at fremme programmet i deres land og stimulere det grænseoverskridende samarbejde inden for de kulturelle og kreative sektorer. |
| --- | --- |

(33)

Tredjelande bør sigte mod fuldt ud at deltage i programmet. Tredjelande, der ikke opfylder betingelserne for at deltage i programområdet Media og det tværsektorielle programområde, men som deltager i programområdet Kultur, bør imidlertid have mulighed for at oprette og støtte programkontorer for at fremme programmet i deres land og stimulere det grænseoverskridende samarbejde inden for de kulturelle og kreative sektorer.

| (34) | Undtagelser fra forpligtelsen til at opfylde betingelserne i direktiv 2010/13/EU bør underlægges kontrol og indrømmes til lande omfattet af den europæiske naboskabspolitik i behørigt begrundede tilfælde under hensyntagen til det audiovisuelle markeds særlige situation i det pågældende land og graden af integration i den europæiske audiovisuelle politikramme. Fremskridt hen imod opnåelsen af målene i direktiv 2010/13/EU bør overvåges regelmæssigt. Desuden bør deltagelse i aktioner, der finansieres af programområdet Media, fastlægges fra sag til sag i det eller de relevante arbejdsprogrammer. |
| --- | --- |

(34)

Undtagelser fra forpligtelsen til at opfylde betingelserne i direktiv 2010/13/EU bør underlægges kontrol og indrømmes til lande omfattet af den europæiske naboskabspolitik i behørigt begrundede tilfælde under hensyntagen til det audiovisuelle markeds særlige situation i det pågældende land og graden af integration i den europæiske audiovisuelle politikramme. Fremskridt hen imod opnåelsen af målene i direktiv 2010/13/EU bør overvåges regelmæssigt. Desuden bør deltagelse i aktioner, der finansieres af programområdet Media, fastlægges fra sag til sag i det eller de relevante arbejdsprogrammer.

| (35) | Programmet bør fremme samarbejde mellem Unionen og internationale organisationer såsom UNESCO, Europarådet, herunder Eurimages og Det Europæiske Audiovisuelle Observatorium (»observatoriet«), Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) og Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsret. Programmet bør også støtte Unionens forpligtelse vedrørende FN’s mål for bæredygtig udvikling, især den kulturelle dimension. For så vidt angår den audiovisuelle sektor bør programmet sikre Unionens bidrag til observatoriets arbejde. |
| --- | --- |

(35)

Programmet bør fremme samarbejde mellem Unionen og internationale organisationer såsom UNESCO, Europarådet, herunder Eurimages og Det Europæiske Audiovisuelle Observatorium (»observatoriet«), Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) og Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsret. Programmet bør også støtte Unionens forpligtelse vedrørende FN’s mål for bæredygtig udvikling, især den kulturelle dimension. For så vidt angår den audiovisuelle sektor bør programmet sikre Unionens bidrag til observatoriets arbejde.

| (36) | For at afspejle betydningen af at bekæmpe klimaændringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen vedtaget inden for rammerne af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer og nå FN’s mål for bæredygtig udvikling har programmet til formål at bidrage til at integrere klimaforanstaltninger og til at nå et overordnet mål om, at 30 % af udgifterne i EU-budgettet støtter klimamål. I overensstemmelse med den europæiske grønne pagt som en plan for bæredygtig vækst bør aktionerne i henhold til denne forordning overholde princippet om ikke at gøre skade. Relevante foranstaltninger bør blive fastlagt og iværksat under gennemførelsen af programmet, uden at programmets grundlæggende karakter ændres, og de bør blive revurderet som led i de relevante evaluerings- og revisionsprocesser. |
| --- | --- |

(36)

For at afspejle betydningen af at bekæmpe klimaændringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen vedtaget inden for rammerne af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer og nå FN’s mål for bæredygtig udvikling har programmet til formål at bidrage til at integrere klimaforanstaltninger og til at nå et overordnet mål om, at 30 % af udgifterne i EU-budgettet støtter klimamål. I overensstemmelse med den europæiske grønne pagt som en plan for bæredygtig vækst bør aktionerne i henhold til denne forordning overholde princippet om ikke at gøre skade. Relevante foranstaltninger bør blive fastlagt og iværksat under gennemførelsen af programmet, uden at programmets grundlæggende karakter ændres, og de bør blive revurderet som led i de relevante evaluerings- og revisionsprocesser.

| (37) | Med henblik på forenkling og effektivitet bør Kommissionen kunne opdele budgetmæssige forpligtelser i årlige trancher. I så fald bør Kommissionen udbetale de årlige trancher under gennemførelsen af programmet under hensyn til fremskridtene for de aktioner, der modtager finansiel bistand, deres anslåede behov og de disponible budgetmidler. Kommissionen bør meddele støttemodtagerne en vejledende tidsplan for forpligtelsen for de enkelte årlige trancher. |
| --- | --- |

(37)

Med henblik på forenkling og effektivitet bør Kommissionen kunne opdele budgetmæssige forpligtelser i årlige trancher. I så fald bør Kommissionen udbetale de årlige trancher under gennemførelsen af programmet under hensyn til fremskridtene for de aktioner, der modtager finansiel bistand, deres anslåede behov og de disponible budgetmidler. Kommissionen bør meddele støttemodtagerne en vejledende tidsplan for forpligtelsen for de enkelte årlige trancher.

| (38) | Horisontale finansielle regler, der er vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet på grundlag af artikel 322 i TEUF, finder anvendelse på denne forordning. Disse regler er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (12) (»finansforordningen«) og fastlægger navnlig proceduren for opstilling og gennemførelse af budgettet ved hjælp af tilskud, udbud, priser og indirekte gennemførelse og fastsætter kontrol med finansielle aktørers ansvar. Regler, der er vedtaget på grundlag af artikel 322 i TEUF, omfatter også en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af EU-budgettet. |
| --- | --- |

(38)

Horisontale finansielle regler, der er vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet på grundlag af artikel 322 i TEUF, finder anvendelse på denne forordning. Disse regler er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (12) (»finansforordningen«) og fastlægger navnlig proceduren for opstilling og gennemførelse af budgettet ved hjælp af tilskud, udbud, priser og indirekte gennemførelse og fastsætter kontrol med finansielle aktørers ansvar. Regler, der er vedtaget på grundlag af artikel 322 i TEUF, omfatter også en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af EU-budgettet.

| (39) | »LUX — Europa-Parlamentets og Det Europæiske Filmakademis europæiske publikumsfilmpris« har gjort sig gældende som en særlig europæisk pris, der fremmer og formidler europæiske film, som afspejler europæisk identitet og værdier uden for de nationale grænser, og som bygger på samarbejde med et fællesskab af anerkendte filmskabere og europæiske filmorganisationer og -netværk. |
| --- | --- |

(39)

»LUX — Europa-Parlamentets og Det Europæiske Filmakademis europæiske publikumsfilmpris« har gjort sig gældende som en særlig europæisk pris, der fremmer og formidler europæiske film, som afspejler europæisk identitet og værdier uden for de nationale grænser, og som bygger på samarbejde med et fællesskab af anerkendte filmskabere og europæiske filmorganisationer og -netværk.

| (40) | Siden det blev oprettet, har Det Europæiske Ungdomsorkester udviklet en enestående ekspertise med hensyn til at fremme adgang til musik såvel som interkulturel dialog, gensidig respekt og forståelse gennem kultur, samtidig med at det har støttet unge musikeres internationale karriereudvikling og uddannelse. Det særlige ved Det Europæiske Ungdomsorkester er, at det er et europæisk orkester, der er oprettet på baggrund af en beslutning fra Europa-Parlamentet, og som overskrider kulturelle grænser og består af unge musikere, der er udvalgt i hele Europa på grundlag af seriøse kunstneriske kriterier gennem en grundig og gennemsigtig årlig udvælgelsesprøve i alle medlemsstaterne. Dette særlige bidrag til Europas kulturelle mangfoldighed og identitet bør anerkendes for eksempel ved at fastsætte aktioner, som Det Europæiske Ungdomsorkester og lignende europæiske kulturelle enheder kan ansøge om at deltage i. Der bør være mulighed for flerårig finansiering til sådanne enheder for at sikre, at de fungerer stabilt. |
| --- | --- |

(40)

Siden det blev oprettet, har Det Europæiske Ungdomsorkester udviklet en enestående ekspertise med hensyn til at fremme adgang til musik såvel som interkulturel dialog, gensidig respekt og forståelse gennem kultur, samtidig med at det har støttet unge musikeres internationale karriereudvikling og uddannelse. Det særlige ved Det Europæiske Ungdomsorkester er, at det er et europæisk orkester, der er oprettet på baggrund af en beslutning fra Europa-Parlamentet, og som overskrider kulturelle grænser og består af unge musikere, der er udvalgt i hele Europa på grundlag af seriøse kunstneriske kriterier gennem en grundig og gennemsigtig årlig udvælgelsesprøve i alle medlemsstaterne. Dette særlige bidrag til Europas kulturelle mangfoldighed og identitet bør anerkendes for eksempel ved at fastsætte aktioner, som Det Europæiske Ungdomsorkester og lignende europæiske kulturelle enheder kan ansøge om at deltage i. Der bør være mulighed for flerårig finansiering til sådanne enheder for at sikre, at de fungerer stabilt.

| (41) | Organisationer i de kulturelle og kreative sektorer, der dækker et stort geografisk område i Europa, og hvis aktiviteter omfatter levering af kulturelle tjenesteydelser direkte til de europæiske borgere, og som derigennem har potentiale til at have direkte indvirkning på den europæiske identitet, bør være berettigede til EU-støtte. |
| --- | --- |

(41)

Organisationer i de kulturelle og kreative sektorer, der dækker et stort geografisk område i Europa, og hvis aktiviteter omfatter levering af kulturelle tjenesteydelser direkte til de europæiske borgere, og som derigennem har potentiale til at have direkte indvirkning på den europæiske identitet, bør være berettigede til EU-støtte.

| (42) | For at sikre en effektiv tildeling af midler fra Unionens almindelige budget er det nødvendigt at sikre at alle aktioner og aktiviteter, der gennemføres under programmet, har europæisk merværdi. Det er også nødvendigt at sikre, at de komplementerer medlemsstaternes aktiviteter. Der bør sigtes mod at opnå sammenhæng, komplementaritet og synergier med finansieringsprogrammer, der støtter politikområder med tætte forbindelser til hinanden, idet det sikres, at potentielle støttemodtagere er opmærksomme på de forskellige finansieringsmuligheder, samt med horisontale politikker såsom Unionens konkurrencepolitik. |
| --- | --- |

(42)

For at sikre en effektiv tildeling af midler fra Unionens almindelige budget er det nødvendigt at sikre at alle aktioner og aktiviteter, der gennemføres under programmet, har europæisk merværdi. Det er også nødvendigt at sikre, at de komplementerer medlemsstaternes aktiviteter. Der bør sigtes mod at opnå sammenhæng, komplementaritet og synergier med finansieringsprogrammer, der støtter politikområder med tætte forbindelser til hinanden, idet det sikres, at potentielle støttemodtagere er opmærksomme på de forskellige finansieringsmuligheder, samt med horisontale politikker såsom Unionens konkurrencepolitik.

| (43) | Finansiel støtte bør anvendes til at afhjælpe markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold på en forholdsmæssig måde, og aktioner bør ikke overlappe eller fortrænge privat finansiering eller fordreje konkurrencen på det indre marked. |
| --- | --- |

(43)

Finansiel støtte bør anvendes til at afhjælpe markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold på en forholdsmæssig måde, og aktioner bør ikke overlappe eller fortrænge privat finansiering eller fordreje konkurrencen på det indre marked.

| (44) | Det er vigtigt, at programmet tager fat på de strukturelle udfordringer i Europas kulturelle og kreative sektorer, som er blevet forværret af covid-19-pandemien. Programmet omfatter den grundlæggende rolle, som europæisk kultur og europæiske medier spiller for borgernes velfærd og for at sætte dem i stand til at træffe informerede beslutninger. Programmet bør sammen med andre relevante EU-finansieringsprogrammer og Next Generation EU støtte genopretningen af de kulturelle og kreative sektorer på kort sigt, øge deres modstandsdygtighed og konkurrenceevne på længere sigt for bedst muligt at håndtere eventuelle større kriser i fremtiden og understøtte deres digitale og økologiske omstilling. |
| --- | --- |

(44)

Det er vigtigt, at programmet tager fat på de strukturelle udfordringer i Europas kulturelle og kreative sektorer, som er blevet forværret af covid-19-pandemien. Programmet omfatter den grundlæggende rolle, som europæisk kultur og europæiske medier spiller for borgernes velfærd og for at sætte dem i stand til at træffe informerede beslutninger. Programmet bør sammen med andre relevante EU-finansieringsprogrammer og Next Generation EU støtte genopretningen af de kulturelle og kreative sektorer på kort sigt, øge deres modstandsdygtighed og konkurrenceevne på længere sigt for bedst muligt at håndtere eventuelle større kriser i fremtiden og understøtte deres digitale og økologiske omstilling.

| (45) | Programmets politiske mål forfølges også gennem finansielle instrumenter og budgetgarantier inden for rammerne af politikområderne i Invest EU-programmet 2021-2027, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/523 (13), og som blandt andet fortsat letter adgangen til finansiering for små og mellemstore virksomheder og organisationer fra de kulturelle og kreative sektorer. |
| --- | --- |

(45)

Programmets politiske mål forfølges også gennem finansielle instrumenter og budgetgarantier inden for rammerne af politikområderne i Invest EU-programmet 2021-2027, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/523 (13), og som blandt andet fortsat letter adgangen til finansiering for små og mellemstore virksomheder og organisationer fra de kulturelle og kreative sektorer.

| (46) | Indvirkning, kvalitet og effektivitet i forbindelse med gennemførelsen af projekter under programmet bør være centrale evalueringskriterier ved udvælgelsen af de pågældende projekter. Under hensyntagen til den tekniske ekspertise, der er nødvendig for at vurdere forslag inden for rammerne af programmets specifikke aktioner, kan medlemmer af udvalg til evaluering af sådanne forslag (»evalueringsudvalg«) bestå af eksterne eksperter. Ved udvælgelsen af de nationale eksperter bør der tages behørigt hensyn til deres faglige baggrund og det pågældende udvalgs kønsbalance. |
| --- | --- |

(46)

Indvirkning, kvalitet og effektivitet i forbindelse med gennemførelsen af projekter under programmet bør være centrale evalueringskriterier ved udvælgelsen af de pågældende projekter. Under hensyntagen til den tekniske ekspertise, der er nødvendig for at vurdere forslag inden for rammerne af programmets specifikke aktioner, kan medlemmer af udvalg til evaluering af sådanne forslag (»evalueringsudvalg«) bestå af eksterne eksperter. Ved udvælgelsen af de nationale eksperter bør der tages behørigt hensyn til deres faglige baggrund og det pågældende udvalgs kønsbalance.

| (47) | Programmet bør indeholde et realistisk og overkommeligt system af kvalitative og kvantitative præstationsindikatorer, der kan ledsage aktionerne og løbende overvåge deres præstation. En sådan overvågning samt informations- og kommunikationsaktioner vedrørende programmet og dets aktioner bør ske på grundlag af programmets tre områder. |
| --- | --- |

(47)

Programmet bør indeholde et realistisk og overkommeligt system af kvalitative og kvantitative præstationsindikatorer, der kan ledsage aktionerne og løbende overvåge deres præstation. En sådan overvågning samt informations- og kommunikationsaktioner vedrørende programmet og dets aktioner bør ske på grundlag af programmets tre områder.

| (48) | I betragtning af betydningen og kompleksiteten af at indsamle og analysere data og måle kulturpolitikkernes indvirkning bør Kommissionen bidrage til at indsamle dokumentation og statistiske data om tendenserne og udviklingen i de kulturelle og kreative sektorer ved at gøre brug af sin og andre relevante forskningsinstitutioners ekspertise, og Kommissionen bør regelmæssigt rapportere til Europa-Parlamentet og Rådet om de indsamlede data. |
| --- | --- |

(48)

I betragtning af betydningen og kompleksiteten af at indsamle og analysere data og måle kulturpolitikkernes indvirkning bør Kommissionen bidrage til at indsamle dokumentation og statistiske data om tendenserne og udviklingen i de kulturelle og kreative sektorer ved at gøre brug af sin og andre relevante forskningsinstitutioners ekspertise, og Kommissionen bør regelmæssigt rapportere til Europa-Parlamentet og Rådet om de indsamlede data.

| (49) | Programmet bør oprettes for en periode på syv år, så dets varighed tilpasses varigheden af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 som fastsat i Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 (14) (»den flerårige finansielle ramme 2021-2027«). |
| --- | --- |

(49)

Programmet bør oprettes for en periode på syv år, så dets varighed tilpasses varigheden af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 som fastsat i Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 (14) (»den flerårige finansielle ramme 2021-2027«).

| (50) | Denne forordning fastlægger en finansieringsramme for programmet, som skal udgøre det primære referencebeløb, jf. punkt 18 i den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan hen imod indførelse af nye egne indtægter (15), for Europa-Parlamentet og Rådet under den årlige budgetprocedure. |
| --- | --- |

(50)

Denne forordning fastlægger en finansieringsramme for programmet, som skal udgøre det primære referencebeløb, jf. punkt 18 i den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan hen imod indførelse af nye egne indtægter (15), for Europa-Parlamentet og Rådet under den årlige budgetprocedure.

| (51) | Finansforordningen finder anvendelse på programmet. Finansforordningen fastsætter regler for gennemførelsen af EU-budgettet, herunder regler for tilskud, også til tredjeparter, priser, udbud, indirekte forvaltning, finansielle instrumenter, budgetgarantier, finansiel bistand og godtgørelse af nationale eksperter. |
| --- | --- |

(51)

Finansforordningen finder anvendelse på programmet. Finansforordningen fastsætter regler for gennemførelsen af EU-budgettet, herunder regler for tilskud, også til tredjeparter, priser, udbud, indirekte forvaltning, finansielle instrumenter, budgetgarantier, finansiel bistand og godtgørelse af nationale eksperter.

| (52) | Finansieringsformerne og gennemførelsesmetoderne i henhold til denne forordning bør vælges ud fra deres evne til at nå aktionernes specifikke mål og levere resultater, navnlig under hensyntagen til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og behovet for administrativ forenkling, navnlig i ansøgningsprocessen, til gavn for alle involverede parter samt den forventede risiko for manglende overholdelse. I forbindelse med et sådant valg bør anvendelse af faste beløb, enhedsomkostninger og faste takster samt finansiering, der ikke er knyttet til omkostningerne som omhandlet i finansforordningens artikel 125, stk. 1, overvejes. |
| --- | --- |

(52)

Finansieringsformerne og gennemførelsesmetoderne i henhold til denne forordning bør vælges ud fra deres evne til at nå aktionernes specifikke mål og levere resultater, navnlig under hensyntagen til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og behovet for administrativ forenkling, navnlig i ansøgningsprocessen, til gavn for alle involverede parter samt den forventede risiko for manglende overholdelse. I forbindelse med et sådant valg bør anvendelse af faste beløb, enhedsomkostninger og faste takster samt finansiering, der ikke er knyttet til omkostningerne som omhandlet i finansforordningens artikel 125, stk. 1, overvejes.

| (53) | I overensstemmelse med finansforordningen, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (16) og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 (17), (Euratom, EF) nr. 2185/96 (18) og (EU) 2017/1939 (19) skal Unionens finansielle interesser beskyttes ved hjælp af forholdsmæssige foranstaltninger, herunder foranstaltninger vedrørende forebyggelse, opdagelse, korrektion og undersøgelse af uregelmæssigheder, herunder svig, vedrørende tilbagesøgning af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og, hvor det er relevant, vedrørende pålæggelse af administrative sanktioner. Navnlig har OLAF i overensstemmelse med forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 og (EU, Euratom) nr. 883/2013 beføjelse til at foretage administrative undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet, med henblik på at fastslå, om der foreligger svig, korruption eller enhver anden ulovlig aktivitet, der skader Unionens finansielle interesser. Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) er i overensstemmelse med forordning (EU) 2017/1939 beføjet til at efterforske og retsforfølge strafbare handlinger til skade for Unionens finansielle interesser som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 (20). I overensstemmelse med finansforordningen skal enhver person eller enhed, som modtager EU-midler, samarbejde fuldt ud om beskyttelse af Unionens finansielle interesser, give Kommissionen, OLAF, Revisionsretten og for så vidt angår de medlemsstater, der deltager i et forstærket samarbejde i henhold til forordning (EU) 2017/1939, EPPO de fornødne rettigheder og den fornødne adgang og sikre, at eventuelle tredjeparter, der er involveret i gennemførelsen af EU-midler, tildeler tilsvarende rettigheder. |
| --- | --- |

(53)

I overensstemmelse med finansforordningen, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (16) og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 (17), (Euratom, EF) nr. 2185/96 (18) og (EU) 2017/1939 (19) skal Unionens finansielle interesser beskyttes ved hjælp af forholdsmæssige foranstaltninger, herunder foranstaltninger vedrørende forebyggelse, opdagelse, korrektion og undersøgelse af uregelmæssigheder, herunder svig, vedrørende tilbagesøgning af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og, hvor det er relevant, vedrørende pålæggelse af administrative sanktioner. Navnlig har OLAF i overensstemmelse med forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 og (EU, Euratom) nr. 883/2013 beføjelse til at foretage administrative undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet, med henblik på at fastslå, om der foreligger svig, korruption eller enhver anden ulovlig aktivitet, der skader Unionens finansielle interesser. Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) er i overensstemmelse med forordning (EU) 2017/1939 beføjet til at efterforske og retsforfølge strafbare handlinger til skade for Unionens finansielle interesser som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 (20). I overensstemmelse med finansforordningen skal enhver person eller enhed, som modtager EU-midler, samarbejde fuldt ud om beskyttelse af Unionens finansielle interesser, give Kommissionen, OLAF, Revisionsretten og for så vidt angår de medlemsstater, der deltager i et forstærket samarbejde i henhold til forordning (EU) 2017/1939, EPPO de fornødne rettigheder og den fornødne adgang og sikre, at eventuelle tredjeparter, der er involveret i gennemførelsen af EU-midler, tildeler tilsvarende rettigheder.

| (54) | Det bør være muligt at tildele kvalitetsforslag til aktioner, der er støtteberettigede i henhold til programmet, men som ikke kan finansieres i henhold hertil på grund af budgetmæssige begrænsninger, »Seal of Excellence«-mærket baseret på et specifikt sæt kriterier. »Seal of Excellence«-mærket anerkender forslagets kvalitet og forenkler søgningen efter alternativ finansiering inden for rammerne af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling eller Den Europæiske Socialfond Plus. For aktioner, der kan tildeles »Seal of Excellence«-mærket, bør der gives yderligere oplysninger i forbindelse med de relevante indkaldelser af forslag. |
| --- | --- |

(54)

Det bør være muligt at tildele kvalitetsforslag til aktioner, der er støtteberettigede i henhold til programmet, men som ikke kan finansieres i henhold hertil på grund af budgetmæssige begrænsninger, »Seal of Excellence«-mærket baseret på et specifikt sæt kriterier. »Seal of Excellence«-mærket anerkender forslagets kvalitet og forenkler søgningen efter alternativ finansiering inden for rammerne af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling eller Den Europæiske Socialfond Plus. For aktioner, der kan tildeles »Seal of Excellence«-mærket, bør der gives yderligere oplysninger i forbindelse med de relevante indkaldelser af forslag.

| (55) | I betragtning af artikel 349 i TEUF og under hensyntagen til meddelelse fra Kommissionen af 24. oktober 2017 med titlen »Et stærkere og fornyet strategisk partnerskab med regionerne i EU's yderste periferi« bør de i nævnte artikel omhandlede regioners specifikke bidrag til den kulturelle mangfoldighed i Unionen samt deres rolle med hensyn til at fremme udvekslinger, herunder gennem mobilitet, og samarbejde med personer og organisationer fra tredjelande, navnlig fra deres nabolande, værdsættes. I henhold til Rådets afgørelse 2013/755/EU (21) og under hensyntagen til de oversøiske landes og territoriers bidrag til Unionens internationale kulturelle indflydelse kan personer og enheder, som er etableret i oversøiske lande og territorier, opnå finansiering under overholdelse af programmets regler og mål og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som det pågældende oversøiske land eller territorium hører under. På den måde bør befolkningen i lige så høj grad kunne nyde godt af de konkurrencefordele, som de kulturelle og kreative industrier kan tilbyde, navnlig økonomisk vækst og beskæftigelse. |
| --- | --- |

(55)

I betragtning af artikel 349 i TEUF og under hensyntagen til meddelelse fra Kommissionen af 24. oktober 2017 med titlen »Et stærkere og fornyet strategisk partnerskab med regionerne i EU's yderste periferi« bør de i nævnte artikel omhandlede regioners specifikke bidrag til den kulturelle mangfoldighed i Unionen samt deres rolle med hensyn til at fremme udvekslinger, herunder gennem mobilitet, og samarbejde med personer og organisationer fra tredjelande, navnlig fra deres nabolande, værdsættes. I henhold til Rådets afgørelse 2013/755/EU (21) og under hensyntagen til de oversøiske landes og territoriers bidrag til Unionens internationale kulturelle indflydelse kan personer og enheder, som er etableret i oversøiske lande og territorier, opnå finansiering under overholdelse af programmets regler og mål og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som det pågældende oversøiske land eller territorium hører under. På den måde bør befolkningen i lige så høj grad kunne nyde godt af de konkurrencefordele, som de kulturelle og kreative industrier kan tilbyde, navnlig økonomisk vækst og beskæftigelse.

| (56) | For at sikre en effektiv vurdering af programmets fremskridt hen imod opnåelsen af dets mål bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF for så vidt angår udvikling af en overvågnings- og evalueringsramme og revision af programindikatorerne. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (22). For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. |
| --- | --- |

(56)

For at sikre en effektiv vurdering af programmets fremskridt hen imod opnåelsen af dets mål bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF for så vidt angår udvikling af en overvågnings- og evalueringsramme og revision af programindikatorerne. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (22). For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.

| (57) | I overensstemmelse med finansforordningens artikel 193, stk. 2, i kan der ydes tilskud til en allerede påbegyndt foranstaltning, forudsat at ansøgeren kan godtgøre, at det var nødvendigt at igangsætte foranstaltningen inden undertegnelsen af tilskudsaftalen. Dog er omkostninger, som er påløbet forud for datoen for indgivelsen af ansøgningen om tilskud, ikke berettigede til EU-finansiering, undtagen i behørigt begrundede undtagelsestilfælde. I overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 193, stk. 4, i er omkostninger, som er påløbet forud for datoen for indgivelsen af ansøgningen om tilskud, heller ikke berettigede til EU-finansiering for så vidt angår driftstilskud, og tilskudsaftalen skal være undertegnet senest fire måneder efter begyndelsen af tilskudsmodtagerens regnskabsår. For at undgå enhver afbrydelse af EU-støtte, der kan være til skade for Unionens interesser, bør det være muligt i finansieringsafgørelsen at fastsætte, i en begrænset periode ved begyndelsen af den flerårige finansielle ramme 2021-2027 og kun i behørigt begrundede tilfælde, at aktiviteter og omkostninger er støtteberettigede fra den 1. januar 2021, selv om disse aktiviteter er gennemført og disse omkostninger er påløbet, inden ansøgningen om tilskud blev indgivet. |
| --- | --- |

(57)

I overensstemmelse med finansforordningens artikel 193, stk. 2, i kan der ydes tilskud til en allerede påbegyndt foranstaltning, forudsat at ansøgeren kan godtgøre, at det var nødvendigt at igangsætte foranstaltningen inden undertegnelsen af tilskudsaftalen. Dog er omkostninger, som er påløbet forud for datoen for indgivelsen af ansøgningen om tilskud, ikke berettigede til EU-finansiering, undtagen i behørigt begrundede undtagelsestilfælde. I overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 193, stk. 4, i er omkostninger, som er påløbet forud for datoen for indgivelsen af ansøgningen om tilskud, heller ikke berettigede til EU-finansiering for så vidt angår driftstilskud, og tilskudsaftalen skal være undertegnet senest fire måneder efter begyndelsen af tilskudsmodtagerens regnskabsår. For at undgå enhver afbrydelse af EU-støtte, der kan være til skade for Unionens interesser, bør det være muligt i finansieringsafgørelsen at fastsætte, i en begrænset periode ved begyndelsen af den flerårige finansielle ramme 2021-2027 og kun i behørigt begrundede tilfælde, at aktiviteter og omkostninger er støtteberettigede fra den 1. januar 2021, selv om disse aktiviteter er gennemført og disse omkostninger er påløbet, inden ansøgningen om tilskud blev indgivet.

| (58) | I henhold til punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning bør programmet evalueres på grundlag af oplysninger indsamlet i overensstemmelse med specifikke overvågningskrav, samtidig med at en administrative byrde undgås, navnlig for medlemsstaterne, og overregulering undgås. Disse krav bør, hvor det er relevant, omfatte målbare indikatorer som grundlag for evaluering af programmets virkninger i praksis. |
| --- | --- |

(58)

I henhold til punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning bør programmet evalueres på grundlag af oplysninger indsamlet i overensstemmelse med specifikke overvågningskrav, samtidig med at en administrative byrde undgås, navnlig for medlemsstaterne, og overregulering undgås. Disse krav bør, hvor det er relevant, omfatte målbare indikatorer som grundlag for evaluering af programmets virkninger i praksis.

| (59) | For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser med henblik på vedtagelse af arbejdsprogrammerne. Disse gennemførelsesbeføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (23). Som fastsat i denne forordning bør tidsfristerne navnlig være forholdsmæssige og give udvalgsmedlemmerne mulighed for tidligt og effektivt at gennemgå udkastet til gennemførelsesretsakt og give udtryk for deres synspunkter. |
| --- | --- |

(59)

For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser med henblik på vedtagelse af arbejdsprogrammerne. Disse gennemførelsesbeføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (23). Som fastsat i denne forordning bør tidsfristerne navnlig være forholdsmæssige og give udvalgsmedlemmerne mulighed for tidligt og effektivt at gennemgå udkastet til gennemførelsesretsakt og give udtryk for deres synspunkter.

| (60) | Der bør sikres en korrekt afslutning af programmet Et Kreativt Europa for perioden 2014-2020, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1295/2013 (24), (»programmet for perioden 2014-2020«), navnlig med hensyn til videreførelsen af flerårige forvaltningsforanstaltninger, f.eks. finansiering af teknisk og administrativ bistand. Fra den 1. januar 2021 bør teknisk og administrativ bistand om nødvendigt sikre, at aktioner, som ikke er afsluttet under programmet for perioden 2014-2020 inden den 31. december 2020, kan forvaltes. |
| --- | --- |

(60)

Der bør sikres en korrekt afslutning af programmet Et Kreativt Europa for perioden 2014-2020, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1295/2013 (24), (»programmet for perioden 2014-2020«), navnlig med hensyn til videreførelsen af flerårige forvaltningsforanstaltninger, f.eks. finansiering af teknisk og administrativ bistand. Fra den 1. januar 2021 bør teknisk og administrativ bistand om nødvendigt sikre, at aktioner, som ikke er afsluttet under programmet for perioden 2014-2020 inden den 31. december 2020, kan forvaltes.

| (61) | Denne forordning overholder de grundlæggende rettigheder og respekterer de principper, der er anerkendt i navnlig chartret. Forordningen tilstræber navnlig at sikre fuld respekt for retten til ligestilling mellem mænd og kvinder og retten til ikkeforskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering som fastsat i chartrets artikel 21 og 23. Denne forordning er også i overensstemmelse med FN's konvention om rettigheder for personer med handicap. |
| --- | --- |

(61)

Denne forordning overholder de grundlæggende rettigheder og respekterer de principper, der er anerkendt i navnlig chartret. Forordningen tilstræber navnlig at sikre fuld respekt for retten til ligestilling mellem mænd og kvinder og retten til ikkeforskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering som fastsat i chartrets artikel 21 og 23. Denne forordning er også i overensstemmelse med FN's konvention om rettigheder for personer med handicap.

| (62) | Målene for denne forordning kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af deres tværnationale karakter, det omfattende omfang af og brede geografiske anvendelsesområde for de mobilitets- og samarbejdsaktiviteter, der finansieres, deres virkninger på adgangen til læringsmobilitet og mere generelt på Unionens integration samt deres styrkede internationale dimension bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i TEU. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(62)

Målene for denne forordning kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af deres tværnationale karakter, det omfattende omfang af og brede geografiske anvendelsesområde for de mobilitets- og samarbejdsaktiviteter, der finansieres, deres virkninger på adgangen til læringsmobilitet og mere generelt på Unionens integration samt deres styrkede internationale dimension bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i TEU. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (63) | Forordning (EU) nr. 1295/2013 bør derfor ophæves med virkning fra den 1. januar 2021. |
| --- | --- |

(63)

Forordning (EU) nr. 1295/2013 bør derfor ophæves med virkning fra den 1. januar 2021.

| (64) | For at sikre kontinuitet i ydelsen af støtte på det relevante politikområde og lade gennemførelsen starte fra begyndelsen af den flerårige finansielle ramme 2021-2027 bør denne forordning træde i kraft så hurtigt som muligt og finde anvendelse med tilbagevirkende kraft fra den 1. januar 2021 — |
| --- | --- |

(64)

For at sikre kontinuitet i ydelsen af støtte på det relevante politikområde og lade gennemførelsen starte fra begyndelsen af den flerårige finansielle ramme 2021-2027 bør denne forordning træde i kraft så hurtigt som muligt og finde anvendelse med tilbagevirkende kraft fra den 1. januar 2021 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

KAPITEL I

ALMINDELIGE BESTEMMELSER

Artikel 1

Genstand

Denne forordning opretter programmet Et Kreativt Europa (»programmet«) for perioden for den flerårige finansielle ramme 2021-2027.

Den fastsætter programmets mål, budgettet for perioden 2021-2027, formerne for EU-finansiering og reglerne for ydelse af sådan finansiering.

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

| 1) | »kulturelle og kreative sektorer«: alle sektorer:






  a) | hvis aktiviteter, hvoraf mange har potentiale til at skabe innovation og arbejdspladser, navnlig på grundlag af intellektuel ejendomsret:






  i) | er baseret på kulturelle værdier og kunstneriske og andre individuelle eller kollektive kreative udtryksformer, og |
| --- | --- | --- | --- |

1)

»kulturelle og kreative sektorer«: alle sektorer:

a)

hvis aktiviteter, hvoraf mange har potentiale til at skabe innovation og arbejdspladser, navnlig på grundlag af intellektuel ejendomsret:

i)

er baseret på kulturelle værdier og kunstneriske og andre individuelle eller kollektive kreative udtryksformer, og

| ii) | omfatter udvikling, skabelse, fremstilling, formidling og bevarelse af varer og tjenesteydelser, som giver kulturelle, kunstneriske eller andre kreative udfoldelser konkret form, samt funktioner i tilknytning hertil såsom undervisning eller forvaltning |
| --- | --- |

ii)

omfatter udvikling, skabelse, fremstilling, formidling og bevarelse af varer og tjenesteydelser, som giver kulturelle, kunstneriske eller andre kreative udfoldelser konkret form, samt funktioner i tilknytning hertil såsom undervisning eller forvaltning

| b) | uanset:






  i) | om disse sektorers aktiviteter er markedsorienterede eller ikkemarkedsorienterede |
| --- | --- | --- |

b)

uanset:

i)

om disse sektorers aktiviteter er markedsorienterede eller ikkemarkedsorienterede

| ii) | hvilken type struktur der gennemfører disse aktiviteter, og |
| --- | --- |

ii)

hvilken type struktur der gennemfører disse aktiviteter, og

| iii) | hvordan denne struktur finansieres; |
| --- | --- |

iii)

hvordan denne struktur finansieres;

disse sektorer omfatter bl.a. arkitektur, arkiver, biblioteker og museer, kunsthåndværk, audiovisuelle produktioner (herunder film, TV, videospil og multimedier), materiel og immateriel kulturarv, design (herunder modedesign), festivaler, musik, litteratur, udøvende kunstarter (herunder teater og dans), bøger og forlagsvirksomhed, radio og visuelle kunstarter

| 2) | »retlig enhed«: en fysisk person eller en efter national ret, EU-retten eller folkeretten oprettet og anerkendt juridisk person, der har status som juridisk person og i eget navn kan udøve rettigheder og være pålagt pligter, eller en enhed, der ikke er en juridisk person, jf. finansforordningens artikel 197, stk. 2, litra c) |
| --- | --- |

2)

»retlig enhed«: en fysisk person eller en efter national ret, EU-retten eller folkeretten oprettet og anerkendt juridisk person, der har status som juridisk person og i eget navn kan udøve rettigheder og være pålagt pligter, eller en enhed, der ikke er en juridisk person, jf. finansforordningens artikel 197, stk. 2, litra c)

| 3) | »blandingsoperation«: foranstaltninger, som støttes over EU-budgettet, herunder inden for blandingsfaciliteter, jf. finansforordningens artikel 2, nr. 6), og som kombinerer støtte og finansielle instrumenter, der ikke skal tilbagebetales, fra EU-budgettet og støtte i former, der skal tilbagebetales, fra udviklingsinstitutioner eller andre offentlige finansieringsinstitutioner eller fra kommercielle finansieringsinstitutioner og investorer. |
| --- | --- |

3)

»blandingsoperation«: foranstaltninger, som støttes over EU-budgettet, herunder inden for blandingsfaciliteter, jf. finansforordningens artikel 2, nr. 6), og som kombinerer støtte og finansielle instrumenter, der ikke skal tilbagebetales, fra EU-budgettet og støtte i former, der skal tilbagebetales, fra udviklingsinstitutioner eller andre offentlige finansieringsinstitutioner eller fra kommercielle finansieringsinstitutioner og investorer.

Artikel 3

Programmets mål

1.   Programmets generelle mål er at:

| a) | bevare, udvikle og fremme europæisk kulturel og sproglig mangfoldighed og kulturarv |
| --- | --- |

a)

bevare, udvikle og fremme europæisk kulturel og sproglig mangfoldighed og kulturarv

| b) | øge konkurrenceevnen og det økonomiske potentiale i de kulturelle og kreative sektorer, navnlig i den audiovisuelle sektor. |
| --- | --- |

b)

øge konkurrenceevnen og det økonomiske potentiale i de kulturelle og kreative sektorer, navnlig i den audiovisuelle sektor.

2.   Programmet har følgende specifikke mål:

| a) | at forbedre kunstnerisk og kulturelt samarbejde på europæisk plan med henblik på at støtte skabelsen af europæiske værker og styrke den økonomiske, sociale og eksterne dimension af samt innovation og mobilitet i Europas kulturelle og kreative sektorer |
| --- | --- |

a)

at forbedre kunstnerisk og kulturelt samarbejde på europæisk plan med henblik på at støtte skabelsen af europæiske værker og styrke den økonomiske, sociale og eksterne dimension af samt innovation og mobilitet i Europas kulturelle og kreative sektorer

| b) | at fremme konkurrenceevne, skalerbarhed, samarbejde, innovation og bæredygtighed, herunder gennem mobilitet i den europæiske audiovisuelle sektor |
| --- | --- |

b)

at fremme konkurrenceevne, skalerbarhed, samarbejde, innovation og bæredygtighed, herunder gennem mobilitet i den europæiske audiovisuelle sektor

| c) | at fremme politiksamarbejde og innovative aktioner til støtte for alle programområderne samt at fremme et mangfoldigt, uafhængigt og pluralistisk medielandskab og mediekendskab og derved fremme friheden til kunstnerisk udfoldelse, interkulturel dialog og social inklusion. |
| --- | --- |

c)

at fremme politiksamarbejde og innovative aktioner til støtte for alle programområderne samt at fremme et mangfoldigt, uafhængigt og pluralistisk medielandskab og mediekendskab og derved fremme friheden til kunstnerisk udfoldelse, interkulturel dialog og social inklusion.

3.   Programmet omfatter følgende områder:

| a) | »programområdet Kultur«, som omfatter de kulturelle og kreative sektorer med undtagelse af den audiovisuelle sektor |
| --- | --- |

a)

»programområdet Kultur«, som omfatter de kulturelle og kreative sektorer med undtagelse af den audiovisuelle sektor

| b) | »programområdet Media«, som omfatter den audiovisuelle sektor |
| --- | --- |

b)

»programområdet Media«, som omfatter den audiovisuelle sektor

| c) | »det tværsektorielle programområde«, som omfatter aktioner på tværs af alle kulturelle og kreative sektorer. |
| --- | --- |

c)

»det tværsektorielle programområde«, som omfatter aktioner på tværs af alle kulturelle og kreative sektorer.

4.   I anerkendelse af kulturens iboende og økonomiske værdi gennemføres programmets mål gennem aktioner med europæisk merværdi. Europæisk merværdi sikres bl.a. gennem:

| a) | aktionernes og aktiviteternes tværnationale karakter, som supplerer regionale, nationale og internationale programmer og politikker samt andre EU-programmer og -politikker og derved fremmer fælles europæiske rødder og kulturel mangfoldighed |
| --- | --- |

a)

aktionernes og aktiviteternes tværnationale karakter, som supplerer regionale, nationale og internationale programmer og politikker samt andre EU-programmer og -politikker og derved fremmer fælles europæiske rødder og kulturel mangfoldighed

| b) | grænseoverskridende samarbejde, herunder gennem mobilitet, mellem organisationer og fagfolk i de kulturelle og kreative sektorer og potentialet i et sådant samarbejde med hensyn til at håndtere fælles udfordringer, herunder den digitale omstilling, samt med hensyn til at fremme adgangen til kultur, aktiv inddragelse af borgerne og interkulturel dialog |
| --- | --- |

b)

grænseoverskridende samarbejde, herunder gennem mobilitet, mellem organisationer og fagfolk i de kulturelle og kreative sektorer og potentialet i et sådant samarbejde med hensyn til at håndtere fælles udfordringer, herunder den digitale omstilling, samt med hensyn til at fremme adgangen til kultur, aktiv inddragelse af borgerne og interkulturel dialog

| c) | de stordriftsfordele og den vækst og beskæftigelse, som EU-støtten fremmer, og som skaber en løftestangseffekt for supplerende midler |
| --- | --- |

c)

de stordriftsfordele og den vækst og beskæftigelse, som EU-støtten fremmer, og som skaber en løftestangseffekt for supplerende midler

| d) | fastsættelse af mere lige vilkår gennem aktioner med europæisk merværdi inden for rammerne af programområdet Media, som tager hensyn til de særlige forhold i de forskellige lande, navnlig med hensyn til produktion og distribution af indhold, adgang til indhold, størrelsen af og de særlige forhold på deres markeder og deres kulturelle og sproglige mangfoldighed, på en måde, der udvider deltagelsen af lande med forskellige audiovisuelle kapaciteter og styrker samarbejdet mellem disse lande. |
| --- | --- |

d)

fastsættelse af mere lige vilkår gennem aktioner med europæisk merværdi inden for rammerne af programområdet Media, som tager hensyn til de særlige forhold i de forskellige lande, navnlig med hensyn til produktion og distribution af indhold, adgang til indhold, størrelsen af og de særlige forhold på deres markeder og deres kulturelle og sproglige mangfoldighed, på en måde, der udvider deltagelsen af lande med forskellige audiovisuelle kapaciteter og styrker samarbejdet mellem disse lande.

5.   Programmets mål forfølges på en måde, der tilskynder til inklusion, lighed, mangfoldighed og deltagelse, hvilket, hvor det er relevant, skal opnås ved hjælp af specifikke incitamenter, der:

| a) | sikrer, at personer med handicap, personer, der tilhører mindretal, og personer, der tilhører socialt marginaliserede grupper, har adgang til de kulturelle og kreative sektorer, og som tilskynder dem til at deltage aktivt i disse sektorer, herunder i både den kreative proces og publikumsudvikling, og |
| --- | --- |

a)

sikrer, at personer med handicap, personer, der tilhører mindretal, og personer, der tilhører socialt marginaliserede grupper, har adgang til de kulturelle og kreative sektorer, og som tilskynder dem til at deltage aktivt i disse sektorer, herunder i både den kreative proces og publikumsudvikling, og

| b) | fremmer ligestilling mellem kønnene, navnlig som drivkraft for kreativitet, økonomisk vækst og innovation. |
| --- | --- |

b)

fremmer ligestilling mellem kønnene, navnlig som drivkraft for kreativitet, økonomisk vækst og innovation.

Artikel 4

Aktioner i forbindelse med programmet

Programmet støtter aktioner, der er i overensstemmelse med de prioriteter, der er fastlagt i artikel 5, 6 og 7 og beskrivelserne i bilag I.

Artikel 5

Programområdet Kultur

1.   I overensstemmelse med programmets mål som omhandlet i artikel 3 fokuserer programområdet Kultur på følgende prioriteter:

| a) | at styrke det tværnationale samarbejde og den grænseoverskridende dimension af skabelse, udbredelse og synlighed af europæiske værker og mobiliteten for aktørerne i de kulturelle og kreative sektorer |
| --- | --- |

a)

at styrke det tværnationale samarbejde og den grænseoverskridende dimension af skabelse, udbredelse og synlighed af europæiske værker og mobiliteten for aktørerne i de kulturelle og kreative sektorer

| b) | at øge adgang til og deltagelse i kultur og fremme publikumsinddragelse og -udvikling over hele Europa |
| --- | --- |

b)

at øge adgang til og deltagelse i kultur og fremme publikumsinddragelse og -udvikling over hele Europa

| c) | at fremme samfundets modstandsdygtighed og styrke social inklusion samt interkulturel dialog gennem kultur og kulturarv |
| --- | --- |

c)

at fremme samfundets modstandsdygtighed og styrke social inklusion samt interkulturel dialog gennem kultur og kulturarv

| d) | at øge de europæiske kulturelle og kreative sektorers kapacitet, herunder for personer, der arbejder i disse sektorer, til at være innovative, vokse og skabe beskæftigelse og vækst |
| --- | --- |

d)

at øge de europæiske kulturelle og kreative sektorers kapacitet, herunder for personer, der arbejder i disse sektorer, til at være innovative, vokse og skabe beskæftigelse og vækst

| e) | at styrke europæisk identitet og europæiske værdier gennem kulturel bevidsthed, kunstuddannelse og kulturbaseret kreativitet inden for uddannelse |
| --- | --- |

e)

at styrke europæisk identitet og europæiske værdier gennem kulturel bevidsthed, kunstuddannelse og kulturbaseret kreativitet inden for uddannelse

| f) | at fremme kapacitetsopbygning inden for de europæiske kulturelle og kreative sektorer, herunder græsrodsorganisationer og mikroorganisationer, så de kan være aktive på internationalt plan |
| --- | --- |

f)

at fremme kapacitetsopbygning inden for de europæiske kulturelle og kreative sektorer, herunder græsrodsorganisationer og mikroorganisationer, så de kan være aktive på internationalt plan

| g) | at bidrage til Unionens globale strategi for internationale forbindelser gennem kultur. |
| --- | --- |

g)

at bidrage til Unionens globale strategi for internationale forbindelser gennem kultur.

2.   De aktioner, hvorigennem de prioriteter, der er fastsat i denne artikels stk. 1, skal gennemføres, er fastsat i bilag I, afsnit 1.

Artikel 6

Programområdet Media

1.   I overensstemmelse med programmets mål som omhandlet i artikel 3 fokuserer programområdet Media på følgende prioriteter:

| a) | at pleje talenter, kompetencer og færdigheder og at stimulere grænseoverskridende samarbejde, mobilitet og innovation inden for skabelse og produktion af europæiske audiovisuelle værker ved at tilskynde til samarbejde på tværs af medlemsstater med forskellige audiovisuelle kapaciteter |
| --- | --- |

a)

at pleje talenter, kompetencer og færdigheder og at stimulere grænseoverskridende samarbejde, mobilitet og innovation inden for skabelse og produktion af europæiske audiovisuelle værker ved at tilskynde til samarbejde på tværs af medlemsstater med forskellige audiovisuelle kapaciteter

| b) | at øge udbredelsen, markedsføringen samt onlinedistributionen og biografdistributionen af europæiske audiovisuelle værker i Unionen og internationalt i det nye digitale miljø, herunder gennem innovative forretningsmodeller |
| --- | --- |

b)

at øge udbredelsen, markedsføringen samt onlinedistributionen og biografdistributionen af europæiske audiovisuelle værker i Unionen og internationalt i det nye digitale miljø, herunder gennem innovative forretningsmodeller

| c) | at fremme europæiske audiovisuelle værker, herunder kulturarvsværker, og at støtte inddragelse og udvikling af publikum i alle aldre, navnlig det yngre publikum, i og uden for Europa. |
| --- | --- |

c)

at fremme europæiske audiovisuelle værker, herunder kulturarvsværker, og at støtte inddragelse og udvikling af publikum i alle aldre, navnlig det yngre publikum, i og uden for Europa.

2.   De prioriteter, der er fastsat i denne artikels stk. 1, behandles gennem støtte til udvikling, produktion, markedsføring og formidling af europæiske værker samt støtte til adgang til disse værker med det formål at nå ud til et forskelligartet publikum i og uden for Europa og dermed tilpasse sig nye markedsudviklinger og ledsage gennemførelsen af direktiv 2010/13/EU.

3.   De aktioner, hvorigennem de prioriteter, der er fastsat i denne artikels stk. 1, skal gennemføres, er fastsat i bilag I, afsnit 2.

Artikel 7

Det tværsektorielle programområde

1.   I overensstemmelse med programmets mål som omhandlet i artikel 3 fokuserer det tværsektorielle programområde på følgende prioriteter:

| a) | at støtte tværsektorielt, tværnationalt politisk samarbejde, herunder samarbejde angående fremme af kulturens rolle i social inklusion og samarbejde angående kunstnerisk frihed, at fremme programmets synlighed og at støtte muligheden for at overføre programmets resultater |
| --- | --- |

a)

at støtte tværsektorielt, tværnationalt politisk samarbejde, herunder samarbejde angående fremme af kulturens rolle i social inklusion og samarbejde angående kunstnerisk frihed, at fremme programmets synlighed og at støtte muligheden for at overføre programmets resultater

| b) | at tilskynde til innovative tilgange til skabelse, distribution og markedsføring af samt adgang til indhold på tværs af kulturelle og kreative sektorer og andre sektorer, herunder ved at tage hensyn til den digitale omstilling, og idet såvel markedsmæssige som ikkemarkedsmæssige dimensioner omfattes |
| --- | --- |

b)

at tilskynde til innovative tilgange til skabelse, distribution og markedsføring af samt adgang til indhold på tværs af kulturelle og kreative sektorer og andre sektorer, herunder ved at tage hensyn til den digitale omstilling, og idet såvel markedsmæssige som ikkemarkedsmæssige dimensioner omfattes

| c) | at fremme tværsektorielle aktiviteter med henblik på tilpasning til de strukturelle og teknologiske ændringer, som medierne oplever, herunder at fremme et frit, mangfoldigt og pluralistisk medielandskab, kvalitetsjournalistik og mediekendskab, herunder i det digitale miljø |
| --- | --- |

c)

at fremme tværsektorielle aktiviteter med henblik på tilpasning til de strukturelle og teknologiske ændringer, som medierne oplever, herunder at fremme et frit, mangfoldigt og pluralistisk medielandskab, kvalitetsjournalistik og mediekendskab, herunder i det digitale miljø

| d) | at støtte oprettelsen af programkontorer i deltagende lande og programkontorernes aktiviteter og at opmuntre til grænseoverskridende samarbejde og udveksling af bedste praksis i de kulturelle og kreative sektorer. |
| --- | --- |

d)

at støtte oprettelsen af programkontorer i deltagende lande og programkontorernes aktiviteter og at opmuntre til grænseoverskridende samarbejde og udveksling af bedste praksis i de kulturelle og kreative sektorer.

2.   De aktioner, hvorigennem de prioriteter, der er fastsat i denne artikels stk. 1, skal gennemføres, er fastsat i bilag I, afsnit 3.

Artikel 8

Budget

1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2027 fastsættes til 1 842 000 000 EUR i løbende priser.

2.   Som følge af den programspecifikke justering, der er fastsat i artikel 5 i forordning (EU, Euratom) 2020/2093, forhøjes det beløb, der er fastsat i nærværende artikels stk. 1, med en supplerende tildeling på 600 000 000 EUR i 2018-priser som angivet i bilag II til nævnte forordning.

3.   Den vejledende fordeling af det beløb, der er fastsat i denne artikels stk. 1, fastsættes til:

| a) | mindst 33 % til det mål, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra a), (programområdet Kultur) |
| --- | --- |

a)

mindst 33 % til det mål, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra a), (programområdet Kultur)

| b) | mindst 58 % til det mål, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra b), (programområdet Media) |
| --- | --- |

b)

mindst 58 % til det mål, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra b), (programområdet Media)

| c) | op til 9 % til det mål, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra c), (det tværsektorielle programområde). |
| --- | --- |

c)

op til 9 % til det mål, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra c), (det tværsektorielle programområde).

4.   Den vejledende fordeling af beløb, der er omhandlet i denne artikels stk. 2, fastsættes til:

| a) | mindst 33 % til det mål, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra a), (programområdet Kultur) |
| --- | --- |

a)

mindst 33 % til det mål, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra a), (programområdet Kultur)

| b) | mindst 58 % til det mål, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra b), (programområdet Media) |
| --- | --- |

b)

mindst 58 % til det mål, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra b), (programområdet Media)

| c) | op til 9 % til det mål, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra c), (det tværsektorielle programområde). |
| --- | --- |

c)

op til 9 % til det mål, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra c), (det tværsektorielle programområde).

5.   De beløb, der er fastsat i stk. 1 og 2, kan anvendes til teknisk og administrativ bistand i forbindelse med programmets gennemførelse, eksempelvis forberedelses-, overvågnings-, kontrol-, revisions- og evalueringsaktiviteter, herunder informationsteknologisystemer i virksomheder.

6.   Ud over de beløb, der er fastsat i denne artikels stk. 1 og 2, og for at fremme programmets internationale dimension kan supplerende finansielle bidrag stilles til rådighed fra en forordning vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet om oprettelse af instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — et globalt Europa, og om ændring og ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 466/2014/EU og ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1601 og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 480/2009 og fra en forordning vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet om oprettelse af instrumentet for førtiltrædelsesbistand (IPA III) til støtte for aktioner, der gennemføres og forvaltes i overensstemmelse med nærværende forordning. Sådanne bidrag finansieres i overensstemmelse med de forordninger, som opretter disse instrumenter.

7.   Midler, som er tildelt medlemsstaterne ved delt forvaltning, kan på anmodning af den pågældende medlemsstat overføres til programmet på de betingelser, der er fastsat i artikel 26 i en forordning vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus, Samhørighedsfonden, Fonden for Retfærdig Omstilling og Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond og om finansielle regler for nævnte fonde og for Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden, Fonden for Intern Sikkerhed og instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visapolitik (»forordningen om fælles bestemmelser for 2021-2027«). Kommissionen forvalter disse midler direkte i overensstemmelse med finansforordningens artikel 62, stk. 1, første afsnit, litra a), eller indirekte i overensstemmelse med nævnte afsnits litra c). Disse midler anvendes til fordel for den pågældende medlemsstat.

8.   Budgetforpligtelser for aktioner, der løber over mere end et regnskabsår, kan opdeles på flere år i årlige trancher. Disse forpligtelser må ikke overstige 40 % af det beløb, der er fastsat i stk. 1.

Artikel 9

Tredjelande, der er associeret med programmet

1.   Programmet er åbent for deltagelse af følgende tredjelande, forudsat at de bidrager finansielt til programmet:

| a) | medlemmer af Den Europæiske Frihandelssammenslutning, som er medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde |
| --- | --- |

a)

medlemmer af Den Europæiske Frihandelssammenslutning, som er medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde

| b) | tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande i overensstemmelse med de generelle principper og generelle vilkår og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og associeringsrådets afgørelser eller i lignende aftaler, og i overensstemmelse med de særlige betingelser, der er fastsat i aftaler mellem Unionen og disse lande |
| --- | --- |

b)

tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande i overensstemmelse med de generelle principper og generelle vilkår og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og associeringsrådets afgørelser eller i lignende aftaler, og i overensstemmelse med de særlige betingelser, der er fastsat i aftaler mellem Unionen og disse lande

| c) | lande omfattet af den europæiske naboskabspolitik i overensstemmelse med de generelle principper og generelle vilkår og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og associeringsrådets afgørelser eller i lignende aftaler, og i overensstemmelse med de særlige betingelser, der er fastsat i aftaler mellem Unionen og disse lande |
| --- | --- |

c)

lande omfattet af den europæiske naboskabspolitik i overensstemmelse med de generelle principper og generelle vilkår og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og associeringsrådets afgørelser eller i lignende aftaler, og i overensstemmelse med de særlige betingelser, der er fastsat i aftaler mellem Unionen og disse lande

| d) | andre tredjelande i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i en specifik aftale om tredjelandets deltagelse i EU-programmer, forudsat at aftalen:






  i) | sikrer en rimelig balance for så vidt angår bidrag fra og fordele for det tredjeland, som deltager i EU-programmerne |
| --- | --- | --- |

d)

andre tredjelande i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i en specifik aftale om tredjelandets deltagelse i EU-programmer, forudsat at aftalen:

i)

sikrer en rimelig balance for så vidt angår bidrag fra og fordele for det tredjeland, som deltager i EU-programmerne

| ii) | fastsætter betingelserne for deltagelse i programmerne, herunder beregningen af finansielle bidrag til de enkelte programmer, og deres administrationsomkostninger |
| --- | --- |

ii)

fastsætter betingelserne for deltagelse i programmerne, herunder beregningen af finansielle bidrag til de enkelte programmer, og deres administrationsomkostninger

| iii) | ikke tildeler tredjelandet nogen beslutningskompetence med hensyn til EU-programmet |
| --- | --- |

iii)

ikke tildeler tredjelandet nogen beslutningskompetence med hensyn til EU-programmet

| iv) | garanterer Unionen ret til at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning og til at beskytte sine finansielle interesser. |
| --- | --- |

iv)

garanterer Unionen ret til at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning og til at beskytte sine finansielle interesser.

De bidrag, der er omhandlet i første afsnit, litra d), nr. ii), udgør formålsbestemte indtægter i overensstemmelse med finansforordningens artikel 21, stk. 5.

2.   De i denne artikels stk. 1 omhandlede landes deltagelse i programområdet Media og det tværsektorielle programområde forudsætter, at de betingelser, der er fastsat i direktiv 2010/13/EU, opfyldes.

3.   De aftaler, der er indgået med de lande, der er omhandlet i stk. 1, litra c), kan fravige forpligtelserne i stk. 2 i behørigt begrundede tilfælde.

4.   De lande, der er omhandlet i denne artikels stk. 1, litra a) og b), og som deltog fuldt ud i programmet for perioden 2014-2020, kan midlertidigt deltage fuldt ud i programmet, hvis de kan påvise, at de har taget konkrete skridt til at tilpasse deres nationale ret til direktiv 2010/13/EU, herunder som ændret ved direktiv (EU) 2018/1808.

5.   De lande, der er omhandlet i denne artikels stk. 1, litra b), kan fortsat deltage i programmet efter den 31. december 2022, forudsat at de forelægger Kommissionen dokumentation for, at de har opfyldt betingelserne i direktiv 2010/13/EU.

6.   Der sikres adgang til de aktioner, der svarer til den prioritet, der er omhandlet i artikel 7, stk. 1, litra d), for lande, der undtagelsesvis deltager i programområdet Kultur, men som ikke opfylder betingelserne for at deltage i programområdet Media og det tværsektorielle programområde i henhold til nærværende artikels stk. 2.

Artikel 10

Andre tredjelande

Hvis det er i Unionens interesse, kan programmet støtte samarbejde med andre tredjelande end dem, der er omhandlet i artikel 9, hvad angår aktioner, der finansieres gennem supplerende finansielle bidrag fra de eksterne finansieringsinstrumenter i overensstemmelse med artikel 8, stk. 6.

Artikel 11

Samarbejde med internationale organisationer og Det Europæiske Audiovisuelle Observatorium

1.   Der gives adgang til programmet for internationale organisationer, der er aktive på områder, der er omfattet af programmet, i overensstemmelse med finansforordningen.

2.   Unionen er medlem af observatoriet i hele programperioden. Unionens deltagelse i observatoriet bidrager til opfyldelsen af programområdet Medias prioriteter. Kommissionen repræsenterer Unionen, når den interagerer med observatoriet. Programområdet Media understøtter betalingen af gebyret for Unionens medlemskab af observatoriet og dataindsamling og analyse i den audiovisuelle sektor.

Artikel 12

Indsamling af data om de kulturelle og kreative sektorer

For at styrke evidensgrundlaget for udviklingen af de kulturelle og kreative sektorer og for at måle og analysere deres bidrag til Europas økonomi og samfund indsamler Kommissionen passende data og oplysninger under anvendelse af sin ekspertise samt Europarådets, OECD's, UNESCO's og relevante forskningsinstitutioners ekspertise, alt efter hvad der er relevant. Kommissionen aflægger regelmæssigt rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om de indsamlede data. Kommissionen deler relevante resultater af de indsamlede data med interessenter.

Artikel 13

Former for EU-finansiering og gennemførelsesmetoder

1.   Programmet gennemføres under direkte forvaltning i overensstemmelse med finansforordningen eller under indirekte forvaltning med organer, der er omhandlet i nævnte forordnings artikel 62, stk. 1, litra c).

2.   Programmet kan tilvejebringe finansiering i enhver af de former, der er fastsat i finansforordningen, navnlig tilskud, priser og udbud. Programmet kan også tilvejebringe finansiering i form af finansielle instrumenter inden for blandingsoperationer.

3.   Blandingsoperationer under programmet gennemføres i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/523 og finansforordningens afsnit X.

4.   Bidrag til en gensidig forsikringsmekanisme kan dække den risiko, der er forbundet med tilbagesøgning af midler, der skyldes af modtagere, og betragtes som en tilstrækkelig garanti i henhold til finansforordningen. Artikel 37 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/695 (25) finder anvendelse.

5.   Enheder, der er aktive inden for kulturelle og kreative sektorer, og som har modtaget over 50 % af deres årlige indtægter fra offentlige kilder i løbet af de foregående to år, betragtes som værende i besiddelse af den nødvendige finansielle, faglige og administrative kapacitet til at gennemføre aktiviteter under programmet. Det kræves ikke, at de fremlægger yderligere dokumentation som bevis for denne kapacitet.

Artikel 14

Beskyttelse af Unionens finansielle interesser

Hvor et tredjeland deltager i programmet i kraft af en afgørelse, der er vedtaget i henhold til en international aftale eller på grundlag af ethvert andet retligt instrument, skal tredjelandet give den ansvarlige anvisningsberettigede, OLAF og Revisionsretten de fornødne rettigheder og den fornødne adgang, således at de fuldt ud kan udøve deres respektive beføjelser. Hvad angår OLAF, skal sådanne rettigheder omfatte retten til at foretage undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet, som fastsat i forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013.

Artikel 15

Arbejdsprogrammer

1.   Programmet gennemføres ved hjælp af de i finansforordningens artikel 110 omhandlede årlige arbejdsprogrammer. De årlige arbejdsprogrammer indeholder en angivelse af de beløb, der er afsat til de enkelte aktioner og, hvis det er relevant, angives det samlede beløb, der er afsat til blandingsoperationer. De årlige arbejdsprogrammer indeholder også en vejledende tidsplan for gennemførelsen.

2.   De årlige arbejdsprogrammer vedtages af Kommissionen ved en gennemførelsesretsakt. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren, jf. artikel 24, stk. 2.

KAPITEL II

TILSKUD OG STØTTEBERETTIGEDE ENHEDER

Artikel 16

Tilskud

1.   Tilskud i henhold til programmet tildeles og forvaltes i overensstemmelse med finansforordningens afsnit VIII.

2.   For at sikre en korrekt evaluering af ansøgningerne kan medlemmerne af evalueringsudvalgene bestå af eksterne eksperter. Eksterne eksperter skal have en faglig baggrund inden for det område, der vurderes, og, hvor det er relevant, viden om det geografiske område, som ansøgningen vedrører.

3.   I overensstemmelse med artikel 193, stk. 2, andet afsnit, litra a), i finansforordningen og uanset artikel 193, stk. 4, i nævnte forordning kan aktiviteter, der støttes i henhold til nærværende forordning, og de underliggende omkostninger, som er påløbet i 2021, i behørigt begrundede tilfælde, som er angivet i finansieringsafgørelsen, betragtes som støtteberettigede fra den 1. januar 2021, selv om disse aktiviteter er gennemført, og disse omkostninger er påløbet, inden ansøgningen om tilskud blev indgivet. Tilskudsaftalerne vedrørende driftstilskud for regnskabsåret 2021 kan undtagelsesvis undertegnes senest seks måneder efter begyndelsen af tilskudsmodtagerens regnskabsår.

4.   Når det er relevant, fastsættes der i programmets aktioner passende kriterier for at opnå ligestilling mellem kønnene.

Artikel 17

Støtteberettigede enheder

1.   Kriterierne for støtteberettigelse i denne artikel finder anvendelse i tillæg til kriterierne i finansforordningens artikel 197.

2.   Følgende enheder er berettigede til at deltage i programmet, hvis de er aktive inden for kulturelle og kreative sektorer:

| a) | retlige enheder, der er etableret i:






  i) | en medlemsstat eller et oversøisk land eller territorium, som hører under denne medlemsstat |
| --- | --- | --- |

a)

retlige enheder, der er etableret i:

i)

en medlemsstat eller et oversøisk land eller territorium, som hører under denne medlemsstat

| ii) | et tredjeland, der er associeret med programmet, eller |
| --- | --- |

ii)

et tredjeland, der er associeret med programmet, eller

| iii) | et tredjeland, der er anført i arbejdsprogrammet, på de betingelser, der er fastsat i stk. 3 og 4 |
| --- | --- |

iii)

et tredjeland, der er anført i arbejdsprogrammet, på de betingelser, der er fastsat i stk. 3 og 4

| b) | retlige enheder oprettet i henhold til EU-retten |
| --- | --- |

b)

retlige enheder oprettet i henhold til EU-retten

| c) | internationale organisationer. |
| --- | --- |

c)

internationale organisationer.

3.   Retlige enheder, der er aktive inden for kulturelle og kreative sektorer, og som er etableret i et tredjeland, der ikke er associeret med programmet, er undtagelsesvis berettigede til at deltage i programmet, hvis sådan deltagelse er nødvendig for opnåelsen af en given aktions mål.

4.   Retlige enheder, der er aktive inden for kulturelle og kreative sektorer, og som er etableret i et tredjeland, der ikke er associeret med programmet, afholder i princippet omkostningerne ved deres deltagelse. Hvis det er i Unionens interesse, kan supplerende bidrag fra de eksterne finansieringsinstrumenter i overensstemmelse med artikel 8, stk. 6, dække omkostningerne ved sådanne retlige enheders deltagelse.

KAPITEL III

SYNERGIER OG KOMPLEMENTARITET

Artikel 18

Komplementaritet

I samarbejde med medlemsstaterne sikrer Kommissionen programmets overordnede sammenhæng og komplementaritet med de relevante EU-politikker og -programmer, navnlig vedrørende kønsbalance, uddannelse, navnlig digital uddannelse og mediekendskab, ungdom og solidaritet, beskæftigelse og social inklusion, navnlig for socialt marginaliserede grupper og mindretal, forskning, teknologi og innovation, herunder social innovation, industri og erhvervsliv, landbrug og udvikling af landdistrikter, miljø- og klimaforanstaltninger, samhørighed, regional- og bypolitik, bæredygtig turisme, statsstøtte, mobilitet og internationalt samarbejde og udvikling.

Artikel 19

Kumulativ og alternativ finansiering

1.   En aktion, som har modtaget et bidrag i henhold til programmet, kan også modtage et bidrag fra et andet EU-program, herunder fonde i henhold til forordningen om fælles bestemmelser for 2021-2027, forudsat at bidragene ikke dækker de samme omkostninger. Reglerne for det relevante EU-program gælder for det tilsvarende bidrag til aktionen. Den kumulative finansiering må ikke overstige de samlede støtteberettigede omkostninger ved aktionen, og støtten fra forskellige EU-programmer kan beregnes pro rata.

2.   Et forslag kan tildeles »Seal of Excellence«-mærket som defineret i artikel 2, nr. 45), i forordningen om fælles bestemmelser for 2021-2027 i henhold til programmet ved at opfylde følgende kumulative betingelser:

| a) | det er blevet vurderet i forbindelse med en indkaldelse af forslag i henhold til programmet |
| --- | --- |

a)

det er blevet vurderet i forbindelse med en indkaldelse af forslag i henhold til programmet

| b) | det opfylder minimumskravene til kvalitet i den pågældende indkaldelse af forslag, og |
| --- | --- |

b)

det opfylder minimumskravene til kvalitet i den pågældende indkaldelse af forslag, og

| c) | det kan ikke finansieres inden for rammerne af den pågældende indkaldelse af forslag på grund af budgetmæssige begrænsninger. |
| --- | --- |

c)

det kan ikke finansieres inden for rammerne af den pågældende indkaldelse af forslag på grund af budgetmæssige begrænsninger.

Et projekt, som er blevet tildelt »Seal of Excellence«-mærket i overensstemmelse med dette stykkes første afsnit, kan modtage støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling eller Den Europæiske Socialfond Plus i overensstemmelse med artikel 73, stk. 4, i forordningen om fælles bestemmelser for 2021-2027.

KAPITEL IV

OVERVÅGNING, EVALUERING OG KONTROL

Artikel 20

Overvågning og rapportering

1.   Kvalitative og kvantitative indikatorer til rapportering om programmets fremskridt hen imod opnåelsen af de i artikel 3 fastlagte mål er fastsat i bilag II.

2.   For at sikre en effektiv vurdering af programmets fremskridt hen imod opnåelsen af dets mål tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 22 for at udarbejde bestemmelser for en overvågnings- og evalueringsramme, herunder ændringer af bilag II for at revidere eller supplere indikatorerne, når det er nødvendigt for overvågningen og evalueringen.

3.   Præstationsrapporteringssystemet skal sikre, at data til overvågning af programmets gennemførelse og resultater indsamles effektivt, virkningsfuldt og rettidigt.

4.   Til dette formål pålægges modtagere af EU-midler og, hvor det er relevant, medlemsstaterne forholdsmæssige rapporteringskrav.

Artikel 21

Evaluering

1.   Kommissionen foretager evalueringer, der er baseret på regelmæssig dataindsamling og høring af interessenter og støttemodtagere, så betids, at resultaterne kan indgå i beslutningsprocessen.

2.   Når der foreligger tilstrækkelige oplysninger om programmets gennemførelse, dog under alle omstændigheder senest den 31. december 2024, foretager Kommissionen en midtvejsevaluering af programmet, der bl.a. er baseret på eksterne og uafhængige analyser. Kommissionen forelægger Parlamentet og Rådet en rapport om midtvejsevalueringen senest seks måneder efter, at midtvejsevalueringen er foretaget.

3.   Efter den 31. december 2027, dog under alle omstændigheder senest den 31. december 2029, foretager Kommissionen en endelig evaluering af programmet, der er baseret på ekstern og uafhængig ekspertise. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om den endelige evaluering senest seks måneder efter, at den endelige evaluering er foretaget.

4.   Kommissionen fremsender resultaterne af de evalueringer, der er omhandlet i stk. 2 og 3, og sine bemærkninger til disse evalueringer til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget.

5.   Rapporteringssystemet for evalueringen skal sikre, at data til evaluering af programmet indsamles effektivt, virkningsfuldt og rettidigt og med den passende detaljeringsgrad. Modtagerne af EU-midler sender disse data og oplysninger til Kommissionen på en måde, der er i overensstemmelse med andre retlige bestemmelser, f.eks. anonymiseres personoplysninger, når det er nødvendigt. Til dette formål pålægges modtagere af EU-midler forholdsmæssige rapporteringskrav.

Artikel 22

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 20, tillægges Kommissionen for en periode på syv år fra den 1. januar 2021.

3.   Den i artikel 20 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.   Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning.

5.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

6.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 20 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

KAPITEL V

OVERGANGSBESTEMMELSER OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 23

Information, kommunikation og offentliggørelse

1.   Modtagere af EU-finansiering skal anerkende denne finansierings oprindelse og sikre synlighed af EU-finansieringen, navnlig når de promoverer aktionerne og deres resultater, ved at give sammenhængende, effektive og forholdsmæssige målrettede oplysninger til forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden, navnlig programmets navn og, for aktioner, der finansieres under programområdet Media, Medialogoet som gengivet i bilag III.

2.   Kommissionen gennemfører informations- og kommunikationsaktioner vedrørende programmet, vedrørende aktioner, der iværksættes i henhold til programmet, og vedrørende de opnåede resultater.

3.   De finansielle midler, der er tildelt programmet, skal også bidrage til formidling af Unionens politiske prioriteter, for så vidt som disse prioriteter vedrører målene omhandlet i artikel 3.

Artikel 24

Udvalgsprocedure

1.   Kommissionen bistås af et udvalg (»Udvalget for Et Kreativt Europa«). Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.

2.   Når der henvises til dette stykke, finder artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.

3.   Udvalget for Et Kreativt Europa kan mødes i særlige sammensætninger for at behandle konkrete emner vedrørende de individuelle programområder.

Artikel 25

Ophævelse

Forordning (EU) nr. 1295/2013 ophæves med virkning fra den 1. januar 2021.

Artikel 26

Overgangsbestemmelser

1.   Denne forordning påvirker ikke videreførelsen eller ændringen af aktioner, der er iværksat i henhold til forordning (EU) nr. 1295/2013, som fortsat finder anvendelse på disse aktioner, indtil de afsluttes.

2.   Programmets finansieringsramme kan også dække udgifterne til den tekniske og administrative bistand, som er påkrævet for at sikre overgangen mellem programmet og de foranstaltninger, der er vedtaget i henhold til forordning (EU) nr. 1295/2013.

3.   Om nødvendigt kan der opføres bevillinger på EU-budgettet ud over 2027 til dækning af de udgifter til den bistand, som er omhandlet i artikel 8, stk. 5, for at muliggøre forvaltning af aktioner, som ikke er afsluttet senest den 31. december 2027.

Artikel 27

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Den finder anvendelse fra den 1. januar 2021.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. maj 2021.

På Europa-Parlamentets vegne

D.M. SASSOLI

Formand

På Rådets vegne

A.P. ZACARIAS

Formand

---

(1)  
  EUT C 110 af 22.3.2019, s. 87.

1

(2)  
  EUT C 168 af 16.5.2019, s. 37.

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 28.3.2019 (EUT C 108 af 26.3.2021, s. 934) og Rådets førstebehandlingsholdning af 13.4.2021 (EUT C 169 af 5.5.2021, s. 1). Europa-Parlamentets holdning af 18.5.2021 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 445/2014/EU af 16. april 2014 om en EU-aktion vedrørende »Den Europæiske Kulturhovedstad« 2020-2033 og om ophævelse af afgørelse nr. 1622/2006/EF (EUT L 132 af 3.5.2014, s. 1).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/789 af 17. april 2019 om regler for udøvelse af ophavsretten og beslægtede rettigheder, der gælder for visse af TV- og radioselskabernes onlinetransmissioner samt retransmissioner af TV- og radioprogrammer, og om ændring af Rådets direktiv 93/83/EØF (EUT L 130 af 17.5.2019, s. 82).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/790 af 17. april 2019 om ophavsret og beslægtede rettigheder på det digitale indre marked og om ændring af direktiv 96/9/EF og 2001/29/EF (EUT L 130 af 17.5.2019, s. 92).

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU af 10. marts 2010 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (direktiv om audiovisuelle medietjenester) (EUT L 95 af 15.4.2010, s. 1).

7

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/1808 af 14. november 2018 om ændring af direktiv 2010/13/EU om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (direktiv om audiovisuelle medietjenester) i betragtning af de ændrede markedsforhold (EUT L 303 af 28.11.2018, s. 69).

8

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1194/2011/EU af 16. november 2011 om oprettelse af et EU-tiltag vedrørende det europæiske kulturarvsmærke (EUT L 303 af 22.11.2011, s. 1).

9

(10)  
  EUT C 334 af 19.9.2018, s. 253.

10

(11)  
  EFT L 1 af 3.1.1994, s. 3.

11

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

12

(13)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/523 af 24. marts 2021 om oprettelse af InvestEU-programmet og om ændring af forordning (EU) 2015/1017 (EUT L 107 af 26.3.2021, s. 30).

13

(14)  Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (EUT L 433I af 22.12.2020, s. 11).

14

(15)  
  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 28.

15

(16)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 af 11. september 2013 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 og Rådets forordning (Euratom) nr. 1074/1999 (EUT L 248 af 18.9.2013, s. 1).

16

(17)  Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1).

17

(18)  Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2).

18

(19)  Rådets forordning (EU) 2017/1939 af 12. oktober 2017 om gennemførelse af et forstærket samarbejde om oprettelse af en europæisk anklagemyndighed (
  »
  EPPO
  «
  ) (EUT L 283 af 31.10.2017, s. 1).

19

»

«

(20)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 af 5. juli 2017 om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Den Europæiske Unions finansielle interesser (EUT L 198 af 28.7.2017, s. 29).

20

(21)  Rådets afgørelse 2013/755/EU af 25. november 2013 om de oversøiske landes og territoriers associering med Den Europæiske Union (»associeringsafgørelse«) (EUT L 344 af 19.12.2013, s. 1).

21

(22)  
  EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1.

22

(23)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).

23

(24)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1295/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1718/2006/EF, nr. 1855/2006/EF og nr. 1041/2009/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 221).

24

(25)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/695 af 28. april 2021 om oprettelse af Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation — og om reglerne for deltagelse og formidling og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1290/2013 og (EU) nr. 1291/2013 (EUT L 170 af 12.5.2021, s. 1).

25

---

BILAG I

BESKRIVELSE AF PROGRAMMETS AKTIONER

AFSNIT 1

PROGRAMOMRÅDET KULTUR

Prioriteterne i programområdet Kultur, jf. artikel 5, gennemføres, herunder med det formål at styrke udbredelsen af europæiske værker i et digitalt og flersproget miljø og, hvor det er relevant, ved hjælp af oversættelse, uanset mediets art, ved hjælp af følgende aktioner, hvis nærmere detaljer, herunder eventuelle højere medfinansieringssatser for mindre projekter, fastlægges i arbejdsprogrammerne.

Horisontale aktioner:

Horisontale aktioner har til formål at støtte alle de kulturelle og kreative sektorer, med undtagelse af den audiovisuelle sektor, i håndteringen af de fælles udfordringer, som de står over for på europæisk plan. Horisontale aktioner skal navnlig medfinansiere tværnationale projekter med henblik på samarbejde, netværksaktiviteter, mobilitet og internationalisering, herunder gennem opholdsprogrammer, turnéer, arrangementer, udstillinger og festivaler. Følgende horisontale aktioner støttes under programmet:

| a) | tværnationale samarbejdsprojekter, der bringer organisationer i de kulturelle og kreative sektorer af alle størrelser, herunder mikroorganisationer og små organisationer, og fra forskellige lande sammen med henblik på at gennemføre sektorspecifikke eller tværsektorielle aktiviteter |
| --- | --- |

a)

tværnationale samarbejdsprojekter, der bringer organisationer i de kulturelle og kreative sektorer af alle størrelser, herunder mikroorganisationer og små organisationer, og fra forskellige lande sammen med henblik på at gennemføre sektorspecifikke eller tværsektorielle aktiviteter

| b) | europæiske netværk af organisationer i de kulturelle og kreative sektorer fra forskellige lande |
| --- | --- |

b)

europæiske netværk af organisationer i de kulturelle og kreative sektorer fra forskellige lande

| c) | kulturelle og kreative paneuropæiske platforme |
| --- | --- |

c)

kulturelle og kreative paneuropæiske platforme

| d) | tværnational mobilitet for kunstnere og aktører i de kulturelle og kreative sektorer samt tværnational udbredelse af kunstneriske og kulturelle værker |
| --- | --- |

d)

tværnational mobilitet for kunstnere og aktører i de kulturelle og kreative sektorer samt tværnational udbredelse af kunstneriske og kulturelle værker

| e) | støtte, herunder hvad angår kapacitetsopbygning, til organisationer i de kulturelle og kreative sektorer for at hjælpe dem med at være aktive på internationalt plan |
| --- | --- |

e)

støtte, herunder hvad angår kapacitetsopbygning, til organisationer i de kulturelle og kreative sektorer for at hjælpe dem med at være aktive på internationalt plan

| f) | politikudvikling, -samarbejde og -gennemførelse inden for det kulturelle område, herunder gennem tilvejebringelse af data og udveksling af bedste praksis, pilotprojekter og tilskyndelse til fremme af ligestilling mellem kønnene. |
| --- | --- |

f)

politikudvikling, -samarbejde og -gennemførelse inden for det kulturelle område, herunder gennem tilvejebringelse af data og udveksling af bedste praksis, pilotprojekter og tilskyndelse til fremme af ligestilling mellem kønnene.

Sektorspecifikke aktioner:

For at imødekomme fælles behov i Unionen støttes følgende sektorspecifikke aktioner i de kulturelle og kreative sektorer, navnlig musikbranchen, hvis særlige forhold eller specifikke udfordringer kræver en mere målrettet tilgang, der supplerer de horisontale aktioner:

| a) | støtte til musikbranchen: aktioner til fremme af mangfoldighed, kreativitet og innovation inden for musikbranchen, herunder liveoptræden, navnlig distribution og markedsføring af alle musikrepertoirer i og uden for Europa, uddannelsesaktioner, deltagelse i og adgang til musik og publikumsudvikling for alle europæiske repertoirer samt støtte til dataindsamling og –analyse; disse aktioner skal bygge på og fortsat støtte de erfaringer og den ekspertise, der er opnået i forbindelse med initiativet »Musik sætter Europa i bevægelse« |
| --- | --- |

a)

støtte til musikbranchen: aktioner til fremme af mangfoldighed, kreativitet og innovation inden for musikbranchen, herunder liveoptræden, navnlig distribution og markedsføring af alle musikrepertoirer i og uden for Europa, uddannelsesaktioner, deltagelse i og adgang til musik og publikumsudvikling for alle europæiske repertoirer samt støtte til dataindsamling og –analyse; disse aktioner skal bygge på og fortsat støtte de erfaringer og den ekspertise, der er opnået i forbindelse med initiativet »Musik sætter Europa i bevægelse«

| b) | støtte til bog- og forlagsbranchen: målrettede aktioner til fremme af mangfoldighed, kreativitet og innovation, fremme af europæisk litteratur på tværs af grænserne i og uden for Europa, herunder på biblioteker, uddannelse og udveksling for fagfolk inden for branchen, forfattere og oversættere samt tværnationale projekter med henblik på samarbejde, innovation og udvikling i denne branche; målrettede aktioner til fremme af oversættelse af litteratur og, hvor det er muligt, tilpasning af litteratur til tilgængelige formater for personer med handicap |
| --- | --- |

b)

støtte til bog- og forlagsbranchen: målrettede aktioner til fremme af mangfoldighed, kreativitet og innovation, fremme af europæisk litteratur på tværs af grænserne i og uden for Europa, herunder på biblioteker, uddannelse og udveksling for fagfolk inden for branchen, forfattere og oversættere samt tværnationale projekter med henblik på samarbejde, innovation og udvikling i denne branche; målrettede aktioner til fremme af oversættelse af litteratur og, hvor det er muligt, tilpasning af litteratur til tilgængelige formater for personer med handicap

| c) | støtte til arkitektur og kulturarv med henblik på et bygget miljø af høj kvalitet: målrettede aktioner for arkitektur- og kulturarvsaktørers mobilitet, kapacitetsopbygning og internationalisering; fremme af Baukultur, peerlæring og publikumsinddragelse med henblik på at udbrede principper af høj kvalitet i moderne arkitektur og kulturarvsinterventioner; støtte til bæredygtig beskyttelse, genopbygning og tilpasning til nye anvendelser af kulturarven og fremme af dens værdier gennem bevidstgørelse og netværksaktiviteter |
| --- | --- |

c)

støtte til arkitektur og kulturarv med henblik på et bygget miljø af høj kvalitet: målrettede aktioner for arkitektur- og kulturarvsaktørers mobilitet, kapacitetsopbygning og internationalisering; fremme af Baukultur, peerlæring og publikumsinddragelse med henblik på at udbrede principper af høj kvalitet i moderne arkitektur og kulturarvsinterventioner; støtte til bæredygtig beskyttelse, genopbygning og tilpasning til nye anvendelser af kulturarven og fremme af dens værdier gennem bevidstgørelse og netværksaktiviteter

| d) | støtte til andre sektorer for kunstnerisk virksomhed, når særlige behov identificeres, herunder målrettede aktioner for udviklingen af de kreative aspekter af bæredygtig kulturturisme og af design- og modebranchen, samt for markedsføring og repræsentation af disse andre sektorer for kunstnerisk virksomhed uden for Unionen. |
| --- | --- |

d)

støtte til andre sektorer for kunstnerisk virksomhed, når særlige behov identificeres, herunder målrettede aktioner for udviklingen af de kreative aspekter af bæredygtig kulturturisme og af design- og modebranchen, samt for markedsføring og repræsentation af disse andre sektorer for kunstnerisk virksomhed uden for Unionen.

Særlige aktioner, der har til formål at gøre den europæiske kulturelle mangfoldighed og kulturarv mere synlig og håndgribelig samt at understøtte interkulturel dialog:

| a) | finansiel støtte til de europæiske kulturhovedstæder |
| --- | --- |

a)

finansiel støtte til de europæiske kulturhovedstæder

| b) | finansiel støtte til det europæiske kulturarvsmærke og netværksaktiviteter mellem steder, der har fået tildelt det europæiske kulturarvsmærke |
| --- | --- |

b)

finansiel støtte til det europæiske kulturarvsmærke og netværksaktiviteter mellem steder, der har fået tildelt det europæiske kulturarvsmærke

| c) | Unionens kulturpriser |
| --- | --- |

c)

Unionens kulturpriser

| d) | Europæiske kulturarvsdage |
| --- | --- |

d)

Europæiske kulturarvsdage

| e) | støtte til europæiske kulturelle enheder såsom orkestre, der har til formål at uddanne og fremme unge kunstnere med stort potentiale, og som har en inklusiv tilgang med en stor geografisk dækning, eller enheder, som leverer direkte kulturelle tjenester til europæiske borgere, med en stor geografisk dækning. |
| --- | --- |

e)

støtte til europæiske kulturelle enheder såsom orkestre, der har til formål at uddanne og fremme unge kunstnere med stort potentiale, og som har en inklusiv tilgang med en stor geografisk dækning, eller enheder, som leverer direkte kulturelle tjenester til europæiske borgere, med en stor geografisk dækning.

AFSNIT 2

PROGRAMOMRÅDET MEDIA

Prioriteterne i programområdet Media, jf. artikel 6, tager hensyn til kravene i direktiv (EU) 2018/1808 og forskelle imellem landene for så vidt angår produktion og distribution af og adgang til audiovisuelt indhold samt de forskellige markeders størrelse og særlige forhold og sproglige mangfoldighed og gennemføres ved hjælp af følgende aktioner, hvis nærmere detaljer fastlægges i arbejdsprogrammerne:

| a) | uafhængige europæiske produktionsselskabers udvikling af audiovisuelle værker, der dækker en række forskellige formater (f.eks. spillefilm, kortfilm, serier, dokumentarfilm, fortællende videospil) og genrer, og som er rettet mod et forskelligartet publikum, herunder børn og unge |
| --- | --- |

a)

uafhængige europæiske produktionsselskabers udvikling af audiovisuelle værker, der dækker en række forskellige formater (f.eks. spillefilm, kortfilm, serier, dokumentarfilm, fortællende videospil) og genrer, og som er rettet mod et forskelligartet publikum, herunder børn og unge

| b) | uafhængige europæiske produktionsselskabers produktion af innovativt TV-indhold og innovativ historiefortælling af høj kvalitet, som er rettet mod et forskelligartet publikum |
| --- | --- |

b)

uafhængige europæiske produktionsselskabers produktion af innovativt TV-indhold og innovativ historiefortælling af høj kvalitet, som er rettet mod et forskelligartet publikum

| c) | reklame- og markedsføringsredskaber, herunder på nettet og ved at anvende dataanalyse, for at højne positionen og synligheden af samt adgangen til europæiske værker på tværs af grænser og sikre, at disse når ud til et større publikum |
| --- | --- |

c)

reklame- og markedsføringsredskaber, herunder på nettet og ved at anvende dataanalyse, for at højne positionen og synligheden af samt adgangen til europæiske værker på tværs af grænser og sikre, at disse når ud til et større publikum

| d) | støtte til salg og udbredelse internationalt af ikkenationale europæiske værker på alle platforme (f.eks. biografer, online) rettet mod såvel små som store produktioner, herunder gennem koordinerede distributionsstrategier, der dækker flere lande, og som tilskynder til anvendelse af undertekstning, eftersynkronisering og, hvis det er relevant, værktøjer til synstolkning |
| --- | --- |

d)

støtte til salg og udbredelse internationalt af ikkenationale europæiske værker på alle platforme (f.eks. biografer, online) rettet mod såvel små som store produktioner, herunder gennem koordinerede distributionsstrategier, der dækker flere lande, og som tilskynder til anvendelse af undertekstning, eftersynkronisering og, hvis det er relevant, værktøjer til synstolkning

| e) | støtte til flersproget adgang til kulturelle TV-programmer online ved hjælp af undertekstning |
| --- | --- |

e)

støtte til flersproget adgang til kulturelle TV-programmer online ved hjælp af undertekstning

| f) | støtte til netværksaktiviteter for audiovisuelle fagfolk, herunder skabere, og udvekslinger mellem virksomheder for at pleje og fremme talenter i den europæiske audiovisuelle sektor og for at lette udvikling og distribution af europæiske og internationale fælles skabelser og samproduktioner |
| --- | --- |

f)

støtte til netværksaktiviteter for audiovisuelle fagfolk, herunder skabere, og udvekslinger mellem virksomheder for at pleje og fremme talenter i den europæiske audiovisuelle sektor og for at lette udvikling og distribution af europæiske og internationale fælles skabelser og samproduktioner

| g) | støtte til europæiske audiovisuelle aktørers aktiviteter i forbindelse med branchearrangementer og udstillinger i og uden for Europa |
| --- | --- |

g)

støtte til europæiske audiovisuelle aktørers aktiviteter i forbindelse med branchearrangementer og udstillinger i og uden for Europa

| h) | støtte til synligheden af og opsøgende indsats i forbindelse med europæiske film og audiovisuelle værker, der tager sigte på et bredt europæisk publikum ud over de nationale grænser, navnlig unge og informationsformidlere, herunder ved at organisere aktiviteter forbundet med forevisning, kommunikation, formidling og promovering til støtte for europæiske priser, navnlig »LUX — Europa-Parlamentets og Det Europæiske Filmakademis europæiske publikumsfilmpris« |
| --- | --- |

h)

støtte til synligheden af og opsøgende indsats i forbindelse med europæiske film og audiovisuelle værker, der tager sigte på et bredt europæisk publikum ud over de nationale grænser, navnlig unge og informationsformidlere, herunder ved at organisere aktiviteter forbundet med forevisning, kommunikation, formidling og promovering til støtte for europæiske priser, navnlig »LUX — Europa-Parlamentets og Det Europæiske Filmakademis europæiske publikumsfilmpris«

| i) | initiativer til fremme af publikumsudvikling og -inddragelse, herunder aktiviteter forbundet med filmuddannelse, navnlig rettet mod et yngre publikum |
| --- | --- |

i)

initiativer til fremme af publikumsudvikling og -inddragelse, herunder aktiviteter forbundet med filmuddannelse, navnlig rettet mod et yngre publikum

| j) | uddannelses- og mentoraktiviteter for at styrke audiovisuelle fagfolks evne til at tilpasse sig nye kreative processer, markedsudviklinger og digitale teknologier, der påvirker hele værdikæden |
| --- | --- |

j)

uddannelses- og mentoraktiviteter for at styrke audiovisuelle fagfolks evne til at tilpasse sig nye kreative processer, markedsudviklinger og digitale teknologier, der påvirker hele værdikæden

| k) | et netværk eller netværk for europæiske video on demand-aktører med forevisning af en væsentlig andel ikkenationale europæiske værker |
| --- | --- |

k)

et netværk eller netværk for europæiske video on demand-aktører med forevisning af en væsentlig andel ikkenationale europæiske værker

| l) | europæiske festivaler og et europæisk festivalnetværk eller europæiske festivalnetværk med forevisning af en væsentlig andel ikkenationale europæiske værker, samtidig med at deres identitet og særlige profil bevares |
| --- | --- |

l)

europæiske festivaler og et europæisk festivalnetværk eller europæiske festivalnetværk med forevisning af en væsentlig andel ikkenationale europæiske værker, samtidig med at deres identitet og særlige profil bevares

| m) | et netværk for europæiske biografaktører med en bred geografisk dækning med forevisning af en væsentlig andel ikkenationale europæiske film, og som fremmer europæiske biografers rolle i udbredelsen af europæiske værker |
| --- | --- |

m)

et netværk for europæiske biografaktører med en bred geografisk dækning med forevisning af en væsentlig andel ikkenationale europæiske film, og som fremmer europæiske biografers rolle i udbredelsen af europæiske værker

| n) | specifikke foranstaltninger, der kan bidrage til en mere afbalanceret kønsdeltagelse i den audiovisuelle sektor, herunder studie-, mentor-, uddannelses-, og netværksaktiviteter |
| --- | --- |

n)

specifikke foranstaltninger, der kan bidrage til en mere afbalanceret kønsdeltagelse i den audiovisuelle sektor, herunder studie-, mentor-, uddannelses-, og netværksaktiviteter

| o) | støtte til politisk dialog, innovative politiske aktioner og udveksling af bedste praksis — herunder gennem analyseaktiviteter og tilvejebringelsen af pålidelige data |
| --- | --- |

o)

støtte til politisk dialog, innovative politiske aktioner og udveksling af bedste praksis — herunder gennem analyseaktiviteter og tilvejebringelsen af pålidelige data

| p) | tværnational udveksling af erfaringer og knowhow, peerlæringsaktiviteter og netværkssamarbejde i den audiovisuelle sektor og blandt politiske beslutningstagere. |
| --- | --- |

p)

tværnational udveksling af erfaringer og knowhow, peerlæringsaktiviteter og netværkssamarbejde i den audiovisuelle sektor og blandt politiske beslutningstagere.

AFSNIT 3

DET TVÆRSEKTORIELLE PROGRAMOMRÅDE

Prioriteterne i det tværsektorielle programområde, jf. artikel 7, gennemføres ved hjælp af følgende aktioner, hvis nærmere detaljer fastlægges i arbejdsprogrammerne:

Aktioner for politisk samarbejde og opsøgende indsatser, der skal:

| a) | støtte politikudvikling, tværnational udveksling af erfaringer og knowhow, peerlærings- og bevidstgørelsesaktiviteter, netværkssamarbejde og regelmæssig tværsektoriel dialog mellem organisationer i de kulturelle og kreative sektorer og politiske beslutningstagere |
| --- | --- |

a)

støtte politikudvikling, tværnational udveksling af erfaringer og knowhow, peerlærings- og bevidstgørelsesaktiviteter, netværkssamarbejde og regelmæssig tværsektoriel dialog mellem organisationer i de kulturelle og kreative sektorer og politiske beslutningstagere

| b) | støtte analytiske tværsektorielle aktiviteter |
| --- | --- |

b)

støtte analytiske tværsektorielle aktiviteter

| c) | have til formål at fremme politisk samarbejde og politikudvikling på tværs af grænserne vedrørende den rolle, som social inklusion spiller gennem kultur |
| --- | --- |

c)

have til formål at fremme politisk samarbejde og politikudvikling på tværs af grænserne vedrørende den rolle, som social inklusion spiller gennem kultur

| d) | styrke kendskabet til programmet og de emner, som det dækker, fremme en opsøgende indsats over for borgerne og hjælpe med overførsel af resultater uden for medlemsstaterne. |
| --- | --- |

d)

styrke kendskabet til programmet og de emner, som det dækker, fremme en opsøgende indsats over for borgerne og hjælpe med overførsel af resultater uden for medlemsstaterne.

Aktioner for »det kreative innovationslaboratorium«, som skal:

| a) | tilskynde til nye former for skabelse i krydsningsfeltet mellem de forskellige kulturelle og kreative sektorer, f.eks. gennem eksperimentelle tilgange og anvendelsen af innovative teknologier |
| --- | --- |

a)

tilskynde til nye former for skabelse i krydsningsfeltet mellem de forskellige kulturelle og kreative sektorer, f.eks. gennem eksperimentelle tilgange og anvendelsen af innovative teknologier

| b) | fremme innovative tværsektorielle tilgange og værktøjer, som, hvor det er muligt, skal omfatte flersprogede og sociale dimensioner, for at lette distributionen, markedsføringen og monetariseringen af og adgangen til kultur og kreativitet, herunder kulturarv. |
| --- | --- |

b)

fremme innovative tværsektorielle tilgange og værktøjer, som, hvor det er muligt, skal omfatte flersprogede og sociale dimensioner, for at lette distributionen, markedsføringen og monetariseringen af og adgangen til kultur og kreativitet, herunder kulturarv.

Aktioner for »programkontorer«, som skal:

| a) | fremme programmet på nationalt plan, og tilvejebringe relevant information om de forskellige typer finansiel støtte, der er til rådighed i henhold til Unionens politikker, og hjælpe aktører i de kulturelle og kreative sektorer med at ansøge om støtte under programmet, herunder ved at informere dem om krav og procedurer i forbindelse med de forskellige indkaldelser efter forslag og ved at dele god praksis |
| --- | --- |

a)

fremme programmet på nationalt plan, og tilvejebringe relevant information om de forskellige typer finansiel støtte, der er til rådighed i henhold til Unionens politikker, og hjælpe aktører i de kulturelle og kreative sektorer med at ansøge om støtte under programmet, herunder ved at informere dem om krav og procedurer i forbindelse med de forskellige indkaldelser efter forslag og ved at dele god praksis

| b) | støtte potentielle støttemodtagere i ansøgningsprocessen og mentorvejledning for nye deltagere i programmet, tilskynde til samarbejde og udveksling af bedste praksis på tværs af grænserne mellem fagfolk, institutioner, platforme og netværk inden for og på tværs af de politikområder, der er omfattet af programmet, og kulturelle og kreative sektorer |
| --- | --- |

b)

støtte potentielle støttemodtagere i ansøgningsprocessen og mentorvejledning for nye deltagere i programmet, tilskynde til samarbejde og udveksling af bedste praksis på tværs af grænserne mellem fagfolk, institutioner, platforme og netværk inden for og på tværs af de politikområder, der er omfattet af programmet, og kulturelle og kreative sektorer

| c) | støtte Kommissionen i at sikre god kommunikation og formidling af programmets resultater til borgere og aktører i de kulturelle og kreative sektorer. |
| --- | --- |

c)

støtte Kommissionen i at sikre god kommunikation og formidling af programmets resultater til borgere og aktører i de kulturelle og kreative sektorer.

Tværgående aktioner til støtte for nyhedsmediesektoren, som skal:

| a) | imødegå de strukturelle og teknologiske ændringer, som mediebranchen står over for, ved at fremme et uafhængigt og pluralistisk medielandskab, herunder ved at støtte uafhængig overvågning med henblik på at vurdere risiciene og udfordringerne for mediepluralismen og -friheden, og ved at støtte bevidstgørelsesaktiviteter |
| --- | --- |

a)

imødegå de strukturelle og teknologiske ændringer, som mediebranchen står over for, ved at fremme et uafhængigt og pluralistisk medielandskab, herunder ved at støtte uafhængig overvågning med henblik på at vurdere risiciene og udfordringerne for mediepluralismen og -friheden, og ved at støtte bevidstgørelsesaktiviteter

| b) | støtte høje standarder inden for medieproduktion ved at fremme samarbejde, digitale færdigheder, journalistisk samarbejde på tværs af grænserne samt kvalitetsindhold, som derved bidrager til faglig etik inden for journalistik |
| --- | --- |

b)

støtte høje standarder inden for medieproduktion ved at fremme samarbejde, digitale færdigheder, journalistisk samarbejde på tværs af grænserne samt kvalitetsindhold, som derved bidrager til faglig etik inden for journalistik

| c) | fremme mediekendskab for at give borgerne mulighed for at anvende og udvikle en kritisk forståelse af medierne og støtte videndeling og udveksling af politikker og praksisser vedrørende mediekendskab |
| --- | --- |

c)

fremme mediekendskab for at give borgerne mulighed for at anvende og udvikle en kritisk forståelse af medierne og støtte videndeling og udveksling af politikker og praksisser vedrørende mediekendskab

| d) | omfatte specifikke foranstaltninger, der kan bidrage til en mere afbalanceret kønsdeltagelse i nyhedsmediesektoren. |
| --- | --- |

d)

omfatte specifikke foranstaltninger, der kan bidrage til en mere afbalanceret kønsdeltagelse i nyhedsmediesektoren.

---

BILAG II

FÆLLES INDIKATORER FOR PROGRAMMETS KVALITATIV OG KVANTITATIV VIRKNING

Antallet og omfanget af tværnationale partnerskaber, der oprettes med støtte fra programmet, herunder modtagerorganisationernes oprindelsesland.

Kvalitativ dokumentation for succeshistorier inden for kunstnerisk, forretningsmæssig og teknologisk innovation som følge af støtte fra programmet.

Indikatorer

Programområdet Kultur

Antallet og omfanget af tværnationale partnerskaber, der oprettes med støtte fra programmet.

Antallet af kunstnere og aktører i de kulturelle og kreative sektorer, der er flyttet på tværs af nationale grænser som følge af støtte fra programmet, med angivelse af oprindelseslandet og andelen af kvinder.

Antallet af personer, der har haft adgang til europæiske kulturelle og kreative værker støttet af programmet, herunder værker fra andre lande end deres eget.

Antallet af projekter, der støttes af programmet, og som er rettet mod socialt marginaliserede grupper.

Antallet af projekter, der støttes af programmet, og som involverer organisationer fra tredjelande.

Programområdet Media

Antallet af personer, der har haft adgang til europæiske audiovisuelle værker støttet af programmet fra andre lande end deres eget.

Antallet af deltagere i læringsaktiviteter, der støttes af programmet, som har vurderet, at de har forbedret deres kompetencer og øget deres beskæftigelsesegnethed, med angivelse af andelen af kvinder.

Antallet af, budgettet for og den geografiske oprindelse af samproduktioner, der er udviklet, skabt og distribueret med støtte fra programmet, samt samproduktioner med partnere fra lande med forskellige audiovisuelle kapaciteter.

Antallet af audiovisuelle værker på mindre udbredte sprog, som er udviklet, produceret og distribueret med støtte fra programmet.

Antallet af personer, som promoveringsaktiviteter mellem virksomheder er nået ud til på større markeder.

Det tværsektorielle programområde

Antallet og omfanget af oprettede tværnationale partnerskaber (sammensat indikator for aktionen for »det kreative innovationslaboratorium« og tværgående aktioner til støtte for nyhedsmediesektoren).

Antallet af arrangementer eller aktiviteter, der er organiseret af programkontorerne til fremme af programmet.

Antallet af deltagere i aktionen »det kreative innovationslaboratorium« og tværgående aktioner til støtte for nyhedsmediesektoren, med angivelse af andelen af kvinder.

---

BILAG III

LOGO FOR PROGRAMOMRÅDET MEDIA

Logoet for programområdet Media er følgende:

Image 1

---

| 28.5.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 189/61 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 189/61

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) 2021/819

af 20. maj 2021

om Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi

(omarbejdning)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 173, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter høring af Regionsudvalget,

efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 294/2008 (3) er blevet ændret væsentligt (4). Da der skal foretages yderligere ændringer, bør forordningen af klarhedshensyn omarbejdes. |
| --- | --- |

(1)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 294/2008 (3) er blevet ændret væsentligt (4). Da der skal foretages yderligere ændringer, bør forordningen af klarhedshensyn omarbejdes.

| (2) | De periodiske uafhængige evalueringer af Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) og erfaringerne med anvendelsen af forordning (EF) nr. 294/2008 viser, at der er behov for væsentlige ændringer for at forbedre EIT-modellen og dens underliggende processer yderligere. Derudover har den foreløbige evaluering og den forudgående konsekvensanalyse af EIT identificeret en række områder, hvor der kan ske forbedringer, bl.a. videns- og innovationsfællesskabernes (VIF'ernes) finansieringsmodel, VIF'ernes integration i de lokale innovationsøkosystemer, VIF'ernes åbenhed og gennemsigtighed og EIT's overvågning. Denne forordning giver også mulighed for at adressere disse aspekter. |
| --- | --- |

(2)

De periodiske uafhængige evalueringer af Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) og erfaringerne med anvendelsen af forordning (EF) nr. 294/2008 viser, at der er behov for væsentlige ændringer for at forbedre EIT-modellen og dens underliggende processer yderligere. Derudover har den foreløbige evaluering og den forudgående konsekvensanalyse af EIT identificeret en række områder, hvor der kan ske forbedringer, bl.a. videns- og innovationsfællesskabernes (VIF'ernes) finansieringsmodel, VIF'ernes integration i de lokale innovationsøkosystemer, VIF'ernes åbenhed og gennemsigtighed og EIT's overvågning. Denne forordning giver også mulighed for at adressere disse aspekter.

| (3) | Medlemsstaterne bærer hovedansvaret for at opretholde et solidt europæisk industri-, konkurrence- og innovationsgrundlag. Karakteren og omfanget af udfordringen på innovationsområdet gør det dog også nødvendigt, at der gøres en fælles indsats på EU-plan. |
| --- | --- |

(3)

Medlemsstaterne bærer hovedansvaret for at opretholde et solidt europæisk industri-, konkurrence- og innovationsgrundlag. Karakteren og omfanget af udfordringen på innovationsområdet gør det dog også nødvendigt, at der gøres en fælles indsats på EU-plan.

| (4) | EIT er oprettet for at supplere eksisterende politikker og initiativer på EU-plan og på nationalt plan gennem fremme af integreringen af videntrekanten — videregående uddannelse, forskning og innovation — i hele Unionen. |
| --- | --- |

(4)

EIT er oprettet for at supplere eksisterende politikker og initiativer på EU-plan og på nationalt plan gennem fremme af integreringen af videntrekanten — videregående uddannelse, forskning og innovation — i hele Unionen.

| (5) | EIT bør bidrage til at styrke Unionens og medlemsstaternes innovationskapacitet med henblik på at tackle de store udfordringer, som samfundet står over for, og derved bidrage til bæredygtig økonomisk udvikling og konkurrenceevne i Unionen. |
| --- | --- |

(5)

EIT bør bidrage til at styrke Unionens og medlemsstaternes innovationskapacitet med henblik på at tackle de store udfordringer, som samfundet står over for, og derved bidrage til bæredygtig økonomisk udvikling og konkurrenceevne i Unionen.

| (6) | EIT bør via VIF'erne tage sigte på at styrke innovationsøkosystemer i hele Unionen på en åben og gennemsigtig måde. For at nå dette mål bør EIT lette og forbedre netværk, integration og samarbejde og fremme synergi mellem forskellige innovationsfællesskaber i hele Europa. EIT sigter også mod at opfylde Unionens strategiske prioriteter og bidrage til gennemførelsen af Unionens mål og politikker, herunder dem, der er omhandlet i Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 om den europæiske grønne pagt, af 27. maj 2020 om EU-budgettet som drivkraft bag genopretningsplanen for Europa (genopretningsplan for Europa), af 19. februar 2020 om en europæisk strategi for data, af 10. marts 2020 om en SMV-strategi for et bæredygtigt og digitalt Europa og af 10. marts 2020 om en ny industristrategi for Europa, og dem, der vedrører opnåelse af Unionens strategiske autonomi, samtidig med at en åben økonomi bevares. Desuden bør EIT bidrage til at tackle globale udfordringer, herunder De Forenede Nationers verdensmål for bæredygtig udvikling (verdensmålene), ved at følge principperne i 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling (»2030-dagsordenen«) og Parisaftalen vedtaget inden for rammerne af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (5) (Parisaftalen) og til at opnå en klimaneutral økonomi senest i 2050. Omstillingen kan kun opnås ved at fremme forskning og innovation, hvilket understreger behovet for at fremme gunstige vilkår og investeringer i at forbedre den europæiske videnbase og forsknings- og innovationskapacitet, navnlig inden for grønne, klimavenlige teknologier og innovative tiltag. |
| --- | --- |

(6)

EIT bør via VIF'erne tage sigte på at styrke innovationsøkosystemer i hele Unionen på en åben og gennemsigtig måde. For at nå dette mål bør EIT lette og forbedre netværk, integration og samarbejde og fremme synergi mellem forskellige innovationsfællesskaber i hele Europa. EIT sigter også mod at opfylde Unionens strategiske prioriteter og bidrage til gennemførelsen af Unionens mål og politikker, herunder dem, der er omhandlet i Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 om den europæiske grønne pagt, af 27. maj 2020 om EU-budgettet som drivkraft bag genopretningsplanen for Europa (genopretningsplan for Europa), af 19. februar 2020 om en europæisk strategi for data, af 10. marts 2020 om en SMV-strategi for et bæredygtigt og digitalt Europa og af 10. marts 2020 om en ny industristrategi for Europa, og dem, der vedrører opnåelse af Unionens strategiske autonomi, samtidig med at en åben økonomi bevares. Desuden bør EIT bidrage til at tackle globale udfordringer, herunder De Forenede Nationers verdensmål for bæredygtig udvikling (verdensmålene), ved at følge principperne i 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling (»2030-dagsordenen«) og Parisaftalen vedtaget inden for rammerne af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (5) (Parisaftalen) og til at opnå en klimaneutral økonomi senest i 2050. Omstillingen kan kun opnås ved at fremme forskning og innovation, hvilket understreger behovet for at fremme gunstige vilkår og investeringer i at forbedre den europæiske videnbase og forsknings- og innovationskapacitet, navnlig inden for grønne, klimavenlige teknologier og innovative tiltag.

| (7) | EIT bør øge VIF'ernes åbenhed med henblik på at styrke samarbejdsforbindelserne og skabe synergier mellem forskellige innovationsfællesskaber i Europa og derved fremme geografisk mangfoldighed og talentmobilitet. |
| --- | --- |

(7)

EIT bør øge VIF'ernes åbenhed med henblik på at styrke samarbejdsforbindelserne og skabe synergier mellem forskellige innovationsfællesskaber i Europa og derved fremme geografisk mangfoldighed og talentmobilitet.

| (8) | EIT's prioriterede områder og finansieringsbehov bør fastlægges for en syvårig periode, dækkende den relevante flerårige finansielle ramme (FFR), i en strategisk innovationsdagsorden (SID). SID bør være i overensstemmelse med Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation (Horisont Europa), der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/695 (6), herunder med hensyn til rapportering, overvågning, evaluering og andre krav, der er fastsat i nævnte forordning, og bør tage hensyn til Horisont Europas strategiske planlægning. SID bør skabe og fremme synergier med andre dele af Horisont Europa, andre relevante EU-programmer under FFR og andre relevante initiativer, politikker og instrumenter på EU-plan og på nationalt og regionalt plan, navnlig dem, der støtter forskning og innovation, uddannelse og kompetenceudvikling, bæredygtig og konkurrencedygtig industri, entreprenørskab og regional udvikling. I lyset af SID's vigtighed for Unionens innovationspolitik og dens forventede socioøkonomiske konsekvenser for Unionen bør SID vedtages af Europa-Parlamentet og Rådet på grundlag af et forslag fra Kommissionen. Kommissionens forslag bør baseres på et bidrag fra EIT. Dette bidrag bør stilles til rådighed for Europa-Parlamentet og Rådet. |
| --- | --- |

(8)

EIT's prioriterede områder og finansieringsbehov bør fastlægges for en syvårig periode, dækkende den relevante flerårige finansielle ramme (FFR), i en strategisk innovationsdagsorden (SID). SID bør være i overensstemmelse med Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation (Horisont Europa), der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/695 (6), herunder med hensyn til rapportering, overvågning, evaluering og andre krav, der er fastsat i nævnte forordning, og bør tage hensyn til Horisont Europas strategiske planlægning. SID bør skabe og fremme synergier med andre dele af Horisont Europa, andre relevante EU-programmer under FFR og andre relevante initiativer, politikker og instrumenter på EU-plan og på nationalt og regionalt plan, navnlig dem, der støtter forskning og innovation, uddannelse og kompetenceudvikling, bæredygtig og konkurrencedygtig industri, entreprenørskab og regional udvikling. I lyset af SID's vigtighed for Unionens innovationspolitik og dens forventede socioøkonomiske konsekvenser for Unionen bør SID vedtages af Europa-Parlamentet og Rådet på grundlag af et forslag fra Kommissionen. Kommissionens forslag bør baseres på et bidrag fra EIT. Dette bidrag bør stilles til rådighed for Europa-Parlamentet og Rådet.

| (9) | Krisen som følge af udbruddet af covid-19 har forårsaget store forstyrrelser i medlemsstaternes sundhedssystemer og økonomiske systemer. Det vil kræve samarbejde mellem EU-institutioner, -organer, -kontorer og -agenturer at overvinde de sociale, økonomiske, miljømæssige og teknologiske konsekvenser af krisen. EIT og VIF'erne bør reagere fleksibelt på eksisterende såvel som nye og uventede udfordringer og prioriteter og bør kunne vedtage foranstaltninger og initiativer til at yde passende støtte til deres økosystemer. EIT og VIF'erne bør navnlig bidrage til den innovationsindsats, der er nødvendig for at håndtere konsekvenserne af covid-19-krisen, i overensstemmelse med prioriteterne i den europæiske grønne pagt, genopretningsplanen for Europa, den nye industristrategi for Europa og verdensmålene, samtidig med at der sikres synergi med andre EU-initiativer og -partnerskaber. |
| --- | --- |

(9)

Krisen som følge af udbruddet af covid-19 har forårsaget store forstyrrelser i medlemsstaternes sundhedssystemer og økonomiske systemer. Det vil kræve samarbejde mellem EU-institutioner, -organer, -kontorer og -agenturer at overvinde de sociale, økonomiske, miljømæssige og teknologiske konsekvenser af krisen. EIT og VIF'erne bør reagere fleksibelt på eksisterende såvel som nye og uventede udfordringer og prioriteter og bør kunne vedtage foranstaltninger og initiativer til at yde passende støtte til deres økosystemer. EIT og VIF'erne bør navnlig bidrage til den innovationsindsats, der er nødvendig for at håndtere konsekvenserne af covid-19-krisen, i overensstemmelse med prioriteterne i den europæiske grønne pagt, genopretningsplanen for Europa, den nye industristrategi for Europa og verdensmålene, samtidig med at der sikres synergi med andre EU-initiativer og -partnerskaber.

| (10) | EIT's aktiviteter bør i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/695 rettes mod strategiske langsigtede udfordringer, navnlig inden for tværfaglige områder, herunder udvikling af innovative ikke-teknologiske løsninger som et nødvendigt supplement til de innovationsaktiviteter, der har fokus på teknologi. I den forbindelse bør EIT fremme en regelmæssig dialog med civilsamfundet, forskningsorganisationer, innovationscentre, små og mellemstore virksomheder (SMV'er), videregående uddannelsesinstitutioner og repræsentanter for industrien. |
| --- | --- |

(10)

EIT's aktiviteter bør i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/695 rettes mod strategiske langsigtede udfordringer, navnlig inden for tværfaglige områder, herunder udvikling af innovative ikke-teknologiske løsninger som et nødvendigt supplement til de innovationsaktiviteter, der har fokus på teknologi. I den forbindelse bør EIT fremme en regelmæssig dialog med civilsamfundet, forskningsorganisationer, innovationscentre, små og mellemstore virksomheder (SMV'er), videregående uddannelsesinstitutioner og repræsentanter for industrien.

| (11) | EIT bør via VIF'erne prioritere overførsel af sine aktiviteter inden for videregående uddannelse, forskning, innovation og entreprenørskab til en erhvervsmæssig kontekst og til en kommerciel anvendelse af resultaterne og støtte de videregående uddannelsesinstitutioners innovations- og iværksætterrelaterede kapacitet og oprettelse og udvikling af innovative virksomheder i komplementaritet med Det Europæiske Innovationsråd (EIC) samt andre relevante dele af Horisont Europa og InvestEU-programmet oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/523 (7). |
| --- | --- |

(11)

EIT bør via VIF'erne prioritere overførsel af sine aktiviteter inden for videregående uddannelse, forskning, innovation og entreprenørskab til en erhvervsmæssig kontekst og til en kommerciel anvendelse af resultaterne og støtte de videregående uddannelsesinstitutioners innovations- og iværksætterrelaterede kapacitet og oprettelse og udvikling af innovative virksomheder i komplementaritet med Det Europæiske Innovationsråd (EIC) samt andre relevante dele af Horisont Europa og InvestEU-programmet oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/523 (7).

| (12) | EIT bør arbejde på grundlag af ekspertisebaserede institutionaliserede europæiske partnerskaber mellem videregående uddannelsesinstitutioner, forskningsorganisationer, virksomheder, herunder SMV'er og offentlige virksomheder, samt lokale myndigheder, sociale virksomheder, relevante nonprofitorganisationer og andre interessenter. I betragtning af visse virksomheders innovative karakter i forhold til de varer eller tjenesteydelser, de tilbyder, deres organisation eller de produktionsmetoder, de anvender, bør socialt entreprenørskab og et tættere samarbejde med SMV'er og sociale virksomheder, der sikrer deres aktive deltagelse, fremmes. Disse partnerskaber bør sigte mod at blive finansielt bæredygtige ved at mobilisere midler fra andre private og offentlige kilder samt tiltrække og engagere så mange relevante nye partnere som muligt. De bør udvælges og udpeges som VIF'er af bestyrelsen i overensstemmelse med de prioriterede områder og den tidsplan, der er fastsat i SID, under hensyntagen til de prioriteter, der er fastsat i Horisont Europas strategiske planlægning, og som imødegår kommende globale og samfundsmæssige udfordringer. De bør udvælges på grundlag af en konkurrencebaseret, åben, gennemsigtig og ekspertisebaseret procedure i overensstemmelse med denne forordning og kriterierne for udvælgelse af europæiske partnerskaber, der er fastsat i forordning (EU) 2021/695. Det første VIF af denne type, som skal lanceres hurtigst muligt i 2022 eller 2023, bør vedrøre kulturelle og kreative sektorer og industrier, og det andet VIF af denne type, som skal lanceres i 2026, bør vedrøre vand-, hav- og søfartssektorer og -økosystemer. |
| --- | --- |

(12)

EIT bør arbejde på grundlag af ekspertisebaserede institutionaliserede europæiske partnerskaber mellem videregående uddannelsesinstitutioner, forskningsorganisationer, virksomheder, herunder SMV'er og offentlige virksomheder, samt lokale myndigheder, sociale virksomheder, relevante nonprofitorganisationer og andre interessenter. I betragtning af visse virksomheders innovative karakter i forhold til de varer eller tjenesteydelser, de tilbyder, deres organisation eller de produktionsmetoder, de anvender, bør socialt entreprenørskab og et tættere samarbejde med SMV'er og sociale virksomheder, der sikrer deres aktive deltagelse, fremmes. Disse partnerskaber bør sigte mod at blive finansielt bæredygtige ved at mobilisere midler fra andre private og offentlige kilder samt tiltrække og engagere så mange relevante nye partnere som muligt. De bør udvælges og udpeges som VIF'er af bestyrelsen i overensstemmelse med de prioriterede områder og den tidsplan, der er fastsat i SID, under hensyntagen til de prioriteter, der er fastsat i Horisont Europas strategiske planlægning, og som imødegår kommende globale og samfundsmæssige udfordringer. De bør udvælges på grundlag af en konkurrencebaseret, åben, gennemsigtig og ekspertisebaseret procedure i overensstemmelse med denne forordning og kriterierne for udvælgelse af europæiske partnerskaber, der er fastsat i forordning (EU) 2021/695. Det første VIF af denne type, som skal lanceres hurtigst muligt i 2022 eller 2023, bør vedrøre kulturelle og kreative sektorer og industrier, og det andet VIF af denne type, som skal lanceres i 2026, bør vedrøre vand-, hav- og søfartssektorer og -økosystemer.

| (13) | Under hensyntagen til VIF'ernes særlige karakter er det nødvendigt at fastsætte særlige minimumsbetingelser for at oprette et VIF, der indeholder undtagelser fra reglerne for deltagelse i og formidling af Horisont Europa. Der kan også være behov for særlige regler for ejerskab, adgangsrettigheder, udnyttelse og formidling for merværdiskabende VIF-aktiviteter, hvor dette er hensigtsmæssigt. |
| --- | --- |

(13)

Under hensyntagen til VIF'ernes særlige karakter er det nødvendigt at fastsætte særlige minimumsbetingelser for at oprette et VIF, der indeholder undtagelser fra reglerne for deltagelse i og formidling af Horisont Europa. Der kan også være behov for særlige regler for ejerskab, adgangsrettigheder, udnyttelse og formidling for merværdiskabende VIF-aktiviteter, hvor dette er hensigtsmæssigt.

| (14) | Bestyrelsen bør lede og overvåge EIT's aktiviteter og have ansvaret for udvælgelsen, udpegelsen, finansieringen, overvågningen og evalueringen af VIF'ernes aktiviteter i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/695 og SID. Kommissionen bør ved udpegelsen af medlemmerne af bestyrelsen sikre en afbalanceret repræsentation af personer med erfaring inden for videregående uddannelser, forskning, innovation eller erhvervsliv samt ligevægt mellem kønnene og geografisk dækning, med ekspertise som overordnet princip. |
| --- | --- |

(14)

Bestyrelsen bør lede og overvåge EIT's aktiviteter og have ansvaret for udvælgelsen, udpegelsen, finansieringen, overvågningen og evalueringen af VIF'ernes aktiviteter i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/695 og SID. Kommissionen bør ved udpegelsen af medlemmerne af bestyrelsen sikre en afbalanceret repræsentation af personer med erfaring inden for videregående uddannelser, forskning, innovation eller erhvervsliv samt ligevægt mellem kønnene og geografisk dækning, med ekspertise som overordnet princip.

| (15) | EIT bør tilrettelægge løbende overvågning og periodiske eksterne evalueringer af hvert enkelt VIF's output, resultater og virkninger, herunder deres fremskridt hen imod finansiel bæredygtighed, omkostningseffektivitet og åbenhed over for nye medlemmer. Disse evalueringer bør omfatte foreløbige gennemgange, der dækker de første tre år af partnerskabsaftalen og de tre år efter en eventuel forlængelse, omfattende vurderinger foretaget inden udgangen af partnerskabsaftalens syvende år og endelige gennemgange foretaget inden partnerskabsaftalens udløb. Bestyrelsen bør træffe korrigerende foranstaltninger vedrørende VIF'erne, når det er relevant. |
| --- | --- |

(15)

EIT bør tilrettelægge løbende overvågning og periodiske eksterne evalueringer af hvert enkelt VIF's output, resultater og virkninger, herunder deres fremskridt hen imod finansiel bæredygtighed, omkostningseffektivitet og åbenhed over for nye medlemmer. Disse evalueringer bør omfatte foreløbige gennemgange, der dækker de første tre år af partnerskabsaftalen og de tre år efter en eventuel forlængelse, omfattende vurderinger foretaget inden udgangen af partnerskabsaftalens syvende år og endelige gennemgange foretaget inden partnerskabsaftalens udløb. Bestyrelsen bør træffe korrigerende foranstaltninger vedrørende VIF'erne, når det er relevant.

| (16) | EIT bør regelmæssigt underrette gruppen af medlemsstatsrepræsentanter om EIT's og VIF'ernes præstation, resultater og aktiviteter, resultaterne af deres overvågning og evaluering og deres præstationsindikatorer og korrigerende foranstaltninger. Gruppen af medlemsstatsrepræsentanter bør rådgive bestyrelsen og direktøren om strategisk vigtige spørgsmål og bør rådgive og udveksle erfaringer med EIT og VIF'erne. EIT bør tilrettelægge møderne i gruppen af medlemsstatsrepræsentanter. |
| --- | --- |

(16)

EIT bør regelmæssigt underrette gruppen af medlemsstatsrepræsentanter om EIT's og VIF'ernes præstation, resultater og aktiviteter, resultaterne af deres overvågning og evaluering og deres præstationsindikatorer og korrigerende foranstaltninger. Gruppen af medlemsstatsrepræsentanter bør rådgive bestyrelsen og direktøren om strategisk vigtige spørgsmål og bør rådgive og udveksle erfaringer med EIT og VIF'erne. EIT bør tilrettelægge møderne i gruppen af medlemsstatsrepræsentanter.

| (17) | For at bidrage til konkurrenceevnen og styrke den europæiske økonomis tiltrækningskraft på internationalt plan og dens innovations- og iværksætterkapacitet bør EIT og VIF'erne kunne tiltrække partnerorganisationer, forskere og studerende fra hele Unionen, herunder fra regionerne i Unionens yderste periferi, og andre steder, f.eks. ved at stimulere deres mobilitet. |
| --- | --- |

(17)

For at bidrage til konkurrenceevnen og styrke den europæiske økonomis tiltrækningskraft på internationalt plan og dens innovations- og iværksætterkapacitet bør EIT og VIF'erne kunne tiltrække partnerorganisationer, forskere og studerende fra hele Unionen, herunder fra regionerne i Unionens yderste periferi, og andre steder, f.eks. ved at stimulere deres mobilitet.

| (18) | Forbindelser mellem EIT og VIF'erne bør baseres på partnerskabsaftaler og tilskudsaftaler, som fastsætter VIF'ernes rettigheder og forpligtelser og EIT's resultatbaserede finansielle bidrag til VIF'erne. For at begrænse den administrative byrde for VIF'erne og sikre mere langsigtede planlægningsressourcer og -aktiviteter bør EIT indgå flerårige tilskudsaftaler på op til tre år med VIF'erne eller, hvor det anses for mere hensigtsmæssigt, årlige tilskudsaftaler. Uanset Europa-Parlaments og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (8) (»finansforordningen«) bør EIT have mulighed for at indgå en sådan partnerskabsaftale for en indledende periode på syv år og, alt afhængigt af en positiv præstation og positive resultater af den foreløbige gennemgang og den omfattende vurdering af VIF'et, forlænge den ud over denne periode med en ny periode på højst syv år. Efter udløbet af partnerskabsaftalen kan EIT og VIF'et indgå et samarbejdsmemorandum med henblik på at opretholde et aktivt samarbejde. |
| --- | --- |

(18)

Forbindelser mellem EIT og VIF'erne bør baseres på partnerskabsaftaler og tilskudsaftaler, som fastsætter VIF'ernes rettigheder og forpligtelser og EIT's resultatbaserede finansielle bidrag til VIF'erne. For at begrænse den administrative byrde for VIF'erne og sikre mere langsigtede planlægningsressourcer og -aktiviteter bør EIT indgå flerårige tilskudsaftaler på op til tre år med VIF'erne eller, hvor det anses for mere hensigtsmæssigt, årlige tilskudsaftaler. Uanset Europa-Parlaments og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (8) (»finansforordningen«) bør EIT have mulighed for at indgå en sådan partnerskabsaftale for en indledende periode på syv år og, alt afhængigt af en positiv præstation og positive resultater af den foreløbige gennemgang og den omfattende vurdering af VIF'et, forlænge den ud over denne periode med en ny periode på højst syv år. Efter udløbet af partnerskabsaftalen kan EIT og VIF'et indgå et samarbejdsmemorandum med henblik på at opretholde et aktivt samarbejde.

| (19) | Der er behov for at støtte videregående uddannelse som et integreret, men ofte manglende, element i videntrekanten. Deltagende videregående uddannelsesinstitutioner og erhvervsuddannelsesudbydere bør tildele grader og eksamensbeviser gennem VIF'erne i overensstemmelse med nationale regler og akkrediteringsprocedurer. Partnerskabsaftalerne, tilskudsaftalerne og samarbejdsmemorandaene mellem EIT og VIF'erne bør fastsætte, at de pågældende grader og eksamensbeviser også betegnes som EIT-grader og -eksamensbeviser. Derudover bør EIT i højere grad fremme EIT-mærkede grader og eksamensbeviser for at øge deres anerkendelse uden for EIT-fællesskabet og udvide deres anvendelse til også at omfatte programmer for livslang læring, erhvervsuddannelse og kvalificerings-, omskolings- og opkvalificeringsprogrammer. Gennem sine aktiviteter og sit arbejde bør EIT i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF (9) være med til at fremme studerendes, forskeres og personales mobilitet og give mulighed for livslang læring, mentorordninger og coaching. |
| --- | --- |

(19)

Der er behov for at støtte videregående uddannelse som et integreret, men ofte manglende, element i videntrekanten. Deltagende videregående uddannelsesinstitutioner og erhvervsuddannelsesudbydere bør tildele grader og eksamensbeviser gennem VIF'erne i overensstemmelse med nationale regler og akkrediteringsprocedurer. Partnerskabsaftalerne, tilskudsaftalerne og samarbejdsmemorandaene mellem EIT og VIF'erne bør fastsætte, at de pågældende grader og eksamensbeviser også betegnes som EIT-grader og -eksamensbeviser. Derudover bør EIT i højere grad fremme EIT-mærkede grader og eksamensbeviser for at øge deres anerkendelse uden for EIT-fællesskabet og udvide deres anvendelse til også at omfatte programmer for livslang læring, erhvervsuddannelse og kvalificerings-, omskolings- og opkvalificeringsprogrammer. Gennem sine aktiviteter og sit arbejde bør EIT i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF (9) være med til at fremme studerendes, forskeres og personales mobilitet og give mulighed for livslang læring, mentorordninger og coaching.

| (20) | Der bør fastsættes passende bestemmelser med henblik på at garantere EIT's ansvar, åbenhed og gennemsigtighed. Der bør fastsættes passende regler for EIT's forvaltning og drift i dets vedtægter. |
| --- | --- |

(20)

Der bør fastsættes passende bestemmelser med henblik på at garantere EIT's ansvar, åbenhed og gennemsigtighed. Der bør fastsættes passende regler for EIT's forvaltning og drift i dets vedtægter.

| (21) | EIT bør have status som juridisk person, og for at sikre dets driftsmæssige uafhængighed og selvstændighed i forhold til nationale myndigheder og eksternt pres bør det selv administrere sit budget, hvis indtægter bør omfatte et bidrag fra Unionen. |
| --- | --- |

(21)

EIT bør have status som juridisk person, og for at sikre dets driftsmæssige uafhængighed og selvstændighed i forhold til nationale myndigheder og eksternt pres bør det selv administrere sit budget, hvis indtægter bør omfatte et bidrag fra Unionen.

| (22) | Det forventes, at industrien og finans- og servicesektoren vil bidrage i betydeligt omfang til VIF'ernes budget. VIF'erne bør navnlig tilstræbe at maksimere andelen af bidrag fra private kilder og fra indtægter fra deres aktiviteter og at forfølge og opnå finansiel bæredygtighed senest inden udløbet af de 15 år med finansiel støtte fra EIT. VIF'erne og deres partnerorganisationer bør offentligt tilkendegive, at de foretager deres aktiviteter i EIT-regi, og at de modtager et finansielt bidrag fra Unionens almindelige budget. Derudover bør finansieringens gennemsigtighed øges ved at offentliggøre oplysninger om, hvilke projekter der finansieres, og om tildelingen af midler. |
| --- | --- |

(22)

Det forventes, at industrien og finans- og servicesektoren vil bidrage i betydeligt omfang til VIF'ernes budget. VIF'erne bør navnlig tilstræbe at maksimere andelen af bidrag fra private kilder og fra indtægter fra deres aktiviteter og at forfølge og opnå finansiel bæredygtighed senest inden udløbet af de 15 år med finansiel støtte fra EIT. VIF'erne og deres partnerorganisationer bør offentligt tilkendegive, at de foretager deres aktiviteter i EIT-regi, og at de modtager et finansielt bidrag fra Unionens almindelige budget. Derudover bør finansieringens gennemsigtighed øges ved at offentliggøre oplysninger om, hvilke projekter der finansieres, og om tildelingen af midler.

| (23) | Unionens budgetprocedure bør gælde for Unionens finansielle bidrag, som ydes over Unionens almindelige budget. Revision af regnskaberne bør foretages af Revisionsretten i overensstemmelse med finansforordningen. |
| --- | --- |

(23)

Unionens budgetprocedure bør gælde for Unionens finansielle bidrag, som ydes over Unionens almindelige budget. Revision af regnskaberne bør foretages af Revisionsretten i overensstemmelse med finansforordningen.

| (24) | EIT bør gøre sit bedste for at lette en gnidningsfri overgang mellem FFR-perioderne, navnlig for de igangværende aktiviteter. |
| --- | --- |

(24)

EIT bør gøre sit bedste for at lette en gnidningsfri overgang mellem FFR-perioderne, navnlig for de igangværende aktiviteter.

| (25) | EIT's indtægter bør omfatte bidraget fra Unionen, der gives fra det finansielle bidrag fra Horisont Europa. De pågældende indtægter bør kunne omfatte bidrag fra andre private og offentlige kilder. |
| --- | --- |

(25)

EIT's indtægter bør omfatte bidraget fra Unionen, der gives fra det finansielle bidrag fra Horisont Europa. De pågældende indtægter bør kunne omfatte bidrag fra andre private og offentlige kilder.

| (26) | EIT er et organ oprettet af Unionen som omhandlet i artikel 70 i finansforordningen, og det bør fastsætte sine finansielle bestemmelser i overensstemmelse hermed. Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/715 (10) bør derfor finde anvendelse på EIT. |
| --- | --- |

(26)

EIT er et organ oprettet af Unionen som omhandlet i artikel 70 i finansforordningen, og det bør fastsætte sine finansielle bestemmelser i overensstemmelse hermed. Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/715 (10) bør derfor finde anvendelse på EIT.

| (27) | EIT bør vedtage en konsolideret årlig aktivitetsrapport med en redegørelse for de udførte aktiviteter og resultaterne af operationerne i det foregående kalenderår. EIT bør også vedtage et samlet programmeringsdokument på grundlag af SID og i overensstemmelse med sine finansielle bestemmelser med en redegørelse for det planlagte initiativ, hvad angår årlig og flerårlig programmering, som desuden giver EIT mulighed for at reagere på interne og eksterne udviklinger inden for forskning, samfund, teknologi, videregående uddannelse, innovation og andre relevante områder. Det pågældende samlede programmeringsdokument bør fremsendes til Europa-Parlamentet og Rådet til orientering. |
| --- | --- |

(27)

EIT bør vedtage en konsolideret årlig aktivitetsrapport med en redegørelse for de udførte aktiviteter og resultaterne af operationerne i det foregående kalenderår. EIT bør også vedtage et samlet programmeringsdokument på grundlag af SID og i overensstemmelse med sine finansielle bestemmelser med en redegørelse for det planlagte initiativ, hvad angår årlig og flerårlig programmering, som desuden giver EIT mulighed for at reagere på interne og eksterne udviklinger inden for forskning, samfund, teknologi, videregående uddannelse, innovation og andre relevante områder. Det pågældende samlede programmeringsdokument bør fremsendes til Europa-Parlamentet og Rådet til orientering.

| (28) | EIT har siden oprettelsen nydt godt af sit personales ekspertise. På grund af den retlige ramme, der finder anvendelse i henhold til forordning (EF) nr. 294/2008, er nogle af de pågældende ansættelseskontrakter imidlertid udløbet uden mulighed for forlængelse. For at undgå en sådan situation i fremtiden og i betragtning af, hvor vigtig menneskelig ekspertise er for EIT's aktiviteter, er det i EIT's bedste interesse at gøre alt for at tiltrække og fastholde kvalificeret personale inden for de gældende retlige rammer. |
| --- | --- |

(28)

EIT har siden oprettelsen nydt godt af sit personales ekspertise. På grund af den retlige ramme, der finder anvendelse i henhold til forordning (EF) nr. 294/2008, er nogle af de pågældende ansættelseskontrakter imidlertid udløbet uden mulighed for forlængelse. For at undgå en sådan situation i fremtiden og i betragtning af, hvor vigtig menneskelig ekspertise er for EIT's aktiviteter, er det i EIT's bedste interesse at gøre alt for at tiltrække og fastholde kvalificeret personale inden for de gældende retlige rammer.

| (29) | Det er hensigtsmæssigt, at Kommissionen iværksætter uafhængige eksterne evalueringer af EIT's virksomhed, herunder de aktiviteter, der forvaltes af VIF'erne, navnlig med henblik på udarbejdelsen af SID. Disse evalueringer bør omfatte en undersøgelse af, hvordan EIT opfylder sin mission og når sine mål, og dække EIT's og VIF'ernes aktiviteter. De bør vurdere EIT's EU-merværdi, indvirkningen i hele Unionen og indvirkningen af den regionale innovationsordnings (RIO's) aktiviteter, åbenheden, effektiviteten, virkningsgraden, opsøgende aktiviteter, kommunikation, synlighed, formidling af resultater, relevansen af de aktiviteter, der gennemføres, og om de er i overensstemmelse med og supplerer relevante EU-politikker og nationale politikker, herunder eventuelle synergier med andre dele af Horisont Europa. Disse evalueringer bør indgå i de evalueringer af Horisont Europa, der foretages af Kommissionen i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/695. |
| --- | --- |

(29)

Det er hensigtsmæssigt, at Kommissionen iværksætter uafhængige eksterne evalueringer af EIT's virksomhed, herunder de aktiviteter, der forvaltes af VIF'erne, navnlig med henblik på udarbejdelsen af SID. Disse evalueringer bør omfatte en undersøgelse af, hvordan EIT opfylder sin mission og når sine mål, og dække EIT's og VIF'ernes aktiviteter. De bør vurdere EIT's EU-merværdi, indvirkningen i hele Unionen og indvirkningen af den regionale innovationsordnings (RIO's) aktiviteter, åbenheden, effektiviteten, virkningsgraden, opsøgende aktiviteter, kommunikation, synlighed, formidling af resultater, relevansen af de aktiviteter, der gennemføres, og om de er i overensstemmelse med og supplerer relevante EU-politikker og nationale politikker, herunder eventuelle synergier med andre dele af Horisont Europa. Disse evalueringer bør indgå i de evalueringer af Horisont Europa, der foretages af Kommissionen i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/695.

| (30) | EIT bør gøre sit bedste for at strømline terminologien vedrørende hvert enkelt VIF's struktur med det formål yderligere at forenkle og forstærke genkendeligheden af EIT. |
| --- | --- |

(30)

EIT bør gøre sit bedste for at strømline terminologien vedrørende hvert enkelt VIF's struktur med det formål yderligere at forenkle og forstærke genkendeligheden af EIT.

| (31) | For at bidrage til at tackle forskellene i innovation i Europa bør EIT, navnlig gennem RIO som nærmere beskrevet i SID, støtte innovationskapaciteten i lande og regioner, sigte mod at styrke innovationsøkosystemer med henblik på at imødegå globale udfordringer og integrere nye partnerorganisationer i VIF'erne. |
| --- | --- |

(31)

For at bidrage til at tackle forskellene i innovation i Europa bør EIT, navnlig gennem RIO som nærmere beskrevet i SID, støtte innovationskapaciteten i lande og regioner, sigte mod at styrke innovationsøkosystemer med henblik på at imødegå globale udfordringer og integrere nye partnerorganisationer i VIF'erne.

| (32) | VIF'erne, der fremmer innovation, bør tage højde for prioriteterne i medlemsstaternes strategier for intelligent specialisering og øge deres innovationskapacitet ved fuldt ud at afspejle de regionale kapaciteter og styrker, muligheder og svagheder såvel som lokale aktører og deres aktiviteter og markeder. |
| --- | --- |

(32)

VIF'erne, der fremmer innovation, bør tage højde for prioriteterne i medlemsstaternes strategier for intelligent specialisering og øge deres innovationskapacitet ved fuldt ud at afspejle de regionale kapaciteter og styrker, muligheder og svagheder såvel som lokale aktører og deres aktiviteter og markeder.

| (33) | Det er afgørende at fremme stærke synergier mellem EIT og EIC. VIF'erne bør stimulere til etableringen af innovative virksomheder i tæt synergi, men uden overlap, med EIC, og EIT-støttemodtagere bør kunne ansøge om støtte fra EIC-instrumenterne som supplement til de tjenester, der leveres af VIF'erne. Navnlig opstartsvirksomheder med stort vækstpotentiale, som modtager støtte fra VIF'er, bør have en forenklet og dermed hurtigere adgang til EIC-tiltag i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i forordning (EU) 2021/695 for at hjælpe dem til hurtig opskalering, mens EIC-støttemodtagere bør nyde godt af EIT's støtteordninger. For at undgå siloer og fremme synergier og samarbejde bør EIT og EIC overveje gensidig og systematisk udveksling af oplysninger. Bestyrelsen bør kunne indbyde medlemmerne af EIC-udvalget til sine møder som observatører, hvor det er relevant. |
| --- | --- |

(33)

Det er afgørende at fremme stærke synergier mellem EIT og EIC. VIF'erne bør stimulere til etableringen af innovative virksomheder i tæt synergi, men uden overlap, med EIC, og EIT-støttemodtagere bør kunne ansøge om støtte fra EIC-instrumenterne som supplement til de tjenester, der leveres af VIF'erne. Navnlig opstartsvirksomheder med stort vækstpotentiale, som modtager støtte fra VIF'er, bør have en forenklet og dermed hurtigere adgang til EIC-tiltag i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i forordning (EU) 2021/695 for at hjælpe dem til hurtig opskalering, mens EIC-støttemodtagere bør nyde godt af EIT's støtteordninger. For at undgå siloer og fremme synergier og samarbejde bør EIT og EIC overveje gensidig og systematisk udveksling af oplysninger. Bestyrelsen bør kunne indbyde medlemmerne af EIC-udvalget til sine møder som observatører, hvor det er relevant.

| (34) | For at sikre kontinuiteten i EIT's og VIF'ernes aktiviteter i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i forordning (EU) 2021/695 bør nærværende forordning træde i kraft så hurtigt som muligt, og visse bestemmelser heri bør finde anvendelse med tilbagevirkende kraft fra den 1. januar 2021. |
| --- | --- |

(34)

For at sikre kontinuiteten i EIT's og VIF'ernes aktiviteter i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i forordning (EU) 2021/695 bør nærværende forordning træde i kraft så hurtigt som muligt, og visse bestemmelser heri bør finde anvendelse med tilbagevirkende kraft fra den 1. januar 2021.

| (35) | Målene for denne forordning kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af handlingens omfang og tværnationale element bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU). I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål — |
| --- | --- |

(35)

Målene for denne forordning kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af handlingens omfang og tværnationale element bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU). I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Genstand

Ved denne forordning oprettes Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT).

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

| 1) | »innovation«: den proces, inklusive resultatet heraf, hvorved nye idéer udvikles som reaktion på samfundsmæssige, økonomiske eller miljømæssige behov og krav og skaber nye produkter, processer, tjenester eller forretnings- og organisationsmodeller og sociale modeller, som på vellykket vis indføres på et eksisterende marked eller er i stand til at skabe nye markeder, og som skaber værdi for samfundet |
| --- | --- |

1)

»innovation«: den proces, inklusive resultatet heraf, hvorved nye idéer udvikles som reaktion på samfundsmæssige, økonomiske eller miljømæssige behov og krav og skaber nye produkter, processer, tjenester eller forretnings- og organisationsmodeller og sociale modeller, som på vellykket vis indføres på et eksisterende marked eller er i stand til at skabe nye markeder, og som skaber værdi for samfundet

| 2) | »videns- og innovationsfællesskab« eller »VIF«: et institutionaliseret europæisk partnerskab i stor skala som omhandlet i forordning (EU) 2021/695 mellem videregående uddannelsesinstitutioner, forskningsorganisationer, virksomheder og andre interessenter i innovationsprocessen i form af et strategisk netværk, uanset dettes retlige form, baseret på en fælles innovationsplanlægning på mellemlang til lang sigt med henblik på at møde EIT's udfordringer og bidrage til at nå de mål, der er fastsat i henhold til forordning (EU) 2021/695 |
| --- | --- |

2)

»videns- og innovationsfællesskab« eller »VIF«: et institutionaliseret europæisk partnerskab i stor skala som omhandlet i forordning (EU) 2021/695 mellem videregående uddannelsesinstitutioner, forskningsorganisationer, virksomheder og andre interessenter i innovationsprocessen i form af et strategisk netværk, uanset dettes retlige form, baseret på en fælles innovationsplanlægning på mellemlang til lang sigt med henblik på at møde EIT's udfordringer og bidrage til at nå de mål, der er fastsat i henhold til forordning (EU) 2021/695

| 3) | »samlokaliseringscenter«: et fysisk knudepunkt, som er oprettet på en åben og gennemsigtig måde, og som fremmer forbindelser mellem og et aktivt samarbejde blandt aktører i videntrekanten og fungerer som et kontaktpunkt for udveksling af viden, og hvorigennem VIF-partnerne er i stand til at få adgang til faciliteter og den ekspertise, der er nødvendig for at forfølge deres fælles mål |
| --- | --- |

3)

»samlokaliseringscenter«: et fysisk knudepunkt, som er oprettet på en åben og gennemsigtig måde, og som fremmer forbindelser mellem og et aktivt samarbejde blandt aktører i videntrekanten og fungerer som et kontaktpunkt for udveksling af viden, og hvorigennem VIF-partnerne er i stand til at få adgang til faciliteter og den ekspertise, der er nødvendig for at forfølge deres fælles mål

| 4) | »RIO-knudepunkt«: et fysisk knudepunkt, som er oprettet af et VIF og udgør en del af dets struktur, i en medlemsstat eller i et associeret land, som RIO er rettet mod, og som fungerer som kontaktpunkt for VIF'ets aktiviteter og for mobilisering og inddragelse af lokale aktører i videntrekanten i VIF'ets aktiviteter |
| --- | --- |

4)

»RIO-knudepunkt«: et fysisk knudepunkt, som er oprettet af et VIF og udgør en del af dets struktur, i en medlemsstat eller i et associeret land, som RIO er rettet mod, og som fungerer som kontaktpunkt for VIF'ets aktiviteter og for mobilisering og inddragelse af lokale aktører i videntrekanten i VIF'ets aktiviteter

| 5) | »partnerorganisation«: en juridisk enhed, som indgår i et VIF, og som navnlig kan omfatte videregående uddannelsesinstitutioner, erhvervsuddannelsesudbydere, forskningsorganisationer, offentlige institutioner, offentlige eller private virksomheder, finansielle institutioner, regionale og lokale myndigheder, fonde samt nonprofitorganisationer |
| --- | --- |

5)

»partnerorganisation«: en juridisk enhed, som indgår i et VIF, og som navnlig kan omfatte videregående uddannelsesinstitutioner, erhvervsuddannelsesudbydere, forskningsorganisationer, offentlige institutioner, offentlige eller private virksomheder, finansielle institutioner, regionale og lokale myndigheder, fonde samt nonprofitorganisationer

| 6) | »forskningsorganisation«: en offentlig eller privat juridisk enhed, som har forskning eller teknologisk udvikling som et af sine hovedmål |
| --- | --- |

6)

»forskningsorganisation«: en offentlig eller privat juridisk enhed, som har forskning eller teknologisk udvikling som et af sine hovedmål

| 7) | »videregående uddannelsesinstitution«: et universitet eller enhver type videregående uddannelsesinstitution, som i henhold til national ret eller praksis udbyder grader eller eksamensbeviser på især master- eller ph.d.-plan uanset den nationale betegnelse |
| --- | --- |

7)

»videregående uddannelsesinstitution«: et universitet eller enhver type videregående uddannelsesinstitution, som i henhold til national ret eller praksis udbyder grader eller eksamensbeviser på især master- eller ph.d.-plan uanset den nationale betegnelse

| 8) | »EIT-fællesskab«: EIT og det aktive fællesskab af enkeltpersoner og juridiske enheder, som har nydt godt af eller nyder godt af EIT's støtte eller finansielle bidrag |
| --- | --- |

8)

»EIT-fællesskab«: EIT og det aktive fællesskab af enkeltpersoner og juridiske enheder, som har nydt godt af eller nyder godt af EIT's støtte eller finansielle bidrag

| 9) | »strategisk innovationsdagsorden« eller »SID«: et dokument, der fastlægger EIT's prioriterede områder og strategi for fremtidige initiativer, EIT's evne til at skabe den størst mulige merværdi på innovationsområdet, EIT's mål, nøgletiltag, operationsform, forventede resultater og indvirkning samt et overslag over de nødvendige ressourcer i perioden for Horisont Europa og FFR |
| --- | --- |

9)

»strategisk innovationsdagsorden« eller »SID«: et dokument, der fastlægger EIT's prioriterede områder og strategi for fremtidige initiativer, EIT's evne til at skabe den størst mulige merværdi på innovationsområdet, EIT's mål, nøgletiltag, operationsform, forventede resultater og indvirkning samt et overslag over de nødvendige ressourcer i perioden for Horisont Europa og FFR

| 10) | »regional innovationsordning« eller »RIO«: en ordning, der fremmer integreringen af videntrekanten og innovationskapaciteten i lande (og regioner i disse lande), der er klassificeret som »moderate« eller »beskedne« innovatorer i innovationsresultattavlen som omhandlet i SID, og i regionerne i den yderste periferi som omhandlet i artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), navnlig ved at tiltrække og integrere nye partnere i VIF'erne og afhjælpe regionale skævheder og derved mindske innovationskløften |
| --- | --- |

10)

»regional innovationsordning« eller »RIO«: en ordning, der fremmer integreringen af videntrekanten og innovationskapaciteten i lande (og regioner i disse lande), der er klassificeret som »moderate« eller »beskedne« innovatorer i innovationsresultattavlen som omhandlet i SID, og i regionerne i den yderste periferi som omhandlet i artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), navnlig ved at tiltrække og integrere nye partnere i VIF'erne og afhjælpe regionale skævheder og derved mindske innovationskløften

| 11) | »interessentforum«: en platform, der er åben for repræsentanter for EU-institutionerne, nationale, regionale og lokale myndigheder, organiserede interessegrupper og individuelle enheder fra erhvervslivet, videregående uddannelser, forskning, foreninger, civilsamfundet og klyngeorganisationer samt andre interesserede parter i videntrekanten |
| --- | --- |

11)

»interessentforum«: en platform, der er åben for repræsentanter for EU-institutionerne, nationale, regionale og lokale myndigheder, organiserede interessegrupper og individuelle enheder fra erhvervslivet, videregående uddannelser, forskning, foreninger, civilsamfundet og klyngeorganisationer samt andre interesserede parter i videntrekanten

| 12) | »VIF-forretningsplan«: et dokument, der er knyttet som bilag til tilskudsaftalen og dækker en periode på op til tre år, og som beskriver VIF'ets mål, hvordan de skal nås, de forventede resultater, de planlagte merværdiskabende VIF-aktiviteter og de dermed forbundne finansielle behov og ressourcer, herunder de tiltag, der har til formål at opnå finansiel bæredygtighed og øge VIF'ernes åbenhed over for nye partnere fra hele Unionen |
| --- | --- |

12)

»VIF-forretningsplan«: et dokument, der er knyttet som bilag til tilskudsaftalen og dækker en periode på op til tre år, og som beskriver VIF'ets mål, hvordan de skal nås, de forventede resultater, de planlagte merværdiskabende VIF-aktiviteter og de dermed forbundne finansielle behov og ressourcer, herunder de tiltag, der har til formål at opnå finansiel bæredygtighed og øge VIF'ernes åbenhed over for nye partnere fra hele Unionen

| 13) | »merværdiskabende VIF-aktiviteter«: aktiviteter, der udføres af partnerorganisationer i overensstemmelse med VIF-forretningsplanen, og som bidrager til integrering af videntrekanten af videregående uddannelse, forskning og innovation, herunder aktiviteter vedrørende oprettelse, administration og koordinering af VIF'erne, og til EIT's overordnede mål |
| --- | --- |

13)

»merværdiskabende VIF-aktiviteter«: aktiviteter, der udføres af partnerorganisationer i overensstemmelse med VIF-forretningsplanen, og som bidrager til integrering af videntrekanten af videregående uddannelse, forskning og innovation, herunder aktiviteter vedrørende oprettelse, administration og koordinering af VIF'erne, og til EIT's overordnede mål

| 14) | »tværgående VIF-aktiviteter «: aktiviteter, der har til formål at fremme samarbejde og synergier mellem VIF'er, at fremme en mere tværfaglig tilgang og at skabe en kritisk masse blandt VIF'er til at håndtere emner af fælles interesse |
| --- | --- |

14)

»tværgående VIF-aktiviteter «: aktiviteter, der har til formål at fremme samarbejde og synergier mellem VIF'er, at fremme en mere tværfaglig tilgang og at skabe en kritisk masse blandt VIF'er til at håndtere emner af fælles interesse

| 15) | »samarbejdsmemorandum«: en aftale mellem EIT og et VIF, der har til formål at beholde VIF-et som aktivt medlem af EIT-fællesskabet efter partnerskabsaftalens udløb, og som indeholder betingelserne for adgang til EIT's konkurrencebaserede indkaldelser af forslag til visse specifikke aktiviteter og tværnationale aktiviteter med en høj EU-merværdi |
| --- | --- |

15)

»samarbejdsmemorandum«: en aftale mellem EIT og et VIF, der har til formål at beholde VIF-et som aktivt medlem af EIT-fællesskabet efter partnerskabsaftalens udløb, og som indeholder betingelserne for adgang til EIT's konkurrencebaserede indkaldelser af forslag til visse specifikke aktiviteter og tværnationale aktiviteter med en høj EU-merværdi

| 16) | »finansiel bæredygtighed«: et VIF's evne til at finansiere sine videntrekantaktiviteter uafhængigt af bidrag fra EIT. |
| --- | --- |

16)

»finansiel bæredygtighed«: et VIF's evne til at finansiere sine videntrekantaktiviteter uafhængigt af bidrag fra EIT.

Artikel 3

Mission og mål

1.   EIT's mission er at bidrage til bæredygtig økonomisk vækst og konkurrenceevne i Unionen gennem styrkelse af Unionens og medlemsstaternes innovationskapacitet med henblik på at imødegå de store udfordringer, som samfundet står over for. Dette skal ske ved at fremme synergi, integration og samarbejde mellem videregående uddannelse, forskning og innovation på højeste niveau, herunder ved at fremme entreprenørskab, og dermed styrke innovationsøkosystemerne i hele Unionen på en åben og gennemsigtig måde. EIT skal også opfylde Unionens strategiske prioriteter og bidrage til gennemførelsen af Unionens mål og politikker, herunder den europæiske grønne pagt, genopretningsplanen for Europa, den europæiske strategi for data, SMV-strategien for et bæredygtigt og digitalt Europa og den ny industristrategi for Europa og dem, som vedrører opnåelse af Unionens strategiske autonomi, samtidig med at en åben økonomi bevares. Det skal desuden bidrage til at tackle globale udfordringer, herunder verdensmålene ved at følge principperne i 2030-dagsordenen og Parisaftalen, og til at opnå en klimaneutral økonomi senest i 2050.

2.   For budgetperioden 2021-2027 bidrager EIT til opfyldelse af Horisont Europas generelle og specifikke mål, idet der tages fuldt ud hensyn til Horisont Europas strategiske planlægning.

Artikel 4

SID

1.   SID fastlægger EIT's prioriterede områder og strategi for den relevante syvårige periode i overensstemmelse med Horisont Europas mål og prioriteter, der er fastsat i forordning (EU) 2021/695, og omfatter en vurdering af EIT's forventede socioøkonomiske konsekvenser, dets opsøgende aktiviteter og dets evne til at skabe den størst mulige merværdi på innovationsområdet. SID skal være i overensstemmelse med krav til rapportering, overvågning og evaluering samt andre krav, der er fastsat i forordning (EU) 2021/695, og tage hensyn til resultaterne af den løbende overvågning og regelmæssige uafhængige evaluering af EIT som omhandlet i nærværende forordnings artikel 20.

2.   SID tager hensyn til Horisont Europas strategiske planlægning og sikrer overensstemmelse med nævnte programs udfordringer samt komplementaritet med EIC, der er oprettet ved forordning (EU) 2021/695, og skaber og fremmer hensigtsmæssig synergi og komplementaritet mellem EIT's aktiviteter og andre relevante EU-programmer og nationale og regionale programmer, der støtter forskning og innovation, uddannelse og kompetenceudvikling, bæredygtig og konkurrencedygtig industri, entreprenørskab og regional udvikling.

3.   SID omfatter et overslag over de finansielle behov og kilder med henblik på EIT's fremtidige drift, udvikling på lang sigt og finansiering. SID indeholder også en vejledende finansieringsplan for perioden for den relevante FFR.

4.   EIT udarbejder efter høring af de eksisterende VIF'er og under hensyntagen til deres holdninger et bidrag til Kommissionens forslag til SID og forelægger det for Kommissionen. EIT's bidrag offentliggøres.

5.   SID vedtages i overensstemmelse med artikel 173, stk. 3, i TEUF af Europa-Parlamentet og Rådet på grundlag af forslaget fra Kommissionen.

Artikel 5

EIT's organer og gruppen af medlemsstatsrepræsentanter

1.   EIT har de organer, der er fastsat i dette stykke.

En bestyrelse, der består af medlemmer på højt plan med demonstreret erfaring inden for videregående uddannelse, forskning, innovation eller forretning. Bestyrelsen har ansvaret for at lede og overvåge EIT's aktiviteter, for udvælgelse, udpegelse, finansiering, overvågning og evaluering af VIF'erne, herunder for at træffe passende korrigerende foranstaltninger i tilfælde af VIF'ernes utilfredsstillende præstation, og for andre strategiske beslutninger. Ved udvælgelsen af bestyrelsen tages der hensyn til kriterier vedrørende kønsmæssig og geografisk ligevægt. Bestyrelsen vælger en formand blandt sine medlemmer.

Et forretningsudvalg, der består af udvalgte medlemmer, som repræsenterer alle tre elementer i videntrekanten, og formanden for bestyrelsen. Forretningsudvalget bistår bestyrelsen i udførelsen af dens opgaver og forbereder bestyrelsesmøderne i samarbejde med direktøren.

En direktør, der udnævnes af bestyrelsen. Direktøren handler som EIT's repræsentant i retlig henseende og varetager gennemførelsen af bestyrelsens beslutninger og EIT's drift og daglige ledelse.

En intern revisionsfunktion, der virker i fuld uafhængighed og i overensstemmelse med de relevante internationale standarder. Den interne revisionsfunktion rådgiver bestyrelsen og direktøren om EIT's finansielle og administrative forvaltning og kontrolstrukturer, om organiseringen af de finansielle forbindelser med VIF'erne og om andre emner, som bestyrelsen måtte udbede sig rådgivning om.

2.   De nærmere regler vedrørende EIT's organer er fastsat i EIT's vedtægter, som fremgår af bilag I.

3.   Gruppen af medlemsstatsrepræsentanter oprettes.

Gruppen af medlemsstatsrepræsentanter består af en repræsentant for hver medlemsstat og for hvert associeret land.

Gruppen af medlemsstatsrepræsentanter rådgiver bestyrelsen og direktøren:

| a) | om forlængelse eller opsigelse af EIT's partnerskabsaftaler med VIF'erne som omhandlet i bilag I, afdeling 3, punkt 6 |
| --- | --- |

a)

om forlængelse eller opsigelse af EIT's partnerskabsaftaler med VIF'erne som omhandlet i bilag I, afdeling 3, punkt 6

| b) | om indgåelse af et samarbejdsmemorandum med hvert enkelt VIF som omhandlet i bilag I, afdeling 3, punkt 6, og |
| --- | --- |

b)

om indgåelse af et samarbejdsmemorandum med hvert enkelt VIF som omhandlet i bilag I, afdeling 3, punkt 6, og

| c) | om andre strategisk vigtige spørgsmål for EIT end dem, der er omhandlet i litra a) og b), idet der udveksles erfaringer i den henseende. |
| --- | --- |

c)

om andre strategisk vigtige spørgsmål for EIT end dem, der er omhandlet i litra a) og b), idet der udveksles erfaringer i den henseende.

Gruppen af medlemsstatsrepræsentanter rådgiver også VIF'erne og udveksler erfaringer med dem.

Gruppen af medlemsstatsrepræsentanter underrettes løbende om EIT's og VIF'ernes præstation, resultater og aktiviteter, resultaterne af deres overvågning og evaluering, og deres præstationsindikatorer og korrigerende foranstaltninger. Gruppen af medlemsstatsrepræsentanter afgiver udtalelse herom.

Gruppen af medlemsstatsrepræsentanter fremmer passende synergi og komplementaritet mellem EIT- og VIF-aktiviteter og nationale programmer og initiativer, herunder den potentielle nationale medfinansiering af VIF-aktiviteter.

Artikel 6

Opgaver

For at opfylde sin mission og nå sine mål, der er fastlagt i artikel 3, skal EIT som minimum foretage følgende:

| a) | i overensstemmelse med SID fastlægge sine hovedprioriteringer og -aktiviteter og gennemføre dem i overensstemmelse med de gældende bestemmelser i forordning (EU) 2021/695 |
| --- | --- |

a)

i overensstemmelse med SID fastlægge sine hovedprioriteringer og -aktiviteter og gennemføre dem i overensstemmelse med de gældende bestemmelser i forordning (EU) 2021/695

| b) | sikre åbenhed over for og øge kendskabet til EIT blandt potentielle nye partnerorganisationer og tilskynde dem til deltagelse i sine aktiviteter, navnlig SMV'er og nye ekspertisecentre, i hele Unionen, herunder gennem RIO, ved at bygge på eksisterende informationsnetværk og strukturer |
| --- | --- |

b)

sikre åbenhed over for og øge kendskabet til EIT blandt potentielle nye partnerorganisationer og tilskynde dem til deltagelse i sine aktiviteter, navnlig SMV'er og nye ekspertisecentre, i hele Unionen, herunder gennem RIO, ved at bygge på eksisterende informationsnetværk og strukturer

| c) | udvælge og udpege VIF'er i overensstemmelse med artikel 9 og fastlægge VIF'ernes rettigheder og forpligtelser ved hjælp af partnerskabsaftaler og tilskudsaftaler, føre tilsyn med VIF'erne og give dem støtte og strategisk vejledning af et passende omfang ved passende foranstaltninger til kvalitetskontrol, løbende overvågning og periodisk ekstern evaluering af deres aktiviteter i overensstemmelse med artikel 11, og træffe korrigerende foranstaltninger, hvor det er hensigtsmæssigt |
| --- | --- |

c)

udvælge og udpege VIF'er i overensstemmelse med artikel 9 og fastlægge VIF'ernes rettigheder og forpligtelser ved hjælp af partnerskabsaftaler og tilskudsaftaler, føre tilsyn med VIF'erne og give dem støtte og strategisk vejledning af et passende omfang ved passende foranstaltninger til kvalitetskontrol, løbende overvågning og periodisk ekstern evaluering af deres aktiviteter i overensstemmelse med artikel 11, og træffe korrigerende foranstaltninger, hvor det er hensigtsmæssigt

| d) | lede gennemførelsen af RIO, herunder gennem VIF'ernes gennemførelse af RIO-knudepunkter |
| --- | --- |

d)

lede gennemførelsen af RIO, herunder gennem VIF'ernes gennemførelse af RIO-knudepunkter

| e) | sikre en passende koordination mellem dem og fremme kommunikation og tematisk samarbejde mellem VIF'erne og iværksætte indkaldelser af forslag til tværgående VIF-aktiviteter og delte tjenester |
| --- | --- |

e)

sikre en passende koordination mellem dem og fremme kommunikation og tematisk samarbejde mellem VIF'erne og iværksætte indkaldelser af forslag til tværgående VIF-aktiviteter og delte tjenester

| f) | sikre en udbredt gennemførelse af EIT-mærkede grader og eksamensbeviser fra VIF'ernes side, styrke indsatsen for at fremme dem uden for EIT-fællesskabet og udvide dem til programmer for livslang læring |
| --- | --- |

f)

sikre en udbredt gennemførelse af EIT-mærkede grader og eksamensbeviser fra VIF'ernes side, styrke indsatsen for at fremme dem uden for EIT-fællesskabet og udvide dem til programmer for livslang læring

| g) | fremme formidling af bedste praksis for integrering af videntrekanten, herunder blandt VIF'erne og i hele Unionen, bl.a. via RIO, med henblik på at udvikle en fælles innovations- og videnoverførselskultur og tilskynde til, at VIF'erne er åbne for nye medlemmer, gennem opsøgende aktiviteter |
| --- | --- |

g)

fremme formidling af bedste praksis for integrering af videntrekanten, herunder blandt VIF'erne og i hele Unionen, bl.a. via RIO, med henblik på at udvikle en fælles innovations- og videnoverførselskultur og tilskynde til, at VIF'erne er åbne for nye medlemmer, gennem opsøgende aktiviteter

| h) | fremme bred formidling, kommunikation og udnyttelse af de resultater og muligheder, der opstår i EIT-fællesskabet, med henblik på at øge bevidstheden om, synligheden af og kendskabet til EIT i hele Unionen samt tilskynde til deltagelse i EIT-fællesskabets aktiviteter |
| --- | --- |

h)

fremme bred formidling, kommunikation og udnyttelse af de resultater og muligheder, der opstår i EIT-fællesskabet, med henblik på at øge bevidstheden om, synligheden af og kendskabet til EIT i hele Unionen samt tilskynde til deltagelse i EIT-fællesskabets aktiviteter

| i) | støtte VIF'erne i udviklingen af en effektiv strategi for finansiel bæredygtighed med henblik på mobilisering af midler fra andre offentlige og private kilder |
| --- | --- |

i)

støtte VIF'erne i udviklingen af en effektiv strategi for finansiel bæredygtighed med henblik på mobilisering af midler fra andre offentlige og private kilder

| j) | fremme ekspertise inden for videregående uddannelser, forskning og innovation, navnlig ved at fremme VIF'erne som innovationspartnere af topkvalitet |
| --- | --- |

j)

fremme ekspertise inden for videregående uddannelser, forskning og innovation, navnlig ved at fremme VIF'erne som innovationspartnere af topkvalitet

| k) | fremme tværfaglige tilgange til innovation i alle sektorer, herunder gennem integrering af teknologiske, sociale og ikke-teknologiske løsninger, indbygget bæredygtighed og klimaneutralitet, organisatoriske tilgange, fokus på entreprenørskab og nye forretningsmodeller |
| --- | --- |

k)

fremme tværfaglige tilgange til innovation i alle sektorer, herunder gennem integrering af teknologiske, sociale og ikke-teknologiske løsninger, indbygget bæredygtighed og klimaneutralitet, organisatoriske tilgange, fokus på entreprenørskab og nye forretningsmodeller

| l) | sikre synergi og komplementaritet mellem EIT's aktiviteter og andre EU-programmer, hvor det er hensigtsmæssigt, i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/695 |
| --- | --- |

l)

sikre synergi og komplementaritet mellem EIT's aktiviteter og andre EU-programmer, hvor det er hensigtsmæssigt, i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/695

| m) | fremme drøftelser og udveksling og formidling af ekspertise og knowhow mellem VIF'er med hensyn til innovative modeller for intellektuelle ejendomsrettigheder med henblik på at fremme videnoverførsel og -formidling, både i sammenhæng med VIF'erne og mere bredt i hele Unionen |
| --- | --- |

m)

fremme drøftelser og udveksling og formidling af ekspertise og knowhow mellem VIF'er med hensyn til innovative modeller for intellektuelle ejendomsrettigheder med henblik på at fremme videnoverførsel og -formidling, både i sammenhæng med VIF'erne og mere bredt i hele Unionen

| n) | yde den fornødne støtte og fremme synergier med VIF'erne for at udvikle innovative løsninger |
| --- | --- |

n)

yde den fornødne støtte og fremme synergier med VIF'erne for at udvikle innovative løsninger

| o) | arrangere regelmæssige møder — mindst hvert andet år — i et interessentforum for at dele og drøfte EIT's aktiviteter og dets erfaringer, bedste praksis og bidrag til Unionens politikker og mål for innovation, forskning og uddannelse samt andre EU-politikker og -mål, når det er relevant, og for at give interessenter mulighed for at give deres mening til kende |
| --- | --- |

o)

arrangere regelmæssige møder — mindst hvert andet år — i et interessentforum for at dele og drøfte EIT's aktiviteter og dets erfaringer, bedste praksis og bidrag til Unionens politikker og mål for innovation, forskning og uddannelse samt andre EU-politikker og -mål, når det er relevant, og for at give interessenter mulighed for at give deres mening til kende

| p) | arrangere møder i gruppen af medlemsstatsrepræsentanter mindst to gange om året, uafhængigt af møderne i interessentforummet |
| --- | --- |

p)

arrangere møder i gruppen af medlemsstatsrepræsentanter mindst to gange om året, uafhængigt af møderne i interessentforummet

| q) | lette oprettelsen af delte servicefaciliteter i EIT-fællesskabet |
| --- | --- |

q)

lette oprettelsen af delte servicefaciliteter i EIT-fællesskabet

| r) | tilskynde til, at der over tid etableres RIO-knudepunkter og samlokaliseringscentre i medlemsstaterne med henblik på at lette deres samarbejde inden for EIT-fællesskabet og med de lokale innovationsøkosystemer |
| --- | --- |

r)

tilskynde til, at der over tid etableres RIO-knudepunkter og samlokaliseringscentre i medlemsstaterne med henblik på at lette deres samarbejde inden for EIT-fællesskabet og med de lokale innovationsøkosystemer

| s) | overvåge gennemførelsen af aktiviteter, som VIF'erne foretager til udvikling af deres medlemsorganisationers, navnlig videregående uddannelsesinstitutioners, erhvervsuddannelsesudbyderes, SMV'ers og startup-virksomheders, iværksætter- og innovationskapacitet og integrering af disse i innovationsøkosystemer, i hele Unionen og i overensstemmelse med videntrekantstilgangen |
| --- | --- |

s)

overvåge gennemførelsen af aktiviteter, som VIF'erne foretager til udvikling af deres medlemsorganisationers, navnlig videregående uddannelsesinstitutioners, erhvervsuddannelsesudbyderes, SMV'ers og startup-virksomheders, iværksætter- og innovationskapacitet og integrering af disse i innovationsøkosystemer, i hele Unionen og i overensstemmelse med videntrekantstilgangen

| t) | udforme i samarbejde med Kommissionen og efter høring af VIF'erne, lancere og koordinere et pilotinitiativ til støtte for videregående uddannelsesinstitutioners innovations- og iværksætterkapacitet og integrering af disse i innovationsøkosystemer (pilotinitiativ for videregående uddannelse), som skal gennemføres af VIF'erne. |
| --- | --- |

t)

udforme i samarbejde med Kommissionen og efter høring af VIF'erne, lancere og koordinere et pilotinitiativ til støtte for videregående uddannelsesinstitutioners innovations- og iværksætterkapacitet og integrering af disse i innovationsøkosystemer (pilotinitiativ for videregående uddannelse), som skal gennemføres af VIF'erne.

Artikel 7

VIF'er

1.   VIF'er skal som minimum foretage følgende:

| a) | innovationsaktiviteter og investeringer med europæisk merværdi, herunder lette oprettelse af innovative nye virksomheder og udvikling af innovative virksomheder i komplementaritet med EIC og InvestEU-programmet, der fuldt ud integrerer dimensionerne videregående uddannelse og forskning med henblik på at opnå en kritisk masse og fremmer formidling og udnyttelse af resultaterne |
| --- | --- |

a)

innovationsaktiviteter og investeringer med europæisk merværdi, herunder lette oprettelse af innovative nye virksomheder og udvikling af innovative virksomheder i komplementaritet med EIC og InvestEU-programmet, der fuldt ud integrerer dimensionerne videregående uddannelse og forskning med henblik på at opnå en kritisk masse og fremmer formidling og udnyttelse af resultaterne

| b) | innovationsbaseret forskning, eksperimenteren, prototyping og demonstration inden for områder af særlig økonomisk og miljø- og samfundsmæssig interesse, der bygger på resultaterne af forskningen på EU-plan og nationalt plan, og som potentielt kan styrke Unionens konkurrenceevne på internationalt plan og finde løsninger på de store udfordringer, som det europæiske samfund står over for, herunder dem, der vedrører sundhed og det digitale marked |
| --- | --- |

b)

innovationsbaseret forskning, eksperimenteren, prototyping og demonstration inden for områder af særlig økonomisk og miljø- og samfundsmæssig interesse, der bygger på resultaterne af forskningen på EU-plan og nationalt plan, og som potentielt kan styrke Unionens konkurrenceevne på internationalt plan og finde løsninger på de store udfordringer, som det europæiske samfund står over for, herunder dem, der vedrører sundhed og det digitale marked

| c) | uddannelsesaktiviteter, især på kandidat- og ph.d.-plan, samt faglige uddannelseskurser på områder med potentiale til at opfylde fremtidige europæiske socioøkonomiske og socioøkologiske behov, og som udvider Unionens talentgrundlag og fremmer udviklingen af innovationsrelaterede kvalifikationer, forbedringen af ledelses- og iværksætterkvalifikationer, forskeres og studerendes mobilitet samt videndeling, mentorordninger og netværksaktiviteter mellem modtagere af EIT-uddannelsesaktiviteter, herunder dem, der er EIT-mærkede |
| --- | --- |

c)

uddannelsesaktiviteter, især på kandidat- og ph.d.-plan, samt faglige uddannelseskurser på områder med potentiale til at opfylde fremtidige europæiske socioøkonomiske og socioøkologiske behov, og som udvider Unionens talentgrundlag og fremmer udviklingen af innovationsrelaterede kvalifikationer, forbedringen af ledelses- og iværksætterkvalifikationer, forskeres og studerendes mobilitet samt videndeling, mentorordninger og netværksaktiviteter mellem modtagere af EIT-uddannelsesaktiviteter, herunder dem, der er EIT-mærkede

| d) | tiltag som led i pilotinitiativet for videregående uddannelse til at integrere bedre i innovationsværdikæder og -økosystemer og bringe videregående uddannelsesinstitutioner sammen med andre centrale innovationsaktører fra videntrekanten og derved forbedre deres innovations- og iværksætterkapacitet |
| --- | --- |

d)

tiltag som led i pilotinitiativet for videregående uddannelse til at integrere bedre i innovationsværdikæder og -økosystemer og bringe videregående uddannelsesinstitutioner sammen med andre centrale innovationsaktører fra videntrekanten og derved forbedre deres innovations- og iværksætterkapacitet

| e) | opsøgende aktiviteter og formidling af bedste praksis på innovationsområdet med fokus på udvikling af samarbejde mellem videregående uddannelsesinstitutioner, forskningssektoren og erhvervslivet, herunder service- og finanssektoren, og, hvor det er relevant, offentlige organisationer og organisationer i den tredje sektor |
| --- | --- |

e)

opsøgende aktiviteter og formidling af bedste praksis på innovationsområdet med fokus på udvikling af samarbejde mellem videregående uddannelsesinstitutioner, forskningssektoren og erhvervslivet, herunder service- og finanssektoren, og, hvor det er relevant, offentlige organisationer og organisationer i den tredje sektor

| f) | RIO-aktiviteter, der er fuldt integrerede i VIF'ernes flerårige strategi og knyttet til de relevante strategier for intelligent specialisering som defineret i artikel 2, nr. 2), i forordning (EU) 2021/695 med henblik på at styrke innovationskapacitet og udvikle bæredygtige innovationsøkosystemer for at mindske skævhederne og kløften inden for innovationspræstation i hele Unionen |
| --- | --- |

f)

RIO-aktiviteter, der er fuldt integrerede i VIF'ernes flerårige strategi og knyttet til de relevante strategier for intelligent specialisering som defineret i artikel 2, nr. 2), i forordning (EU) 2021/695 med henblik på at styrke innovationskapacitet og udvikle bæredygtige innovationsøkosystemer for at mindske skævhederne og kløften inden for innovationspræstation i hele Unionen

| g) | foranstaltninger med henblik på at skabe synergi og komplementaritet mellem EIT's aktiviteter og eksisterende EU-programmer og nationale og regionale programmer, navnlig EIC, andre europæiske partnerskaber og missioner under Horisont Europa, alt efter hvad der er hensigtsmæssigt |
| --- | --- |

g)

foranstaltninger med henblik på at skabe synergi og komplementaritet mellem EIT's aktiviteter og eksisterende EU-programmer og nationale og regionale programmer, navnlig EIC, andre europæiske partnerskaber og missioner under Horisont Europa, alt efter hvad der er hensigtsmæssigt

| h) | mobilisering af midler fra offentlige og private kilder, idet de navnlig skal søge at tilvejebringe en stigende andel af midlerne på deres budget fra private kilder og fra indtægter fra egne aktiviteter i overensstemmelse med artikel 18 |
| --- | --- |

h)

mobilisering af midler fra offentlige og private kilder, idet de navnlig skal søge at tilvejebringe en stigende andel af midlerne på deres budget fra private kilder og fra indtægter fra egne aktiviteter i overensstemmelse med artikel 18

| i) | tilvejebringelse, på anmodning, af oplysninger om forsknings- og innovationsoutput og -resultater og relaterede intellektuelle rettigheder, der er udviklet i henhold til VIF'ernes aktiviteter, og om de relevante opfindere. |
| --- | --- |

i)

tilvejebringelse, på anmodning, af oplysninger om forsknings- og innovationsoutput og -resultater og relaterede intellektuelle rettigheder, der er udviklet i henhold til VIF'ernes aktiviteter, og om de relevante opfindere.

2.   Uden at det berører de partnerskabsaftaler og tilskudsaftaler, der er indgået mellem EIT og VIF'erne, skal VIF'erne have betydelig frihed til at fastlægge deres interne organisation og sammensætning samt deres dagsorden og arbejdsmetoder, forudsat at de resulterer i fremskridt hen imod at nå EIT's og VIF'ernes mål, under hensyntagen til den strategiske planlægning af Horisont Europa og EIT's strategiske retning, der er fastsat i SID og af bestyrelsen.

VIF'erne skal navnlig:

| a) | indføre interne gennemsigtige forvaltningsordninger, der afspejler videntrekanten af videregående uddannelse, forskning og innovation |
| --- | --- |

a)

indføre interne gennemsigtige forvaltningsordninger, der afspejler videntrekanten af videregående uddannelse, forskning og innovation

| b) | sikre og fremme deres åbenhed gennem klare og gennemsigtige adgangs- og udmeldelseskriterier, herunder gennem åbne indkaldelser, for potentielle nye partnerorganisationer i hele Unionen, som tilfører partnerskabet merværdi |
| --- | --- |

b)

sikre og fremme deres åbenhed gennem klare og gennemsigtige adgangs- og udmeldelseskriterier, herunder gennem åbne indkaldelser, for potentielle nye partnerorganisationer i hele Unionen, som tilfører partnerskabet merværdi

| c) | fastlægge interne regler, herunder adfærdskodekser, der sikrer, at de fungerer på en åben og gennemsigtig måde |
| --- | --- |

c)

fastlægge interne regler, herunder adfærdskodekser, der sikrer, at de fungerer på en åben og gennemsigtig måde

| d) | opstille og gennemføre deres forretningsplaner |
| --- | --- |

d)

opstille og gennemføre deres forretningsplaner

| e) | fastsætte og gennemføre strategier for opnåelse af finansiel bæredygtighed. |
| --- | --- |

e)

fastsætte og gennemføre strategier for opnåelse af finansiel bæredygtighed.

3.   VIF'erne kan vedtage foranstaltninger og initiativer, der sigter mod at afbøde virkningerne af covid-19-krisen, navnlig tiltag, der sigter mod at øge modstandsdygtigheden hos mikrovirksomheder, SMV'er og startup-virksomheder såvel som hos studerende, forskere og medarbejdere.

4.   Forholdet mellem EIT og det enkelte VIF baseres på en partnerskabsaftale, en tilskudsaftale eller, med forbehold af artikel 12, et samarbejdsmemorandum.

Artikel 8

Regler for deltagelse og formidling

Reglerne for deltagelse i og formidling af Horisont Europa finder anvendelse. Som en undtagelse fra disse regler gælder følgende:

| a) | minimumsbetingelserne for at oprette et VIF er fastsat i denne forordnings artikel 9, stk. 3 og 4 |
| --- | --- |

a)

minimumsbetingelserne for at oprette et VIF er fastsat i denne forordnings artikel 9, stk. 3 og 4

| b) | hvor det er hensigtsmæssigt, kan der gælde særlige regler for ejerskab, adgangsrettigheder, udnyttelse og formidling for merværdiskabende VIF-aktiviteter. |
| --- | --- |

b)

hvor det er hensigtsmæssigt, kan der gælde særlige regler for ejerskab, adgangsrettigheder, udnyttelse og formidling for merværdiskabende VIF-aktiviteter.

Artikel 9

Udvælgelse og udpegelse af VIF'er

1.   Et partnerskab udvælges og udpeges af EIT til at være et VIF på grundlag af en konkurrencebaseret, åben og gennemsigtig procedure. De betingelser og kriterier, der er fastsat i forordning (EU) 2021/695, bl.a. i artikel 28, stk. 3, og kriterierne for udvælgelsen af europæiske partnerskaber finder anvendelse. Bestyrelsen kan præcisere disse kriterier yderligere ved at vedtage og offentliggøre kriterier for udvælgelsen af VIF'er baseret på principperne om ekspertise og innovationsrelevans for løsning af globale udfordringer og opfyldelse af Unionens politiske prioriteter.

2.   EIT igangsætter udvælgelsen og udpegelsen af VIF'er i overensstemmelse med de prioriterede områder og den tidsplan, der er fastsat i SID, under hensyntagen til de prioriteter, der er fastlagt i Horisont Europas strategiske planlægning.

3.   Minimumsbetingelsen for at oprette et VIF er deltagelse af mindst tre uafhængige partnerorganisationer, der omfatter mindst én videregående uddannelsesinstitution, én forskningsorganisation samt én privat virksomhed, og som er etableret i mindst tre forskellige medlemsstater.

4.   Ud over den i stk. 3 fastsatte betingelse skal mindst to tredjedele af de partnerorganisationer, der udgør et VIF, være etableret i medlemsstaterne.

5.   EIT vedtager og offentliggør kriterierne og procedurerne for finansiering, overvågning og evaluering af VIF'ernes aktiviteter, inden udvælgelsesproceduren for nye VIF-er indledes. EIT skal straks underrette gruppen af medlemsstatsrepræsentanter og Europa-Parlamentet om disse kriterier og procedurer.

Artikel 10

Principper for evaluering og overvågning af VIF'er

EIT tilrettelægger på grundlag af indikatorer og overvågningsbestemmelser, der er fastsat bl.a. i forordning (EU) 2021/695 og i SID, og i tæt samarbejde med Kommissionen løbende overvågning og periodiske eksterne evalueringer af hvert enkelt VIF's output, resultater og virkninger, herunder VIF'ernes fremskridt hen imod finansiel bæredygtighed, omkostningseffektivitet og åbenhed over for nye medlemmer.

Resultaterne af sådanne overvågninger og evalueringer forelægges Europa-Parlamentet og Rådet og offentliggøres.

Artikel 11

Varighed, forlængelse og opsigelse af en partnerskabsaftale

1.   Uanset finansforordningens artikel 130, stk. 4, litra c), kan EIT indgå en partnerskabsaftale med et VIF for en indledende periode på syv år.

2.   På grundlag af en løbende overvågning af VIF'erne i overensstemmelse med artikel 10 foretager EIT under bestyrelsens tilsyn foreløbige gennemgange af VIF'ernes præstation og aktiviteter, der dækker de første tre år af partnerskabsaftalen.

I tilfælde af en forlængelse af partnerskabsaftalen foretager EIT sådanne foreløbige gennemgange, der dækker de første tre år efter dens forlængelse.

Bestyrelsen offentliggør disse foreløbige gennemgange.

3.   Inden udløbet af den syvårige periode, der er omhandlet i stk. 1, foretager EIT under bestyrelsens tilsyn en omfattende vurdering af hvert enkelt VIF's præstation og aktiviteter med støtte fra uafhængige eksterne eksperter.

4.   Bestyrelsen kan efter høring af gruppen af medlemsstatsrepræsentanter forlænge partnerskabsaftalen med en ny periode på op til syv år eller ophøre med EIT's finansielle bidrag og ikke forlænge partnerskabsaftalen med et VIF på grundlag af:

| a) | resultatet af den foreløbige gennemgang, der er omhandlet i stk. 2, første afsnit, og |
| --- | --- |

a)

resultatet af den foreløbige gennemgang, der er omhandlet i stk. 2, første afsnit, og

| b) | resultatet af en omfattende vurdering, der er omhandlet i stk. 3. |
| --- | --- |

b)

resultatet af en omfattende vurdering, der er omhandlet i stk. 3.

EIT underretter Europa-Parlamentet og Rådet, inden det forlænger den syvårige periode, der er omhandlet i stk. 1.

5.   Med henblik på at beslutte, om partnerskabsaftalen med et VIF skal forlænges i henhold til stk. 4, tager bestyrelsen hensyn til de kriterier for gennemførelse, overvågning og evaluering af de europæiske partnerskaber, der er fastsat i forordning (EU) 2021/695, og, for så vidt angår VIF'erne, følgende forhold:

| a) | deres relevans for Unionens globale udfordringer |
| --- | --- |

a)

deres relevans for Unionens globale udfordringer

| b) | deres EU-merværdi og relevans for så vidt angår EIT's mål |
| --- | --- |

b)

deres EU-merværdi og relevans for så vidt angår EIT's mål

| c) | opnåelsen af deres mål |
| --- | --- |

c)

opnåelsen af deres mål

| d) | deres indsats for at koordinere deres aktiviteter med andre relevante forsknings- og innovationsinitiativer |
| --- | --- |

d)

deres indsats for at koordinere deres aktiviteter med andre relevante forsknings- og innovationsinitiativer

| e) | deres evne til at sikre åbenhed over for nye medlemmer |
| --- | --- |

e)

deres evne til at sikre åbenhed over for nye medlemmer

| f) | deres resultater med hensyn til at tiltrække nye medlemmer fra hele Unionen |
| --- | --- |

f)

deres resultater med hensyn til at tiltrække nye medlemmer fra hele Unionen

| g) | deres overholdelse af principperne for god forvaltning |
| --- | --- |

g)

deres overholdelse af principperne for god forvaltning

| h) | deres indsats og resultater med hensyn til udformning og gennemførelse af kønssensitive foranstaltninger og aktiviteter, og |
| --- | --- |

h)

deres indsats og resultater med hensyn til udformning og gennemførelse af kønssensitive foranstaltninger og aktiviteter, og

| i) | deres evne til at udvikle bæredygtige innovationsøkosystemer og det opnåede niveau af finansiel bæredygtighed. |
| --- | --- |

i)

deres evne til at udvikle bæredygtige innovationsøkosystemer og det opnåede niveau af finansiel bæredygtighed.

6.   I fald den løbende overvågning, en foreløbig gennemgang eller den omfattende vurdering af et VIF, der er omhandlet i denne artikels stk. 2 og 3, viser utilfredsstillende fremskridt på de i artikel 10 omhandlede områder eller manglende EU-merværdi, træffer bestyrelsen passende korrigerende foranstaltninger, herunder reduktion, ændring eller bortfald af EIT's finansielle bidrag eller opsigelse af partnerskabsaftalen.

7.   EIT foretager under bestyrelsens tilsyn en endelig gennemgang af VIF'ets præstation og aktiviteter inden udløbet af partnerskabsaftalen. Alt afhængigt af et positivt resultat af en endelig gennemgang før udløbet af partnerskabsaftalen kan EIT indgå et samarbejdsmemorandum med et VIF.

Artikel 12

Samarbejdsmemorandum

1.   Samarbejdsmemorandummets varighed, indhold og struktur fastlægges af bestyrelsen under hensyntagen til en tilbundsgående, uafhængig undersøgelse. Undersøgelsen skal omfatte en vurdering af VIF'ernes bestræbelser på at opnå finansiel bæredygtighed, de genererede indtægter og VIF'ets finansielle udsigter. Desuden skal vurderingen identificere alle aktiviteter, hvis fortsættelse kunne være i fare på grund af manglende ressourcer.

2.   Samarbejdsmemorandummet skal omfatte:

| a) | rettigheder og forpligtelser i forbindelse med fortsættelsen af aktiviteterne inden for videntrekanten samt bevarelsen af VIF'ernes økosystem og netværk |
| --- | --- |

a)

rettigheder og forpligtelser i forbindelse med fortsættelsen af aktiviteterne inden for videntrekanten samt bevarelsen af VIF'ernes økosystem og netværk

| b) | betingelser for anvendelsen af EIT-mærket og deltagelse i EIT's priskonkurrencer og i andre initiativer, der organiseres af EIT |
| --- | --- |

b)

betingelser for anvendelsen af EIT-mærket og deltagelse i EIT's priskonkurrencer og i andre initiativer, der organiseres af EIT

| c) | betingelser for deltagelsen i videregående uddannelser, herunder anvendelsen af EIT-mærket for uddannelsesprogrammer og forbindelser med EIT's alumnefællesskab |
| --- | --- |

c)

betingelser for deltagelsen i videregående uddannelser, herunder anvendelsen af EIT-mærket for uddannelsesprogrammer og forbindelser med EIT's alumnefællesskab

| d) | betingelser for deltagelse i EIT's konkurrencebaserede indkaldelser af forslag til visse specifikke aktiviteter, herunder tværgående VIF-aktiviteter og delte tjenester |
| --- | --- |

d)

betingelser for deltagelse i EIT's konkurrencebaserede indkaldelser af forslag til visse specifikke aktiviteter, herunder tværgående VIF-aktiviteter og delte tjenester

| e) | betingelser for yderligere støtte fra EIT til tværnationale koordineringsaktiviteter blandt samlokaliseringscentrene med en høj EU-merværdi. |
| --- | --- |

e)

betingelser for yderligere støtte fra EIT til tværnationale koordineringsaktiviteter blandt samlokaliseringscentrene med en høj EU-merværdi.

3.   Hvor der ikke er indgået et samarbejdsmemorandum, må VIF'et ikke anvende EIT-mærket til sine aktiviteter.

Artikel 13

Grader og eksamensbeviser

1.   Grader og eksamensbeviser, som vedrører de videregående uddannelsesaktiviteter, der er omhandlet i artikel 7, stk. 1, litra c), tildeles af de deltagende videregående uddannelsesinstitutioner og erhvervsuddannelsesudbydere i overensstemmelse med nationale regler og akkrediteringsprocedurer. Partnerskabsaftalerne, tilskudsaftalerne og samarbejdsmemorandaene mellem EIT og VIF'erne skal fastsætte, at sådanne grader og eksamensbeviser også betegnes som EIT-grader og -eksamensbeviser.

2.   EIT skal opfordre de deltagende videregående uddannelsesinstitutioner og erhvervsuddannelsesudbydere til:

| a) | at tildele fælles eller flere grader og udstede fælles eller flere eksamensbeviser, som afspejler VIF'ernes integrerede karakter, og som også kan tildeles af en enkelt videregående uddannelsesinstitution eller erhvervsuddannelsesudbyder |
| --- | --- |

a)

at tildele fælles eller flere grader og udstede fælles eller flere eksamensbeviser, som afspejler VIF'ernes integrerede karakter, og som også kan tildeles af en enkelt videregående uddannelsesinstitution eller erhvervsuddannelsesudbyder

| b) | at formidle bedste praksis vedrørende horisontale spørgsmål |
| --- | --- |

b)

at formidle bedste praksis vedrørende horisontale spørgsmål

| c) | at promovere og udbrede kendskabet til EIT-mærket i deres uddannelser og eksamensbeviser |
| --- | --- |

c)

at promovere og udbrede kendskabet til EIT-mærket i deres uddannelser og eksamensbeviser

| d) | at udvikle forskellige strategier med henblik på at fremme et effektivt samarbejde med innovationsøkosystemer og -virksomheder og fremme en iværksætterorienteret tankegang |
| --- | --- |

d)

at udvikle forskellige strategier med henblik på at fremme et effektivt samarbejde med innovationsøkosystemer og -virksomheder og fremme en iværksætterorienteret tankegang

| e) | at udarbejde programmer med fokus på livslang læring og certificering |
| --- | --- |

e)

at udarbejde programmer med fokus på livslang læring og certificering

| f) | at lægge særlig vægt på kønsbalancen og kønssensitive tilgange, navnlig på områder, hvor kvinder fortsat er underrepræsenteret, såsom informations- og kommunikationsteknologi, videnskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik |
| --- | --- |

f)

at lægge særlig vægt på kønsbalancen og kønssensitive tilgange, navnlig på områder, hvor kvinder fortsat er underrepræsenteret, såsom informations- og kommunikationsteknologi, videnskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik

| g) | at tage hensyn til:






  i) | EU-tiltag, der foretages i henhold til artikel 165 og 166 i TEUF |
| --- | --- | --- |

g)

at tage hensyn til:

i)

EU-tiltag, der foretages i henhold til artikel 165 og 166 i TEUF

| ii) | tiltag, der foretages i forbindelse med det europæiske område for videregående uddannelse. |
| --- | --- |

ii)

tiltag, der foretages i forbindelse med det europæiske område for videregående uddannelse.

Artikel 14

EIT's driftsmæssige uafhængighed og overensstemmelse med tiltag, der gennemføres af Unionen eller en medlemsstat eller på mellemstatsligt plan

1.   EIT gennemfører sine aktiviteter uafhængigt af nationale myndigheder og eksternt pres, idet det sikrer gennem koordinering, at sådanne aktiviteter er i overensstemmelse med andre tiltag og instrumenter, der skal implementeres på EU-plan, navnlig inden for videregående uddannelse, forskning og innovation.

2.   EIT tilstræber endvidere synergi og komplementaritet ved at tage passende hensyn til politikker og initiativer på regionalt, nationalt og mellemstatsligt plan med henblik på at anvende bedste praksis, veletablerede koncepter og eksisterende ressourcer.

Kommissionen tilbyder EIT den nødvendige støtte for at etablere passende synergi og komplementaritet med andre aktiviteter foretaget i henhold til forordning (EU) 2021/695 samt andre EU-initiativer og -programmer, samtidig med at overlap undgås.

Kommissionen fremsætter anbefalinger til EIT om, hvordan VIF'ernes administrative byrde kan reduceres.

Artikel 15

Retlig status

1.   EIT er et EU-organ og har status som juridisk person. Det har i hver medlemsstat den mest vidtgående rets- og handleevne, som national ret tillægger juridiske personer. Det kan i særdeleshed erhverve og afhænde løsøre og fast ejendom og optræde som part i retssager.

2.   Protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter, der er knyttet som bilag til TEU og TEUF, gælder for EIT.

Artikel 16

Ansvar

1.   EIT har eneansvaret for at opfylde sine forpligtelser.

2.   For EIT's ansvar i kontraktforhold gælder de relevante aftaleretlige bestemmelser og den ret, der finder anvendelse på den pågældende kontrakt.

Den Europæiske Unions Domstol (»Domstolen«) har kompetence til at træffe afgørelse i henhold til enhver voldgiftsbestemmelse, der indgår i en af EIT indgået kontrakt.

3.   For så vidt angår ansvar uden for kontrakt skal EIT i overensstemmelse med de almindelige retsprincipper, der er fælles for medlemsstaternes retssystemer, erstatte skader forvoldt af EIT eller af dets ansatte under udøvelsen af deres hverv.

Domstolen har kompetence til at træffe afgørelse i tvister vedrørende sådanne skadeserstatninger.

4.   EIT's udbetalinger som følge af det erstatningsansvar, der er omhandlet i stk. 2 og 3, samt omkostninger og udgifter i forbindelse hermed anses for udgifter for EIT og dækkes af EIT's ressourcer.

5.   Domstolen har kompetence til at træffe afgørelse i sager anlagt mod EIT i overensstemmelse med artikel 263 og 265 i TEUF.

Artikel 17

Gennemsigtighed og aktindsigt

1.   EIT og VIF'erne påser, at deres aktiviteter udføres med en høj grad af gennemsigtighed. EIT og VIF'erne skal navnlig oprette et tilgængeligt, gratis websted, der giver oplysninger om deres aktiviteter og de muligheder, de tilbyder, navnlig med hensyn til åbne indkaldelser.

2.   EIT og VIF'erne stiller detaljerede oplysninger til rådighed om deres indkaldelser af forslag, herunder oplysninger om deres evalueringsprocesser og resultaterne af disse indkaldelser af forslag. Disse oplysninger gøres tilgængelige på en rettidig, søgbar og sporbar måde i de relevante fælles onlinedatabaser over EU-finansierede forsknings- og innovationsprojekter i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/695.

3.   Inden udstedelse af indkaldelser af forslag til udvælgelse af VIF'erne offentliggør EIT sin forretningsorden, sine specifikke finansielle bestemmelser, der er omhandlet i artikel 23, stk. 1, og de kriterier for udvælgelsen af VIF'erne, der er omhandlet i artikel 9.

4.   EIT offentliggør straks sit samlede programmeringsdokument og sin konsoliderede årlige aktivitetsrapport, der er omhandlet artikel 19.

5.   Når EIT modtager fortrolige oplysninger med en velbegrundet anmodning om fortrolig behandling, videregiver det ikke sådanne oplysninger til tredjemand, jf. dog stk. 6 og 7.

6.   Medlemmerne af EIT's organer er underlagt den tavshedspligt, der er omhandlet i artikel 339 i TEUF.

De oplysninger, som EIT indsamler i overensstemmelse med denne forordning, er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (11).

7.   Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 (12) finder anvendelse på dokumenter i EIT's besiddelse.

8.   Rådets forordning nr. 1 (13) finder anvendelse på EIT. De oversættelsesopgaver, der er påkrævet i forbindelse med EIT's virksomhed, udføres af Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer oprettet ved Rådets forordning (EF) nr. 2965/94 (14).

Artikel 18

Finansiering af VIF'erne

1.   VIF'erne finansieres navnlig fra følgende kilder:

| a) | bidrag fra partnerorganisationer, der udgør en betydelig finansieringskilde |
| --- | --- |

a)

bidrag fra partnerorganisationer, der udgør en betydelig finansieringskilde

| b) | frivillige bidrag fra medlemsstater, associerede lande eller andre tredjelande eller de pågældende medlemsstaters eller landes offentlige myndigheder |
| --- | --- |

b)

frivillige bidrag fra medlemsstater, associerede lande eller andre tredjelande eller de pågældende medlemsstaters eller landes offentlige myndigheder

| c) | bidrag fra internationale organer eller institutioner |
| --- | --- |

c)

bidrag fra internationale organer eller institutioner

| d) | indtægter fra VIF'ernes egne aktiver og aktiviteter og royalties fra intellektuelle ejendomsrettigheder |
| --- | --- |

d)

indtægter fra VIF'ernes egne aktiver og aktiviteter og royalties fra intellektuelle ejendomsrettigheder

| e) | kapitaltilskud |
| --- | --- |

e)

kapitaltilskud

| f) | testamentariske gaver, donationer og bidrag fra enkeltpersoner, institutioner, fonde eller andre organer oprettet i henhold til national ret |
| --- | --- |

f)

testamentariske gaver, donationer og bidrag fra enkeltpersoner, institutioner, fonde eller andre organer oprettet i henhold til national ret

| g) | det finansielle bidrag fra EIT |
| --- | --- |

g)

det finansielle bidrag fra EIT

| h) | finansielle instrumenter, herunder finansielle instrumenter finansieret fra Unionens almindelige budget. |
| --- | --- |

h)

finansielle instrumenter, herunder finansielle instrumenter finansieret fra Unionens almindelige budget.

2.   Betingelserne for adgang til de finansielle bidrag fra EIT fastsættes i EIT's finansielle bestemmelser, der er omhandlet i artikel 23, stk. 1.

3.   Budgetmæssige forpligtelser for tiltag, der løber over mere end et regnskabsår, kan opdeles på flere år i årlige trancher med forbehold af passende overvågning af VIF'ernes anslåede finansielle behov, der skal fastslås på årsbasis.

4.   EIT's finansielle bidrag til VIF'erne kan i de indledende faser af et VIF's livscyklus dække op til 100 % af de samlede støtteberettigede udgifter i forbindelse med merværdiskabende VIF-aktiviteter. Et sådant bidrag mindskes gradvis med tiden i overensstemmelse med de finansieringssatser, der er fastsat i SID.

5.   VIF'erne og deres partnerorganisationer kan ansøge om EU-finansiering, navnlig inden for rammerne af EU-programmer og -fonde, i overensstemmelse med de relevante regler. En sådan finansiering dækker ikke omkostninger, der allerede finansieres under et andet EU-program.

6.   Bidrag fra partnerorganisationer til finansieringen af VIF'erne fastsættes i overensstemmelse med de finansieringssatser, der er omhandlet i stk. 4, og afspejler VIF'ernes strategi for opnåelse af finansiel bæredygtighed.

7.   EIT etablerer en resultatbaseret tildelingsmekanisme for ydelsen af sit finansielle bidrag til VIF'erne. Mekanismen omfatter en vurdering af VIF'ernes forretningsplaner og præstation som målt ved hjælp af løbende overvågning i overensstemmelse med artikel 10 og som fastsat i SID.

Artikel 19

Programmering og rapportering

1.   EIT vedtager et samlet programmeringsdokument på grundlag af SID og i overensstemmelse med sine finansielle bestemmelser, der er omhandlet i artikel 23, stk. 1, og dette dokument skal indeholde følgende:

| a) | en redegørelse for EIT's og VIF'ernes vigtigste prioriteter og planlagte initiativer |
| --- | --- |

a)

en redegørelse for EIT's og VIF'ernes vigtigste prioriteter og planlagte initiativer

| b) | et skøn over finansieringsbehovet og -kilderne |
| --- | --- |

b)

et skøn over finansieringsbehovet og -kilderne

| c) | et overslag over personalebehovet som følge af nye opgaver |
| --- | --- |

c)

et overslag over personalebehovet som følge af nye opgaver

| d) | relevante kvalitative og kvantitative metoder, værktøjer og indikatorer for overvågning af EIT's og VIF'ernes aktiviteter ved hjælp af en virkningsorienteret og resultatbaseret tilgang |
| --- | --- |

d)

relevante kvalitative og kvantitative metoder, værktøjer og indikatorer for overvågning af EIT's og VIF'ernes aktiviteter ved hjælp af en virkningsorienteret og resultatbaseret tilgang

| e) | andre elementer som fastsat i dets finansielle bestemmelser. |
| --- | --- |

e)

andre elementer som fastsat i dets finansielle bestemmelser.

2.   EIT vedtager en konsolideret årlig aktivitetsrapport, der skal indeholde omfattende oplysninger om de aktiviteter, EIT og VIF'erne har gennemført i det foregående kalenderår, og om EIT's bidrag til Horisont Europas mål, og til Unionens politikker og mål på innovations-, forsknings- og uddannelsesområdet. Den konsoliderede årlige aktivitetsrapport skal indeholde en vurdering af resultaterne i forhold til målene, indikatorerne og tidsplanen samt en redegørelse for risiciene ved de gennemførte aktiviteter, for EIT's anvendelse af ressourcer, herunder dets bidrag til at nå målet om klimamainstreaming i henhold til forordning (EU) 2021/695, opdelt på de enkelte VIF'er, og for EIT's generelle drift. Den konsoliderede årlige aktivitetsrapport skal indeholde yderligere omfattende oplysninger i overensstemmelse med EIT's finansielle bestemmelser.

Senest den 29. maj 2022 og derefter årligt forelægger direktøren den konsoliderede årlige aktivitetsrapport for Europa-Parlamentets kompetente udvalg.

Artikel 20

Overvågning og evaluering af EIT

1.   EIT sikrer, at dets aktiviteter, herunder de aktiviteter, der forvaltes af VIF'erne, underkastes løbende og systematisk overvågning og regelmæssig uafhængig evaluering i overensstemmelse med dets finansielle bestemmelser for at sikre resultater af højeste kvalitet, videnskabelig topkvalitet og den mest effektive udnyttelse af ressourcerne. Resultaterne af overvågningen og evalueringen offentliggøres.

2.   Kommissionen foretager med bistand fra uafhængige eksterne eksperter og under hensyntagen til interessenternes synspunkter rettidigt en foreløbig og en endelig evaluering af EIT og VIF'erne. Disse evalueringer indgår i evalueringerne af Horisont Europa, der er fastsat i artikel 52 i forordning (EU) 2021/695.

Disse evalueringer omfatter en undersøgelse af, hvordan EIT opfylder sin mission og når sine mål, og dækker EIT's og VIF'ernes aktiviteter. De vurderer EU-merværdien ved EIT, indvirkningen i hele Unionen og indvirkningen af RIO-aktiviteterne, åbenheden, effektiviteten, virkningsgraden og relevansen af de EIT-aktiviteter, der gennemføres, og deres overensstemmelse og komplementaritet med relevante EU-politikker og nationale politikker, herunder synergierne med andre dele af Horisont Europa, navnlig de andre europæiske partnerskaber og missioner og EIC.

Den foreløbige evaluering vurderer også bl.a. resultaterne og virkningerne af pilotinitiativet for videregående uddannelse, effektiviteten af VIF'ernes strategier for finansiel bæredygtighed og samarbejdet mellem EIT og gennemførelsesorganerne under Horisont Europas søjle III »Et innovativt Europa«. I den forbindelse indgår EIT-evalueringerne i evalueringerne af Horisont Europa, også med henblik på en systematisk vurdering af Horisont Europas søjle III »Et innovativt Europa«, navnlig med hensyn til »one-stop-shoppen« for innovation.

3.   Kommissionen kan foretage yderligere evalueringer af strategisk relevante temaer eller emner med bistand fra uafhængige eksterne eksperter, der udvælges på grundlag af en gennemsigtig procedure, for at vurdere EIT's fremskridt hen imod de opstillede mål, identificere de faktorer, der bidrager til gennemførelsen af aktiviteterne, og kortlægge bedste praksis. Ved udførelsen af disse yderligere evalueringer tager Kommissionen fuldt ud hensyn til den administrative byrde for EIT og VIF'erne.

4.   Kommissionen meddeler resultaterne af evalueringerne, ledsaget af sine bemærkninger, til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget. Bestyrelsen tager i forbindelse med gennemførelsen af EIT's programmer og operationer passende hensyn til resultaterne af evalueringerne.

Artikel 21

EIT's budget

1.   EIT's indtægter består af et bidrag fra Unionen. EIT's indtægter kan også omfatte bidrag fra andre private og offentlige kilder.

EU-bidraget kommer fra et finansielt bidrag fra Horisont Europa på 2 726 000 000 EUR i løbende priser med et yderligere beløb på 210 000 000 EUR i faste 2018-priser for perioden 2021-2027.

EIT kan modtage yderligere finansielle midler fra andre EU-programmer.

2.   Det finansielle bidrag fra EIT til VIF'erne kommer fra det EU-bidrag, der er omhandlet i stk. 1.

Artikel 22

Udarbejdelse og vedtagelse af EIT's årlige budget

1.   EIT's budgets indhold og struktur fastlægges i overensstemmelse med dets finansielle bestemmelser. EIT's udgifter omfatter vederlag til personale, administrations- og infrastrukturudgifter samt driftsudgifter. Administrationsudgifterne holdes på et minimum. Indtægterne og udgifterne på EIT's budget skal balancere.

2.   Direktøren udarbejder et udkast til et overslag over EIT's indtægter og udgifter for det følgende regnskabsår og forelægger det for bestyrelsen.

3.   Bestyrelsen vedtager udkastet til overslaget over EIT's indtægter og udgifter samt et udkast til stillingsfortegnelse og fremsender disse som en del af det samlede programmeringsdokument til Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen senest den dato, der er fastsat i EIT's finansielle bestemmelser.

4.   Bestyrelsen vedtager EIT's budget. EIT's budget bliver endeligt efter den endelige vedtagelse af Unionens almindelige budget. Om nødvendigt tilpasses det i overensstemmelse hermed.

5.   Bestyrelsen underretter hurtigst muligt budgetmyndigheden om alle projekter, som den agter at gennemføre, og som kan få betydelige finansielle følgevirkninger for finansieringen af EIT's budget, navnlig projekter vedrørende fast ejendom, såsom leje eller erhvervelse af ejendomme. Bestyrelsen underretter Kommissionen herom.

6.   Enhver betydelig ændring af EIT's budget foretages efter samme procedure.

Artikel 23

Gennemførelse af og kontrol med budgettet

1.   EIT vedtager sine finansielle bestemmelser i overensstemmelse med finansforordningens artikel 70, stk. 3. Der tages behørigt hensyn til behovet for tilstrækkelig driftsmæssig fleksibilitet til at sætte EIT i stand til at nå sine mål og tiltrække og fastholde partnere fra den private sektor.

2.   Det finansielle bidrag til EIT fra Horisont Europa samt andre EU-programmer gennemføres i overensstemmelse med reglerne for disse programmer.

3.   Direktøren gennemfører EIT's budget.

4.   EIT's årsregnskab konsolideres med Kommissionens årsregnskab.

Artikel 24

Beskyttelse af Unionens finansielle interesser

1.   Med henblik på at bekæmpe svig, korruption og andre ulovlige aktiviteter finder Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (15) anvendelse på EIT.

2.   EIT tiltræder den interinstitutionelle aftale af 25. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber om de interne undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (16). Bestyrelsen formaliserer denne tiltrædelse og vedtager de bestemmelser, der er nødvendige for at lette gennemførelsen af OLAF's interne undersøgelser.

3.   Alle EIT's afgørelser og alle partnerskabsaftaler eller tilskudsaftaler, det indgår, skal udtrykkeligt fastsætte, at OLAF og Revisionsretten kan foretage inspektion på stedet af dokumenter hos alle kontrahenter og underkontrahenter, der har modtaget midler fra Unionen, også i de endelige modtageres lokaler.

Artikel 25

Nedlæggelse af EIT

Hvis EIT nedlægges, skal dette ske under Kommissionens tilsyn i overensstemmelse med gældende ret. Partnerskabsaftalerne eller tilskudsaftalerne med VIF'erne skal indeholde passende bestemmelser.

Artikel 26

Revision

Senest den 31. december 2026 fremsætter Kommissionen på grundlag af resultaterne af evalueringerne omhandlet i artikel 20, stk. 2 og 3, såfremt det er relevant, de forslag til ændringer til denne forordning, som den måtte finde nødvendige, navnlig vedrørende EIT's mission og mål, der er fastsat i artikel 3, og med henblik på at forlænge EIT's budget ud over den periode, der er angivet i artikel 3 og 21 i overensstemmelse med Unionens relevante rammeprogram for forskning og innovation.

Artikel 27

Ophævelse

Forordning (EF) nr. 294/2008 ophæves med virkning fra den 28. maj 2021, med undtagelse af artikel 3 og 5, artikel 6, stk. 1, og artikel 7, 14, 17 og 19 i nævnte forordning, som ophæves med virkning fra den 1. januar 2021.

Henvisninger til den ophævede forordning gælder som henvisninger til nærværende forordning og læses efter sammenligningstabellen i bilag III.

Artikel 28

Ikrafttræden og anvendelse

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Artikel 3, 4 og 6, artikel 7, stk. 1 og 3, og artikel 8, 9, 18 og 21 finder anvendelse fra den 1. januar 2021.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. maj 2021.

På Europa-Parlamentets vegne

D. M. SASSOLI

Formand

På Rådets vegne

A. P. ZACARIAS

Formand

---

(1)  
  EUT C 47 af 11.2.2020, s. 69.

1

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 27.4.2021 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 10.5.2021.

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 294/2008 af 11. marts 2008 om oprettelse af Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EUT L 97 af 9.4.2008, s. 1).

3

(4)  Jf. bilag II.

4

(5)  
  EUT L 282 af 19.10.2016, s. 4.

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/695 af 28. april 2021 om oprettelse af Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation — og om reglerne for deltagelse og formidling og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1290/2013 og (EU) nr. 1291/2013 (EUT L 170 af 12.5.2021, s. 1).

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/523 af 24. marts 2021 om oprettelse af InvestEU-programmet og om ændring af forordning (EU) 2015/1017 (EUT L 107 af 26.3.2021, s. 30).

7

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

8

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF af 7. september 2005 om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (EUT L 255 af 30.9.2005, s. 22).

9

(10)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/715 af 18. december 2018 om rammefinansforordningen for de organer, der er nedsat i henhold til TEUF og Euratomtraktaten og omhandlet i artikel 70 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (EUT L 122 af 10.5.2019, s. 1).

10

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 af 23. oktober 2018 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af forordning (EF) nr. 45/2001 og afgørelse nr. 1247/2002/EF (EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39).

11

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43).

12

(13)  Rådets forordning nr. 1 af 15. april 1958 om den ordning, der skal gælde for Det Europæiske Økonomiske Fællesskab på det sproglige område (EFT 17 af 6.10.1958, s. 385).

13

(14)  Rådets forordning (EF) nr. 2965/94 af 28. november 1994 om oprettelse af et oversættelsescenter for Den Europæiske Unions organer (EFT L 314 af 7.12.1994, s. 1).

14

(15)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 af 11. september 2013 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 og Rådets forordning (Euratom) nr. 1074/1999 (EUT L 248 af 18.9.2013, s. 1).

15

(16)  
  EFT L 136 af 31.5.1999, s. 15.

16

---

BILAG I

VEDTÆGTER FOR DET EUROPÆISKE INSTITUT FOR INNOVATION OG TEKNOLOGI

AFDELING 1

BESTYRELSENS SAMMENSÆTNING

| 1. | Bestyrelsen sammensættes af 15 medlemmer, der udnævnes af Kommissionen på gennemsigtig vis, og således at der skabes en ligelig fordeling af personer med erfaring inden for videregående uddannelse, forskning, innovation eller erhvervsliv. Denne udnævnelse foretages efter en åben indkaldelse af interessetilkendegivelser. Bestyrelsesmedlemmernes mandatperiode er fire år. Kommissionen kan på forslag af bestyrelsen forlænge mandatperioden med to år én gang.
  Kommissionen gør ved udnævnelsen af bestyrelsesmedlemmer sit bedste for at sikre en afbalanceret repræsentation af personer med erfaring inden for videregående uddannelse (herunder erhvervsuddannelse), forskning, innovation og erhvervslivet, samt kønsfordelingen og den geografiske fordeling og en påskønnelse af uddannelses-, forsknings- og innovationsmiljøerne i hele Unionen.
  Bestyrelsen fremsender, hvor det er nødvendigt, en endelig liste over kandidater til Kommissionen med henblik på udnævnelse af et nyt medlem eller nye medlemmer. Kandidaterne på den endelige liste udvælges på grundlag af resultatet af en gennemsigtig og åben procedure, der indledes af EIT.
  Kommissionen udnævner medlemmet eller medlemmerne i overensstemmelse med proceduren i stk. 1, 2 og 3 og underretter Europa-Parlamentet og Rådet om udvælgelsesproceduren og om den endelige udnævnelse af disse bestyrelsesmedlemmer.
  Hvis et medlem ikke er i stand til at fuldføre sin mandatperiode, udnævnes en suppleant til fuldførelse af mandatperioden på grundlag af proceduren i stk. 1, 2 og 3. En suppleant, der har været medlem i mindre end to år, kan på bestyrelsens anmodning genudnævnes af Kommissionen for en yderligere periode på fire år.
  Kommissionen udnævner senest den 29. november 2022 tre yderligere medlemmer af bestyrelsen, der dermed når op på 15 medlemmer. Bestyrelsesmedlemmer, som er udnævnt inden den 28. maj 2021, fuldfører deres mandatperiode, der ikke kan forlænges.
  Kommissionen kan i ekstraordinære og behørigt begrundede tilfælde, navnlig med henblik på at bevare bestyrelsens integritet, på eget initiativ bringe et bestyrelsesmedlems mandatperiode til ophør. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen gør ved udnævnelsen af bestyrelsesmedlemmer sit bedste for at sikre en afbalanceret repræsentation af personer med erfaring inden for videregående uddannelse (herunder erhvervsuddannelse), forskning, innovation og erhvervslivet, samt kønsfordelingen og den geografiske fordeling og en påskønnelse af uddannelses-, forsknings- og innovationsmiljøerne i hele Unionen.

Bestyrelsen fremsender, hvor det er nødvendigt, en endelig liste over kandidater til Kommissionen med henblik på udnævnelse af et nyt medlem eller nye medlemmer. Kandidaterne på den endelige liste udvælges på grundlag af resultatet af en gennemsigtig og åben procedure, der indledes af EIT.

Kommissionen udnævner medlemmet eller medlemmerne i overensstemmelse med proceduren i stk. 1, 2 og 3 og underretter Europa-Parlamentet og Rådet om udvælgelsesproceduren og om den endelige udnævnelse af disse bestyrelsesmedlemmer.

Hvis et medlem ikke er i stand til at fuldføre sin mandatperiode, udnævnes en suppleant til fuldførelse af mandatperioden på grundlag af proceduren i stk. 1, 2 og 3. En suppleant, der har været medlem i mindre end to år, kan på bestyrelsens anmodning genudnævnes af Kommissionen for en yderligere periode på fire år.

Kommissionen udnævner senest den 29. november 2022 tre yderligere medlemmer af bestyrelsen, der dermed når op på 15 medlemmer. Bestyrelsesmedlemmer, som er udnævnt inden den 28. maj 2021, fuldfører deres mandatperiode, der ikke kan forlænges.

Kommissionen kan i ekstraordinære og behørigt begrundede tilfælde, navnlig med henblik på at bevare bestyrelsens integritet, på eget initiativ bringe et bestyrelsesmedlems mandatperiode til ophør.

| 2. | Bestyrelsesmedlemmerne varetager EIT's interesser, idet de fremmer instituttets mission og mål og sikrer dets identitet, autonomi og den overordnede sammenhæng på uafhængig og gennemsigtig måde. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Bestyrelsen kan indbyde et medlem af EIC-udvalget eller andre interessenter til at deltage i sine møder som observatører. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Bestyrelsen handler ved udøvelsen af sit ansvar under Kommissionens tilsyn med henblik på gennemførelsen af EIT's mission og mål, der er fastsat i artikel 3. |
| --- | --- |

4.

AFDELING 2

BESTYRELSENS ANSVAR

| 1. | Bestyrelsen træffer strategiske beslutninger i forbindelse med udøvelsen af sit ansvar for at lede og overvåge EIT's og VIF'ernes aktiviteter. Den skal navnlig:






  a) | efter høring af de eksisterende VIF'er og under hensyntagen til deres holdninger vedtage EIT's bidrag til Kommissionens forslag til SID og offentliggøre det |
| --- | --- | --- |

1.

a)

efter høring af de eksisterende VIF'er og under hensyntagen til deres holdninger vedtage EIT's bidrag til Kommissionens forslag til SID og offentliggøre det

| b) | vedtage EIT's samlede programmeringsdokument, budget, årsregnskab og resultatopgørelse samt dets konsoliderede årlige aktivitetsrapport |
| --- | --- |

b)

vedtage EIT's samlede programmeringsdokument, budget, årsregnskab og resultatopgørelse samt dets konsoliderede årlige aktivitetsrapport

| c) | vedtage fornuftige kriterier og klare og gennemsigtige procedurer for resultatbaseret finansiering af VIF'erne, herunder afgørelsen om den maksimale tildeling af EIT's finansielle bidrag til dem, med henblik på at gennemføre den relevante VIF-forretningsplan og nå de mål, der er fastsat i SID, og i overensstemmelse med artikel 10, idet der tages hensyn til de krav, der er fastsat i artikel 11, stk. 4 og 5, herunder VIF'ernes fremskridt med hensyn til at opnå finansiel bæredygtighed |
| --- | --- |

c)

vedtage fornuftige kriterier og klare og gennemsigtige procedurer for resultatbaseret finansiering af VIF'erne, herunder afgørelsen om den maksimale tildeling af EIT's finansielle bidrag til dem, med henblik på at gennemføre den relevante VIF-forretningsplan og nå de mål, der er fastsat i SID, og i overensstemmelse med artikel 10, idet der tages hensyn til de krav, der er fastsat i artikel 11, stk. 4 og 5, herunder VIF'ernes fremskridt med hensyn til at opnå finansiel bæredygtighed

| d) | vedtage udvælgelsesproceduren for VIF'erne i overensstemmelse med artikel 9 og SID |
| --- | --- |

d)

vedtage udvælgelsesproceduren for VIF'erne i overensstemmelse med artikel 9 og SID

| e) | udvælge og udnævne et partnerskab til et VIF i overensstemmelse med de i artikel 9 fastsatte betingelser og kriterier og om nødvendigt trække en sådan udnævnelse tilbage |
| --- | --- |

e)

udvælge og udnævne et partnerskab til et VIF i overensstemmelse med de i artikel 9 fastsatte betingelser og kriterier og om nødvendigt trække en sådan udnævnelse tilbage

| f) | bemyndige direktøren til at forberede, forhandle og indgå partnerskabsaftaler og tilskudsaftaler med VIF'erne |
| --- | --- |

f)

bemyndige direktøren til at forberede, forhandle og indgå partnerskabsaftaler og tilskudsaftaler med VIF'erne

| g) | fastlægge varigheden, indholdet og strukturen af samarbejdsmemorandummet i overensstemmelse med artikel 12, give mandat og bemyndigelse til direktøren til at forberede og forhandle samarbejdsmemoranda med VIF'erne og, efter at have gennemgået de forhandlede samarbejdsmemoranda, bemyndige direktøren til at indgå dem |
| --- | --- |

g)

fastlægge varigheden, indholdet og strukturen af samarbejdsmemorandummet i overensstemmelse med artikel 12, give mandat og bemyndigelse til direktøren til at forberede og forhandle samarbejdsmemoranda med VIF'erne og, efter at have gennemgået de forhandlede samarbejdsmemoranda, bemyndige direktøren til at indgå dem

| h) | bemyndige direktøren til at forlænge partnerskabsaftaler med VIF'erne ud over den periode, der oprindeligt er fastsat, med forbehold af et positivt resultat af den foreløbige gennemgang og omfattende vurdering som fastsat i SID, inden udløbet af den pågældende periode i overensstemmelse med artikel 10 og 11 |
| --- | --- |

h)

bemyndige direktøren til at forlænge partnerskabsaftaler med VIF'erne ud over den periode, der oprindeligt er fastsat, med forbehold af et positivt resultat af den foreløbige gennemgang og omfattende vurdering som fastsat i SID, inden udløbet af den pågældende periode i overensstemmelse med artikel 10 og 11

| i) | bemyndige direktøren til at forberede, forhandle og indgå tilskudsaftaler med andre juridiske enheder |
| --- | --- |

i)

bemyndige direktøren til at forberede, forhandle og indgå tilskudsaftaler med andre juridiske enheder

| j) | vedtage virkningsfulde, effektive, gennemsigtige og løbende overvågnings- og evalueringsprocedurer, herunder et solidt sæt indikatorer i overensstemmelse med artikel 10, 11, 19 og 20, og føre tilsyn med direktørens gennemførelse heraf |
| --- | --- |

j)

vedtage virkningsfulde, effektive, gennemsigtige og løbende overvågnings- og evalueringsprocedurer, herunder et solidt sæt indikatorer i overensstemmelse med artikel 10, 11, 19 og 20, og føre tilsyn med direktørens gennemførelse heraf

| k) | træffe passende korrigerende foranstaltninger vedrørende VIF'er, der underpræsterer, herunder reduktion, ændring eller bortfald af EIT's finansielle bidrag til disse VIF'er eller opsigelse af partnerskabsaftalerne med dem, på grundlag af overvågningen og vurderingen af resultater, i overensstemmelse med EIT's og VIF'ernes mål og med artikel 10, 11 og 18 |
| --- | --- |

k)

træffe passende korrigerende foranstaltninger vedrørende VIF'er, der underpræsterer, herunder reduktion, ændring eller bortfald af EIT's finansielle bidrag til disse VIF'er eller opsigelse af partnerskabsaftalerne med dem, på grundlag af overvågningen og vurderingen af resultater, i overensstemmelse med EIT's og VIF'ernes mål og med artikel 10, 11 og 18

| l) | tilskynde VIF'erne til at vedtage driftsmodeller med henblik på åbenhed over for nye partnerorganisationer |
| --- | --- |

l)

tilskynde VIF'erne til at vedtage driftsmodeller med henblik på åbenhed over for nye partnerorganisationer

| m) | promovere EIT i hele Unionen og på verdensplan med henblik på at øge dets tiltrækningskraft og i den forbindelse bemyndige direktøren til at undertegne aftalememoranda med medlemsstater, associerede lande eller andre tredjelande |
| --- | --- |

m)

promovere EIT i hele Unionen og på verdensplan med henblik på at øge dets tiltrækningskraft og i den forbindelse bemyndige direktøren til at undertegne aftalememoranda med medlemsstater, associerede lande eller andre tredjelande

| n) | træffe afgørelse om udformning og koordinering af støttetiltag, som VIF'erne foretager for at udbrede virkningen af EIT i hele Unionen med henblik på udvikling af videregående uddannelsesinstitutioners og, hvor det er relevant, erhvervsuddannelsesudbyderes iværksætter- og innovationskapacitet og integrering af dem i innovationsøkosystemer for at styrke integreringen af videntrekanten |
| --- | --- |

n)

træffe afgørelse om udformning og koordinering af støttetiltag, som VIF'erne foretager for at udbrede virkningen af EIT i hele Unionen med henblik på udvikling af videregående uddannelsesinstitutioners og, hvor det er relevant, erhvervsuddannelsesudbyderes iværksætter- og innovationskapacitet og integrering af dem i innovationsøkosystemer for at styrke integreringen af videntrekanten

| o) | fremme skabelsen af synergier mellem EIT, herunder gennem VIF'erne, og EU-rammeprogrammerne for forskning og innovation samt nationale og regionale finansieringsordninger. |
| --- | --- |

o)

fremme skabelsen af synergier mellem EIT, herunder gennem VIF'erne, og EU-rammeprogrammerne for forskning og innovation samt nationale og regionale finansieringsordninger.

| 2. | Ud over de strategiske beslutninger, der er omhandlet i punkt 1, træffer bestyrelsen andre proceduremæssige og driftsmæssige beslutninger, der er nødvendige for udførelsen af dens opgaver og EIT's aktiviteter. Den skal navnlig:






  a) | vedtage sin forretningsorden og forretningsudvalgets forretningsorden samt EIT's specifikke finansielle bestemmelser |
| --- | --- | --- |

2.

a)

vedtage sin forretningsorden og forretningsudvalgets forretningsorden samt EIT's specifikke finansielle bestemmelser

| b) | uddelegere specifikke opgaver til forretningsudvalget |
| --- | --- |

b)

uddelegere specifikke opgaver til forretningsudvalget

| c) | fastsætte passende honorarer for bestyrelsens og forretningsudvalgets medlemmer, som skal være på linje med tilsvarende godtgørelser i medlemsstaterne |
| --- | --- |

c)

fastsætte passende honorarer for bestyrelsens og forretningsudvalgets medlemmer, som skal være på linje med tilsvarende godtgørelser i medlemsstaterne

| d) | vedtage en åben og gennemsigtig procedure for udvælgelse af medlemmerne af forretningsudvalget |
| --- | --- |

d)

vedtage en åben og gennemsigtig procedure for udvælgelse af medlemmerne af forretningsudvalget

| e) | udnævne direktøren og om nødvendigt forlænge direktørens ansættelsesperiode eller afskedige direktøren i overensstemmelse med afdeling 5 |
| --- | --- |

e)

udnævne direktøren og om nødvendigt forlænge direktørens ansættelsesperiode eller afskedige direktøren i overensstemmelse med afdeling 5

| f) | udnævne regnskabsføreren og forretningsudvalgets medlemmer |
| --- | --- |

f)

udnævne regnskabsføreren og forretningsudvalgets medlemmer

| g) | vedtage en adfærdskodeks vedrørende interessekonflikter |
| --- | --- |

g)

vedtage en adfærdskodeks vedrørende interessekonflikter

| h) | hvor det er hensigtsmæssigt, nedsætte rådgivningsgrupper med mål, opgaver og varighed, der er fastlagt på forhånd |
| --- | --- |

h)

hvor det er hensigtsmæssigt, nedsætte rådgivningsgrupper med mål, opgaver og varighed, der er fastlagt på forhånd

| i) | oprette en intern revisionsfunktion i overensstemmelse med EIT's finansielle bestemmelser |
| --- | --- |

i)

oprette en intern revisionsfunktion i overensstemmelse med EIT's finansielle bestemmelser

| j) | træffe beslutning om EIT's arbejdssprog, idet der tages hensyn til de gældende principper om flersprogethed og de praktiske krav i forbindelse med dets aktiviteter |
| --- | --- |

j)

træffe beslutning om EIT's arbejdssprog, idet der tages hensyn til de gældende principper om flersprogethed og de praktiske krav i forbindelse med dets aktiviteter

| k) | indkalde til et årligt møde på højt niveau med VIF'erne |
| --- | --- |

k)

indkalde til et årligt møde på højt niveau med VIF'erne

| l) | rapportere om VIF'ernes samarbejde med andre europæiske partnerskaber. |
| --- | --- |

l)

rapportere om VIF'ernes samarbejde med andre europæiske partnerskaber.

| 3. | Bestyrelsen træffer afgørelser vedrørende EIT's personale og dets ansættelsesvilkår i overensstemmelse med vedtægten for tjenestemænd i Den Europæiske Union og ansættelsesvilkårene for Unionens øvrige ansatte, der er fastlagt i Rådets forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68 (1) (benævnt henholdsvis »personalevedtægten« og »ansættelsesvilkårene«). Den skal navnlig:






  a) | vedtage foranstaltninger til gennemførelse af personalevedtægten og ansættelsesvilkårene i overensstemmelse med personalevedtægtens artikel 110, stk. 2 |
| --- | --- | --- |

3.

a)

vedtage foranstaltninger til gennemførelse af personalevedtægten og ansættelsesvilkårene i overensstemmelse med personalevedtægtens artikel 110, stk. 2

| b) | i overensstemmelse med dette punkts litra c) og med hensyn til EIT's personale udøve de beføjelser, som personalevedtægten tillægger ansættelsesmyndigheden, og som ansættelsesvilkårene tillægger den myndighed, der har kompetence til at indgå ansættelseskontrakter (»ansættelsesmyndighedsbeføjelser«) |
| --- | --- |

b)

i overensstemmelse med dette punkts litra c) og med hensyn til EIT's personale udøve de beføjelser, som personalevedtægten tillægger ansættelsesmyndigheden, og som ansættelsesvilkårene tillægger den myndighed, der har kompetence til at indgå ansættelseskontrakter (»ansættelsesmyndighedsbeføjelser«)

| c) | i overensstemmelse med personalevedtægtens artikel 110, stk. 2, vedtage en afgørelse baseret på personalevedtægtens artikel 2, stk. 1, og ansættelsesvilkårenes artikel 6, der tillægger direktøren de relevante ansættelsesmyndighedsbeføjelser og fastsætter de vilkår, under hvilke denne delegering kan suspenderes, samtidig med at direktøren bemyndiges til at videredelegere de pågældende beføjelser |
| --- | --- |

c)

i overensstemmelse med personalevedtægtens artikel 110, stk. 2, vedtage en afgørelse baseret på personalevedtægtens artikel 2, stk. 1, og ansættelsesvilkårenes artikel 6, der tillægger direktøren de relevante ansættelsesmyndighedsbeføjelser og fastsætter de vilkår, under hvilke denne delegering kan suspenderes, samtidig med at direktøren bemyndiges til at videredelegere de pågældende beføjelser

| d) | under helt særlige omstændigheder vedtage en afgørelse om midlertidigt at suspendere de ansættelsesmyndighedsbeføjelser, der er delegeret til direktøren, og de beføjelser, direktøren måtte have videredelegeret, og selv udøve dem eller delegere dem til et af sine medlemmer eller en anden ansat end direktøren. |
| --- | --- |

d)

under helt særlige omstændigheder vedtage en afgørelse om midlertidigt at suspendere de ansættelsesmyndighedsbeføjelser, der er delegeret til direktøren, og de beføjelser, direktøren måtte have videredelegeret, og selv udøve dem eller delegere dem til et af sine medlemmer eller en anden ansat end direktøren.

AFDELING 3

BESTYRELSENS ARBEJDE

| 1. | Bestyrelsen vælger sin formand blandt sine medlemmer. Formandens mandatperiode er på to år og kan forlænges én gang. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kommissionens repræsentant deltager i bestyrelsens møder uden stemmeret, men vedkommendes samtykke kræves i tilfælde omhandlet i punkt 5. Vedkommende har ret til at foreslå punkter til bestyrelsens dagsorden. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Direktøren deltager i bestyrelsens møder uden stemmeret. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Bestyrelsen træffer beslutninger ved almindeligt flertal blandt de stemmeberettigede medlemmer.
  Beslutninger i henhold til afdeling 2, punkt 1, litra a), b), c), d) og n), og punkt 2, litra e) og j), samt beslutninger i henhold til nærværende afdelings punkt 1 kræver dog et flertal på to tredjedele af de bestyrelsesmedlemmer, der har stemmeret. |
| --- | --- |

4.

Beslutninger i henhold til afdeling 2, punkt 1, litra a), b), c), d) og n), og punkt 2, litra e) og j), samt beslutninger i henhold til nærværende afdelings punkt 1 kræver dog et flertal på to tredjedele af de bestyrelsesmedlemmer, der har stemmeret.

| 5. | Bestyrelsens beslutninger i henhold til afdeling 2, punkt 1, litra c), e), g), h), j) og m), punkt 2, litra c), og punkt 3, litra a), kræver Kommissionens samtykke, der meddeles af Kommissionens repræsentant i bestyrelsen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Bestyrelsen indhenter en udtalelse fra gruppen af medlemsstatsrepræsentanter, inden den vedtager afgørelser om forlængelse eller opsigelse af partnerskabsaftalerne med VIF'erne i overensstemmelse med afdeling 2, punkt 1, litra h) og k), og om indgåelse af samarbejdsmemorandummet i overensstemmelse med afdeling 2, punkt 1, litra g).
  Den i første afsnit omhandlede udtalelse er ikke bindende for bestyrelsen. Den afgives uden unødigt ophold og under alle omstændigheder senest to måneder efter anmodningen om den. |
| --- | --- |

6.

Den i første afsnit omhandlede udtalelse er ikke bindende for bestyrelsen. Den afgives uden unødigt ophold og under alle omstændigheder senest to måneder efter anmodningen om den.

| 7. | Bestyrelsen holder ordinært møde mindst fire gange om året, og derudover kan formanden indkalde til ekstraordinært møde på eget initiativ, eller hvis mindst en tredjedel af alle dens medlemmer eller Kommissionens repræsentant begærer et møde. |
| --- | --- |

7.

AFDELING 4

FORRETNINGSUDVALGET

| 1. | Forretningsudvalget bistår bestyrelsen i udførelsen af dennes opgaver. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Forretningsudvalget består af fem medlemmer, herunder bestyrelsesformanden, som også er formand for forretningsudvalget. De fire øvrige medlemmer udvælges af bestyrelsen blandt dennes medlemmer og således, at der skabes en ligelig fordeling af personer med erfaring inden for videregående uddannelse, forskning, innovation eller erhvervsliv. Mandatperioden for medlemmerne af forretningsudvalget er på to år og kan forlænges én gang. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Forretningsudvalget forbereder bestyrelsens møder i samarbejde med direktøren. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Bestyrelsen kan anmode forretningsudvalget om at føre tilsyn med og overvåge gennemførelsen af bestyrelsens beslutninger og anbefalinger. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Forretningsudvalget forbereder bestyrelsens drøftelse og vedtagelse af udkastet til EIT's bidrag til Kommissionens forslag vedrørende SID. Derudover forbereder forretningsudvalget bestyrelsens drøftelse af udkastet til samlet programmeringsdokument, udkastet til den konsoliderede årlige aktivitetsrapport, udkastet til det årlige budget og udkastet til årsregnskabet og resultatopgørelsen, inden disse forelægges bestyrelsen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Forretningsudvalget vedtager sine beslutninger med et flertal af de tilstedeværende medlemmer. Hvert medlem har én stemme. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kommissionens repræsentant deltager i forretningsudvalgets møder uden stemmeret. Kommissionens repræsentant har ret til at foreslå punkter til forretningsudvalgets dagsorden. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Direktøren deltager i forretningsudvalgets møder uden stemmeret. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Medlemmerne af forretningsudvalget varetager EIT's interesser, idet de fremmer instituttets mission og mål og sikrer dets identitet, autonomi og den overordnede sammenhæng på en uafhængig og gennemsigtig måde. De aflægger regelmæssigt rapport til bestyrelsen om de vedtagne beslutninger og de opgaver, der pålægges dem af bestyrelsen. |
| --- | --- |

9.

AFDELING 5

DIREKTØREN

| 1. | Direktøren skal have ekspertise og et godt omdømme inden for de områder, som EIT opererer på. Direktøren er en del af EIT's personale og ansættes i en stilling som midlertidigt ansat i henhold til artikel 2, litra a), i ansættelsesvilkårene. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Direktøren udnævnes af bestyrelsen på grundlag af en liste over kandidater, som Kommissionen foreslår, efter en åben og gennemsigtig udvælgelsesprocedure. Ved indgåelsen af kontrakten med direktøren repræsenteres EIT af formanden for bestyrelsen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Direktørens mandatperiode er på fire år. Bestyrelsen kan på grundlag af et forslag fra Kommissionen, hvori dens evaluering af direktørens præstation og EIT's bedste interesser samt dets fremtidige opgaver og udfordringer indgår, forlænge mandatperioden for en periode på op til fire år én gang. En direktør, hvis mandatperiode er blevet forlænget, må ikke deltage i en anden udvælgelsesprocedure til samme stilling. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Direktøren kan kun afskediges ved en afgørelse truffet af bestyrelsen på forslag af Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Direktøren varetager driften og den daglige ledelse af EIT og repræsenterer instituttet i retlig henseende. Direktøren er ansvarlig over for bestyrelsen og aflægger løbende rapport til denne om udviklingen inden for EIT's aktiviteter og aktiviteter, der henhører under vedkommendes ansvarsområde. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Direktøren skal navnlig:






  a) | tilrettelægge og forvalte EIT's aktiviteter |
| --- | --- | --- |

6.

a)

tilrettelægge og forvalte EIT's aktiviteter

| b) | støtte bestyrelsen og forretningsudvalget i deres arbejde og sørge for sekretariatsbistand i forbindelse med deres møder samt forsyne dem med de oplysninger, som er nødvendige for udførelsen af deres hverv |
| --- | --- |

b)

støtte bestyrelsen og forretningsudvalget i deres arbejde og sørge for sekretariatsbistand i forbindelse med deres møder samt forsyne dem med de oplysninger, som er nødvendige for udførelsen af deres hverv

| c) | støtte bestyrelsen i dens arbejde med at udarbejde EIT's bidrag til Kommissionens forslag vedrørende SID |
| --- | --- |

c)

støtte bestyrelsen i dens arbejde med at udarbejde EIT's bidrag til Kommissionens forslag vedrørende SID

| d) | udarbejde udkastet til samlet programmeringsdokument, den konsoliderede årlige aktivitetsrapport og det årlige budget, som skal forelægges bestyrelsen |
| --- | --- |

d)

udarbejde udkastet til samlet programmeringsdokument, den konsoliderede årlige aktivitetsrapport og det årlige budget, som skal forelægges bestyrelsen

| e) | forberede og forvalte proceduren for udvælgelse af VIF'er og sikre, at procedurens forskellige faser er præget af gennemsigtighed og objektivitet, under bestyrelsens tilsyn, og vedlægge en detaljeret rapport om udvælgelsesproceduren som bilag til den i litra d) omhandlede konsoliderede årlige aktivitetsrapport |
| --- | --- |

e)

forberede og forvalte proceduren for udvælgelse af VIF'er og sikre, at procedurens forskellige faser er præget af gennemsigtighed og objektivitet, under bestyrelsens tilsyn, og vedlægge en detaljeret rapport om udvælgelsesproceduren som bilag til den i litra d) omhandlede konsoliderede årlige aktivitetsrapport

| f) | med bestyrelsens bemyndigelse forberede, forhandle og indgå partnerskabsaftaler og tilskudsaftaler med VIF'erne |
| --- | --- |

f)

med bestyrelsens bemyndigelse forberede, forhandle og indgå partnerskabsaftaler og tilskudsaftaler med VIF'erne

| g) | forberede og forhandle samarbejdsmemoranda med VIF'erne og, med forbehold af bestyrelsens endelige godkendelse, indgå dem i overensstemmelse med afdeling 2, punkt 1, litra a) |
| --- | --- |

g)

forberede og forhandle samarbejdsmemoranda med VIF'erne og, med forbehold af bestyrelsens endelige godkendelse, indgå dem i overensstemmelse med afdeling 2, punkt 1, litra a)

| h) | med bestyrelsens samtykke forberede, forhandle og indgå tilskudsaftaler med andre juridiske enheder |
| --- | --- |

h)

med bestyrelsens samtykke forberede, forhandle og indgå tilskudsaftaler med andre juridiske enheder

| i) | tilrettelægge møderne i interessentforummet og gruppen af medlemsstatsrepræsentanter og sikre effektiv kommunikation med dem, under bestyrelsens tilsyn |
| --- | --- |

i)

tilrettelægge møderne i interessentforummet og gruppen af medlemsstatsrepræsentanter og sikre effektiv kommunikation med dem, under bestyrelsens tilsyn

| j) | med bestyrelsens bemyndigelse undertegne aftalememoranda med medlemsstaterne, associerede lande eller andre tredjelande med det formål at promovere EIT på verdensplan |
| --- | --- |

j)

med bestyrelsens bemyndigelse undertegne aftalememoranda med medlemsstaterne, associerede lande eller andre tredjelande med det formål at promovere EIT på verdensplan

| k) | sikre gennemførelsen af effektive overvågnings-, vurderings- og evalueringsprocedurer knyttet til VIF'ernes præstation i overensstemmelse med afdeling 2, punkt 1, litra j), samt gennemføre de korrigerende foranstaltninger, der er truffet afgørelse om af bestyrelsen i overensstemmelse med artikel 11, stk. 6 |
| --- | --- |

k)

sikre gennemførelsen af effektive overvågnings-, vurderings- og evalueringsprocedurer knyttet til VIF'ernes præstation i overensstemmelse med afdeling 2, punkt 1, litra j), samt gennemføre de korrigerende foranstaltninger, der er truffet afgørelse om af bestyrelsen i overensstemmelse med artikel 11, stk. 6

| l) | i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning være ansvarlig for administrative og finansielle spørgsmål, herunder gennemførelsen af EIT's budget, under hensyntagen til rådgivningen fra den interne revisionsfunktion |
| --- | --- |

l)

i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning være ansvarlig for administrative og finansielle spørgsmål, herunder gennemførelsen af EIT's budget, under hensyntagen til rådgivningen fra den interne revisionsfunktion

| m) | forelægge den interne revisionsfunktion et udkast til et årsregnskab og en resultatopgørelse, som efterfølgende forelægges bestyrelsen |
| --- | --- |

m)

forelægge den interne revisionsfunktion et udkast til et årsregnskab og en resultatopgørelse, som efterfølgende forelægges bestyrelsen

| n) | sikre, at EIT's forpligtelser i henhold til kontrakter og aftaler, som det har indgået, overholdes, under bestyrelsens tilsyn |
| --- | --- |

n)

sikre, at EIT's forpligtelser i henhold til kontrakter og aftaler, som det har indgået, overholdes, under bestyrelsens tilsyn

| o) | sikre effektiv kommunikation med Unionens institutioner under bestyrelsens tilsyn |
| --- | --- |

o)

sikre effektiv kommunikation med Unionens institutioner under bestyrelsens tilsyn

| p) | informere gruppen af medlemsstatsrepræsentanter om resultaterne af overvågningen, vurderingen og evalueringen og forelægge udtalelserne fra gruppen af medlemsstatsrepræsentanter for bestyrelsen |
| --- | --- |

p)

informere gruppen af medlemsstatsrepræsentanter om resultaterne af overvågningen, vurderingen og evalueringen og forelægge udtalelserne fra gruppen af medlemsstatsrepræsentanter for bestyrelsen

| q) | varetage EIT's interesser, idet vedkommende fremmer dets mission og mål og sikrer dets identitet, autonomi og den overordnede sammenhæng på uafhængig og gennemsigtig vis. |
| --- | --- |

q)

varetage EIT's interesser, idet vedkommende fremmer dets mission og mål og sikrer dets identitet, autonomi og den overordnede sammenhæng på uafhængig og gennemsigtig vis.

| 7. | Direktøren varetager alle andre opgaver, der tildeles vedkommende af bestyrelsen, og under bestyrelsens ansvar. |
| --- | --- |

7.

AFDELING 6

EIT'S PERSONALE OG UDSTATIONEREDE NATIONALE EKSPERTER

| 1. | EIT's personale består af personer, der er direkte ansat af EIT. Personalevedtægten, ansættelsesvilkårene og de regler, som EU-institutionerne i fællesskab har vedtaget for anvendelsen af disse, finder anvendelse på EIT's personale. Dette punkt finder anvendelse på personale ansat af EIT den 28. maj 2021 uanset ansættelseskontraktens begyndelsesdato. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nationale eksperter kan udstationeres hos EIT i en begrænset periode. Bestyrelsen vedtager bestemmelser, som sætter udstationerede nationale eksperter i stand til at arbejde for EIT, og fastlægger deres rettigheder og forpligtelser. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  
  EFT L 56 af 4.3.1968, s. 1.

---

BILAG II

OPHÆVET FORORDNING MED ÆNDRINGER

| Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 294/2008 | (EUT L 97 af 9.4.2008, s. 1) |
| --- | --- |
| Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1292/2013 | (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 174) |

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 294/2008

(EUT L 97 af 9.4.2008, s. 1)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1292/2013

(EUT L 347 af 20.12.2013, s. 174)

---

BILAG III

SAMMENLIGNINGSTABEL

| Forordning (EF) nr. 294/2008 | Nærværende forordning |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| Artikel 2, nr. 1) | Artikel 2, nr. 1) |
| Artikel 2, nr. 2) | Artikel 2, nr. 2) |
| Artikel 2, nr. 3) | Artikel 2, nr. 3) |
| Artikel 2, nr. 5) | Artikel 2, nr. 5) |
| Artikel 2, nr. 6) | Artikel 2, nr. 6) |
| Artikel 2, nr. 7) | Artikel 2, nr. 7) |
| — | Artikel 2, nr. 8) |
| Artikel 2, nr. 8) | — |
| Artikel 2, nr. 9) | Artikel 2, nr. 9) |
| Artikel 2, nr. 9a) | Artikel 2, nr. 10) |
| Artikel 2, nr. 10) | Artikel 2, nr. 11) |
| — | Artikel 2, nr. 12) |
| Artikel 2, nr. 11) | Artikel 2, nr. 13) |
| — | Artikel 2, nr. 14) |
| — | Artikel 2, nr. 15) |
| — | Artikel 2, nr. 16) |
| Artikel 3 | Artikel 3, stk. 1 og 2 |
| Artikel 4, stk. 1, litra a), c) og d) | Artikel 5, stk. 1 |
| Artikel 4, stk. 2 | — |
| Artikel 4, stk. 3 | Artikel 5, stk. 2 |
| — | Artikel 5, stk. 3 |
| Artikel 5, stk. 1, litra a)-c) | Artikel 6, litra a), b), c) og e) |
| Artikel 5, stk. 1, litra d) | — |
| — | Artikel 6, litra d) |
| Artikel 5, stk. 1, litra e) og f) | Artikel 6, litra f) og g) |
| — | Artikel 6, litra h) og i) |
| Artikel 5, stk. 1, litra g)-i) | Artikel 6, litra j), k) og l) |
| Artikel 5, stk. 1, litra j) | — |
| — | Artikel 6, litra m) og n) |
| Artikel 5, stk. 1, litra k) | Artikel 6, litra o) og p) |
| — | Artikel 6, litra q)-t) |
| Artikel 5, stk. 2 | — |
| Artikel 6, stk. 1, litra a)-c) | Artikel 7, stk. 1, litra a), b) og c) |
| — | Artikel 7, stk. 1, litra d) |
| Artikel 6, stk. 1, litra d) | Artikel 7, stk. 1, litra e) |
| — | Artikel 7, stk. 1, litra f) |
| Artikel 6, stk. 1, litra e) | Artikel 7, stk. 1, litra g) |
| — | Artikel 7, stk. 1, litra h) og i) |
| Artikel 6, stk. 2, litra a)-e) | Artikel 7, stk. 2, litra a)-e) |
| — | Artikel 7, stk. 3 |
| Artikel 6, stk. 3 | Artikel 7, stk. 4 |
| — | Artikel 8 |
| Artikel 7, stk. 1 | Artikel 9, stk. 1 |
| Artikel 7, stk. 1a | Artikel 9, stk. 2 |
| Artikel 7, stk. 2 | — |
| Artikel 7, stk. 3 | Artikel 9, stk. 3 |
| Artikel 7, stk. 4 | Artikel 9, stk. 4 |
| Artikel 7, stk. 5 | Artikel 9, stk. 5 |
| Artikel 7a | Artikel 10 |
| Artikel 7b, stk. 1 | — |
| Artikel 7b, stk. 2 | Artikel 11, stk. 1 |
| — | Artikel 11, stk. 2 |
| — | Artikel 11, stk. 3 |
| Artikel 7b, stk. 3 | Artikel 11, stk. 4 |
| — | Artikel 11, stk. 5 |
| Artikel 7b, stk. 4 | Artikel 11, stk. 6 |
| — | Artikel 11, stk. 7 |
| — | Artikel 12 |
| Artikel 8, stk. 1 | Artikel 13, stk. 1 |
| Artikel 8, stk. 2, litra a) | Artikel 13, stk. 2, litra a) |
| Artikel 8, stk. 2, litra aa) | Artikel 13, stk. 2, litra b) |
| — | Artikel 13, stk. 2, litra c)-f) |
| Artikel 8, stk. 2, litra b) | Artikel 13, stk. 2, litra g) |
| Artikel 9, stk. 1 og 2 | Artikel 14, stk. 1 |
| Artikel 9, stk. 3 | Artikel 14, stk. 2 |
| Artikel 11 | Artikel 15 |
| Artikel 12 | Artikel 16 |
| Artikel 13, stk. 1 | Artikel 17, stk. 1 |
| — | Artikel 17, stk. 2 |
| Artikel 13, stk. 2-7 | Artikel 17, stk. 3-8 |
| Artikel 14, stk. 1 | — |
| Artikel 14, stk. 2 | Artikel 18, stk. 1 |
| Artikel 14, stk. 3 | Artikel 18, stk. 2 |
| — | Artikel 18, stk. 3 |
| Artikel 14, stk. 4 | Artikel 18, stk. 4 |
| Artikel 14, stk. 5 | Artikel 18, stk. 5 |
| Artikel 14, stk. 6 | — |
| — | Artikel 18, stk. 6 |
| Artikel 14, stk. 7 | Artikel 18, stk. 7 |
| Artikel 15, stk. 1 | Artikel 19, stk. 1 |
| Artikel 15, stk. 2 | Artikel 19, stk. 2 |
| Artikel 16, stk. 1 | Artikel 20, stk. 1 |
| Artikel 16, stk. 2 | Artikel 20, stk. 2 |
| Artikel 16, stk. 2a | Artikel 20, stk. 3 |
| Artikel 16, stk. 3 | Artikel 20, stk. 4 |
| Artikel 17, stk. 1 | — |
| — | Artikel 4, stk. 4 |
| Artikel 17, stk. 2 | Artikel 4, stk. 1 |
| Artikel 17, stk. 2a | Artikel 4, stk. 2 |
| Artikel 17, stk. 3 | Artikel 4, stk. 3 |
| Artikel 17, stk. 4 | Artikel 4, stk. 5 |
| Artikel 18 | — |
| Artikel 19, stk. 1 | — |
| — | Artikel 21, stk. 1 |
| Artikel 19, stk. 2 | — |
| Artikel 19, stk. 3 | Artikel 21, stk. 2 |
| Artikel 20, stk. 1 | Artikel 22, stk. 1 |
| Artikel 20, stk. 2 | — |
| Artikel 20, stk. 3 | Artikel 22, stk. 2 |
| Artikel 20, stk. 4 | — |
| Artikel 20, stk. 5 | Artikel 22, stk. 3 |
| Artikel 20, stk. 6 | — |
| Artikel 20, stk. 7 | — |
| Artikel 20, stk. 8 | Artikel 22, stk. 4 |
| Artikel 20, stk. 9 | Artikel 22, stk. 5 |
| Artikel 20, stk. 10 | Artikel 22, stk. 6 |
| Artikel 21, stk. 1 | Artikel 23, stk. 1 |
| Artikel 21, stk. 1a | Artikel 23, stk. 2 |
| Artikel 21, stk. 2 | Artikel 23, stk. 3 |
| Artikel 21, stk. 3 | Artikel 23, stk. 4 |
| Artikel 21, stk. 4 | — |
| Artikel 22 | Artikel 24 |
| Artikel 22a | Artikel 25 |
| Artikel 23 | — |
| — | Artikel 26 |
| — | Artikel 27 |
| Artikel 24 | Artikel 28 |
| Bilag | Bilag I |
| — | Bilag II |
| — | Bilag III |

Forordning (EF) nr. 294/2008

Nærværende forordning

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 2, nr. 1)

Artikel 2, nr. 1)

Artikel 2, nr. 2)

Artikel 2, nr. 2)

Artikel 2, nr. 3)

Artikel 2, nr. 3)

Artikel 2, nr. 5)

Artikel 2, nr. 5)

Artikel 2, nr. 6)

Artikel 2, nr. 6)

Artikel 2, nr. 7)

Artikel 2, nr. 7)

—

Artikel 2, nr. 8)

Artikel 2, nr. 8)

—

Artikel 2, nr. 9)

Artikel 2, nr. 9)

Artikel 2, nr. 9a)

Artikel 2, nr. 10)

Artikel 2, nr. 10)

Artikel 2, nr. 11)

—

Artikel 2, nr. 12)

Artikel 2, nr. 11)

Artikel 2, nr. 13)

—

Artikel 2, nr. 14)

—

Artikel 2, nr. 15)

—

Artikel 2, nr. 16)

Artikel 3

Artikel 3, stk. 1 og 2

Artikel 4, stk. 1, litra a), c) og d)

Artikel 5, stk. 1

Artikel 4, stk. 2

—

Artikel 4, stk. 3

Artikel 5, stk. 2

—

Artikel 5, stk. 3

Artikel 5, stk. 1, litra a)-c)

Artikel 6, litra a), b), c) og e)

Artikel 5, stk. 1, litra d)

—

—

Artikel 6, litra d)

Artikel 5, stk. 1, litra e) og f)

Artikel 6, litra f) og g)

—

Artikel 6, litra h) og i)

Artikel 5, stk. 1, litra g)-i)

Artikel 6, litra j), k) og l)

Artikel 5, stk. 1, litra j)

—

—

Artikel 6, litra m) og n)

Artikel 5, stk. 1, litra k)

Artikel 6, litra o) og p)

—

Artikel 6, litra q)-t)

Artikel 5, stk. 2

—

Artikel 6, stk. 1, litra a)-c)

Artikel 7, stk. 1, litra a), b) og c)

—

Artikel 7, stk. 1, litra d)

Artikel 6, stk. 1, litra d)

Artikel 7, stk. 1, litra e)

—

Artikel 7, stk. 1, litra f)

Artikel 6, stk. 1, litra e)

Artikel 7, stk. 1, litra g)

—

Artikel 7, stk. 1, litra h) og i)

Artikel 6, stk. 2, litra a)-e)

Artikel 7, stk. 2, litra a)-e)

—

Artikel 7, stk. 3

Artikel 6, stk. 3

Artikel 7, stk. 4

—

Artikel 8

Artikel 7, stk. 1

Artikel 9, stk. 1

Artikel 7, stk. 1a

Artikel 9, stk. 2

Artikel 7, stk. 2

—

Artikel 7, stk. 3

Artikel 9, stk. 3

Artikel 7, stk. 4

Artikel 9, stk. 4

Artikel 7, stk. 5

Artikel 9, stk. 5

Artikel 7a

Artikel 10

Artikel 7b, stk. 1

—

Artikel 7b, stk. 2

Artikel 11, stk. 1

—

Artikel 11, stk. 2

—

Artikel 11, stk. 3

Artikel 7b, stk. 3

Artikel 11, stk. 4

—

Artikel 11, stk. 5

Artikel 7b, stk. 4

Artikel 11, stk. 6

—

Artikel 11, stk. 7

—

Artikel 12

Artikel 8, stk. 1

Artikel 13, stk. 1

Artikel 8, stk. 2, litra a)

Artikel 13, stk. 2, litra a)

Artikel 8, stk. 2, litra aa)

Artikel 13, stk. 2, litra b)

—

Artikel 13, stk. 2, litra c)-f)

Artikel 8, stk. 2, litra b)

Artikel 13, stk. 2, litra g)

Artikel 9, stk. 1 og 2

Artikel 14, stk. 1

Artikel 9, stk. 3

Artikel 14, stk. 2

Artikel 11

Artikel 15

Artikel 12

Artikel 16

Artikel 13, stk. 1

Artikel 17, stk. 1

—

Artikel 17, stk. 2

Artikel 13, stk. 2-7

Artikel 17, stk. 3-8

Artikel 14, stk. 1

—

Artikel 14, stk. 2

Artikel 18, stk. 1

Artikel 14, stk. 3

Artikel 18, stk. 2

—

Artikel 18, stk. 3

Artikel 14, stk. 4

Artikel 18, stk. 4

Artikel 14, stk. 5

Artikel 18, stk. 5

Artikel 14, stk. 6

—

—

Artikel 18, stk. 6

Artikel 14, stk. 7

Artikel 18, stk. 7

Artikel 15, stk. 1

Artikel 19, stk. 1

Artikel 15, stk. 2

Artikel 19, stk. 2

Artikel 16, stk. 1

Artikel 20, stk. 1

Artikel 16, stk. 2

Artikel 20, stk. 2

Artikel 16, stk. 2a

Artikel 20, stk. 3

Artikel 16, stk. 3

Artikel 20, stk. 4

Artikel 17, stk. 1

—

—

Artikel 4, stk. 4

Artikel 17, stk. 2

Artikel 4, stk. 1

Artikel 17, stk. 2a

Artikel 4, stk. 2

Artikel 17, stk. 3

Artikel 4, stk. 3

Artikel 17, stk. 4

Artikel 4, stk. 5

Artikel 18

—

Artikel 19, stk. 1

—

—

Artikel 21, stk. 1

Artikel 19, stk. 2

—

Artikel 19, stk. 3

Artikel 21, stk. 2

Artikel 20, stk. 1

Artikel 22, stk. 1

Artikel 20, stk. 2

—

Artikel 20, stk. 3

Artikel 22, stk. 2

Artikel 20, stk. 4

—

Artikel 20, stk. 5

Artikel 22, stk. 3

Artikel 20, stk. 6

—

Artikel 20, stk. 7

—

Artikel 20, stk. 8

Artikel 22, stk. 4

Artikel 20, stk. 9

Artikel 22, stk. 5

Artikel 20, stk. 10

Artikel 22, stk. 6

Artikel 21, stk. 1

Artikel 23, stk. 1

Artikel 21, stk. 1a

Artikel 23, stk. 2

Artikel 21, stk. 2

Artikel 23, stk. 3

Artikel 21, stk. 3

Artikel 23, stk. 4

Artikel 21, stk. 4

—

Artikel 22

Artikel 24

Artikel 22a

Artikel 25

Artikel 23

—

—

Artikel 26

—

Artikel 27

Artikel 24

Artikel 28

Bilag

Bilag I

—

Bilag II

—

Bilag III

---

AFGØRELSER

| 28.5.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 189/91 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 189/91

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2021/820

af 20. maj 2021

om den strategiske innovationsdagsorden for Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) for 2021-2027: Styrkelse af Europas innovationstalent og -kapacitet og om ophævelse af afgørelse nr. 1312/2013/EU

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 173, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter den almindelige lovgivningsprocedure (2)
  , og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/819 (3),særlig artikel 4, skal der vedtages en strategisk innovationsdagsorden (SID). |
| --- | --- |

(1)

I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/819 (3),særlig artikel 4, skal der vedtages en strategisk innovationsdagsorden (SID).

| (2) | SID bør fastlægge de prioriterede områder og strategien for Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) for den relevante syvårsperiode i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/695 (4), bør indføre EIT’s nøgletiltag og bør medtage en vurdering af EIT's forventede sociale, økonomiske og miljømæssige konsekvenser, dets opsøgende aktiviteter og dets evne til at skabe den størst mulige merværdi på innovationsområdet. SID bør tage hensyn til resultaterne af den løbende overvågning og regelmæssige uafhængige evaluering af EIT. |
| --- | --- |

(2)

SID bør fastlægge de prioriterede områder og strategien for Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) for den relevante syvårsperiode i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/695 (4), bør indføre EIT’s nøgletiltag og bør medtage en vurdering af EIT's forventede sociale, økonomiske og miljømæssige konsekvenser, dets opsøgende aktiviteter og dets evne til at skabe den størst mulige merværdi på innovationsområdet. SID bør tage hensyn til resultaterne af den løbende overvågning og regelmæssige uafhængige evaluering af EIT.

| (3) | SID bør også tage højde for den strategiske planlægning for Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/695 (Horisont Europa), skabe og fremme passende synergier og komplementaritet mellem EIT's aktiviteter og andre relevante EU-initiativer, -instrumenter og -programmer, samt nationale og regionale initiativer, instrumenter og programmer, og sikre sammenhæng med Unionens prioriteter og forpligtelser, herunder dem, der er omhandlet i Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 om den europæiske grønne pagt, af 27. maj 2020 om EU-budgettet som drivkraft bag genopretningsplanen for Europa (genopretningsplan for Europa), af 19. februar 2020 om en europæisk strategi for data, af 10. marts 2020 om en SMV-strategi for et bæredygtigt og digitalt Europa og af 10. marts 2020 om en ny industristrategi for Europa, og dem, der vedrører opnåelse af Europas strategiske autonomi, samtidig med at en åben økonomi bevares. |
| --- | --- |

(3)

SID bør også tage højde for den strategiske planlægning for Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/695 (Horisont Europa), skabe og fremme passende synergier og komplementaritet mellem EIT's aktiviteter og andre relevante EU-initiativer, -instrumenter og -programmer, samt nationale og regionale initiativer, instrumenter og programmer, og sikre sammenhæng med Unionens prioriteter og forpligtelser, herunder dem, der er omhandlet i Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 om den europæiske grønne pagt, af 27. maj 2020 om EU-budgettet som drivkraft bag genopretningsplanen for Europa (genopretningsplan for Europa), af 19. februar 2020 om en europæisk strategi for data, af 10. marts 2020 om en SMV-strategi for et bæredygtigt og digitalt Europa og af 10. marts 2020 om en ny industristrategi for Europa, og dem, der vedrører opnåelse af Europas strategiske autonomi, samtidig med at en åben økonomi bevares.

| (4) | SID bør omfatte et overslag over de finansielle behov og kilder med henblik på EIT's fremtidige aktiviteter. SID bør også indeholde en vejledende finansieringsplan for perioden for den relevante flerårige finansielle ramme (FFR). |
| --- | --- |

(4)

SID bør omfatte et overslag over de finansielle behov og kilder med henblik på EIT's fremtidige aktiviteter. SID bør også indeholde en vejledende finansieringsplan for perioden for den relevante flerårige finansielle ramme (FFR).

| (5) | For at sikre kontinuiteten i EIT's og i videns- og innovationsfællesskabernes (VIF'ernes) aktiviteter i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i forordning (EU) 2021/695 bør denne afgørelse træde i kraft så hurtigt som muligt og bør finde anvendelse med tilbagevirkende kraft fra den 1. januar 2021. |
| --- | --- |

(5)

For at sikre kontinuiteten i EIT's og i videns- og innovationsfællesskabernes (VIF'ernes) aktiviteter i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i forordning (EU) 2021/695 bør denne afgørelse træde i kraft så hurtigt som muligt og bør finde anvendelse med tilbagevirkende kraft fra den 1. januar 2021.

| (6) | Målene for denne afgørelse kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af handlingens omfang og tværnationale element bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne afgørelse ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(6)

Målene for denne afgørelse kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af handlingens omfang og tværnationale element bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne afgørelse ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (7) | Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1312/2013/EU (5) bør ophæves — |
| --- | --- |

(7)

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1312/2013/EU (5) bør ophæves —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den strategiske innovationsdagsorden for Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi for perioden 2021-2027 (SID 2021-2027) som anført i bilaget vedtages herved.

Artikel 2

SID 2021-2027 gennemføres i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/819.

Artikel 3

Afgørelse nr. 1312/2013/EU ophæves med virkning fra den 1. januar 2021.

Artikel 4

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den finder anvendelse fra den 1. januar 2021.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. maj 2021.

På Europa-Parlamentets vegne

D. M. SASSOLI

Formand

På Rådets vegne

A. P. ZACARIAS

Formand

---

(1)  
  EUT C 47 af 11.2.2020, s. 69.

1

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 27.4.2021 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 10.5.2021.

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/819 af 20. maj 2021 om Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (se side 61 i denne EUT).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/695 af 28. april 2021 om oprettelse af Horisont Europa – — rammeprogrammet for forskning og innovation — og om reglerne for deltagelse og formidling og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1290/2013 og (EU) nr. 1291/2013 (EUT L 170 af 12.5.2021, s. 1).

4

(5)  Europa-Parlaments og Rådets afgørelse nr. 1312/2013/EU af 11. december 2013 om den strategiske innovationsdagsorden for Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT): EIT's bidrag til et mere innovativt Europa (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 892).

5

---

BILAG

DEN STRATEGISKE INNOVATIONSDAGSORDEN FOR DET EUROPÆISKE INSTITUT FOR INNOVATION OG TEKNOLOGI FOR PERIODEN 2021-2027

Indholdsfortegnelse

| 1. | Indledning | 94 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Baggrund | 94 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | De vigtigste udfordringer | 95 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Positionering i Horisont Europa | 97 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 2. | Hævelse af niveauet: EIT's strategi og mål for 2021-2027 | 98 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Styrkelse af Europas innovationstalent og -kapacitet: Nøgletiltag | 98 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Støtte til eksisterende VIF'er | 98 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Øge VIF'ernes regionale virkninger | 99 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Igangsættelse af nye VIF'er | 100 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Støtte til de videregående uddannelsesinstitutioners innovations- og iværksætterkapacitet | 101 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EIT's tværgående aktiviteter | 102 |
| --- | --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Kommunikation og formidling | 102 |
| --- | --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Identificere og dele god praksis med interessenter | 103 |
| --- | --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Internationalt samarbejde og globalt opsøgende arbejde | 103 |
| --- | --- | --- |

3.5.3.

| 3.6. | Sådan kommer det til at fungere: funktionsmåde | 104 |
| --- | --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | VIF'ernes driftsmodel | 104 |
| --- | --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | VIF'ernes finansieringsmodel | 105 |
| --- | --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | Reduktion af administrative byrder | 106 |
| --- | --- | --- |

3.6.3.

| 3.6.4. | EIT's forbindelser med VIF'erne efter afslutning af partnerskabsaftalen | 106 |
| --- | --- | --- |

3.6.4.

| 3.7. | Synergi og komplementaritet med andre EU-programmer | 106 |
| --- | --- | --- |

3.7.

| 4. | Håndtering af krisen som følge af udbruddet af covid-19 | 108 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Ressourcer | 108 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Budgetbehov | 108 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Indvirkning (overvågning og evaluering) | 109 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | Rapportering og overvågning | 109 |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Evaluering, foreløbig gennemgang og omfattende vurdering | 111 |
| --- | --- | --- |

5.2.2.

| Tillæg 1 | 112 |
| --- | --- |

| Tillæg 2 | 115 |
| --- | --- |

1.   INDLEDNING

I denne strategiske innovationsdagsorden fastsættes de prioriterede områder og strategien for Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) for 2021-2027 (SID 2021-2027). Den fastlægger EIT's mål, nøgletiltag, funktionsmåde, forventede resultater og virkning samt et skøn over de nødvendige ressourcer. SID 2021-2027 sikrer EIT's nødvendige overensstemmelse med Horisont Europa.

SID 2021-2027 er baseret på en konsekvensanalyse fra Kommissionen. Den tager hensyn til udkastet til SID, der er udarbejdet af EIT og forelagt Kommissionen den 20. december 2017, i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 294/2008 (1). Den afspejler også forordning (EU) 2021/695 og navnlig EIT's centrale rolle som en del af Horisont Europas søjle III »Et innovativt Europa« og dets bidrag til at imødegå globale og samfundsmæssige udfordringer, herunder de fastlagte mål og forpligtelser vedrørende klimamål og De Forenede Nationers (FN's) verdensmål for bæredygtig udvikling (verdensmålene) og Horisont Europas søjle I »Videnskabelig topkvalitet« og søjle II »Globale udfordringer og europæisk industriel konkurrenceevne«. SID 2021-2027 bygger på de erfaringer, der er gjort fra de tidligere år med EIT's virksomhed, og resultaterne af en bred høringsproces med de vigtigste interessenter.

SID 2021-2027 tager hensyn til Horisont Europas strategiske planlægning for at sikre, at der er sammenhæng med aktiviteterne under Horisont Europa samt synergier med andre relevante EU-programmer og sammenhæng med Unionens prioriteter og forpligtelser, herunder dem, der vedrører den europæiske grønne pagt, genopretningsplanen for Europa, den europæiske strategi for data, SMV-strategien for et bæredygtigt og digitalt Europa og den nye industristrategi for Europa, og dem, der vedrører opnåelsen af Unionens strategiske autonomi, samtidig med at en åben økonomi bevares. Den bidrager desuden til at tackle globale og samfundsmæssige udfordringer, herunder verdensmålene ved at følge principperne i Parisaftalen vedtaget inden for rammerne af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (2), og til at opnå en drivhusgasneutral økonomi senest i 2050. Den sigter også mod at øge komplementariteten og synergierne mellem EIT's aktiviteter og nationale og regionale finansieringsprogrammer og -prioriteter.

1.1.   Baggrund

EIT blev oprettet i 2008 med det formål at bidrage til bæredygtig økonomisk vækst og konkurrenceevne gennem styrkelse af Unionens og medlemsstaternes innovationskapacitet. Det har været banebrydende inden for integrering af videregående uddannelse, forskning og innovation (videntrekanten) sammen med en stor vægt på iværksættertalent, virksomhedsetablering og innovationsfærdigheder.

Siden dets oprettelse har EIT gradvist etableret sig som et unikt instrument til at imødegå samfundsmæssige udfordringer gennem integration af videntrekanten. EIT fungerer primært gennem videns- og innovationsfællesskaber (VIF'er) (3). Der er i øjeblikket otte VIF'er, som agerer inden for områderne klimaændringer, digital omstilling, energi, fødevarer, sundhed, råvarer, mobilitet i byer og produktion med høj værditilvækst.

Hvert enkelt VIF har indtil nu været organiseret omkring fem til ti samlokaliseringscentre (4), som har til hensigt at fungere som geografiske knudepunkter, der også giver et fysisk rum for lokal interaktion inden for innovationsøkosystemet og for den praktiske integrering af videntrekanten. Samlokaliseringscentrene er organiseret og struktureret i overensstemmelse med deres relevante nationale og regionale innovationskontekst og bygger på et paneuropæisk netværk af eksisterende laboratorier, kontorer eller campusser hos en VIF-partner.

VIF'ernes formål er at forvalte videntrekantens aktivitetsporteføljer gennem:

| a) | uddannelsesaktiviteter med stærke iværksætterkomponenter for at uddanne den næste generation af talenter, herunder udformning og gennemførelse af programmer, navnlig på kandidat- og ph.d.-plan, der har fået tildelt EIT-mærket, nemlig et kvalitetsstempel, som af EIT tildeles de VIF-uddannelsesprogrammer, der opfylder specifikke kvalitetskriterier vedrørende bl.a. iværksætteruddannelse og innovative »learning by doing«-programmer, idet EIT's uddannelsesdagsorden er nøglen til at udvikle meget entreprenante og højtkvalificerede innovatorer, og det er derfor vigtigt med programmer og aktiviteter, der sigter mod at udvikle entreprenørskab og digitale færdigheder og omskole og opgradere menneskelige ressourcer i et livslangt læringsperspektiv |
| --- | --- |

a)

uddannelsesaktiviteter med stærke iværksætterkomponenter for at uddanne den næste generation af talenter, herunder udformning og gennemførelse af programmer, navnlig på kandidat- og ph.d.-plan, der har fået tildelt EIT-mærket, nemlig et kvalitetsstempel, som af EIT tildeles de VIF-uddannelsesprogrammer, der opfylder specifikke kvalitetskriterier vedrørende bl.a. iværksætteruddannelse og innovative »learning by doing«-programmer, idet EIT's uddannelsesdagsorden er nøglen til at udvikle meget entreprenante og højtkvalificerede innovatorer, og det er derfor vigtigt med programmer og aktiviteter, der sigter mod at udvikle entreprenørskab og digitale færdigheder og omskole og opgradere menneskelige ressourcer i et livslangt læringsperspektiv

| b) | aktiviteter der støtter forskning og innovation med henblik på at udvikle innovative og bæredygtige produkter, processer, teknologier, tjenester og ikketeknologiske løsninger, der imødekommer en specifik forretningsmulighed eller et socialt mål |
| --- | --- |

b)

aktiviteter der støtter forskning og innovation med henblik på at udvikle innovative og bæredygtige produkter, processer, teknologier, tjenester og ikketeknologiske løsninger, der imødekommer en specifik forretningsmulighed eller et socialt mål

| c) | virksomhedsetablering og -støtteaktiviteter såsom acceleratorordninger for at hjælpe iværksættere med at omsætte deres idéer til vellykkede forehavender og sætte skub i vækst- og udviklingsprocessen. |
| --- | --- |

c)

virksomhedsetablering og -støtteaktiviteter såsom acceleratorordninger for at hjælpe iværksættere med at omsætte deres idéer til vellykkede forehavender og sætte skub i vækst- og udviklingsprocessen.

Fokusset på globale og samfundsmæssige udfordringer gennem integrering af videntrekanten, der integrerer videregående uddannelsesaktiviteter i innovationsværdikæden, er et særligt kendetegn ved EIT i forhold til andre innovationsinstrumenter.

EIT's tilgang hjælper med at opbygge modstandsdygtighed og øge bæredygtigheden og bidrager til skabelse af trinvise og disruptive innovationer med henblik på effektivt at håndtere markedssvigt og hjælpe med at omstille industrien og støtte etablering af opstartsvirksomheder, spinoffvirksomheder og små og mellemstore virksomheder (SMV'er). EIT gør det muligt at opstille langsigtede forretningsstrategier med henblik på at imødegå globale udfordringer og bidrager til at skabe de rammebetingelser, der er afgørende for, at et velfungerende innovationsøkosystem kan vokse og innovationen trives. Forordning (EU) 2021/819 fastsætter som mål, at VIF'erne skal være finansielt bæredygtige (5), hvilket er en unik egenskab, der sigter mod at skabe erhvervs- og resultatorienteret innovation. I den forbindelse skal VIF'erne udarbejde og gennemføre indtægtsskabende strategier for at bevare deres innovationsøkosystem og aktiviteter inden for videntrekanten ud over den periode, der er omfattet af tilskudsaftalerne.

EIT tilbyder dermed en dynamisk platform for igangsættelse, opskalering, overvågning og støtte af VIF'er med store netværkseffekter og positiv afsmitning. Den første bølge af VIF'er (EIT Digital, EIT Climate-VIF og EIT InnoEnergy), der blev igangsat i 2009, er etableret og veludviklet, og deres partnerskabsaftaler vil blive bragt til ophør efter 2024 i overensstemmelse med den maksimale tilskudsperiode. Der er gjort fremskridt med anden og tredje generation af VIF'er (EIT Health og EIT Raw Materials, igangsat i 2014, og EIT Food, igangsat i 2016). VIF'erne EIT Urban Mobility og EIT Manufacturing blev begge igangsat i december 2018 og påbegyndte deres aktiviteter i 2019.

I 2019 deltog over 600 virksomheder, 250 videregående uddannelsesinstitutioner (6), 200 forskningsorganisationer (7) og mere end 50 civilsamfundsorganisationer og myndigheder i de otte VIF'er.

På baggrund af de vedvarende regionale forskelle i innovationspræstationen i Europa lancerede EIT en regional innovationsordning (RIO) (8) i 2014 for at udvide sin regionale rækkevidde til lande, som er beskedne eller moderate innovatorer. Gennem RIO har EIT udvidet sine aktiviteter i hele Europa og giver lande (og regioner i disse lande) med beskeden og moderat innovationspræstation som klassificeret i den europæiske resultattavle for innovation mulighed for at indgå i aktiviteter inden for videntrekanten som en del af et VIF-fællesskab.

EIT har været i stand til at bevare sin reaktionsevne og udvikle forvaltningsprincipper og -regler for en vellykket administration af VIF'erne inden for den overordnede ramme for Horisont 2020, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013 (9), i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 294/2008. Dets driftsmæssige uafhængighed har givet det mulighed for at teste og effektivt gennemføre en række nyskabelser i forbindelse med forvaltningen af sine støttemodtagere såsom en konkurrencebaseret finansieringsmekanisme, mål for finansiel bæredygtighed og specifikke nøglepræstationsindikatorer.

1.2.   De vigtigste udfordringer

I de seneste år er innovationshastigheden steget dramatisk. Innovation ændrer økonomiske sektorer, griber ind i eksisterende virksomheder og skaber hidtil usete muligheder. En foranderlig økonomisk verdensorden og stigende international konkurrence gør det nødvendigt for Unionen bl.a. at inddrage alle talenter, øge kvinders deltagelse og fremme en hurtig overførsel af resultaterne af forsknings- og innovationsaktiviteter til markedet og samfundet med henblik på at øge innovationskapaciteten i hele Unionen. Fælles udformning, samarbejde og fælles skabelse på tværs af fagområder og mellem videregående uddannelse, erhvervsliv og forskning har aldrig haft så stor betydning, når det gælder om at bidrage til at imødegå de globale udfordringer, som er forbundet med klimaændringer, tab af biodiversitet og ikkebæredygtig anvendelse af naturressourcer, digital og social omstilling, demografiske ændringer og fremtidens sundhedspleje og fødevarer.

For det første har spredningen af covid-19 haft stor indvirkning på vores økonomier og samfund ved at afbryde økonomiske aktiviteter og påvirke sundhedssystemerne, beskæftigelsen og velfærden. For at håndtere krisen er der behov for en kombination af kortsigtede og fremadrettede foranstaltninger for at yde øjeblikkelig støtte til økonomierne og interessenter, samtidig med at der sikres de nødvendige betingelser for, at genopretningen kan finde sted.

Det er derfor vigtigt at identificere og tackle kriserelaterede udfordringer, herunder adgang til finansiering, for at genopbygge tilliden blandt alle interessenter samt støtte udviklingen og gennemførelsen af løsninger, der kan lette krisers indvirkning på samfundet. Samtidig er programmer, der støtter innovation, virksomhedsetablering og -opgradering og iværksætter- og innovationsfærdigheder afgørende for at bringe EU-økonomien på rette spor og fremme en hurtig genopretning.

Stærkere innovationsøkosystemer har vist sig at reagere hurtigere og mere resolut på kriser. For at fremskynde genopretningen og være i stand til at håndtere fremtidige nødsituationer er investeringer i forbedring af koordineringskapaciteten inden for innovationsøkosystemerne afgørende for at øge deres modstandsdygtighed og reaktionsevne, så de hurtigt kan levere de nødvendige løsninger.

På mellemlang og lang sigt har alle VIF'erne behov for at tilpasse sig virkningerne af chokket og sikre smidighed og fleksibilitet for at finde og forfølge nye muligheder. Takket være deres »stedbaserede« tilgang gennem samlokaliseringscentre og RIO-knudepunkter (10) i hele Europa bidrager VIF'erne til at styrke lokale innovationsøkosystemer, bl.a. ved at fremme tættere samspil mellem aktørerne i videntrekanten og ved at fremme bedre koordinerede forbindelser med finansielle og offentlige institutioner samt med borgerne.

For det andet er nutidens samfund og økonomier i stigende grad drevet af menneskers og organisationers færdigheder og evner til at omsætte idéer til nye produkter, processer, tjenester, virksomheder og samfundsmodeller. Innovation, iværksætterkultur, markedsudbredelse af innovative løsninger og øgede investeringer i uddannelse, forskning og innovation vil gøre hele forskellen, hvis Unionen skal lykkes i sin omstilling til et konkurrencedygtigt, digitalt, klimaneutralt og inklusivt samfund. Der er et stort behov for yderligere at styrke samarbejdet mellem fagområder og tværfaglig læring såvel som innovationskapaciteten i de videregående uddannelsesinstitutioner i hele Unionen. EIT er i en unik position, når det gælder om at opfylde dette behov inden for rammerne af Horisont Europa.

For det tredje er fysisk nærhed en af de centrale forudsætninger for innovation. Initiativer, der tager sigte på at udvikle innovationsnetværk og levere tjenester, der understøtter skabelse, udveksling og overførsel af viden, spiller en central rolle med hensyn til at fremme samspillet mellem den akademiske verden, forskningsorganisationer, erhvervslivet, offentlige myndigheder og enkeltpersoner. Der er dog betydelige variationer i forsknings- og innovationsresultaterne i Unionen, hvilket fremgår af den årlige europæiske resultattavle for innovation. Det har afgørende betydning, at innovation er inklusiv og forankret i lokalområderne med særlig opmærksomhed rettet mod øget inddragelse af SMV'er og organisationer fra den tredje sektor. EIT's aktiviteter er velegnede til at bidrage til en styrkelse af de lokale innovationsøkosystemer med en stærk europæisk dimension og give nye modeller til en bæredygtig økonomi. EIT's og VIF'ernes aktiviteter skal stadig i højere grad knyttes til regionale strategier og strategier for intelligent specialisering (11).

For det fjerde kræver dynamiske innovationsøkosystemer en blanding af viden, investering, infrastruktur og talent. Rammebetingelser for samarbejdet mellem europæisk forskning, uddannelse og innovation ledsaget af stærke synergieffekter skal være på plads for at sikre, at knappe ressourcer investeres ordentligt og effektivt, og for at fremskaffe andre finansieringsmidler, der sigter mod finansiel bæredygtighed. En styrket integrering af videntrekanten gennem VIF'er, herunder gennem inddragelse af nye partnere i andre sektorer, lande og regioner, er en dokumenteret metode til at fremme miljøer, der er befordrende for innovation, og er en vejledende målsætning for EIT.

1.3.   Positionering i Horisont Europa

I forbindelse med forordning (EU) 2021/695 afgav Kommissionen et fast tilsagn om at øge Europas innovationspotentiale yderigere for at være i stand til at reagere på fremtidens udfordringer. EIT's særlige rolle med hensyn til at fremme innovation ved at samle erhvervsliv, uddannelse, forskning, offentlige myndigheder og civilsamfundet styrkes i kraft af dets positionering inden for Horisont Europas søjle III »Et innovativt Europa«. Forordning (EU) 2021/695 afspejler Unionens voksende ambition med hensyn til innovation og behovet for at opfylde denne ambition.

Horisont Europas strategiske planlægning har til formål at sikre sammenhæng mellem EIT's aktiviteter og andre aktiviteter i henhold til forordning (EU) 2021/695. EIT skal bidrage til den strategiske koordineringsproces for europæiske partnerskaber. EIT skal fortsat arbejde tæt sammen med andre gennemførelsesorganer i Horisont Europas søjle III »Et innovativt Europa« og bestræbe sig på at bidrage til et »one-stop-shop« for innovation.

EIT skal fortsat styrke innovationsøkosystemer, der bidrager til at tackle globale udfordringer, ved at fremme integreringen af videntrekanten inden for VIF'ernes tematiske aktivitetsområder.

Der er behov for stærke synergier, herunder gennem samarbejde på forvaltningsplan, mellem gennemførelsesorganerne for Horisont Europas søjle III »Et innovativt Europa«. EIT og Det Europæiske Innovationsråd (EIC) gennemfører supplerende aktiviteter med det formål at strømline støtten til innovative virksomheder, herunder virksomhedsaccelerationstjenester og -uddannelse.

EIC kan hjælpe opstartsvirksomheder, der modtager støtte fra VIF'erne, og som har et højt vækstpotentiale, med hurtig opskalering. Navnlig kan de mest innovative VIF-støttede forehavender nyde godt af enklere og dermed hurtigere adgang til EIC's tiltag, især den støtte, der tilbydes af EIC Accelerator og den finansielle støtte, der tilbydes af InvestEU-instrumenterne, som er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/523 (12). EIT skal desuden gøre det lettere for EIC's modtagere at få adgang til VIF'ernes innovationsøkosystemer og relevante aktører i videntrekanten. EIC's modtagere kan derigennem involvere sig aktivt i VIF'ernes aktiviteter og drage fordel af VIF'ernes tjenester.

EIT skal sikre sammenhæng med de europæiske innovationsøkosystemer, der hører under Horisont Europas søjle III »Et innovativt Europa«. EIT skal navnlig tage aktivt del i aktiviteterne i det EIC-forum, der er omhandlet i Rådets afgørelse (EU) 2021/764 (13), og etablere forbindelser mellem EIT-fællesskabet (14) og relevante aktiviteter til støtte for innovationsøkosystemer for at undgå overlap og sikre sammenhæng og komplementaritet mellem EIT's og EIC's tiltag.

EIT skal også sikre stærkere synergier mellem dets tiltag og programmerne og initiativerne under Horisont Europas søjle I »Videnskabelig topkvalitet« for at fremskynde omdannelsen af viden, der stammer fra »blue sky«-forskning, til konkrete løsninger til gavn for samfundet. Med hensyn til Marie Skłodowska-Curie-aktiviteterne (MSCA) og Det Europæiske Forskningsråd (ERC) skal EIT samarbejde om udviklingen af innovations- og iværksætterfærdigheder hos MSCA-stipendiater og ERC-støttemodtagere i alle faser af deres karriere. Dette samarbejde skal forblive frivilligt og ikke øge den administrative byrde for støttemodtagerne.

EIT skal bidrage til Horisont Europas søjle II »Globale udfordringer og europæisk industriel konkurrenceevne«, supplere relevante aktiviteter med henblik på at tackle globale og samfundsmæssige udfordringer og fremme Unionens bæredygtige vækst og konkurrenceevne på globalt plan. EIT skal gennem VIF'erne navnlig søge at bidrage til og sikre stærkere synergier med relevante missioner og tematiske klynger og andre europæiske partnerskaber såsom ved at støtte foranstaltninger på efterspørgselssiden og levere udnyttelsesmuligheder for at fremme teknologioverførsel og fremskynde markedsføringen af opnåede resultater.

EIT skal undersøge mulighederne for synergier mellem Horisont Europas del »Udvidelse af deltagerkredsen og styrkelse af EFR« under, herunder aktiviteterne forbundet med samarbejdsprojekter og parvist samarbejde og de opsøgende aktiviteter, det støtter. Navnlig kan de enheder, som delen »Udvidelse af deltagerkredsen og styrkelse af EFR« under Horisont Europa rettes mod, samt EIT's opsøgende aktiviteter udnytte EIT's ekspertise og støtte.

2.   HÆVELSE AF NIVEAUET: EIT'S STRATEGI OG MÅL FOR 2021-2027

I perioden 2021-2027 skal EIT fortsat støtte VIF'erne med henblik på at styrke de innovationsøkosystemer, der medvirker til at tackle globale og samfundsmæssige udfordringer, i fuld komplementaritet med Horisont Europa og andre EU-programmer. Det skal gøre dette ved at fremme integreringen af videregående uddannelse, forskning og innovation og derved skabe miljøer, der er gunstige for innovation, og ved at fremme og støtte en ny generation af iværksættere, hvilket også bidrager til at eliminere forskellen mellem kønnene med hensyn til iværksætteri og til at stimulere oprettelsen af innovative virksomheder, med særligt fokus på SMV'er, i tæt synergi og komplementaritet med EIC.

Der skal lægges særlig vægt på kønsbalancen og tilgange, der tager hensyn til kønsaspektet, navnlig på områder, hvor kvinder fortsat er underrepræsenteret, såsom informations- og kommunikationsteknologier, videnskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik På baggrund af de interventionsområder, der er fastsat i forordning (EU) 2021/695, skal EIT således især:

| 1) | styrke bæredygtige innovationsøkosystemer i hele Europa |
| --- | --- |

1)

styrke bæredygtige innovationsøkosystemer i hele Europa

| 2) | fremme innovations- og iværksætterfærdigheder i et livslangt læringsperspektiv, herunder forøgelse af videregående uddannelsesinstitutioners kapacitet i hele Europa |
| --- | --- |

2)

fremme innovations- og iværksætterfærdigheder i et livslangt læringsperspektiv, herunder forøgelse af videregående uddannelsesinstitutioners kapacitet i hele Europa

| 3) | skabe nye markedsløsninger for at imødegå globale udfordringer og |
| --- | --- |

3)

skabe nye markedsløsninger for at imødegå globale udfordringer og

| 4) | sikre synergier og merværdi inden for rammerne af Horisont Europa. |
| --- | --- |

4)

sikre synergier og merværdi inden for rammerne af Horisont Europa.

I overensstemmelse med de udfordringer, som EIT står over for, og for at bidrage til dets overordnede mål som fastsat i artikel 3 i forordning (EU) 2021/819 og dermed til Horisont Europas videnskabelige, økonomiske, teknologiske og samfundsmæssige virkninger, er EIT's specifikke mål for 2021-2027:

| a) | at øge VIF'ernes åbenhed, virkning og gennemsigtighed og integrationen af videntrekanten i hele Unionen |
| --- | --- |

a)

at øge VIF'ernes åbenhed, virkning og gennemsigtighed og integrationen af videntrekanten i hele Unionen

| b) | at øge iværksætter- og innovationskapaciteten inden for videregående uddannelse i hele Europa ved at fremme og støtte institutionelle ændringer i de videregående uddannelsesinstitutioner og deres integrering i innovationsøkosystemer |
| --- | --- |

b)

at øge iværksætter- og innovationskapaciteten inden for videregående uddannelse i hele Europa ved at fremme og støtte institutionelle ændringer i de videregående uddannelsesinstitutioner og deres integrering i innovationsøkosystemer

| c) | at øge EIT's og VIF'ernes regionale og lokale rækkevidde, navnlig ved at inddrage en bredere vifte af interessenter for at afhjælpe forskelle i innovationskapaciteten og for at fremme formidlingen af viden og innovation i hele Unionen. |
| --- | --- |

c)

at øge EIT's og VIF'ernes regionale og lokale rækkevidde, navnlig ved at inddrage en bredere vifte af interessenter for at afhjælpe forskelle i innovationskapaciteten og for at fremme formidlingen af viden og innovation i hele Unionen.

EIT kan, hvor det er relevant, reagere på covid-19-krisen og potentielle fremtidige kriser med den nødvendige fleksibilitet ved at integrere relevante initiativer i sin strategi med henblik på at bidrage til at beskytte innovationsøkosystemerne og hjælpe EIT's interessenter med at forberede sig på den økonomiske genopretning.

3.   STYRKELSE AF EUROPAS INNOVATIONSTALENT OG -KAPACITET: NØGLETILTAG

EIT's strategi for 2021-2027 skal fokusere på tiltag, der skaber merværdi på EU-plan og bidrager til at nå målene for Horisont Europa. For det første skal EIT fortsat støtte innovationskapaciteten og -økosystemerne i hele Unionen gennem VIF'erne, deres videre udvikling, åbenhed over for nye partnere, overholdelse af principperne for god forvaltning og ekspansion. For det andet skal EIT på grundlag af sine erfaringer med integreringen af videntrekanten styre den støtte og udvikling af videregående uddannelsesinstitutioners iværksætter- og innovationskapacitet, som vil blive gennemført gennem VIF'erne. For det tredje skal EIT ved hjælp af mere effektive tværgående foranstaltninger bestræbe sig på i så høj grad som muligt på at sikre, at dets synlighed og virkning på EU-plan øges. Desuden skal EIT forbedre sine aktiviteter for at øge sin effektivitet og virkning, herunder på områder såsom vejledning af VIF'erne i retning af finansiel bæredygtighed, åbenhed, opsøgende aktiviteter, gennemsigtighed, kvalitet og bæredygtighed af dets egne aktiviteter og af VIF'ernes aktiviteter, mere inddragelse af SMV'er og opstartsvirksomheder samt kønsbalance.

3.1.   Støtte til eksisterende VIF'er

EIT skal styrke innovationsøkosystemerne ved fortsat at støtte eksisterende VIF'er med henblik på at imødegå globale udfordringer gennem integrering af videntrekanten på EU-plan, samt på nationalt, regionalt og lokalt plan. Til dette formål afsættes en stor del af EIT's budget til at støtte VIF'erne, og EIT skal yderligere styrke sin platform for igangsættelse, udvikling og overvågning af VIF'er.

EIT skal sikre, at VIF'erne fortsat tilstræber finansiel bæredygtighed for at opnå finansiel uafhængighed af EIT's støtte senest 15 år efter deres igangsættelse ved at mobilisere offentlige og private investeringer, samtidig med at der fortsat fokuseres på integrering af aktiviteter inden for videntrekanten.

EIT skal sikre, at VIF'erne udvikler og gennemfører en strategi for at samarbejde og skabe grænseflader og synergier med relevante europæiske partnerskaber, missioner og EIC samt med andre relevante EU-initiativer og internationale initiativer og programmer. Ud over finansiel støtte skal EIT, baseret på indhøstede erfaringer, føre strategisk tilsyn med og yde vejledning til VIF'erne. På grundlag af de indikatorer, der er anført bl.a. i bilag V til forordning (EU) 2021/695, skal EIT overvåge og analysere præstationen, løftestangsinvesteringerne og de forskellige kvalitative og kvantitative virkninger.

EIT skal gøre sit bedste for at strømline terminologien vedrørende hvert enkelt VIF's struktur med det formål yderligere at forenkle og forstærke genkendeligheden af EIT.

EIT skal fastlægge områder af, og fremme stærkere samarbejde på tværs af VIF'erne om, emner af strategisk og politisk relevans. EIT skal styrke koordineringen mellem VIF'erne inden for områder af fælles interesse, navnlig ved at fremme udveksling af erfaringer og god praksis mellem VIF'er og samarbejde mellem dem (tværgående VIF-aktiviteter (15)) om både tematiske og horisontale emner. Tværgående VIF-aktiviteter har det største potentiale, og flere VIF'er har allerede taget fat på fælles EU-politiske prioriteter på de områder, hvor der ikke findes særlige VIF'er. Inddragelsen af de forskellige VIF-fællesskaber i særlige fælles tiltag med gensidige fordele har et stort synergipotentiale og tværfaglige fordele. EIT skal tilskynde til sådanne aktiviteter og deltage aktivt i fastlæggelsen af indholdet og strukturen af aktiviteterne på tværs af VIF'erne. Det skal overvåge gennemførelsen af tværgående VIF-aktiviteter og de opnåede resultater med henblik på at gøre disse aktiviteter til en integreret del af VIF'ernes flerårige strategier. EIT skal også lette etableringen af delte tjenester på tværs af VIF'erne med det formål i fællesskab at håndtere operationelle opgaver, der er fælles for alle VIF'erne.

3.2.   Øge VIF'ernes regionale virkninger

EIT skal yderligere øge sine regionale virkninger gennem øget åbenhed og en inklusiv tilgang i VIF'erne over for en bred vifte af potentielle partnere og interessenter, en styrket formidling og udnyttelse af resultaterne og en bedre integreret regional strategi for VIF'er. Hvert VIF vil blive pålagt at udvikle og gennemføre en regional strategi som en integreret del af dets forretningsplaner med henblik på at styrke forholdet til nationale, regionale og lokale innovationsaktører, herunder SMV'er. Hvor det er relevant, skal VIF'er dokumentere forbindelser med strategier for intelligent specialisering og med aktiviteterne for tematiske platforme og interregionale initiativer, herunder med de europæiske struktur- og investeringsfondes (ESI-fondes) forvaltningsmyndigheder. EIT skal løbende overvåge gennemførelsen af disse strategier, herunder løftestangseffekten for ESI-fondene.

En såkaldt »stedbaseret« innovationstilgang skal integreres i VIF'ernes flerårige strategi og forretningsplan og tage udgangspunkt i deres samlokaliseringscentre og RIO-knudepunkter for på denne måde at fremme deres rolle som portal for adgang til et VIF-fællesskab og samspil med samlokaliserede partnere og med andre lokale innovationsaktører.

EIT skal overvåge, hvordan samlokaliseringscentre og RIO-knudepunkter fungerer, og hvordan de indgår i de lokale innovationsøkosystemer.

EIT skal sikre, at RIO-aktiviteterne anvendes til at tiltrække og lette integrationen af potentielle nye partnere, der føjer merværdi til VIF'erne, og dermed udvider EIT's paneuropæiske dækning, og at de integreres fuldt ud i VIF'ernes flerårige strategier. RIO, der styres af EIT og gennemføres af VIF'erne, har hidtil været administreret på frivillig basis. Fra og med 2021 bliver RIO-aktiviteterne obligatoriske og en integreret del af VIF'ernes flerårige strategier. EIT skal sikre, at RIO-aktiviteterne anvendes som bro til relevante forsknings- og innovationsstrategier for intelligent specialisering.

Desuden skal VIF'erne styrke denne integration gennem etablering af RIO-knudepunkter. Der oprettes et RIO-knudepunkt efter en grundig behovsanalyse og en åben indkaldelse. Det skal være en del af VIF'ernes struktur og fungere som knudepunkt for deres aktiviteter. Målet er at mobilisere og inddrage lokale aktører i videntrekanten i VIF'ernes aktiviteter, skabe synergier på lokalt plan, identificere finansierings- og samarbejdsmuligheder og fremme deres aktive integration i økosystemer. I overensstemmelse med VIF'ernes udvidelsesstrategi kunne RIO-knudepunkter bane vejen for oprettelsen af et samlokaliseringscenter i målregionen.

EIT skal fortsat yde vejledning og støtte til VIF'erne i forbindelse med udarbejdelsen og gennemførelsen af flerårige EIT-RIO-strategier. RIO-aktiviteterne skal fortsætte med at støtte innovationskapaciteten i lande (og regioner i disse lande), der har beskedne og moderate innovationsresultater ifølge den europæiske resultattavle for innovation, samt regionerne i den yderste periferi som omhandlet i artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde for at fremme deres integration i VIF-fællesskaberne. Følgende lande og regioner er berettigede til RIO-aktiviteter (RIO-lande og -regioner):

| 1) | de lande (og regioner i disse lande), der er klassificeret som enten »moderate« eller »beskedne« innovatorer i mindst én af de tre årlige rapporter udstedt inden for rammerne af den europæiske resultattavle for innovation i:






  a) | 2018, 2019 og 2020 for 2021-2024; og |
| --- | --- | --- |

1)

de lande (og regioner i disse lande), der er klassificeret som enten »moderate« eller »beskedne« innovatorer i mindst én af de tre årlige rapporter udstedt inden for rammerne af den europæiske resultattavle for innovation i:

a)

2018, 2019 og 2020 for 2021-2024; og

| b) | 2021, 2022 og 2023 for 2025-2027 og |
| --- | --- |

b)

2021, 2022 og 2023 for 2025-2027 og

| 2) | regionerne i den yderste periferi. |
| --- | --- |

2)

regionerne i den yderste periferi.

EIT's budget til gennemførelse af RIO-aktiviteter skal udgøre mindst 10 % og højst 15 % af EIT's samlede støtte til eksisterende og nye VIF'er, hvorved antallet af VIF-partnere fra målregioner øges. Aktiviteter, der støttes gennem RIO, skal sigte mod at:

| 1) | bidrage til at forbedre innovationskapaciteten i regionale og lokale økosystemer i hele Unionen gennem kapacitetsopbyggende aktiviteter og tættere samspil mellem de regionale og lokale innovationsaktører såsom klynger, netværk, offentlige myndigheder, videregående uddannelsesinstitutioner, forskningsorganisationer, erhvervsuddannelsesudbydere og SMV'er samt disse aktørers aktiviteter |
| --- | --- |

1)

bidrage til at forbedre innovationskapaciteten i regionale og lokale økosystemer i hele Unionen gennem kapacitetsopbyggende aktiviteter og tættere samspil mellem de regionale og lokale innovationsaktører såsom klynger, netværk, offentlige myndigheder, videregående uddannelsesinstitutioner, forskningsorganisationer, erhvervsuddannelsesudbydere og SMV'er samt disse aktørers aktiviteter

| 2) | støtte målsætningen om at tiltrække nye partnere i VIF'erne og skabe forbindelse mellem lokale innovationsøkosystemer og fælleseuropæiske innovationsøkosystemer og |
| --- | --- |

2)

støtte målsætningen om at tiltrække nye partnere i VIF'erne og skabe forbindelse mellem lokale innovationsøkosystemer og fælleseuropæiske innovationsøkosystemer og

| 3) | fremme yderligere offentlig og privat finansiering med særlig opmærksomhed på ESI-fondene. |
| --- | --- |

3)

fremme yderligere offentlig og privat finansiering med særlig opmærksomhed på ESI-fondene.

3.3.   Igangsættelse af nye VIF'er

For at bidrage til at imødegå nye og kommende globale udfordringer skal EIT lancere åbne og gennemsigtige indkaldelser af forslag for at skabe nye VIF'er inden for prioriterede områder, der udvælges blandt tematiske områder af strategisk betydning og på grundlag af kriterier, som bl.a. vurderer deres relevans i forhold til Unionens politiske prioriteter med hensyn til at tage fat på globale og samfundsmæssige udfordringer og deres potentiale og merværdi, som skal afklares ved hjælp af EIT-modellen. Ved igangsættelsen af nye VIF'er skal der tages hensyn til Horisont Europas strategiske planlægning og budgettet for EIT i perioden fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2027. De relevante udvælgelseskriterier for europæiske partnerskaber, der er defineret i bilag III til forordning (EU) 2021/695 skal indgå i indkaldelsen af VIF-forslag og skal vurderes i forbindelse med evalueringen.

På grundlag af et forslag fra EIT's bestyrelse og en analyse heraf foreslås det, at der hurtigst muligt i 2022 eller 2023 på området kulturelle og kreative sektorer og industrier igangsættes et første nyt VIF med offentliggørelse af indkaldelse af forslag i 2021, hvis det er muligt. Dette prioriterede område har den stærkeste komplementaritet med de otte eksisterende VIF'er samt med de potentielle prioriterede områder for andre europæiske partnerskaber, som skal igangsættes inden for rammerne af Horisont Europa. Tillæg 1 indeholder et faktablad, der opsummerer udfordringerne på området kulturelle og kreative sektorer og industrier og den forventede virkning af det nye VIF.

På området vand-, hav- og søfartssektorer og -økosystemer foreslås et andet nyt VIF igangsat i 2026 med offentliggørelse af indkaldelse af forslag i 2025. Kommissionen gennemfører med bistand fra uafhængige eksterne eksperter en forudgående analyse senest i 2024 for at vurdere relevansen af området vand-, hav- og søfartssektorer og -økosystemer. Hvis analysen resulterer i en negativ konklusion, kan Kommissionen forelægge et forslag til ændring af SID 2021-2027 under hensyntagen til bidraget fra bestyrelse og Horisont Europas strategiske planlægning. Tillæg 2 indeholder et faktablad, der opsummerer udfordringerne på området vand-, hav- og søfartssektorer og -økosystemer og den forventede virkning af det nye VIF.

Andre nye VIF'er kan udvælges, hvis der bliver yderligere budgetmidler til rådighed ud over dem fra EIT, og de skal tage hensyn til bestyrelsens bidrag, Horisont Europas strategiske planlægning og de kriterier, der er fastsat for udvælgelsen af europæiske partnerskaber, navnlig åbenhed, gennemsigtighed, EU-merværdi, bidrag til verdensmålene, sammenhæng og synergier.

3.4.   Støtte til de videregående uddannelsesinstitutioners innovations- og iværksætterkapacitet

I samarbejde med Kommissionen og efter høring af VIF'erne skal EIT udforme og igangsætte et pilotinitiativ til støtte for de videregående uddannelsesinstitutioners innovations- og iværksætterkapacitet og integrering af disse i innovationsøkosystemer (pilotinitiativ for videregående uddannelse), som vil blive gennemført gennem VIF'erne med start i 2021. Gennem modellen for integrering af videntrekanten slår EIT bro over den vedvarende kløft mellem videregående uddannelse, forskning og innovation. EIT og VIF'erne er navnlig vigtige redskaber til udvikling af menneskelig kapital gennem deres særlige fokus på innovation og iværksætteruddannelse. EIT's virkning skal dog i endnu højere grad række ud over VIF-partnerne.

Videregående uddannelsesinstitutioner i hele Europa er nødt til at være innovative og iværksætterorienterede i deres tilgang til uddannelse, forskning og samarbejde med erhvervslivet og det bredere regionale og lokale innovationsøkosystem, herunder civilsamfundet, offentlige institutioner og organisationer i den tredje sektor, på den mest inklusive måde med jævn kønsfordeling. Dette er muligt at opnå ved hjælp af en klar strategi, en metodologisk ramme og afsættelse af ressourcer.

VIF'ernes aktiviteter med relation til pilotinitiativet for videregående uddannelse skal gennemføres gennem åbne og gennemsigtige indkaldelser af forslag, der sigter mod at øge innovationskapaciteten inden for videregående uddannelse, hovedsageligt rettet mod videregående uddannelsesinstitutioner, der ikke er VIF-partnere, i innovationsværdikæder og -økosystemer i hele Unionen. Aktiviteterne skal primært tage sigte på videregående uddannelsesinstitutioners kapacitetsudvikling, herunder:

| 1) | udveksling og gennemførelse af bedste praksis i integrering af videntrekanten, herunder organisatorisk læring, uddannelse med henblik på omskoling- og opkvalificering, coaching og mentorordninger |
| --- | --- |

1)

udveksling og gennemførelse af bedste praksis i integrering af videntrekanten, herunder organisatorisk læring, uddannelse med henblik på omskoling- og opkvalificering, coaching og mentorordninger

| 2) | udarbejdelse af handlingsplaner for, hvordan identificerede behov kan håndteres på områder som innovationsstyring, oprettelse og udvikling af opstartsvirksomheder, teknologioverførsel omfattende forvaltning af intellektuelle ejendomsrettigheder, bæredygtighed og klimaneutralitet gennem design, personaleledelse og organisatorisk styring, integration af kønsstrategier i innovation og interaktion med lokale interessenter og civilsamfundet, og |
| --- | --- |

2)

udarbejdelse af handlingsplaner for, hvordan identificerede behov kan håndteres på områder som innovationsstyring, oprettelse og udvikling af opstartsvirksomheder, teknologioverførsel omfattende forvaltning af intellektuelle ejendomsrettigheder, bæredygtighed og klimaneutralitet gennem design, personaleledelse og organisatorisk styring, integration af kønsstrategier i innovation og interaktion med lokale interessenter og civilsamfundet, og

| 3) | gennemførelse af handlingsplaner for udvikling af innovationskapacitet og opfølgende tiltag. |
| --- | --- |

3)

gennemførelse af handlingsplaner for udvikling af innovationskapacitet og opfølgende tiltag.

Disse aktiviteter skal inddrage andre aktører i videntrekanten såsom erhvervsuddannelsesudbydere, forsknings- og teknologiorganisationer, SMV'er og opstartsvirksomheder og skal supplere EIT's indsats på uddannelsesområdet som en central del af VIF'ernes aktiviteter til integrering af videntrekanten. EIT skal fremme stærkere samarbejde på tværs af VIF'erne inden for pilotinitiativet for videregående uddannelse. De udvælgelseskriterier, der skal medtages i indkaldelserne af forslag, skal sikre, at størstedelen af midlerne går til videregående uddannelsesinstitutioner uden for VIF'erne. Formålet med pilotinitiativet for videregående uddannelse er, at EIT's virkning skal strække sig ud over VIF'erne og bidrage til EIT's grundlæggende opgave, nemlig at fremme bæredygtig økonomisk vækst og konkurrenceevne ved at styrke medlemsstaternes innovationskapacitet i overensstemmelse med Horisont Europas mål om at fremme iværksætter- og innovationsfærdigheder i et livslangt læringsperspektiv, herunder øge kapaciteten hos de videregående uddannelsesinstitutioner i Europa.

EIT's støtte skal også bygge på politiske initiativer som HEInnovate (16) og RIIA-rammerne (17), der har bevist deres værdi på en række videregående uddannelsesinstitutioner og i en række medlemsstater på tværs af Unionen. EIT skal udforme støtteaktiviteterne i tæt samarbejde med Kommissionen og efter høring af VIF'erne for at sikre fuld sammenhæng og komplementaritet med relevante aktiviteter inden for rammerne af Horisont Europa, Erasmus+, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/817 (18), og andre EU-programmer.

De nærmere detaljer for processen for gennemførelses- og leveringsmekanismen skal udbygges yderligere og finjusteres i de første tre år og er genstand for overvågning og evaluering under denne pilotfase. Evalueringen af pilotfasen foretages af uafhængige eksterne eksperter, og resultaterne meddeles gruppen af medlemsstatsrepræsentanter og Europa-Parlamentet. På grundlag af resultaterne af denne evaluering afgør bestyrelsen, om pilotinitiativet for videregående uddannelse skal enten fortsætte og opskaleres eller ophøre.

Bestyrelsen styrer og fører tilsyn med gennemførelsen og overvågningen af VIF'ernes aktiviteter. Der skal lægges særlig vægt på at sikre: en åben og inklusiv tilgang med henblik på at tiltrække videregående uddannelsesinstitutioner ud over VIF-partnere med sigte på en bred geografisk dækning; en tværfaglig og tværsektoriel tilgang; en bredere deltagelse af kvinder i sektorer, hvor de er underrepræsenteret; og en forbindelse til RIO, relevante tematiske platforme og strategier for intelligent specialisering og politikstøttefaciliteten, når det er relevant.

EIT skal styrke og udvide anvendelsesområdet for EIT-mærket ud over VIF'erne til at omfatte de videregående uddannelsesinstitutioner, der deltager i tiltaget. Med inddragelse af aktører fra hele videntrekanten skal EIT søge at knytte sin støtte til udviklingen af innovationskapacitet inden for de videregående uddannelse til EIT-mærket, som på nuværende tidspunkt tildeles VIF'ernes uddannelsesprogrammer.

EIT skal udvide EIT-mærket til aktiviteter i forbindelse med livslang læring såsom mentorprogrammer, erhvervsuddannelses-, kvalificerings-, omskolings- og opkvalificeringsprogrammer, masselæringskurser online, som omfatter og når ud til en bredere målgruppe af studerende, voksne lærende og institutioner (herunder erhvervsuddannelsesinstitutioner) uden for VIF'erne. Anvendelsen af EIT-mærket uden for EIT-fællesskabet forventes at få en mere strukturerende virkning på alle planer (individuelt plan og program- og institutionsplan).

EIT skal overvåge tildelingen og udvidelsen af EIT-mærket til VIF'ernes uddannelsesprogrammer og undersøge mulighederne for en mere effektiv kvalitetssikringsmekanisme, herunder ekstern anerkendelse og akkreditering af EIT-mærket.

For at sikre at pilotinitiativet for videregående uddannelse bliver en succes, skal EIT yde specifik vejledning, ekspertise og coaching til deltagende videregående uddannelsesinstitutioner og rette sig mod videregående uddannelsesinstitutioner fra hele Europa med særlig vægt på videregående uddannelsesinstitutioner fra lande (og regioner i disse lande), der er beskedne og moderate innovatorer, og andre regioner med lave resultater, som ønsker at udvikle deres innovationskapacitet og styrke deres innovative fodspor og strategier for intelligent specialisering.

3.5.   EIT's tværgående aktiviteter

3.5.1.   Kommunikation og formidling

EIT og VIF'erne skal bestræbe sig på at forbedre og styrke deres kommunikation og synlighed og anvende en forbedret brandingstrategi over for deres vigtigste interessenter i og uden for medlemsstaterne i overensstemmelse med den kommunikationstilgang, der anvendes med hensyn til Horisont Europa. Med et stigende antal VIF'er og pilotinitiativet for videregående uddannelse skal EIT sætte skub i sine bestræbelser på at opnå større anerkendelse af EU-støtte som et kvalitetsmærke inden for innovation. Denne mærkeforvaltning og en forbedret kommunikation har afgørende betydning, navnlig i forhold til borgerne og nationale og regionale myndigheder, eftersom de innovationer, der fremkommer via EIT, medvirker til at påvise den konkrete virkning af EU-investeringer gennem Horisont Europa.

EIT skal søge at øge anvendelsen af eksisterende EU-informationsnetværk og sørge for koordinering af deres aktiviteter for at sikre bedre rådgivning og vejledning til potentielle VIF-partnere. En sådan øget anvendelse og koordinering kan omfatte støtte fra de nationale og regionale myndigheder til at identificere de nødvendige synergier med VIF'ernes flerårige strategier. For at sikre en bredere formidling og bedre forståelse af de muligheder, EIT tilbyder, skal EIT styrke vejledning og bistand i forbindelse med aspekter, der vedrører deltagelse i VIF'er i hele Europa, ved at bygge på eksisterende informationsnetværk og strukturer i hele Europa, navnlig de nationale kontaktpunkter omhandlet i forordning (EU) 2021/695.

For at sikre at en bredere kreds af interessenter på tværs af videntrekanten på EU-plan, samt på nationalt, regionalt og lokalt plan er bekendt med samtlige indkaldelser af forslag og finansierede projekter fra EIT (og VIF'erne), vil de også blive offentliggjort på den europæiske portal for finansierings- og udbudsmuligheder under forordning (EU) 2021/695.

EIT skal mindst to gange om året afholde regelmæssige møder i gruppen af medlemsstatsrepræsentanter og i Kommissionens relaterede tjenestegrene for at sikre en hensigtsmæssig kommunikation og udveksling af oplysninger med medlemsstaterne og på EU-plan. Europa-Parlamentet og Rådet holdes behørigt underrettet om EIT's og VIF'ernes præstation, resultater og aktiviteter. Desuden rådgiver gruppen af medlemsstatsrepræsentanter EIT om strategisk vigtige spørgsmål. Gruppen af medlemsstatsrepræsentanter sikrer sammen med EIT passende støtte, så der kan skabes forbindelse og fremmes synergier om EIT-støttede aktiviteter med nationale eller regionale programmer og initiativer og deles oplysninger om potentiel national og regional samfinansiering af disse aktiviteter.

EIT skal yderligere øge synligheden af dets indsats over for borgerne og EIT-fællesskabet via interessentforummet (19), EIT-priserne og EIT's alumnefællesskab (20) med henblik på at fremme samspillet med de europæiske aktører i videntrekanten og anerkende de mest lovende innovatorer og iværksættere i Europa.

EIT skal fortsat styre og yde strategisk vejledning til EIT's alumnefællesskab (i samarbejde med EIT's alumnebestyrelse) for at maksimere dets iværksættermæssige og samfundsmæssige virkninger og den løbende inddragelse af dets medlemmer i EIT-støttede aktiviteter. I løbet af 2021-2027 vil EIT's alumnefællesskab fortsætte med at vokse og vil også omfatte de alumner, der deltager i tiltag til støtte for innovationskapaciteten i de videregående uddannelsesinstitutioner.

3.5.2.   Identificere og dele god praksis med interessenter

EIT skal identificere, kodificere, effektivt dele og formidle erfaringer og god praksis fra EIT-finansierede aktiviteter og til dette formål samarbejde med medlemsstaternes myndigheder på både nationalt og regionalt plan og med Kommissionen og Europa-Parlamentet, navnlig med dets videnskabs- og teknologipanel, idet der skal etableres en struktureret dialog og koordineres indsatser. VIF'erne og de projekter, der støtter videregående uddannelsesinstitutioners innovation og iværksætterkapacitet, forventes at være en værdifuld kilde til dokumentation og eksperimenterende læring for politiske beslutningstagere på området forskning, innovation og videregående uddannelse samt på forskellige tematiske områder.

Hidtil er god praksis og læring, der stammer fra VIF'erne, ikke blevet tilstrækkeligt samkørt eller kodificeret eller effektivt formidlet. EIT skal videreudvikle sin rolle som et innovationsinstitut, der er i stand til at registrere, analysere, kodificere, dele og sikre anvendelsen af innovative metoder, læring og resultater fra de EIT-finansierede aktiviteter (støtte til uddannelse, forskning og innovation og entreprenørskab) i et større omfang. Denne EIT-aktivitet skal bygge på forbindelserne og synergien med de andre initiativer inden for Horisont Europa, navnlig EIC, missionerne og de europæiske partnerskaber.

3.5.3.   Internationalt samarbejde og globalt opsøgende arbejde

EIT skal udvikle hovedretningslinjer for EIT's og VIF'ernes internationale samarbejde under tilsyn af bestyrelsen i overensstemmelse med Horisont Europas tilgang til internationalt samarbejde som omhandlet i forordning (EU) 2021/695 og andre relevante EU-politikker og i samråd med de respektive tjenestegrene i Kommissionen. EIT skal søge at sikre, at dets aktiviteter har større virkning gennem internationalt samarbejde, og skal koordinere VIF'ernes internationale EIT-finansierede aktiviteter. EIT's fokus er at være nøje afstemt med Unionens relevante politiske mål samt dens forsknings- og innovationsprioriteter og at sikre EU-merværdi. Når EIT-fællesskabets fysiske tilstedeværelse i et tredjeland anses for at være nødvendig for at øge virkningen og nå dets mål mere effektivt, skal EIT sikre koordineringen af interventionen og skabe incitamenter til en fælles VIF-indsats.

I sit internationale samarbejde og globale opsøgende arbejde skal EIT i samarbejde med Kommissionen fokusere på en effektiv håndtering af globale udfordringer og derigennem bidrage til relevante internationale initiativer og verdensmålene og sikre adgang til talent og øget udbud af og efterspørgsel efter innovative løsninger. EIT skal nøje overvåge disse aktiviteter og sikre, at de er i overensstemmelse med Horisont Europas tilgang til internationalt samarbejde som omhandlet i forordning (EU) 2021/695 og andre relevante EU-politikker.

3.6.   Sådan kommer det til at fungere: funktionsmåde

Dette afsnit indeholder en række foranstaltninger, der har til formål at tilpasse og forbedre den måde, EIT og VIF'erne i øjeblikket fungerer på. En effektiv, stærk og strategisk bestyrelse for EIT skal overvåge gennemførelsen af disse foranstaltninger på EIT-plan og tilvejebringe de nødvendige incitamenter og kontrolforanstaltninger, bl.a. gennem den resultatbaserede procedure for tildelingen af midler, for at sikre, at VIF'erne gennemfører dem.

3.6.1.   VIF'ernes driftsmodel

EIT skal sikre, at gennemførelsen af VIF'erne er i fuld overensstemmelse med de relevante krav i forordning (EU) 2021/695, herunder sikre, at de otte eksisterende VIF'er overgår til at opfylde de nye gennemførelseskriterier for europæiske partnerskaber som fastsat i nævnte forordning. EIT skal derfor yde styrket driftsmæssig vejledning til VIF'erne og løbende overvåge VIF'ernes præstation for at sikre overensstemmelse med principperne om forsvarlig og god forvaltning, overvågning og evaluering, der er fastsat i forordning (EU) 2021/819, og de principper og kriterier for europæiske partnerskaber, der er fastsat i forordning (EU) 2021/695, samt sikre tilpasning til kravene, der stammer fra Horisont Europas prioriteter og indikatorer med henblik på at maksimere deres resultater og virkning, baseret på en langsigtet samarbejdsstrategi mellem EIT og VIF'erne. Der træffes passende korrigerende foranstaltninger, hvis et VIF underpræsterer, leverer utilfredsstillende resultater, ikke formår at opnå den forventede virkning eller mangler EU-merværdi.

EIT skal sikre, at de foranstaltninger, hvormed der sikres fortsat åbenhed i VIF'erne over for nye medlemmer samt gennemsigtighed under gennemførelsen, forbedres, navnlig ved at vedtage og anvende gennemsigtige, klare og sammenhængende adgangs- og udmeldelseskriterier for nye medlemmer, som tilfører partnerskaberne værdi, samt andre bestemmelser såsom gennemsigtige procedurer for udarbejdelse af deres forretningsplaner, og ved systematisk at overvåge VIF'ernes aktiviteter. VIF'erne skal også gennemføre deres aktiviteter på en fuldstændig gennemsigtig måde, herunder gennem åbne indkaldelser for at identificere og udvælge deres projekter, partnere og andre aktiviteter, og skal forblive åbne og dynamiske partnerskaber, som nye partnere i hele Unionen, herunder en stigende andel af SMV'er og opstartsvirksomheder, som tilfører partnerskabet værdi, kan tilslutte sig på grundlag af ekspertise og innovationsrelevans. For at begrænse koncentrationen af finansieringen og sikre, at der i VIF'ernes aktiviteter indgår et bredt netværk af partnere, skal proceduren for udarbejdelse af deres forretningsplaner (herunder prioritering, udvælgelse af aktiviteter og tildeling af midler) og de tilhørende finansieringsafgørelser gøres mere gennemsigtige og inklusive. VIF'ernes flerårige strategier skal behandle udvidelsen af partnerskabet, herunder etablering af nye samlokaliseringscentre, som bestyrelsen skal tildele et passende budget. Når der træffes afgørelse om finansieringen, tager bestyrelsen hensyn til de fremskridt, der er gjort hen imod målene i de flerårige strategier, bl.a. antallet af samlokaliseringscentre. VIF'erne skal gøre bredere brug af konkurrencebaserede finansieringsmekanismer og øge åbenheden af indkaldelser, navnlig for projekter, som er åbne for tredjeparter. Alle disse foranstaltninger vil øge antallet af deltagende enheder, der deltager i VIF'ernes aktiviteter. Endelig skal VIF'erne give oplysninger om inddragelsen af nye partnere i deres regelmæssige rapportering som et af elementerne i deres præstationsbaserede finansiering.

Da VIF'er opererer på tværs af hele innovationsværdikæden, skal de sikre en passende og kontinuerlig balance mellem de tre sider af videntrekanten og relaterede aktiviteter i deres portefølje af forretningsplaner. EIT skal overvåge VIF'ernes operationer for at sikre, at de gennemføres gennem en trimmet, effektiv og omkostningseffektiv struktur, som holder administrations-, forvaltnings- og generalomkostninger på et minimum. EIT skal sikre, at VIF'erne når deres forventede virkninger gennem en bred vifte af aktiviteter, der er identificeret i deres forretningsplaner, og som effektivt understøtter opfyldelsen af deres mål, herunder deres eventuelle virkninger på innovationsøkosystemer på EU-plan, samt på nationalt, regionalt og lokalt plan.

Forpligtelserne fra hver enkelt VIF-partner sikres ved regelmæssigt at overvåge partnerens faktiske bidrag i forhold til de oprindelige forpligtelser. EIT skal sikre, at VIF'erne har indført et risikostyringssystem i tilfælde af, at nogle partnere ikke er i stand til at opfylde deres oprindelige forpligtelser. Med henblik på økonomisk bæredygtighed i deres aktiviteter skal VIF’erne søge efter en bred vifte af indtægts- og investeringskilder. Med det mål sikrer VIF'erne, at betingelserne for adgang til partnerskabet forbliver attraktive for en bred vifte af potentielle partnere. Medlems- eller undervisningsgebyrer bør ikke udgøre en hindring for relevante partneres deltagelse i et VIF, navnlig for SMV'er, opstartsvirksomheder og studerende.

3.6.2.   VIF'ernes finansieringsmodel

Ved hjælp af en trimmet og forenklet finansieringsmodel forventes EIT at forøge VIF'ernes virkning og deres bidrag til opfyldelsen af EIT’s og Horisont Europas mål og tilskynde VIF'ernes partnere til at forpligte sig. For at øge støttens merværdi skal EIT tilpasse sin finansieringsmodel. EIT skal gøre sit bedste for at lette en gnidningsfri overgang mellem FFR-perioderne, navnlig for de igangværende aktiviteter. Der er tre hovedområder, hvor EIT skal gennemføre forbedringer.

For det første skal EIT gradvist mindske finansieringssatsen for merværdiskabende VIF-aktiviteter (21) for at øge andre private og offentlige investeringer end indtægterne fra deres partnere. Tilpasningen af finansieringsmodellen forventes at gøre det lettere for VIF'erne at håndtere omstillingen til finansiel bæredygtighed. Det forventes, at VIF'erne tilskyndes til gradvist at reducere andelen af EIT-finansiering i deres forretningsplan i løbet af partnerskabsaftalernes varighed, samtidig med at samfinansieringsbidraget fra andre kilder end EIT øges. Faldende EIT-finansieringssatser for merværdiskabende VIF-aktiviteter skal finde anvendelse i alle faser af VIF'ernes livscyklus (opstartsfase, vækstfase, modenhedsfase, afslutning af EIT-tilskud) som anført den følgende tabel:

| | Opstartsfase | Vækstfase | Modenhedsfase | Afslutning af EIT-tilskud |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| År | 1-4 | 5-7 | 8-11 | 12-15 |
| EIT's finansieringssats | Op til 100 % | Op til 80 % | Op til 70 % | Op til 50 % i år 12, faldende med 10 % pr. år |

Opstartsfase

Vækstfase

Modenhedsfase

Afslutning af EIT-tilskud

År

1-4

5-7

8-11

12-15

EIT's finansieringssats

Op til 100 %

Op til 80 %

Op til 70 %

Op til 50 % i år 12, faldende med 10 % pr. år

Figur 1: EIT's finansieringssatser 2021-2027

Nogle af VIF'ernes aktiviteter kan på grund af deres særlige karakter have behov for yderligere incitamenter til at blive gennemført. Med henblik herpå kan bestyrelsen beslutte at anvende gunstigere finansieringsbetingelser for tværgående VIF-aktiviteter, RIO-aktiviteter og pilotinitiativet for videregående uddannelse.

For det andet skal EIT sikre, at proceduren for tildeling af tilskud følger en præstationsbaseret finansieringsmodel. Anvendelsen af flerårige tilskud skal øges i videst muligt omfang. EIT-finansieringen skal knyttes direkte til de fremskridt, der gøres på de områder, som er anført i artikel 10 og artikel 11, stk. 5, i forordning (EU) 2021/819, og til VIF'ernes mål som fastlagt i deres forretningsplaner og kan mindskes, ændres eller afbrydes i tilfælde af manglende resultater. EIT skal bl.a. give stærkere incitamenter til VIF'erne til at søge efter nye partnere og skal træffe korrigerende foranstaltninger, navnlig på grundlag af VIF'ernes individuelle resultater, for at sikre, at virkningerne når det højeste niveau.

For det tredje skal EIT anvende strenge regler for at styrke mekanismen for omfattende vurdering inden udløbet af VIF'ernes første syvårige aktivitetsperiode i overensstemmelse med artikel 10 og 11 i forordning (EU) 2021/819. Denne omfattende vurdering, der skal foretages ved hjælp af uafhængige eksterne eksperter, skal følge bedste internationale praksis og de overvågnings- og evalueringskriterier for europæiske partnerskaber, der er fastlagt i forordning (EU) 2021/695. Den skal finde sted inden udløbet af den første syvårige periode. På baggrund af denne omfattende vurdering skal bestyrelsen beslutte at fortsætte med, ændre eller afbryde den finansielle støtte (og dermed ikke forlænge partnerskabsaftalen med det pågældende VIF) til et VIF og omfordele ressourcerne til aktiviteter med bedre resultater. Bestyrelsen skal indhente en udtalelse fra gruppen af medlemsstatsrepræsentanter, inden den træffer en sådan beslutning.

3.6.3.   Reduktion af administrative byrder

EIT skal styrke sin indsats for forenkling med henblik på at reducere VIF'ernes administrative byrder, således at VIF’erne kan gennemføre deres forretningsplaner og flerårige strategier på en smidig og effektiv måde. En sådan forenkling kan omfatte anvendelse af faste beløb eller enhedsomkostninger for relevante VIF-aktiviteter. For at sikre en bedre planlægning af ressourcerne, navnlig innovationsaktiviteterne, samt fremme et stærkere engagement og langsigtede investeringer fra deltagende partnere i VIF'ernes aktiviteter, skal EIT desuden indgå flerårige tilskudsaftaler med VIF'er, når det er hensigtsmæssigt omfattende bestemmelser om præstationsbaseret finansiering, inden for rammerne af de respektive partnerskabsaftaler. Disse flerårige tilskudsaftaler bør ikke overstige tre år.

3.6.4.   EIT's forbindelser med VIF'erne efter afslutning af partnerskabsaftalen

EIT udvikler de generelle principper for forbindelserne med VIF'er efter afslutningen af partnerskabsaftalen i overensstemmelse med den ramme for europæiske partnerskaber, som er fastsat ved forordning (EU) 2021/695. På grundlag af en tilbundsgående uafhængig undersøgelse, der skal gennemføres inden udgangen af 2023, skal EIT i tæt samarbejde med Kommissionen fastlægge den overordnede ramme for sine forbindelser med VIF'er, hvis partnerskabsaftale er afsluttet eller udløbet i løbet af programmeringsperioden 2021-2027. Denne tilbundsgående uafhængige undersøgelse skal omfatte en vurdering af VIF'ernes bestræbelser på at opnå finansiel bæredygtighed, de genererede indtægter og VIF'ernes finansielle udsigter og skal identificere alle aktiviteter, hvis fortsættelse kunne være i fare på grund af manglende ressourcer. Forudsat at resultatet af en endelig gennemgang er positivt, kan EIT indgå et samarbejdsmemorandum (22) med et VIF med det formål at opretholde et aktivt samarbejde med det efter afslutningen af partnerskabsaftalen.

Samarbejdsmemorandummet skal omfatte:

| a) | rettigheder og forpligtelser i forbindelse med fortsættelsen af aktiviteterne inden for videntrekanten samt bevarelse af VIF'ernes økosystem og netværk |
| --- | --- |

a)

rettigheder og forpligtelser i forbindelse med fortsættelsen af aktiviteterne inden for videntrekanten samt bevarelse af VIF'ernes økosystem og netværk

| b) | betingelser for anvendelsen af EIT-mærket og deltagelse i EIT's priskonkurrencer og i andre initiativer, der organiseres af EIT |
| --- | --- |

b)

betingelser for anvendelsen af EIT-mærket og deltagelse i EIT's priskonkurrencer og i andre initiativer, der organiseres af EIT

| c) | betingelser for deltagelsen i videregående uddannelser, herunder anvendelsen af EIT-mærket for uddannelsesprogrammer og forbindelser med EIT's alumnefællesskab |
| --- | --- |

c)

betingelser for deltagelsen i videregående uddannelser, herunder anvendelsen af EIT-mærket for uddannelsesprogrammer og forbindelser med EIT's alumnefællesskab

| d) | betingelser for deltagelse i EIT's konkurrencebaserede indkaldelser af forslag til visse specifikke aktiviteter, herunder tværgående VIF-aktiviteter og delte tjenester |
| --- | --- |

d)

betingelser for deltagelse i EIT's konkurrencebaserede indkaldelser af forslag til visse specifikke aktiviteter, herunder tværgående VIF-aktiviteter og delte tjenester

| e) | betingelser for yderligere støtte fra EIT til tværnationale koordineringsaktiviteter blandt samlokaliseringscentrene med en høj EU-merværdi. |
| --- | --- |

e)

betingelser for yderligere støtte fra EIT til tværnationale koordineringsaktiviteter blandt samlokaliseringscentrene med en høj EU-merværdi.

Under hensyntagen til resultaterne af en tilbundsgående uafhængig undersøgelse fastlægger bestyrelsen samarbejdsmemorandummets varighed, indhold og struktur, herunder VIF'ernes specifikke aktiviteter, der kan støttes i henhold til andet afsnit, litra a)-e). VIF'erne har ret til at deltage i EIT's aktiviteter i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i samarbejdsmemorandummet, herunder deltagelsen i konkurrencebaserede indkaldelser af forslag.

3.7.   Synergi og komplementaritet med andre EU-programmer

EIT's brede indsatsområde og særlige rolle som en integreret del af Horisont Europa giver det gode forudsætninger for at skabe synergier og sikre komplementaritet og samtidig undgå overlap med andre EU-programmer eller -instrumenter, bl.a. ved at øge sin støtte til VIF'erne i deres planlægnings- og gennemførelsesaktiviteter. EIT forventes at bidrage til synergieffekter på mellemlang til lang sigt, bl.a. med hensyn til følgende:

Erasmus+

| — | EIT skal søge at skabe synergi mellem Erasmus+ og EIT-fællesskaber. Samarbejdet skal være rettet mod at sikre Erasmus+-studerende på videregående uddannelsesinstitutioner, som er VIF-partnere, adgang til VIF'ernes sommerskoler eller andre relevante uddannelsesaktiviteter (f.eks. om entreprenørskab og innovationsstyring) og skabe kontakt med VIF'ernes alumnenetværk. |
| --- | --- |

—

EIT skal søge at skabe synergi mellem Erasmus+ og EIT-fællesskaber. Samarbejdet skal være rettet mod at sikre Erasmus+-studerende på videregående uddannelsesinstitutioner, som er VIF-partnere, adgang til VIF'ernes sommerskoler eller andre relevante uddannelsesaktiviteter (f.eks. om entreprenørskab og innovationsstyring) og skabe kontakt med VIF'ernes alumnenetværk.

| — | Samarbejdsaktiviteterne kan også omfatte EIT's eller VIF'ernes uddannelse af akademisk personale (fra enhver videregående uddannelsesinstitutioner og ikke kun fra VIF'erne) med henblik på læseplaner, som integrerer entreprenørskab og innovation, samt VIF’ers afprøvning, vedtagelse og opskalering af innovative praksisser, der udvikles inden for rammerne af Erasmus+-netværk (såsom innovationsalliancer mellem videregående uddannelsesinstitutioner og virksomheder) og omvendt. |
| --- | --- |

—

Samarbejdsaktiviteterne kan også omfatte EIT's eller VIF'ernes uddannelse af akademisk personale (fra enhver videregående uddannelsesinstitutioner og ikke kun fra VIF'erne) med henblik på læseplaner, som integrerer entreprenørskab og innovation, samt VIF’ers afprøvning, vedtagelse og opskalering af innovative praksisser, der udvikles inden for rammerne af Erasmus+-netværk (såsom innovationsalliancer mellem videregående uddannelsesinstitutioner og virksomheder) og omvendt.

| — | Der skal, hvor det er muligt, sikres synergier med initiativet Europauniversiteter, som kan bidrage til at strømline EIT's uddannelsesaktiviteter med henblik på at opnå en systemisk virkning. |
| --- | --- |

—

Der skal, hvor det er muligt, sikres synergier med initiativet Europauniversiteter, som kan bidrage til at strømline EIT's uddannelsesaktiviteter med henblik på at opnå en systemisk virkning.

Programmet for et digitalt Europa, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/694 (23).

| — | VIF'erne, navnlig samlokaliseringscentrene, skal samarbejde med de europæiske digitale innovationsknudepunkter i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/694 for at støtte den digitale omstilling af industrien og organisationerne i den offentlige sektor. |
| --- | --- |

—

VIF'erne, navnlig samlokaliseringscentrene, skal samarbejde med de europæiske digitale innovationsknudepunkter i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/694 for at støtte den digitale omstilling af industrien og organisationerne i den offentlige sektor.

| — | Gennemførligheden skal undersøges, når det gælder anvendelsen af infrastrukturer og kapacitet, der er udviklet af VIF'erne inden for uddannelse som led i programmet for et digitalt Europa (såsom dataressourcer og biblioteker med algoritmer inden for kunstig intelligens og kompetencecentre inden for højtydende databehandling i medlemsstaterne) samt til prøvnings- og demonstrationsformål i innovationsprojekter. |
| --- | --- |

—

Gennemførligheden skal undersøges, når det gælder anvendelsen af infrastrukturer og kapacitet, der er udviklet af VIF'erne inden for uddannelse som led i programmet for et digitalt Europa (såsom dataressourcer og biblioteker med algoritmer inden for kunstig intelligens og kompetencecentre inden for højtydende databehandling i medlemsstaterne) samt til prøvnings- og demonstrationsformål i innovationsprojekter.

Fondene under samhørighedspolitikken (navnlig Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden oprettet ved en forordning vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden og Den Europæiske Socialfond Plus oprettet ved en forordning vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet om Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+))

| — | VIF'erne skal gennem deres samlokaliseringscentre og RIO-knudepunkter fremme regionalt og tværregionalt samarbejde mellem videntrekantens aktører og forvaltningsmyndighederne i synergi med interregionalt samarbejde og interregionale investeringer langs værdikæder inden for relaterede prioritetsområder for intelligent specialisering og det arbejde, der udføres af tematiske platforme for intelligent specialisering. Et sådant samarbejde med forvaltningsmyndighederne kan føre til, at VIF'ernes aktiviteter medtages i de operationelle programmer. EIT skal også undersøge, hvordan der kan bidrages til initiativer til kompetenceudvikling under fondene under samhørighedspolitikken gennem udveksling af bedste praksis. |
| --- | --- |

—

VIF'erne skal gennem deres samlokaliseringscentre og RIO-knudepunkter fremme regionalt og tværregionalt samarbejde mellem videntrekantens aktører og forvaltningsmyndighederne i synergi med interregionalt samarbejde og interregionale investeringer langs værdikæder inden for relaterede prioritetsområder for intelligent specialisering og det arbejde, der udføres af tematiske platforme for intelligent specialisering. Et sådant samarbejde med forvaltningsmyndighederne kan føre til, at VIF'ernes aktiviteter medtages i de operationelle programmer. EIT skal også undersøge, hvordan der kan bidrages til initiativer til kompetenceudvikling under fondene under samhørighedspolitikken gennem udveksling af bedste praksis.

| — | EIT skal fremme samarbejdet mellem relevante VIF'er og platformene for intelligent specialisering med henblik på at fremme synergi mellem EIT-ressourcer, fondene under samhørighedspolitikken og andre EU-programmer og nationale og regionale programmer. Målet er at opnå en bredere repræsentation af EIT's aktiviteter i hele Unionen, styrke forbindelserne med strategier for intelligent specialisering og anvende RIO bedre til at udnytte ESI-fondene i EIT's og VIF'ernes aktiviteter. |
| --- | --- |

—

EIT skal fremme samarbejdet mellem relevante VIF'er og platformene for intelligent specialisering med henblik på at fremme synergi mellem EIT-ressourcer, fondene under samhørighedspolitikken og andre EU-programmer og nationale og regionale programmer. Målet er at opnå en bredere repræsentation af EIT's aktiviteter i hele Unionen, styrke forbindelserne med strategier for intelligent specialisering og anvende RIO bedre til at udnytte ESI-fondene i EIT's og VIF'ernes aktiviteter.

InvestEU-programmet

| — | VIF'erne skal søge muligheder for samarbejde med InvestEU-rådgivningsplatformen for at yde teknisk støtte og bistand til VIF-støttede forehavender i forbindelse med forberedelse, udvikling og gennemførelse af projekter. |
| --- | --- |

—

VIF'erne skal søge muligheder for samarbejde med InvestEU-rådgivningsplatformen for at yde teknisk støtte og bistand til VIF-støttede forehavender i forbindelse med forberedelse, udvikling og gennemførelse af projekter.

| — | VIF'erne skal søge at bidrage med oplysninger til InvestEU-portalen med henblik på at bringe investorerne og finansielle formidlere tættere på VIF-støttede forehavender i nært samarbejde med Kommissionens tjenestegrene og i synergi med EIC. |
| --- | --- |

—

VIF'erne skal søge at bidrage med oplysninger til InvestEU-portalen med henblik på at bringe investorerne og finansielle formidlere tættere på VIF-støttede forehavender i nært samarbejde med Kommissionens tjenestegrene og i synergi med EIC.

Programmet Et Kreativt Europa, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/818 (24).

Programmet Et kreativt Europa er relevant for bl.a. aktiviteterne i et nyt VIF for kulturelle og kreative sektorer og industrier. Der skal udvikles stærk synergier og komplementaritet med programmet Et kreativt Europa på områder som kreative færdigheder, job og forretningsmodeller.

Programmet for det indre marked, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/690 (25).

VIF'erne skal søge at etablere et samarbejde med Enterprise Europe-netværket (EEN) og dets sektorgrupper for at lette samarbejdet mellem virksomheder, teknologioverførsel og innovationspartnerskaber for iværksættere, der ønsker at udvikle deres aktiviteter i og uden for EU i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/690. Organisationerne i EEN vil fremme VIF'ernes aktiviteter blandt deres SMV-kunder. EIT skal undersøge mulighederne for samarbejde om mobilitetsprogrammer for nye iværksættere for at forbedre deres iværksætterfærdigheder.

4.   HÅNDTERING AF KRISEN SOM FØLGE AF UDBRUDDET AF COVID-19

Store sociale, økonomiske, miljømæssige og teknologiske ændringer som følge af covid-19-krisen vil kræve samarbejde mellem alle EU-institutioner, -organer, -kontorer og -agenturer. EIT bør bidrage til den nødvendige innovationsindsats ved at sikre en sammenhængende reaktion på covid-19-krisen.

EIT vil sikre, at VIF'erne støtter og fremmer leveringen af innovative løsninger på forskellige indsatsområder i overensstemmelse med prioriteterne i genopretningsplanen for Europa, den europæiske grønne pagt, den nye industristrategi for Europa og verdensmålene for dermed at bidrage til genopretningen af Europas samfund og økonomi og styrke deres bæredygtighed og modstandsdygtighed.

EIT bør især sikre, at VIF'erne er i stand til at operere med den nødvendige fleksibilitet til at tilpasse sig til udfordringerne som følge af covid-19-krisen samt til nye og uventede udfordringer og prioriteter. Under EIT's tilsyn og kontrol kan VIF'erne træffe foranstaltninger, der er velegnede til at støtte og øge modstandsdygtigheden i deres økosystemer, dvs. deres partnere og støttemodtagere og uden for deres eksisterende fællesskaber. Opmærksomheden bør i særlig grad rettes mod tiltag, som har til formål at øge modstandsdygtigheden for mikrovirksomheder, SMV'er og opstartsvirksomheder samt for studerende, forskere, iværksættere og ansatte, som er blevet særlig hårdt ramt af covid-19-krisen.

VIF'erne opfordres også til at udnytte synergier med andre EU-initiativer og -partnerskaber med henblik på at støtte Europas innovationsøkosystemers styrke.

Ved tilpasningen til den nye situation kan VIF'erne gøre brug af innovative samarbejdsmæssige værktøjer, instrumenter, oplysninger og støttetjenester for at sikre samarbejde og interaktion i deres fællesskaber.

EIT, der tilstræber synergier med andre EU-programmer og -agenturer, kan foreslå initiativer på grundlag af integreringen af videntrekanten med den hensigt at støtte innovationsøkosystemer i Unionen. Med henblik herpå kan EIT fremme nye tværgående VIF-aktiviteter for at løse de udfordringer, der opstår som følge af covid-19-krisen.

5.   RESSOURCER

5.1.   Budgetbehov

EIT's budgetbehov i perioden 2021-2027 er på 2 965 000 000 EUR og bygger på tre hovedbestanddele: 1) udgifter til de nuværende otte VIF'er (afspejlende at partnerskabsaftalerne for tre af dem udløber i 2024) og igangsættelsen af to nye VIF'er (ét i 2022 eller 2023 og et andet i 2026), 2) EIT's administrationsudgifter, og 3) udgifter til forberedelse, overvågning, kontrol, revision og evaluering og andre aktiviteter samt udgifter, der er nødvendige for at forvalte og gennemføre EIT's aktiviteter, og evaluere opfyldelsen af dets mål i overensstemmelse med artikel 12, stk. 6, i forordning (EU) 2021/695.

Ca. 2 854 000 000 EUR (96 % af EIT's samlede budget) afsættes til finansiering af eksisterende og nye VIF'er, hvoraf:

| a) | mindst 10 % og højst 15 % skal afsættes til RIO |
| --- | --- |

a)

mindst 10 % og højst 15 % skal afsættes til RIO

| b) | højst 7 % skal afsættes til tværgående VIF-aktiviteter, herunder støtte til VIF'er for hvilke partnerskabsaftalen er udløbet eller afsluttet |
| --- | --- |

b)

højst 7 % skal afsættes til tværgående VIF-aktiviteter, herunder støtte til VIF'er for hvilke partnerskabsaftalen er udløbet eller afsluttet

| c) | højst 3 % skal afsættes til et pilotinitiativ for videregående uddannelse på tre år. |
| --- | --- |

c)

højst 3 % skal afsættes til et pilotinitiativ for videregående uddannelse på tre år.

Med indførelsen af en gradvist faldende EIT-finansieringssats forventes VIF'erne at mobilisere yderligere 1 500 000 000 EUR fra andre offentlige og private kilder. Budgettet til igangsættelse af to nye VIF'er (ét, der skal igangsættes snarest muligt i 2022 eller 2023, og et andet, der skal igangsættes i 2026) udgør ca. 300 000 000 EUR. Såfremt yderligere budgetmidler end EIT’s budgetmidler stilles til rådighed, kan EIT igangsætte yderligere VIF'er.

EIT skal fortsat være en trimmet og dynamisk organisation. EIT's administrationsudgifter, dvs. de nødvendige udgifter til personale, administration, infrastruktur og drift, må i gennemsnit ikke overstige 3 % af EIT's budget. En del af administrationsudgifterne dækkes af Ungarn i form af gratis kontorlokaler frem til udgangen af 2029. Med henblik herpå skal der gøres en stor indsats for at reducere VIF'ernes administrationsudgifter, som under alle omstændigheder skal holdes på et rimeligt minimum.

5.2.   Indvirkning (overvågning og evaluering)

Målingen af EIT's virkninger forventes løbende at blive forbedret i løbet af den næste programmeringsperiode, idet der tages hensyn til de erfaringer, der er gjort indtil nu, og behovet for at strømline dets praksis med Horisont Europas praksis. EIT skal anvende en ramme for evaluering, rapportering og overvågning i overensstemmelse med artikel 10, 11 og 20 i forordning (EU) 2021/819, der sikrer sammenhæng med den overordnede tilgang for Horisont Europa, samtidig med at der sikres fleksibilitet. Navnlig skal tilbagemeldinger mellem Kommissionen, EIT og VIF'erne forbedres for at opfylde målene på en konsekvent, sammenhængende og effektiv måde.

5.2.1.   Rapportering og overvågning

EIT skal forbedre sit nuværende overvågningssystem og indføre en rapporterings- og overvågningsramme, herunder nøglepræstationsindikatorer, som er i overensstemmelse med indikatorerne for effektveje i Horisont Europa. Rapporteringen og overvågningen af VIF'ernes driftsmæssige resultater, herunder deres administrationsudgifter og deres resultater, vil være en af EIT's hovedopgaver og skal gennemføres i samarbejde med Horisont Europas fælles tjenester i Kommissionen. Rapporterings- og overvågningssystemet for VIF'er skal indbygges i det overordnede overvågningssystem for Horisont Europa, navnlig ved at implementere fælles datamodeller, herunder indsamling af data, som lagres i Horisont Europas database. Kommissionen skal deltage i den fælles udformning af alle relevante virknings- og overvågningsindikatorer og -redskaber, som udvikles eller anvendes af EIT for at sikre sammenhæng med det overordnede overvågningssystem for Horisont Europa, herunder indikatorerne for effektveje, kriterierne for europæiske partnerskaber og Horisont Europas strategiske planlægning. Løbende overvågningsprocedurer og procedurer for foreløbig gennemgang og omfattende vurdering, herunder fastsættelsen af et fornuftigt sæt kvantitative og kvalitative indikatorer og tilhørende referencescenarie og mål, skal fastlægges af bestyrelsen. EIT skal tage implementeringen af Innovation Radar-metoden i Horisont Europa i betragtning og skal undersøge, hvordan VIF'erne kan udnytte Innovation Radar til at forbedre dets overvågningsaktiviteter.

Resultaterne af en sådan overvågning skal indgå i VIF'ernes flerårige forretningsplanlægningsprocesser og afgøre tildelingen af EIT's præstationsbaserede finansiering af VIF'ernes aktiviteter og forberedelsen af partnerskabsaftalerne og tilskudsaftalerne med VIF'erne som modtagere. Resultaterne af overvågningen af VIF'erne forventes desuden at indgå i den strategiske koordineringsproces for de europæiske partnerskaber.

EIT's aktiviteter, herunder dem, der forvaltes af VIF'erne, forventes at have

| 1) | teknologiske, økonomiske og innovationsrelaterede virkninger ved at påvirke virksomhedsetablering og -vækst samt skabelsen af nye innovative løsninger til at imødegå globale udfordringer og dermed skabe direkte og indirekte beskæftigelse og mobilisere yderligere offentlige og private investeringer |
| --- | --- |

1)

teknologiske, økonomiske og innovationsrelaterede virkninger ved at påvirke virksomhedsetablering og -vækst samt skabelsen af nye innovative løsninger til at imødegå globale udfordringer og dermed skabe direkte og indirekte beskæftigelse og mobilisere yderligere offentlige og private investeringer

| 2) | videnskabelige og uddannelsesmæssige virkninger ved at styrke den menneskelige kapital inden for forskning og innovation, forbedre innovations- og iværksætterfærdigheder på både det individuelle og organisatoriske plan og fremme en åben skabelse og formidling af viden og innovation i samfundet |
| --- | --- |

2)

videnskabelige og uddannelsesmæssige virkninger ved at styrke den menneskelige kapital inden for forskning og innovation, forbedre innovations- og iværksætterfærdigheder på både det individuelle og organisatoriske plan og fremme en åben skabelse og formidling af viden og innovation i samfundet

| 3) | samfundsmæssige virkninger, herunder virkninger som følge af leveringen af systemiske løsninger inden for og uden for EIT-fællesskabet, også gennem tværgående VIF-aktiviteter, ved at fokusere på Unionens politiske prioriteter inden for klimaændringer (såsom afbødning, tilpasning og modstandsdygtighed), energi, råvarer, sundhed, værditilvækst i industrien, det digitale område, mobilitet i byerne, fødevarer, kultur og kreativitet, eller vand gennem innovative løsninger, inddragelse af borgere og slutbrugere og ved at styrke udbredelsen af innovative løsninger på disse områder af samfundet. |
| --- | --- |

3)

samfundsmæssige virkninger, herunder virkninger som følge af leveringen af systemiske løsninger inden for og uden for EIT-fællesskabet, også gennem tværgående VIF-aktiviteter, ved at fokusere på Unionens politiske prioriteter inden for klimaændringer (såsom afbødning, tilpasning og modstandsdygtighed), energi, råvarer, sundhed, værditilvækst i industrien, det digitale område, mobilitet i byerne, fødevarer, kultur og kreativitet, eller vand gennem innovative løsninger, inddragelse af borgere og slutbrugere og ved at styrke udbredelsen af innovative løsninger på disse områder af samfundet.

EIT skal sikre udvikling af specifikke samfundsmæssige indikatorer inden for VIF'ernes aktivitetsområder og skal foretage regelmæssig overvågning i overensstemmelse med Horisont Europas ramme for samfundsmæssige virkninger.

De virkninger, der er omhandlet i nr. 3, måles bl.a. i henhold til de indikatorer for effektveje, der er angivet i bilag V til forordning (EU) 2021/695.

EIT skal sammen med Kommissionen udvikle yderligere indikatorer, bl.a. indikatorer for samfundsmæssige virkninger inden for VIF'ernes aktivitetsområder, i overensstemmelse med udviklingen af indikatorrammen for Horisont Europa og skal afspejle den overordnede tilgang for de europæiske partnerskabers bidrag til de videnskabelige, økonomiske og samfundsmæssige virkninger. Tilpasningen af virkningsindikatorerne til Horisont Europa sigter mod at overvåge fremskridtene hen imod EIT's mål over tid, hvilket vil sikre et sammenligneligt evidensgrundlag for de resultater og virkninger, som genereres af VIF'erne, i forhold til Horisont Europa. Desuden skal EIT sikre, at overvågningssystemet registrerer fremskridt i forhold til de aktiviteter, der er specifikke for VIF-modellen såsom videntrekantens integrering og iværksætterfærdigheder. Indikatorerne for EIT's uddannelsesrelaterede aktiviteter (herunder aktiviteter, der støtter de videregående uddannelsesinstitutioners kapacitet) anvendes til at overvåge f.eks.

| 1) | den menneskelige kapitals kompetenceerhvervelse og de videregående uddannelsesinstitutioners engagement og kapacitetsforbedringer (på kort sigt) |
| --- | --- |

1)

den menneskelige kapitals kompetenceerhvervelse og de videregående uddannelsesinstitutioners engagement og kapacitetsforbedringer (på kort sigt)

| 2) | karriere og de videregående uddannelsesinstitutioners rolle og resultater i de lokale innovationsøkosystemer (på mellemlang sigt), og |
| --- | --- |

2)

karriere og de videregående uddannelsesinstitutioners rolle og resultater i de lokale innovationsøkosystemer (på mellemlang sigt), og

| 3) | arbejdsforhold og de videregående uddannelsesinstitutioners rolle og præstation i de lokale innovationsøkosystemer (på lang sigt). |
| --- | --- |

3)

arbejdsforhold og de videregående uddannelsesinstitutioners rolle og præstation i de lokale innovationsøkosystemer (på lang sigt).

Den løbende overvågning af VIF'erne skal foretages på en effektiv måde og bl.a. omfatte følgende:

| 1) | fremskridt hen imod finansiel bæredygtighed, navnlig ved at udnytte nye investeringskilder |
| --- | --- |

1)

fremskridt hen imod finansiel bæredygtighed, navnlig ved at udnytte nye investeringskilder

| 2) | fremskridt hen imod paneuropæisk dækning og åbenhed samt gennemsigtighed i forbindelse med forvaltning |
| --- | --- |

2)

fremskridt hen imod paneuropæisk dækning og åbenhed samt gennemsigtighed i forbindelse med forvaltning

| 3) | effektivitet med hensyn til virksomhedsacceleration (dvs. forehavender med høj vækst, der er blevet oprettet og har modtaget støtte) |
| --- | --- |

3)

effektivitet med hensyn til virksomhedsacceleration (dvs. forehavender med høj vækst, der er blevet oprettet og har modtaget støtte)

| 4) | hver VIF's administrations- og forvaltningsudgifter |
| --- | --- |

4)

hver VIF's administrations- og forvaltningsudgifter

| 5) | driften af samlokaliseringscentre og RIO-knudepunkterne og -enhederne og deres integration i de lokale innovationsøkosystemer |
| --- | --- |

5)

driften af samlokaliseringscentre og RIO-knudepunkterne og -enhederne og deres integration i de lokale innovationsøkosystemer

| 6) | gennemførelse af uddannelsesaktiviteter, herunder udvidet anvendelse af EIT-mærket. |
| --- | --- |

6)

gennemførelse af uddannelsesaktiviteter, herunder udvidet anvendelse af EIT-mærket.

Følgende tabel indeholder en ikkeudtømmende liste over nøgleresultatindikatorer og deres mål, som forventes at blive overvåget af EIT i perioden 2021-2027. Disse indikatorer udgør de vigtigste retningslinjer for input og output, som anvendes til overvågning af opfyldelsen af EIT's nøglemål for 2021-2027, såsom fremme af innovation og entreprenørskab gennem bedre uddannelse, forøgelse af EIT's regionale og lokale virkninger og åbenhed over for potentielle partnere og interessenter, sikring af balance mellem indtægter og omkostninger, etablering af nye samlokaliseringscentre og indførelse af nye innovative løsninger på de globale udfordringer til marked.

| EIT's forvaltningsindikatorer | Mål 2023
  (referencescenarie 2020) | Mål 2027
  (referencescenarie 2020) |
| --- | --- | --- |
| Antal enheder/organisationer, der deltager i EIT's og VIF'ernes aktiviteter | Stigning på 20 % | Stigning på 50 % |
| Antal innovationer (produkter og tjenester), der lanceres på markedet | 1 500 | 4 000 |
| Videregående uddannelsesinstitutioner, der deltager i EIT's og VIF'ernes aktiviteter | 285 | 680 |
| Antal studerende, der er involveret i EIT's og VIF'ernes uddannelsesaktiviteter | 8 500 | 25 500 |
| Antal støttede opstartsvirksomheder | 300 | 700 |
| VIF'ernes finansiering | 700 000 000 EUR | 1 500 000 000 EUR |
| Antal enheder/organisationer, der deltager i EIT's og VIF'ernes aktiviteter, fra regioner uden for området for VIF'ernes samlokaliseringscentre | Stigning på 50 % | Stigning på 100 % |

EIT's forvaltningsindikatorer

Mål 2023

(referencescenarie 2020)

Mål 2027

(referencescenarie 2020)

Antal enheder/organisationer, der deltager i EIT's og VIF'ernes aktiviteter

Stigning på 20 %

Stigning på 50 %

Antal innovationer (produkter og tjenester), der lanceres på markedet

1 500

4 000

Videregående uddannelsesinstitutioner, der deltager i EIT's og VIF'ernes aktiviteter

285

680

Antal studerende, der er involveret i EIT's og VIF'ernes uddannelsesaktiviteter

8 500

25 500

Antal støttede opstartsvirksomheder

300

700

VIF'ernes finansiering

700 000 000 EUR

1 500 000 000 EUR

Antal enheder/organisationer, der deltager i EIT's og VIF'ernes aktiviteter, fra regioner uden for området for VIF'ernes samlokaliseringscentre

Stigning på 50 %

Stigning på 100 %

Med henblik på at øge åbenheden og gennemsigtigheden skal EIT sikre, at de projektdata, det indsamler via sit interne overvågningssystem, herunder resultaterne fra VIF'erne, er fuldt ud tilgængelige og integreres fuldt ud i det overordnede datastyringssystem under Horisont Europa. EIT skal sikre, at detaljerede oplysninger, der følger af dets overvågnings- og evalueringsproces, stilles til rådighed i rette tid og er tilgængelige i Horisont Europas database. EIT skal desuden sikre specifik rapportering om kvantitative og kvalitative virkninger, herunder om forpligtede og faktisk ydede finansielle bidrag.

5.2.2.   Evaluering, foreløbig gennemgang og omfattende vurdering

De periodiske uafhængige evalueringer af EIT's aktiviteter, herunder de aktiviteter, der forvaltes af VIF'erne, skal foretages af Kommissionen i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/819 og (EU) 2021/695.

I overensstemmelse med artikel 20 i forordning (EU) 2021/819 skal den foreløbige gennemgang bl.a. vurdere resultatet og virkningerne af pilotinitiativet for videregående uddannelse, effektiviteten af VIF'ernes strategier for finansiel bæredygtighed, virkningen af RIO-aktiviteterne og samarbejdet mellem EIT og gennemførelsesorganerne under Horisont Europas søjle III »Et innovativt Europa«. I denne henseende skal EIT-evalueringerne især vurdere effektiviteten, virkningsgraden, relevansen, sammenhængen og EU-merværdien af EIT's aktiviteter, herunder gennem VIF'erne. De gennemføres af Kommissionen med bistand fra uafhængige eksterne eksperter, og de indgår i de evalueringer af Horisont Europa, som Kommissionen foretager, også med henblik på en systemisk vurdering af Horisont Europas søjle III »Et innovativt Europa«, navnlig med hensyn til »one-stop-shoppen« for innovation.

Hvert enkelt VIF skal være genstand for en omfattende vurdering fra EIT's side under tilsyn af bestyrelsen og med støtte fra uafhængige eksterne eksperter inden udgangen af partnerskabsaftalens syvårsperiode og for en endelig gennemgang inden dens udløb. På grundlag af en omfattende vurdering skal bestyrelsen beslutte, om partnerskabsaftalen skal forlænges ud over de første syv år, mens den endelige gennemgang skal tjene som grundlag for at forhandle et eventuelt samarbejdsmemorandum. Bestyrelsen skal i forbindelse med gennemførelsen af disse evalueringer i overensstemmelse med artikel 11, stk. 5, i forordning (EU) 2021/819 tage hensyn til gennemførelses-, overvågnings- og evalueringskriterierne for de europæiske partnerskaber, der er fastsat i forordning (EU) 2021/695, opnåelsen af VIF'ets mål, dets koordinering med andre relevante forsknings- og innovationsinitiativer, det opnåede niveau af finansiel bæredygtighed, dets evne til at sikre åbenhed over for nye medlemmer, gennemsigtigheden af dets forvaltning og dets resultater med hensyn til at tiltrække nye medlemmer inden for loftet for EU- bidraget, der er omhandlet i artikel 21 i forordning (EU) 2021/819, EU-merværdien og relevansen for så vidt angår EIT's mål.

Desuden skal EIT i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2021/819 under bestyrelsens tilsyn foretage foreløbige gennemgange af VIF'ernes resultater og aktiviteter, der omfatter de første tre år af partnerskabsaftalen (dvs. VIF'ernes opstartsfase), og i givet fald de tre år efter forlængelsen (dvs. modenhedsfasen). Disse gennemgange skal tage udgangspunkt i EIT's løbende overvågning. De skal hjælpe bestyrelsen med at få et første indtryk af VIF'ernes præstation med hensyn til deres strategi og mål samt af overholdelsen af angivelserne fra bestyrelsen.

I overensstemmelse med artikel 11, stk. 6, i forordning (EU) 2021/819 skal bestyrelsen, i fald den løbende overvågning, en foreløbig gennemgang eller den omfattende vurdering af et VIF viser utilfredsstillende fremskridt på de i nævnte forordnings artikel 10 omhandlede områder eller manglende EU-merværdi, træffe passende korrigerende foranstaltninger. De korrigerende foranstaltninger kan bestå af reduktion, ændring eller bortfald af EIT's finansielle bidrag eller afslutningen af en partnerskabsaftale samt bindende henstillinger vedrørende VIF'ernes aktiviteter eller forslag til tilpasninger af dets gennemførelse og driftsmodeller.

Resultaterne af disse foreløbige gennemgange og evalueringer offentliggøres, meddeles Europa-Parlamentet og Rådet og rapporteres til den strategiske koordineringsproces for europæiske partnerskaber.

Tillæg 1

Faktablad om VIF'et for kulturelle og kreative sektorer og industrier

I.   Udfordringen

Et VIF for kulturelle og kreative sektorer og industrier (26) kan skabe en horisontal løsning på en række voksende udfordringer, som er permanente, og som kan imødegås ved hjælp af uddannelses-, forsknings- og innovationsaktiviteter. Disse udfordringer kan inddeles i fire søjler:

| 1) | europæisk kreativitet og kulturel og sproglig mangfoldighed |
| --- | --- |

1)

europæisk kreativitet og kulturel og sproglig mangfoldighed

| 2) | europæisk identitet og samhørighed |
| --- | --- |

2)

europæisk identitet og samhørighed

| 3) | europæisk beskæftigelse, økonomisk modstandsdygtighed og intelligent vækst og |
| --- | --- |

3)

europæisk beskæftigelse, økonomisk modstandsdygtighed og intelligent vækst og

| 4) | Europa som en global aktør. |
| --- | --- |

4)

Europa som en global aktør.

Europæisk kreativitet og kulturel mangfoldighed afhænger af modstandsdygtige og robuste kulturelle og kreative sektorer og industrier. Disse sektorer står imidlertid over for en række udfordringer som følge af den øgede konkurrence fra globale aktører og den digitale omstilling.

| — | Producenter, innovatører, distributører, radio- og TV-selskaber, biografer og alle typer af kulturelle organisationer og virksomheder er nødt til at innovere for at tiltrække et nyt publikum og udvide og for at udvikle nye processer og tjenester, nyt indhold og nye praksisser, der giver samfundsmæssig værdi. |
| --- | --- |

—

Producenter, innovatører, distributører, radio- og TV-selskaber, biografer og alle typer af kulturelle organisationer og virksomheder er nødt til at innovere for at tiltrække et nyt publikum og udvide og for at udvikle nye processer og tjenester, nyt indhold og nye praksisser, der giver samfundsmæssig værdi.

| — | Manglen på entreprenørskab og tværgående færdigheder i de kulturelle og kreative sektorer (27) vedrører både nye undersektorer og de meget modne undersektorer, som undergår en gennemgribende digital omstilling. Disse færdigheder er nødvendige for innovation og er afgørende i lyset af de ændringer på arbejdsmarkedet, som sektoren står over for. |
| --- | --- |

—

Manglen på entreprenørskab og tværgående færdigheder i de kulturelle og kreative sektorer (27) vedrører både nye undersektorer og de meget modne undersektorer, som undergår en gennemgribende digital omstilling. Disse færdigheder er nødvendige for innovation og er afgørende i lyset af de ændringer på arbejdsmarkedet, som sektoren står over for.

| — | Kulturarv er et ubestrideligt udtryk for kulturel identitet, et vigtigt offentligt gode og en kilde til innovation, der giver et godt afkast på investeringer og betydelige økonomiske indtægter, men dens potentiale er stadig i vid udstrækning uudnyttet. Som katalysator for bæredygtig, kulturarvsstyret genskabelse og en afgørende impuls til uddannelse og livslang læring, der fremmer samarbejde og social samhørighed, vil den sandsynligvis drage stor fordel af et VIF for de kulturelle og kreative sektorer og industrier. |
| --- | --- |

—

Kulturarv er et ubestrideligt udtryk for kulturel identitet, et vigtigt offentligt gode og en kilde til innovation, der giver et godt afkast på investeringer og betydelige økonomiske indtægter, men dens potentiale er stadig i vid udstrækning uudnyttet. Som katalysator for bæredygtig, kulturarvsstyret genskabelse og en afgørende impuls til uddannelse og livslang læring, der fremmer samarbejde og social samhørighed, vil den sandsynligvis drage stor fordel af et VIF for de kulturelle og kreative sektorer og industrier.

Samfundsmæssige udfordringer, der vedrører europæisk identitet og samhørighed, kan generelt beskrives ud fra en mangel på »broer«, der forbinder forskellige dele af samfundet og forbinder forskellige territorier. De omfatter spørgsmål vedrørende social udstødelse, behovet for at opbygge tættere interkulturelle forbindelser, beskytte sproglig mangfoldighed, herunder minoritetssprog, og udvikle en følelse af fælles tilhørsforhold baseret på vores kulturelle mangfoldighed og fælles arv, hvilket kan imødegås gennem en mere inklusiv og tilgængelig samfundsdeltagelse, innovationer inden for design, arkitektur og udnyttelsen af offentlige rum samt kulturbaseret samfundsmæssig innovation. Navnlig:

| — | Der er et begrænset samarbejde mellem forskere og mellem forskning og industrien og mellem organisationerne i den offentlige sektor og den tredje sektor samt utilstrækkelig koordinering og unødvendig overlap af forsknings- og udviklingsindsatsen, udveksling af metoder, resultater og bedste praksis. |
| --- | --- |

—

Der er et begrænset samarbejde mellem forskere og mellem forskning og industrien og mellem organisationerne i den offentlige sektor og den tredje sektor samt utilstrækkelig koordinering og unødvendig overlap af forsknings- og udviklingsindsatsen, udveksling af metoder, resultater og bedste praksis.

| — | Integreringen af kreative klynger og innovationsknudepunkter er utilstrækkelig. |
| --- | --- |

—

Integreringen af kreative klynger og innovationsknudepunkter er utilstrækkelig.

| — | En betydelig del af de regionale prioriteter for intelligent specialisering i Europa henviser til kultur ud fra andre synsvinkler (såsom kulturarv, kreative industrier og kunst). |
| --- | --- |

—

En betydelig del af de regionale prioriteter for intelligent specialisering i Europa henviser til kultur ud fra andre synsvinkler (såsom kulturarv, kreative industrier og kunst).

| — | I betragtning af den vigtige rolle, som kultur og kreativitet spiller for den økonomiske og sociale udvikling i byer og regioner, og deres evne til yderligere at bidrage til afhjælpning af uligheder i Europa, har et VIF for de kulturelle og kreative sektorer og industrier et stort potentiale. |
| --- | --- |

—

I betragtning af den vigtige rolle, som kultur og kreativitet spiller for den økonomiske og sociale udvikling i byer og regioner, og deres evne til yderligere at bidrage til afhjælpning af uligheder i Europa, har et VIF for de kulturelle og kreative sektorer og industrier et stort potentiale.

Aktuelle udfordringer i forbindelse med europæisk beskæftigelse, økonomisk modstandsdygtighed og intelligent vækst omfatter socioøkonomiske spørgsmål som bekæmpelse af arbejdsløshed (navnlig ungdomsarbejdsløshed), forbedring af færdigheder og arbejdsmiljø og imødegåelse af global konkurrence.

| — | Markedskoncentrationen er høj: I 2013 skabtes ca. 50 % af den samlede omsætning og merværdi i Det Forenede Kongerige, Tyskland og Frankrig. |
| --- | --- |

—

Markedskoncentrationen er høj: I 2013 skabtes ca. 50 % af den samlede omsætning og merværdi i Det Forenede Kongerige, Tyskland og Frankrig.

| — | Globaliseringen, digitaliseringen og den teknologiske innovation har stor indvirkning på de europæiske industrier. Denne udvikling har ændret den måde, hvorpå kunstnere producerer og distribuerer deres værker og forholder sig til publikum, og ændrer således de traditionelle forretningsmodeller for de kulturelle og kreative industrier, og den har grundlæggende ændret forbrugernes forventninger og adfærd. Dertil kommer, at ikkeeuropæiske indholdsproduktionsselskabers voksende magt har haft en enorm indvirkning på den traditionelle værdikæde. |
| --- | --- |

—

Globaliseringen, digitaliseringen og den teknologiske innovation har stor indvirkning på de europæiske industrier. Denne udvikling har ændret den måde, hvorpå kunstnere producerer og distribuerer deres værker og forholder sig til publikum, og ændrer således de traditionelle forretningsmodeller for de kulturelle og kreative industrier, og den har grundlæggende ændret forbrugernes forventninger og adfærd. Dertil kommer, at ikkeeuropæiske indholdsproduktionsselskabers voksende magt har haft en enorm indvirkning på den traditionelle værdikæde.

| — | Kreative, kulturelle og kunstneriske produktioner står ofte over for udfordringen med, hvordan de kan tjene penge på deres produktion og produkter, hvilket skaber meget usikre arbejdsområder. Der skal findes nye innovative metoder til at støtte mikroorganisationer og -virksomheder samt små og mellemstore organisationer og virksomheder på det kreative og kulturelle område. |
| --- | --- |

—

Kreative, kulturelle og kunstneriske produktioner står ofte over for udfordringen med, hvordan de kan tjene penge på deres produktion og produkter, hvilket skaber meget usikre arbejdsområder. Der skal findes nye innovative metoder til at støtte mikroorganisationer og -virksomheder samt små og mellemstore organisationer og virksomheder på det kreative og kulturelle område.

Det er vigtigt for Europa som global aktør at fremme udbredelsen af europæisk kulturelt indhold. Europa er nødt til at forblive konkurrencedygtigt i det globale digitale kapløb om at skabe nye teknologier (såsom kunstig intelligens, tingenes internet og blockchain), hvor de kulturelle og kreative sektorer og industrier er vigtige producenter af indhold, produkter og tjenester. På globalt plan bidrager de kulturelle og kreative sektorer og industrier (såsom design og arkitektur) desuden aktivt til bæredygtig udvikling og fremmer grøn innovation, mens kulturelt indhold (litteratur, film og kunst) ud over den værdi, som indholdet har i sig selv, kan øge bevidstheden om miljømæssige problemer og informere offentligheden.

II.   Relevans og virkning

Et EIT for de kulturelle og kreative sektorer og industrier vil — med dets holistiske og integrerede tilgang — bidrage til at imødegå alle udfordringer, der er nævnt i afsnit I. Ved at dække næsten alle sektorer i vores liv, samfund og økonomi vil dette VIF være yderst relevant, når det gælder økonomiske og samfundsmæssige virkninger og skabelsen af strategiske muligheder for økonomisk, teknologisk og social innovation. Det vil sandsynligvis også medvirke til at give videregående uddannelsesinstitutioner inden for kunst mulighed for at spille en mere aktiv rolle i forbindelse med udviklingen af hybride kompetencer og en iværksættermentalitet, der opfylder industriens behov bedre.

Kulturbaserede og kreativitetsdrevne innovationer fremmer den europæiske konkurrenceevne enten direkte ved at skabe nye virksomheder og job eller indirekte ved at skabe sektoroverskridende fordele for økonomien som helhed, forbedre livskvaliteten og øge Europas tiltrækningskraft. De kulturelle og kreative sektorer (såsom kulturarv og kunst) opfattes i stigende grad som nye kilder til intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst og jobskabelse. Disse sektorer beskæftiger allerede over 12 millioner personer i Unionen, hvilket udgør over 7,5 % af den samlede beskæftigelse i Unionen. Kulturarv er et centralt element i de kulturelle og kreative sektorer og bidrager væsentligt til at øge tiltrækningskraften ved Europas regioner, byer og landdistrikter. Den er en drivkraft bag investeringer i den private sektor, tiltrækning af talenter, skabelse af virksomheder og direkte og indirekte jobskabelse.

Kulturens og kreativitetens bidrag til innovation er i stigende grad drevet af ikketeknologiske faktorer såsom kreativitet, design og nye organisatoriske processer eller forretningsmodeller. Navnlig har sektorerne med forskellige værdikæder (dvs. musik, kunst, design, mode, audiovisuelle produkter, videospil og arkitektur) en stærk innovationskapacitet i økonomisk henseende og er i stand til at fremme innovation i andre økonomiske sektorer.

Kultur og deltagelse i kulturelle aktiviteter har direkte indvirkning på borgernes trivsel og social inklusion. De kulturelle og kreative industrier styrker de samfundsmæssige værdier identitet, demokrati og samfundsdeltagelse. Kultur har et stort potentiale til at styrke en europæisk følelse af at høre til, hvor mangfoldighed udgør et aktiv. Dette har grundlæggende betydning, når det gælder om at opnå modstandsdygtighed, social tilgængelighed, samhørighed i samfundet, antiradikalisering og ligestilling mellem kønnene samt at tackle Europas politiske usikkerhed og behov for enhed.

Et VIF for de kulturelle og kreative sektorer og industrier skal styrke netværksmuligheder, samarbejde, medskabelse og overførsel af knowhow mellem uddannelse, forskning, erhvervsliv og organisationer inden for den offentlige sektor og den tredje sektor inden for de kulturelle og kreative sektorer og i forhold til andre samfunds- og økonomisektorer. Det vil:

| — | sætte gang i bottom up- og top down-initiativer på EU-plan samt på nationalt og regionalt plan. Det vil udvikle de nødvendige rammebetingelser for oprettelse og opskalering af nye forehavender inden for innovative økosystemer |
| --- | --- |

—

sætte gang i bottom up- og top down-initiativer på EU-plan samt på nationalt og regionalt plan. Det vil udvikle de nødvendige rammebetingelser for oprettelse og opskalering af nye forehavender inden for innovative økosystemer

| — | give forskere og studerende inden for mange fagområder (bl.a. kunst, humaniora, samfundsvidenskab, anvendt videnskab og erhvervsliv) og iværksættere inden for de kulturelle og kreative industrier og andre sektorer den viden og de færdigheder, der er nødvendige for at levere innovative løsninger og omsætte dem til nye kulturelle og samfundsmæssige muligheder og forretningsmuligheder, og |
| --- | --- |

—

give forskere og studerende inden for mange fagområder (bl.a. kunst, humaniora, samfundsvidenskab, anvendt videnskab og erhvervsliv) og iværksættere inden for de kulturelle og kreative industrier og andre sektorer den viden og de færdigheder, der er nødvendige for at levere innovative løsninger og omsætte dem til nye kulturelle og samfundsmæssige muligheder og forretningsmuligheder, og

| — | give mulighed for yderligere samspil med andre økonomiske og industrielle sektorer og fungere som en katalysator for innovation. |
| --- | --- |

—

give mulighed for yderligere samspil med andre økonomiske og industrielle sektorer og fungere som en katalysator for innovation.

III.   Synergier og komplementaritet med eksisterende initiativer

Et VIF for de kulturelle og kreative sektorer og industrier vil være et supplement til en række andre EU-initiativer samt til sådanne på medlemsstatsplan. De vigtigste synergier, som forventes på EU-plan, er beskrevet i dette afsnit.

Et VIF for de kulturelle og kreative sektorer og industrier forventes at skabe stærk synergi med relevante politiske initiativer under Horisont Europa, navnlig under søjle II »Globale udfordringer og europæisk industriel konkurrenceevne« med klyngen »Kultur, kreativitet og inkluderende samfund«, og dets interventionsområder inden for kulturarv og demokrati. Et VIF for de kulturelle og kreative sektorer og industrier kan også levere værdifulde horisontale input på tværs af de forskellige aktiviteter, der skal gennemføres i klyngen »Det digitale område, industri og rummet«, navnlig med hensyn til de fremstillingsteknologier, hvor behovet for at udvikle nye produkter er stærkt afhængigt af de kulturelle og kreative sektorer og industrier. Desuden kan det effektivt supplere andre dele af Horisont Europa, indsatsen inden for det eksisterende EIT Digital og de tiltag, der er planlagt under andre EU-programmer såsom InvestEU-programmet, Erasmus+, programmet Et Kreativt Europa, programmet for et digitalt Europa eller fondene under samhørighedspolitikken.

Programmet Et kreativt Europa vil være særdeles relevant for aktiviteterne i VIF'et for de kulturelle og kreative sektorer og industrier. Programmet Et Kreativt Europa vælger programområder og specifikke indkaldelser, der afspejler nogle af de allerede nævnte udfordringer, som den kulturelle og kreative sektor står over for (såsom færdigheder og beskæftigelse og forretningsmodeller), og sigter mod at udvikle stærke synergier og komplementaritet. Inden for rammerne af InvestEU-programmet og på baggrund af den begrænsede adgang til finansiering inden for de kulturelle og kreative sektorer forventes der synergi med den finansieringsmekanisme, som hjælper kulturelle og kreative projekter med at opskalere ved at yde forsikring til finansielle formidlere.

Platformen for strategien for intelligent specialisering om industriel modernisering har identificeret en række forsknings- og innovationsstrategier, der fokuserer på kulturelle og kreative sektorer og industrier og undersøger nye forbindelser mellem lokale aktiver, potentielle markeder og samfundsmæssige udfordringer gennem inddragelse af en lang række iværksætteraktører. Styrkelsen af nye partnerskaber mellem forskningsorganisationer, virksomheder og offentlige myndigheder er en særlig bekymring for strategien for intelligent specialisering, idet den kræver etablering af nye samarbejdsplatforme.

IV.   Konklusion

Et VIF for de kulturelle og kreative sektorer og industrier er bedst egnet til at imødegå de store økonomiske og samfundsmæssige udfordringer, der er omhandlet i dette tillæg. Kreativitet er en vigtig drivkraft for innovation, og et VIF for de kulturelle og kreative sektorer og industrier har kapacitet til at frigøre det potentiale, der ligger i kunstnerisk kulturbaseret kreativitet, og bidrage til at styrke Europas konkurrenceevne, bæredygtighed, velstand og intelligente vækst.

Tillæg 2

Faktablad om VIF'et for vand-, hav- og søfartssektorer og -økosystemer

Dette tillæg giver et overblik over området vand-, hav- og søfartssektorer og -økosystemer på tidspunktet for udarbejdelsen af SID 2021-2027. Forud for igangsættelsen af et VIF for vand-, hav- og søfartssektorer og -økosystemer foretager Kommissionen en analyse for at afspejle udviklingen i de videnskabelige, teknologiske og socioøkonomiske tendenser og sikre:

| 1) | fuld tilpasning til Horisont Europa strategiske planlægning |
| --- | --- |

1)

fuld tilpasning til Horisont Europa strategiske planlægning

| 2) | fuld tilpasning til de kriterier for europæiske partnerskaber, der er fastlagt i bilag III til forordning (EU) 2021/695, og |
| --- | --- |

2)

fuld tilpasning til de kriterier for europæiske partnerskaber, der er fastlagt i bilag III til forordning (EU) 2021/695, og

| 3) | sammenhæng med eksisterende initiativer på EU-plan, nationalt plan og regionalt plan, herunder europæiske partnerskaber og missioner. |
| --- | --- |

3)

sammenhæng med eksisterende initiativer på EU-plan, nationalt plan og regionalt plan, herunder europæiske partnerskaber og missioner.

I.   Udfordringen

Have, oceaner og indre farvande spiller en central rolle for menneskers liv, sundhed og velfærd, fødevareforsyningen, kritiske økosystemtjenester, vedvarende energi og andre ressourcer såvel som for klimarelateret dynamik og bevarelse af biodiversiteten. I løbet af de sidste 100 år har overforbrug og dårlig forvaltning af naturressourcerne lagt et stort pres på ferskvands- og havøkosystemerne. Derfor er det en udfordring at skabe en cirkulær og bæredygtig blå økonomi, der udvikler sig inden for de økologiske grænser, og som er baseret på en pålidelig tilgængelighed af en acceptabel mængde og kvalitet af vand og på sunde og velfungerende ferskvands- og havøkosystemer. Denne udfordring omfatter hovedsagelig: 1) vandknaphed, tørke og oversvømmelser 2) forringelse af hav- og ferskvandsøkosystemer og 3) den cirkulære og bæredygtige blå økonomi.

1.   Vandknaphed, tørke og oversvømmelser

Fortsatte klimaændringer og overindvinding af ferskvand øger alvoren og hyppigheden af vandknaphed og tørke. Uden innovative metoder og teknologier til indsamling, forudsigelse, forberedelse og formidling af oplysninger og løsninger om vandområders sikkerhed, potentielle trusler og risikobegrænsning vil Unionen blive udsat for alvorlige økonomiske og sociale skadevirkninger. Vandknaphed ledsager presset på land som følge af behovet for at øge biomasseproduktion, kulstofbinding og omfanget af naturområder for at opfylde dekarboniserings- og biodiversitetsmålene. Kommissionens konsekvensanalyse (28) viser, at en omlægning af proteinproduktion til akvakultur uden fodring og til integreret multitrofisk akvakultur og akvaponi kan lette presset på land og ferskvand.

2.   Forringelse af hav- og ferskvandsøkosystemer

Kystøkosystemer, havøkosystemer og ferskvandsøkosystemer er udsat for pres fra direkte menneskelige aktiviteter og fremskynder klimaændringerne. Skaderne omfatter tab af biodiversitet, udtømning af fiskebestande og skader på havbunden, der bl.a. skyldes brugen af skadelige anordninger såsom fiskeredskaber, blokering af floder, eutrofieringsforurening og ophobningen af havaffald, herunder et stort omfang af fiskeredskaber og mikroplast, der smides ud i havene. Dårlig økologisk sundhed bringer ikke blot biodiversitetsmålene i fare, men skader også de samfund og virksomheder, der er afhængige af rent vand og sunde økosystemer. Det globale marked for varer og tjenesteydelser til at måle og afbøde denne forringelse vokser og er yderst konkurrencepræget. Innovation, der kan forbedre, genoprette og genvinde kapital og innovation inden for hav-, kyst- og ferskvandsområder med henblik på at opnå bæredygtige fiskeredskaber og -metoder, er afgørende for EU-virksomheders konkurrenceevne og for at støtte beskæftigelse og vækst i hele Unionen.

3.   Den cirkulære og bæredygtige blå økonomi

Den cirkulære økonomi sikrer ikke blot menneskers sundhed og ressourceeffektivitet, men er også en drivkraft bag bæredygtig vækst. Den planlagte og hidtil usete vækst inden for offshorevindenergi og andre innovative havenergiteknologier, som ikke må underminere miljøbeskyttelsen, giver mulighed for både at øge biodiversiteten (såsom kunstige rev og østersbanker) og for nye aktiviteter, der udnytter pladsen og vedvarende elektricitet, såsom akvakultur og elektrolyse af brint. Akvakultur uden fodring kan genanvende de overskydende næringsstoffer, som ellers ville forårsage eutrofiering. Nye mål for emissionsreduktion og vedvarende brændstoffer inden for søtransport kræver innovation inden for fremdrift og logistik. Genbrug af spildevand forebygger knaphed, der kan forværres af et klima i forandring.

II.   Relevans og virkning

Et VIF for vand-, hav- og søfartssektorer og -økosystemer vil — med en holistisk og integreret tilgang — bidrage til at imødegå alle udfordringer, der er nævnt i afsnit I. Dette område har en forholdsvis stærk videnbase og et stort markedspotentiale. Europæiske lande har i de seneste 15 år udarbejdet flere forskningsdokumenter om vandvidenskab og -teknologi end både Amerikas Forenede Stater og resten af verden. Desuden er Unionen sammen med Kina og Amerikas Forenede Stater en af de førende maritime økonomier. Ifølge de seneste tal fra 2018 beskæftigede de etablerede sektorer inden for den blå økonomi over fem millioner mennesker i Unionen og genererede 750 mia. EUR i omsætning og 218 mia. EUR i bruttoværditilvækst. Der er imidlertid en klar fragmentering af indsatsen og manglende forbindelser mellem uddannelses-, forsknings- og innovationsaktiviteter. For eksempel har mindre end 20 % af forsknings- og udviklingsorganisationerne inden for vandvidenskab et effektivt samarbejde med industrier eller virksomheder.

Nye innovationssektorer (såsom bioteknologi og offshoreenergiproduktion) åbner nye markedsmuligheder for nye teknologier og nye virksomheder og højt kvalificerede job. Disse sektorer og den teknologiske omstilling i de mere traditionelle havrelaterede sektorer vil kræve tværfaglige tilgange og nye typer uddannelse på tværs af faggrænser. Akademiske programmer har især en tendens til at være temmelig brede, hvorimod sektorerne kræver særlig viden og særlige færdigheder. Desuden dækker læseplaner på områder som ingeniørvirksomhed, byplanlægning og arkitektur ikke i tilstrækkelig grad spørgsmål vedrørende økologi, havteknik og forvaltning af vand.

Oprettelsen af et VIF for vand-, hav- og søfartssektorer og -økosystemer har til hensigt at omfatte et reelt bidrag til at styrke innovationsøkosystemerne og tilskynde til samarbejde på tværs af videntrekanten med henblik på at fremskynde anvendelsen af nye teknologier og tilgange og fremme udviklingen af mere bæredygtige produkter og metoder, navnlig for så vidt angår fiskeredskaber. Oprettelsen af et fælleseuropæisk tværfagligt fællesskab med videntrekantpartnere vil bidrage til at fremme visionen for den blå økonomi og styrke den europæiske hav- og søfartsforsknings og -teknologis konkurrenceevne på verdensplan. Et sådant fællesskab vil bidrage til at bringe innovative projekter inden for den blå videnskab og teknologi, som kan løse presserende praktiske udfordringer i forbindelse med bæredygtighed, i omsætning og bidrage til en »økosystembaseret blå økonomi« på ikke blot europæisk, men også globalt plan. Et VIF for vand-, hav- og søfartssektorer og -økosystemer vil føre til en bedre forvaltning af menneskers samspil med vandøkosystemer og havøkosystemer, der bidrager direkte til en bæredygtig blå økonomi, som udvikler sig inden for de økologiske grænser, navnlig ved at sikre en bæredygtig forvaltning af havøkosystemerne.

III.   Synergi og komplementaritet med eksisterende initiativer

VIF'et for vand-, hav- og søfartssektorer og -økosystemer skal skabe de stærkest mulige synergier med relevante EU-politiske initiativer og inden for Horisont Europa og indgå i et samspil på internationalt plan med relevante FN-initiativer og verdensmålene, navnlig verdensmål 6 »Rent vand og sanitet«, verdensmål 11 »Bæredygtige byer og lokalsamfund«, verdensmål 13 »Klimaindsats« og verdensmål 14 »Livet i havet«.

VIF'et for vand-, hav- og søfartssektorer og -økosystemer skal tilpasses de prioriteter, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2020/2184 (29), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF (30), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/89/EU (31), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 (32) og Kommissionens meddelelse af 10. oktober 2007 om en integreret EU-havpolitik og internationale forpligtelser. VIF'et for vand-, hav- og søfartssektorer og -økosystemer skal bidrage til de prioriteter, der er fastsat i den europæiske grønne pagt, navnlig »fra jord til bord-strategien«, »handlingsplanen for nulforurening for vand, luft og jord«, »initiativerne til forøgelse og bedre forvaltning af de indre vandvejes kapacitet« og EU's biodiversitetsstrategi for 2030.

Nogle regionale strategier for intelligent specialisering har indkredset en række forsknings- og innovationsstrategier, der fokuserer på havindustrier og akvatiske industrier og afsøger nye forbindelser mellem lokale aktiver, potentielle markeder og samfundsmæssige udfordringer gennem inddragelse af en lang række iværksætteraktører.

Der skal sikres stærk komplementaritet med Horisont Europas komponenter, og overlap skal undgås, navnlig med hensyn til:

| 1) | den eventuelle mission vedrørende »sunde have, farvande, kystfarvande og indre vandveje« |
| --- | --- |

1)

den eventuelle mission vedrørende »sunde have, farvande, kystfarvande og indre vandveje«

| 2) | relevante europæiske partnerskaber, navnlig partnerskaberne om »en klimaneutral, bæredygtig og produktiv blå økonomi«, »redning af biodiversitet for at beskytte liv på jorden«, »Water4All«, »omstilling til ren energi«, »fremme af byomstilling«, »fødevaresystemer« og »forskning og innovation i Middelhavsområdet« (Horisont 2020) |
| --- | --- |

2)

relevante europæiske partnerskaber, navnlig partnerskaberne om »en klimaneutral, bæredygtig og produktiv blå økonomi«, »redning af biodiversitet for at beskytte liv på jorden«, »Water4All«, »omstilling til ren energi«, »fremme af byomstilling«, »fødevaresystemer« og »forskning og innovation i Middelhavsområdet« (Horisont 2020)

| 3) | alle klynger i søjle II »Globale udfordringer og europæisk industriel konkurrenceevne« |
| --- | --- |

3)

alle klynger i søjle II »Globale udfordringer og europæisk industriel konkurrenceevne«

| 4) | forskningsinfrastruktur, og |
| --- | --- |

4)

forskningsinfrastruktur, og

| 5) | EIT. |
| --- | --- |

5)

EIT.

Der skal også sikres stærk komplementaritet med Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og BlueInvest vedrørende udbredelsen af lovende innovationer, og overlap skal undgås.

IV.   Konklusion

VIF'et for vand-, hav- og søfartssektorer og -økosystemer er bedst egnet til at imødegå de store økonomiske, miljømæssige og samfundsmæssige udfordringer, der er omhandlet i dette tillæg. Der er især behov for dette VIF for at styrke innovationsøkosystemerne i hele Europa, der håndterer de vandrelaterede udfordringer, uddanner den næste generation af innovatorer og iværksættere, og finder og støtter innovative løsninger på disse udfordringer.

VIF'et for vand-, hav- og søfartssektorer og -økosystemer skal:

| 1) | mindske fragmenteringen af innovationslandskabet inden for vand-, hav- og søfartssektorerne ved at fremme oprettelsen af innovationsøkosystemer, der vil forbinde aktører og netværk på tværs af sektorer og fagområder på EU-plan samt på nationalt, regionalt og lokalt plan |
| --- | --- |

1)

mindske fragmenteringen af innovationslandskabet inden for vand-, hav- og søfartssektorerne ved at fremme oprettelsen af innovationsøkosystemer, der vil forbinde aktører og netværk på tværs af sektorer og fagområder på EU-plan samt på nationalt, regionalt og lokalt plan

| 2) | fremme en integreret og tværfaglig tilgang gennem samarbejde mellem videregående uddannelsesinstitutioner, forskningsorganisationer, innovative virksomheder, offentlige organisationer og organisationer i den tredje sektor inden for sektorer i den blå økonomi med henblik på at opfylde Unionens mål om en grøn og digital omstilling |
| --- | --- |

2)

fremme en integreret og tværfaglig tilgang gennem samarbejde mellem videregående uddannelsesinstitutioner, forskningsorganisationer, innovative virksomheder, offentlige organisationer og organisationer i den tredje sektor inden for sektorer i den blå økonomi med henblik på at opfylde Unionens mål om en grøn og digital omstilling

| 3) | forbinde aktører og netværk på tværs af sektorer og fagområder på EU-plan samt på nationalt, regionalt og lokalt plan, navnlig ved at indkredse den relevante strategi for intelligent specialisering og fremme regionale strategier, der omfatter sektorer i den blå økonomi |
| --- | --- |

3)

forbinde aktører og netværk på tværs af sektorer og fagområder på EU-plan samt på nationalt, regionalt og lokalt plan, navnlig ved at indkredse den relevante strategi for intelligent specialisering og fremme regionale strategier, der omfatter sektorer i den blå økonomi

| 4) | oplære og udvikle den næste generation af innovatorer inden for sektorer i den blå økonomi ved at give dem de iværksættermæssige og tekniske færdigheder, der er nødvendige for at opnå bæredygtig og konkurrencedygtig udvikling |
| --- | --- |

4)

oplære og udvikle den næste generation af innovatorer inden for sektorer i den blå økonomi ved at give dem de iværksættermæssige og tekniske færdigheder, der er nødvendige for at opnå bæredygtig og konkurrencedygtig udvikling

| 5) | bidrage til udviklingen af hensigtsmæssige rammebetingelser for at omsætte idéer til ny teknologisk udvikling og social innovation og til deres udbredelse på markedet med henblik på at forbedre livskvaliteten og være til gavn for Unionens borgere |
| --- | --- |

5)

bidrage til udviklingen af hensigtsmæssige rammebetingelser for at omsætte idéer til ny teknologisk udvikling og social innovation og til deres udbredelse på markedet med henblik på at forbedre livskvaliteten og være til gavn for Unionens borgere

| 6) | skabe synergi med andre europæiske partnerskaber, missioner, EIT, EIB og BlueInvest for at opskalere innovationen, gøre det muligt for andre sektorer at opnå fremgang på bæredygtig vis og øge markedsudbredelsen og samfundsaccepten af innovative løsninger, og |
| --- | --- |

6)

skabe synergi med andre europæiske partnerskaber, missioner, EIT, EIB og BlueInvest for at opskalere innovationen, gøre det muligt for andre sektorer at opnå fremgang på bæredygtig vis og øge markedsudbredelsen og samfundsaccepten af innovative løsninger, og

| 7) | styrke Unionens position som global aktør inden for havforskning, forvaltning af indre vandveje og beskyttelse og genoprettelse af økosystemer. |
| --- | --- |

7)

styrke Unionens position som global aktør inden for havforskning, forvaltning af indre vandveje og beskyttelse og genoprettelse af økosystemer.

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 294/2008 af 11. marts 2008 om oprettelse af Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EUT L 97 af 9.4.2008, s. 1).

1

(2)  
  EUT L 282 af 19.10.2016, s. 4.

2

(3)  Som defineret i artikel 2, nr. 2), i forordning (EU) 2021/819.

3

(4)  Som defineret i artikel 2, nr. 3), i forordning (EU) 2021/819.

4

(5)  Som defineret i artikel 2, nr. 16), i forordning (EU) 2021/819.

5

(6)  Som defineret i artikel 2, nr. 7), i forordning (EU) 2021/819.

6

(7)  Som defineret i artikel 2, nr. 6), i forordning (EU) 2021/819.

7

(8)  Som defineret i artikel 2, nr. 10), i forordning (EU) 2021/819 og afsnit 3.2 i dette bilag.

8

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013 af 11. december 2013 om Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1982/2006/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 104).

9

(10)  Som defineret i artikel 2, nr. 4), i forordning (EU) 2021/819.

10

(11)  Som defineret i artikel 2, nr. 2), i forordning (EU) 2021/695.

11

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/523 af 24. marts 2021 om oprettelse af InvestEU-programmet og om ændring af forordning (EU) 2015/1017 (EUT L 107 af 26.3.2021, s. 30).

12

(13)  Rådets afgørelse (EU) 2021/764 af 10. maj 2021 om oprettelse af særprogrammet til gennemførelse af Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation, og om ophævelse af afgørelse 2013/743/EU (EUT L 167 I af 12.5.2021, s. 1).

13

(14)  Som defineret i artikel 2, nr. 8), i forordning (EU) 2021/819.

14

(15)  Som defineret i artikel 2, nr. 14), i forordning (EU) 2021/819.

15

(16)  HEInnovate er en politikramme udviklet af Kommissionen og Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD). HEInnovate tilbyder videregående uddannelsesinstitutioner en metode til at identificere områder med innovationskapacitet, som kan videreudvikles, og udforme relevante strategier og tiltag for at opnå den ønskede virkning. HEInnovate er baseret på en fornuftig metodisk tilgang med otte kapacitetsudviklingsområder: ledelse og forvaltning, digital omstilling, organisationsmæssig kapacitet, iværksætterorienteret undervisning og læring, forberedelse af og støtte til iværksættere, udveksling af viden, internationalisering, og måling af virkning. OECD har offentliggjort en række landerapporter baseret på HEInnovate, se OECD's Skills Studies-serier på webstedet https://www.oecd-ilibrary.org/education/.

16

(17)  Rammen for vurdering af regionale innovationsvirkninger (RIIA) blev udviklet af Kommissionen som et første skridt mod nærmere bestemmelser for vurderingen af universiteters innovationsvirkninger på grundlag af metrikbaserede casestudier. En vurdering af innovationsvirkningerne, f.eks. inden for rammerne af RIIA, kan potentielt knyttes til finansieringsinstrumenter, som er baseret på innovationsresultater, på EU-plan, nationalt eller regionalt plan.

17

(18)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/817 af 20. maj 2021 om oprettelse af Erasmus+: EU-programmet for uddannelse, ungdom og idræt og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1288/2013 (se side 1 i denne EUT).

18

(19)  Som defineret i artikel 2, nr. 11), i forordning (EU) 2021/819.

19

(20)  EIT's alumnefællesskab samler iværksættere og forandringsagenter, der har deltaget i et uddannelses- eller iværksætterprogram udbudt af et VIF. Fællesskabet repræsenterer et netværk på over 5 000 medlemmer.

20

(21)  Som defineret i artikel 2, nr. 13), i forordning (EU) 2021/819.

21

(22)  Som defineret i artikel 2, nr. 15), i forordning (EU) 2021/819.

22

(23)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/694 af 29. april 2021 om programmet for et digitalt Europa og om ophævelse af afgørelse (EU) 2015/2240 (EUT L 166 af 11.5.2021, s. 1).

23

(24)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/818 af 20. maj 2021 om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2021-2027) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1295/2013 (se side 34 i denne EUT).

24

(25)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/690 af 28. april 2021 om oprettelse af et program for det indre marked, virksomheders, herunder små og mellemstore virksomheders, konkurrenceevne, plante-, dyre-, fødevare- og foderområdet og europæiske statistikker (programmet for det indre marked) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 99/2013, (EU) nr. 1287/2013, (EU) nr. 254/2014 og (EU) nr. 652/2014 (EUT L 153 af 3.5.2021, s. 1).

25

(26)  De kulturelle og kreative sektorer og industrier vedrører alle sektorer og industrier, hvis aktiviteter er baseret på kulturelle værdier, kulturel mangfoldighed og individuelle og/eller kollektive kunstneriske og andre kreative udtryksformer, hvad enten disse aktiviteter er markeds- eller ikkemarkedsorienterede, uanset hvilken type struktur der gennemfører dem, og uanset hvordan denne struktur finansieres. Disse aktiviteter omfatter udvikling af færdigheder og talenter med potentiale til at skabe innovation, velstand og job gennem produktion af social og økonomisk værdi, herunder fra forvaltning af intellektuelle ejendomsrettigheder. Disse aktiviteter vedrører også udvikling, fremstilling, skabelse, formidling og bevarelse af varer og tjenesteydelser, som giver kulturelle, kunstneriske eller andre kreative udfoldelser konkret form, samt funktioner i tilknytning hertil såsom undervisning og forvaltning. De kulturelle og kreative sektorer omfatter bl.a. arkitektur, arkiver, kunst, biblioteker og museer, kunsthåndværk, den audiovisuelle sektor (herunder film, TV, software, videospil, multimedier og indspillet musik), materiel og immateriel kulturarv, design, kreativitetsdrevne luksusindustrier og mode, festivaler, musik, litteratur, udøvende kunstarter (herunder teater og dans), bøger og forlagsvirksomhed (aviser og tidsskrifter), radio og visuelle kunstarter og reklame.

26

(27)  De kulturelle og kreative studier på europæiske universiteter er for det meste fokuseret på den »kreative del«, og de færdiguddannede er ikke altid klar til at komme ind på det moderne arbejdsmarked, fordi de mangler tværsektorielle færdigheder (inden for iværksætteri, digitalisering og finansiel forvaltning). Med hensyn til de videregående uddannelsesinstitutioner er Unionen bagud i forhold til Amerikas Forenede Stater inden for kommunikations- og medieuddannelser (mens Unionens universiteter klarer sig bedre inden for mere traditionelle fagområder såsom kunst og design eller udøvende kunstarter).

27

(28)  Konsekvensanalyse, der ledsager Kommissionens meddelelse af 17. september 2020 om styrkelse af Europas klimaambitioner for 2030. Investering i en klimaneutral fremtid til gavn for borgerne.

28

(29)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2020/2184 af 16. december 2020 om kvaliteten af drikkevand (EUT L 435 af 23.12.2020, s. 1).

29

(30)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF af 17. juni 2008 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets havmiljøpolitiske foranstaltninger (havstrategirammedirektivet) (EUT L 164 af 25.6.2008, s. 19).

30

(31)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/89/EU af 23. juli 2014 om rammerne for maritim fysisk planlægning (EUT L 257 af 28.8.2014, s. 135).

31

(32)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 af 11. december 2013 om den fælles fiskeripolitik, ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1954/2003 og (EF) nr. 1224/2009 og ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 og (EF) nr. 639/2004 samt Rådets afgørelse 2004/585/EF (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 22).

32

---