# Úřední věstník L 226/2021

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 226 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6425. června 2021 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 226

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6425. června 2021

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Evropského parlamentu (EU) 2021/1032 ze dne 27. dubna 2021 o prodloužení funkčního období vyšetřovacího výboru pro vyšetřování údajného porušení práva Unie a nesprávného úředního postupu při jeho uplatňování v souvislosti s ochranou zvířat během přepravy v rámci Unie i mimo ni o dodatečnou dobu | 1 |
| | * | Rozhodnutí Smíšeného výboru zřízeného dohodou mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o propojení jejich systémů obchodování s emisemi skleníkových plynů č. 1/2020 ze dne 5. listopadu 2020 o přijetí společných provozních postupů [2021/1033] | 2 |
| | * | Rozhodnutí smíšeného výboru zřízeného Dohodou mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o propojení jejich systémů obchodování s emisemi skleníkových plynů č. 2/2020 ze dne 5. listopadu 2020 o změně příloh I a II dohody a o přijetí technických norem pro propojování [2021/1034] | 16 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2021/1035 ze dne 23. června 2021, kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2013/648/EU a 2013/650/EU, pokud jde o držitele povolení a jeho zástupce v Unii pro uvádění produktů, které obsahují určitou geneticky modifikovanou kukuřici, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh
  (oznámeno pod číslem C(2021) 4317)

   (
  1
  ) | 31 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2021/1036 ze dne 22. června 2021, kterým se mění prováděcí rozhodnutí (EU) 2018/1113, pokud jde o držitele povolení a jeho zástupce v Unii pro uvádění produktů, které jsou vyrobeny z geneticky modifikované cukrovky H7-1, na trh
  (oznámeno pod číslem C(2021) 4325)

   (
  1
  ) | 34 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2021/1037 ze dne 16.6.2021 týkající se žádosti o registraci evropské občanské iniciativy s názvem Zákaz reklamy a sponzorství pro fosilní paliva (Ban Fossil Fuel Advertising and Sponsorships) podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/788 | 36 |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2021/1038 ze dne 23. června 2021, kterým se Nizozemskému království poskytuje přechodné období podle rozhodnutí 2008/477/ES, pokud jde o aktualizaci příslušných technických podmínek pro kmitočtové pásmo 2500–2690 MHz
  (oznámeno pod číslem C(2021) 4433) | 38 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Evropského parlamentu (EU) 2021/1032 ze dne 27. dubna 2021 o prodloužení funkčního období vyšetřovacího výboru pro vyšetřování údajného porušení práva Unie a nesprávného úředního postupu při jeho uplatňování v souvislosti s ochranou zvířat během přepravy v rámci Unie i mimo ni o dodatečnou dobu

1

*

Rozhodnutí Smíšeného výboru zřízeného dohodou mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o propojení jejich systémů obchodování s emisemi skleníkových plynů č. 1/2020 ze dne 5. listopadu 2020 o přijetí společných provozních postupů [2021/1033]

2

*

Rozhodnutí smíšeného výboru zřízeného Dohodou mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o propojení jejich systémů obchodování s emisemi skleníkových plynů č. 2/2020 ze dne 5. listopadu 2020 o změně příloh I a II dohody a o přijetí technických norem pro propojování [2021/1034]

16

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2021/1035 ze dne 23. června 2021, kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2013/648/EU a 2013/650/EU, pokud jde o držitele povolení a jeho zástupce v Unii pro uvádění produktů, které obsahují určitou geneticky modifikovanou kukuřici, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh
  (oznámeno pod číslem C(2021) 4317)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2021) 4317)

1

31

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2021/1036 ze dne 22. června 2021, kterým se mění prováděcí rozhodnutí (EU) 2018/1113, pokud jde o držitele povolení a jeho zástupce v Unii pro uvádění produktů, které jsou vyrobeny z geneticky modifikované cukrovky H7-1, na trh
  (oznámeno pod číslem C(2021) 4325)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2021) 4325)

1

34

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2021/1037 ze dne 16.6.2021 týkající se žádosti o registraci evropské občanské iniciativy s názvem Zákaz reklamy a sponzorství pro fosilní paliva (Ban Fossil Fuel Advertising and Sponsorships) podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/788

36

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2021/1038 ze dne 23. června 2021, kterým se Nizozemskému království poskytuje přechodné období podle rozhodnutí 2008/477/ES, pokud jde o aktualizaci příslušných technických podmínek pro kmitočtové pásmo 2500–2690 MHz
  (oznámeno pod číslem C(2021) 4433)

(oznámeno pod číslem C(2021) 4433)

38

| | | III   Jiné akty |
| --- | --- | --- |
| | | EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR |
| | * | Rozhodnutí smíšeného výboru EHPč. 130/2021 ze dne 15. března 2021, kterým se mění protokol 10 k Dohodě o EHP o zjednodušení kontrol a formalit při přepravě zboží [2021/1039] | 41 |

III   Jiné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR

*

Rozhodnutí smíšeného výboru EHPč. 130/2021 ze dne 15. března 2021, kterým se mění protokol 10 k Dohodě o EHP o zjednodušení kontrol a formalit při přepravě zboží [2021/1039]

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

ROZHODNUTÍ

| 25.6.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 226/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 226/1

---

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU (EU) 2021/1032

ze dne 27. dubna 2021

o prodloužení funkčního období vyšetřovacího výboru pro vyšetřování údajného porušení práva Unie a nesprávného úředního postupu při jeho uplatňování v souvislosti s ochranou zvířat během přepravy v rámci Unie i mimo ni o dodatečnou dobu

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Konference předsedů, |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Konference předsedů,

| — | s ohledem na článek 226 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 226 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu, Rady a Komise č. 95/167/ES, Euratom, ESUO ze dne 19. dubna 1995 o podrobných ustanoveních o výkonu vyšetřovacího práva Evropského parlamentu (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu, Rady a Komise č. 95/167/ES, Euratom, ESUO ze dne 19. dubna 1995 o podrobných ustanoveních o výkonu vyšetřovacího práva Evropského parlamentu (1),

| — | s ohledem na své rozhodnutí (EU) 2020/1089 ze dne 19. června 2020 o zřízení vyšetřovacího výboru pro vyšetřování údajného porušení práva Unie a nesprávného úředního postupu při jeho uplatňování v souvislosti s ochranou zvířat během přepravy v rámci Unie i mimo ni a o působnosti, početním složení a funkčním období tohoto výboru (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své rozhodnutí (EU) 2020/1089 ze dne 19. června 2020 o zřízení vyšetřovacího výboru pro vyšetřování údajného porušení práva Unie a nesprávného úředního postupu při jeho uplatňování v souvislosti s ochranou zvířat během přepravy v rámci Unie i mimo ni a o působnosti, početním složení a funkčním období tohoto výboru (2),

| — | s ohledem na své rozhodnutí (EU) 2021/429 ze dne 20. ledna 2021 o prodloužení funkčního období vyšetřovacího výboru pro vyšetřování údajného porušení práva Unie a nesprávného úředního postupu při jeho uplatňování v souvislosti s ochranou zvířat během přepravy v rámci Unie i mimo ni (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své rozhodnutí (EU) 2021/429 ze dne 20. ledna 2021 o prodloužení funkčního období vyšetřovacího výboru pro vyšetřování údajného porušení práva Unie a nesprávného úředního postupu při jeho uplatňování v souvislosti s ochranou zvířat během přepravy v rámci Unie i mimo ni (3),

| — | s ohledem na čl. 208 odst. 11 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 208 odst. 11 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že vyšetřovací výbor požádal o druhé prodloužení svého funkčního období, aby mohl zcela a řádně naplnit svůj mandát; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že vyšetřovací výbor požádal o druhé prodloužení svého funkčního období, aby mohl zcela a řádně naplnit svůj mandát;

| 1. | rozhodl, že se funkční období vyšetřovacího výboru prodlužuje o dodatečnou dobu tří měsíců. |
| --- | --- |

1.

rozhodl, že se funkční období vyšetřovacího výboru prodlužuje o dodatečnou dobu tří měsíců.

Za Evropský parlament

předseda

D. M. SASSOLI

---

(1)  
  Úř. věst. L 113, 19.5.1995, s. 1.

1

(2)  
  Úř. věst. L 239 I, 24.7.2020, s. 1.

2

(3)  
  Úř. věst. L 86, 12.3.2021, s. 1.

3

---

| 25.6.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 226/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 226/2

---

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU ZŘÍZENÉHO DOHODOU MEZI EVROPSKOU UNIÍ A ŠVÝCARSKOU KONFEDERACÍ O PROPOJENÍ JEJICH SYSTÉMŮ OBCHODOVÁNÍ S EMISEMI SKLENÍKOVÝCH PLYNŮ č. 1/2020

ze dne 5. listopadu 2020

o přijetí společných provozních postupů [2021/1033]

SMÍŠENÝ VÝBOR,

s ohledem na Dohodu mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o propojení jejich systémů obchodování s emisemi skleníkových plynů (1) (dále jen „dohoda“), a zejména na čl. 3 odst. 6 této dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutím č. 2/2019 smíšeného výboru ze dne 5. prosince 2019 (2) byly změněny přílohy I a II dohody, čímž byly splněny podmínky pro propojení stanovené v této dohodě. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím č. 2/2019 smíšeného výboru ze dne 5. prosince 2019 (2) byly změněny přílohy I a II dohody, čímž byly splněny podmínky pro propojení stanovené v této dohodě.

| (2) | Po přijetí rozhodnutí č. 2/2019 smíšeného výboru a podle čl. 21 odst. 3 dohody si strany vyměnily své listiny o ratifikaci nebo schválení, neboť došly k závěru, že jsou splněny veškeré podmínky pro propojení stanovené v dohodě. |
| --- | --- |

(2)

Po přijetí rozhodnutí č. 2/2019 smíšeného výboru a podle čl. 21 odst. 3 dohody si strany vyměnily své listiny o ratifikaci nebo schválení, neboť došly k závěru, že jsou splněny veškeré podmínky pro propojení stanovené v dohodě.

| (3) | V souladu s čl. 21 odst. 4 dohody vstoupila dohoda v platnost dne 1. ledna 2020. |
| --- | --- |

(3)

V souladu s čl. 21 odst. 4 dohody vstoupila dohoda v platnost dne 1. ledna 2020.

| (4) | Podle čl. 3 odst. 6 dohody by správce švýcarského registru a ústřední správce Unie měli určit společné provozní postupy týkající se technických nebo jiných záležitostí nezbytných pro fungování propojení mezi protokolem transakcí Evropské unie (EUTL) registru Unie a švýcarským doplňkovým protokolem transakcí (SSTL) švýcarského registru a zohlednit priority vnitrostátních právních předpisů. Společné provozní postupy by měly nabýt účinnosti poté, co byly přijaty rozhodnutím smíšeného výboru. |
| --- | --- |

(4)

Podle čl. 3 odst. 6 dohody by správce švýcarského registru a ústřední správce Unie měli určit společné provozní postupy týkající se technických nebo jiných záležitostí nezbytných pro fungování propojení mezi protokolem transakcí Evropské unie (EUTL) registru Unie a švýcarským doplňkovým protokolem transakcí (SSTL) švýcarského registru a zohlednit priority vnitrostátních právních předpisů. Společné provozní postupy by měly nabýt účinnosti poté, co byly přijaty rozhodnutím smíšeného výboru.

| (5) | V souladu s čl. 13 odst. 1 dohody by se smíšený výbor měl dohodnout na technických pokynech k zajištění řádného provádění dohody, včetně technických či jiných záležitostí nezbytných pro fungování propojení, přičemž zohlední priority vnitrostátních právních předpisů. Technické pokyny mohou být vypracovány pracovní skupinou zřízenou podle čl. 12 odst. 5 dohody. Pracovní skupina by měla zahrnovat alespoň správce švýcarského registru a ústředního správce Unie a měla by smíšenému výboru pomáhat ve výkonu jeho funkcí podle článku 13 dohody. |
| --- | --- |

(5)

V souladu s čl. 13 odst. 1 dohody by se smíšený výbor měl dohodnout na technických pokynech k zajištění řádného provádění dohody, včetně technických či jiných záležitostí nezbytných pro fungování propojení, přičemž zohlední priority vnitrostátních právních předpisů. Technické pokyny mohou být vypracovány pracovní skupinou zřízenou podle čl. 12 odst. 5 dohody. Pracovní skupina by měla zahrnovat alespoň správce švýcarského registru a ústředního správce Unie a měla by smíšenému výboru pomáhat ve výkonu jeho funkcí podle článku 13 dohody.

| (6) | S ohledem na technickou povahu pokynů a nutnost přizpůsobit je dalšímu vývoji by technické pokyny vypracované správcem švýcarského registru a ústředním správcem Unie měly být předloženy smíšenému výboru pro informaci, nebo v příslušných případech ke schválení, |
| --- | --- |

(6)

S ohledem na technickou povahu pokynů a nutnost přizpůsobit je dalšímu vývoji by technické pokyny vypracované správcem švýcarského registru a ústředním správcem Unie měly být předloženy smíšenému výboru pro informaci, nebo v příslušných případech ke schválení,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Tímto se přijímají společné provozní postupy, které tvoří přílohu tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Tímto se zřizuje pracovní skupina podle čl. 12 odst. 5 dohody. Pracovní skupina pomáhá smíšenému výboru při zajišťování řádného provádění dohody, včetně vypracování technických pokynů pro zavedení společných provozních postupů.

Pracovní skupina zahrnuje alespoň správce švýcarského registru a ústředního správce Unie.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 5. listopadu 2020.

Za smíšený výbor

tajemnice pro Evropskou unii

Maja-Alexandra DITTEL

předsedkyně

Beatriz YORDI

tajemnice pro Švýcarsko

Caroline BAUMANN

---

(1)  
  Úř. věst. L 322, 7.12.2017, s. 3.

1

(2)  Rozhodnutí č. 2/2019 smíšeného výboru zřízeného Dohodou mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o propojení jejich systémů obchodování s emisemi skleníkových plynů ze dne 5. prosince 2019, kterým se mění přílohy I a II Dohody mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o propojení jejich systémů obchodování s emisemi skleníkových plynů (Úř. věst. L 314, 29.9.2020, s. 68).

2

---

PŘÍLOHA

SPOLEČNÉ PROVOZNÍ POSTUPY PODLE ČL. 3 ODST. 6 DOHODY MEZI EVROPSKOU UNIÍ A ŠVÝCARSKOU KONFEDERACÍ O PROPOJENÍ JEJICH SYSTÉMŮ OBCHODOVÁNÍ S EMISEMI SKLENÍKOVÝCH PLYNŮ

POSTUPY PRO PROZATÍMNÍ ŘEŠENÍ

1.   Glosář

Tabulka 1-1

Zkratky a definice

| Zkratka/výraz | Definice |
| --- | --- |
| Certifikační orgán | Subjekt, který vydává digitální certifikáty. |
| CH | Švýcarská konfederace |
| ETS | Systém obchodování s emisemi |
| EU | Evropská unie |
| IMT | Tým pro řízení incidentů |
| Informační aktivum | Informace, která je cenná pro společnost nebo organizaci. |
| IT | Informační technologie |
| ITIL | Knihovna infrastruktury informačních technologií (Information Technology Infrastructure Library) |
| ITSM | Řízení IT služeb |
| LTS | Technické normy pro propojování |
| Registr | Účetní systém pro povolenky vydané v rámci systému obchodování s emisemi, který sleduje vlastnictví povolenek vedených na elektronických účtech. |
| RFC | Žádost o změnu |
| SIL | Seznam citlivých informací |
| SR | Žádost o službu |
| Wiki | Webová stránka, která umožňuje uživatelům vyměňovat si informace a znalosti přidáváním nebo úpravou obsahu přímo přes webový prohlížeč. |

Zkratka/výraz

Definice

Certifikační orgán

Subjekt, který vydává digitální certifikáty.

CH

Švýcarská konfederace

ETS

Systém obchodování s emisemi

EU

Evropská unie

IMT

Tým pro řízení incidentů

Informační aktivum

Informace, která je cenná pro společnost nebo organizaci.

IT

Informační technologie

ITIL

Knihovna infrastruktury informačních technologií (Information Technology Infrastructure Library)

ITSM

Řízení IT služeb

LTS

Technické normy pro propojování

Registr

Účetní systém pro povolenky vydané v rámci systému obchodování s emisemi, který sleduje vlastnictví povolenek vedených na elektronických účtech.

RFC

Žádost o změnu

SIL

Seznam citlivých informací

SR

Žádost o službu

Wiki

Webová stránka, která umožňuje uživatelům vyměňovat si informace a znalosti přidáváním nebo úpravou obsahu přímo přes webový prohlížeč.

2.   Úvod

Dohoda mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o propojení jejich systémů obchodování s emisemi skleníkových plynů ze dne 23. listopadu 2017 (dále jen „dohoda“) stanoví vzájemné uznávání povolenek na emise, které mohou být použity k zajištění souladu v rámci systému obchodování s emisemi Evropské unie (dále jen „unijní ETS“) nebo v rámci systému obchodování s emisemi Švýcarska (dále jen „švýcarský ETS“). S cílem zprovoznit propojení mezi unijním ETS a švýcarským ETS se zřídí přímé propojení mezi protokolem transakcí Evropské unie (EUTL) registru Unie a švýcarským doplňkovým protokolem transakcí (SSTL) švýcarského registru, které umožní převádět mezi registry povolenky na emise vydané v rámci obou ETS (čl. 3 odst. 2 dohody). Aby bylo možné zprovoznit propojení mezi unijním ETS a švýcarským ETS, zavede se do května 2020, nebo co nejdříve po tomto datu, prozatímní řešení. Strany spolupracují na tom, aby prozatímní řešení co nejdříve nahradily trvalým propojením registrů (příloha II dohody).

Podle čl. 3 odst. 6 dohody správce švýcarského registru a ústřední správce Unie určí společné provozní postupy týkající se technických nebo jiných záležitostí nezbytných pro fungování propojení a zohlední priority vnitrostátních právních předpisů. Společné provozní postupy vypracované správci nabývají účinnosti poté, co byly přijaty rozhodnutím smíšeného výboru.

Společné provozní postupy zaznamenané v tomto dokumentu přijme smíšený výbor svým rozhodnutím č. 1/2020. V souladu s tímto rozhodnutím požádá smíšený výbor správce švýcarského registru a ústředního správce Unie, aby vypracovali další technické pokyny ke zprovoznění propojení a aby zajistili jejich průběžné přizpůsobování technickému pokroku a novým požadavkům týkajícím se bezpečnosti a zabezpečení propojení a jeho účelného a efektivního fungování.

2.1.   Oblast působnosti

Tento dokument vyjadřuje společné ujednání stran dohody, pokud jde o vytvoření procedurálních základů propojení mezi registry unijního ETS a švýcarského ETS. Přestože nastiňuje celkové procedurální náležitosti z hlediska fungování, budou nutné i některé další technické pokyny, aby bylo možné propojení zprovoznit.

Ke správnému fungování bude propojení vyžadovat technické specifikace, aby bylo možné ho dále provozovat. Podle čl. 3 odst. 7 dohody jsou tyto záležitosti podrobně popsány v dokumentu obsahujícím technické normy pro propojování, který má být přijat samostatným rozhodnutím smíšeného výboru.

Cílem společných provozních postupů je zajistit, aby byly IT služby související s provozem propojení mezi registry unijního ETS a švýcarského ETS poskytovány účelně a efektivně, zejména při plnění žádostí o službu, řešení selhání služby, odstraňování problémů, jakož i při provádění rutinních provozních úkolů podle mezinárodních standardů pro řízení IT služeb.

Pro dohodnuté prozatímní řešení budou potřebné pouze tyto společné provozní postupy, které jsou součástí tohoto dokumentu:

| — | řízení incidentů, |
| --- | --- |

—

řízení incidentů,

| — | řízení problémů, |
| --- | --- |

—

řízení problémů,

| — | plnění žádostí, |
| --- | --- |

—

plnění žádostí,

| — | řízení změn, |
| --- | --- |

—

řízení změn,

| — | řízení vydání, |
| --- | --- |

—

řízení vydání,

| — | řízení bezpečnostních incidentů, |
| --- | --- |

—

řízení bezpečnostních incidentů,

| — | řízení bezpečnosti informací. |
| --- | --- |

—

řízení bezpečnosti informací.

Při pozdějším zprovoznění trvalého propojení registrů musí být společné provozní postupy v případě potřeby upraveny a doplněny.

2.2.   Určení

Tyto společné provozní postupy jsou určeny pro podpůrné týmy unijního a švýcarského registru.

3.   Přístup a standardy

Pro všechny společné provozní postupy platí tato zásada:

| — | EU a Švýcarsko se dohodly na definici společných provozních postupů podle ITIL (Knihovna infrastruktury informačních technologií, verze 3). Použity jsou postupy podle tohoto standardu, které jsou upraveny podle konkrétních potřeb souvisejících s prozatímním řešením; |
| --- | --- |

—

EU a Švýcarsko se dohodly na definici společných provozních postupů podle ITIL (Knihovna infrastruktury informačních technologií, verze 3). Použity jsou postupy podle tohoto standardu, které jsou upraveny podle konkrétních potřeb souvisejících s prozatímním řešením;

| — | komunikace a koordinace potřebná pro zpracování společných provozních postupů mezi stranami probíhá přes centra podpory registrů Švýcarska a EU. Úkoly se přidělují vždy v rámci jedné strany; |
| --- | --- |

—

komunikace a koordinace potřebná pro zpracování společných provozních postupů mezi stranami probíhá přes centra podpory registrů Švýcarska a EU. Úkoly se přidělují vždy v rámci jedné strany;

| — | jestliže nedojde k dohodě, jak mají být společné provozní postupy zpracovány, bude to analyzováno a řešeno oběma centry podpory. Není-li možné dosáhnout dohody, nalezení společného řešení bude předáno na vyšší úroveň;







  Úrovně eskalace | EU | CH |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. úroveň | Unijní centrum podpory | Švýcarské centrum podpory |
| 2. úroveň | Unijní provozní manažer | Švýcarský manažer pro aplikace registru |
| 3. úroveň | Smíšený výbor (který může tuto odpovědnost delegovat podle čl. 12 odst. 5 dohody) |
| 4. úroveň | Smíšený výbor, pokud je delegováno na 3. úrovni |

—

jestliže nedojde k dohodě, jak mají být společné provozní postupy zpracovány, bude to analyzováno a řešeno oběma centry podpory. Není-li možné dosáhnout dohody, nalezení společného řešení bude předáno na vyšší úroveň;

Úrovně eskalace

EU

CH

1. úroveň

Unijní centrum podpory

Švýcarské centrum podpory

2. úroveň

Unijní provozní manažer

Švýcarský manažer pro aplikace registru

3. úroveň

Smíšený výbor (který může tuto odpovědnost delegovat podle čl. 12 odst. 5 dohody)

4. úroveň

Smíšený výbor, pokud je delegováno na 3. úrovni

;

| — | každá strana může určit postupy pro provoz svého vlastního registračního systému, přičemž zohlední požadavky a rozhraní související s těmito společnými provozními postupy; |
| --- | --- |

—

každá strana může určit postupy pro provoz svého vlastního registračního systému, přičemž zohlední požadavky a rozhraní související s těmito společnými provozními postupy;

| — | na podporu společných provozních postupů se používá nástroj pro řízení IT služeb (ITSM), zejména řízení incidentů, řízení problémů a plnění žádostí, a komunikace mezi oběma stranami; |
| --- | --- |

—

na podporu společných provozních postupů se používá nástroj pro řízení IT služeb (ITSM), zejména řízení incidentů, řízení problémů a plnění žádostí, a komunikace mezi oběma stranami;

| — | kromě toho je přípustná výměna informací prostřednictvím elektronické pošty; |
| --- | --- |

—

kromě toho je přípustná výměna informací prostřednictvím elektronické pošty;

| — | obě strany zajistí, aby byly splněny požadavky na bezpečnost informací v souladu s pokyny pro nakládání s informacemi. |
| --- | --- |

—

obě strany zajistí, aby byly splněny požadavky na bezpečnost informací v souladu s pokyny pro nakládání s informacemi.

4.   Řízení incidentů

Cílem procesu řízení incidentů je vrátit IT služby po incidentu na běžnou úroveň služeb co možná nejrychleji a s minimálním narušením provozu.

Při řízení incidentů je také třeba vést záznam o incidentech pro účely vykazování a tento proces by měl být integrován s jinými procesy, aby bylo možné jej průběžně zdokonalovat.

Z celkového pohledu zahrnuje řízení incidentů tyto činnosti:

| — | zjištění a záznam incidentu, |
| --- | --- |

—

zjištění a záznam incidentu,

| — | klasifikaci a počáteční podporu, |
| --- | --- |

—

klasifikaci a počáteční podporu,

| — | šetření a diagnostiku, |
| --- | --- |

—

šetření a diagnostiku,

| — | vyřešení a obnovu, |
| --- | --- |

—

vyřešení a obnovu,

| — | uzavření incidentu. |
| --- | --- |

—

uzavření incidentu.

Po celou dobu trvání incidentu je proces řízení incidentu odpovědný za trvalé zapojení odpovědných osob, monitorování, sledování a komunikaci.

4.1.   Zjištění a záznam incidentu

Incident může zjistit podpůrná skupina, automatizované monitorovací nástroje nebo techničtí pracovníci vykonávající rutinní dozor.

Incident musí být po zjištění zaznamenán a musí mu být přiřazen jedinečný identifikátor umožňující jeho správné sledování a monitorování. Jedinečný identifikátor incidentu je identifikátor, který mu ve společném tiketovacím systému přiřadí centrum podpory té strany (EU nebo Švýcarsko), která incident zjistila, přičemž tento identifikátor musí být použit při každé komunikaci související s tímto incidentem.

U všech incidentů by kontaktním místem mělo být centrum podpory té strany, která tiket zaregistrovala.

4.2.   Klasifikace a počáteční podpora

Cílem klasifikace incidentu je zjistit a určit, jaký systém a/nebo služba jsou incidentem postiženy a v jakém rozsahu. Aby byla klasifikace účinná, měla by vysledovat incident ke správnému zdroji hned napoprvé, aby se urychlilo jeho vyřešení.

Ve fázi klasifikace je třeba incident kategorizovat a určit jeho prioritu podle jeho dopadu a naléhavosti, aby mohl být řešen podle příslušného časového rámce pro danou prioritu.

Pokud má incident potenciální dopad na důvěrnost nebo integritu citlivých údajů a/nebo má dopad na dostupnost systému, je třeba tento incident označit také za bezpečnostní incident a poté jej řídit podle procesu uvedeného v kapitole „Řízení bezpečnostních incidentů“ tohoto dokumentu.

Centrum podpory, které tiket zaregistrovalo, by mělo pokud možno provést první diagnostiku. Centrum podpory přitom zjistí, zda je incident známou chybou. V kladném případě je již způsob řešení nebo dočasná oprava známá a zadokumentovaná.

Jestliže centrum podpory incident úspěšně vyřeší, potom jej v tomto okamžiku uzavře, neboť primární účel řízení incidentů byl splněn (a to rychlá obnova služby pro konečného uživatele). V opačném případě centrum podpory předá incident na vyšší úroveň příslušné řešitelské skupině k dalšímu šetření a diagnostice.

4.3.   Šetření a diagnostika

Šetření a diagnostika incidentů se používá, když incident nedokáže vyřešit centrum podpory v rámci první diagnostiky, a proto jej předá na vyšší úroveň. Eskalace incidentů je součástí procesu šetření a diagnostiky.

Běžnou praxí ve fázi šetření a diagnostiky je pokus o zopakování incidentu za řízených podmínek. Při šetření a diagnostice incidentů je důležité zjistit správné pořadí událostí, které k incidentu vedly.

Eskalace je uznání toho, že incident nemůže být vyřešen na aktuální úrovni podpory a musí být předán podpůrné skupině vyšší úrovně nebo druhé straně. Eskalace může probíhat dvěma způsoby: horizontálně (funkčně) nebo vertikálně (hierarchicky).

Centrum podpory, které incident zaznamenalo a spustilo jeho řešení, je odpovědné za předání incidentu příslušnému zdroji a za sledování celkového stavu a přiřazení incidentu.

Strana, jíž byl incident přiřazen, je odpovědná za zajištění včasného provedení požadovaných opatření a za poskytnutí zpětné vazby svému vlastnímu centru podpory.

4.4.   Vyřešení a obnova

Jakmile je incident zcela prozkoumán, dochází k jeho vyřešení a obnově. Nalezení řešení incidentu znamená, že byl zjištěn způsob nápravy problému. Provedení řešení je obnovovací fáze.

Jakmile příslušné zdroje selhání služby vyřeší, je incident předán zpět do příslušného centra podpory, které jej zaregistrovalo, a toto centrum podpory u iniciátora incidentu potvrdí, že chyba byla opravena a že incident lze uzavřít. Zjištění ze zpracování incidentu je třeba zaznamenat pro budoucí použití.

Obnovu mohou provést pracovníci IT podpory nebo je možné předat konečnému uživateli pokyny, jak má postupovat.

4.5.   Uzavření incidentu

Uzavření je posledním krokem v procesu řízení incidentů a probíhá krátce po vyřešení incidentu.

Ze seznamu činností, které musí být v průběhu fáze uzavření incidentu provedeny, je třeba zdůraznit tyto:

| — | ověření počáteční kategorizace, která byla incidentu přiřazena, |
| --- | --- |

—

ověření počáteční kategorizace, která byla incidentu přiřazena,

| — | správné zachycení všech informací souvisejících s incidentem, |
| --- | --- |

—

správné zachycení všech informací souvisejících s incidentem,

| — | řádnou dokumentaci incidentu a aktualizaci znalostní báze, |
| --- | --- |

—

řádnou dokumentaci incidentu a aktualizaci znalostní báze,

| — | adekvátní komunikaci s každým účastníkem, který byl incidentem přímo nebo nepřímo postižen. |
| --- | --- |

—

adekvátní komunikaci s každým účastníkem, který byl incidentem přímo nebo nepřímo postižen.

Incident je formálně uzavřen, jakmile centrum podpory provede fázi uzavření a oznámí to druhé straně.

Jakmile je incident uzavřen, znovu se neotevírá. Jestliže se incident v krátké době vyskytne znovu, původní incident se znovu neotevírá, ale je třeba zaregistrovat nový incident.

Jestliže incident sledují centra podpory EU i Švýcarska, je konečné uzavření povinností toho centra podpory, které tiket zaregistrovalo.

5.   Řízení problémů

Tento postup je třeba použít při každém zjištění problému, a spouští se jím proces řízení problémů. Řízení problémů se zaměřuje na zvýšení kvality a snížení množství vzniklých incidentů. Problém může být příčinou jednoho nebo několika incidentů. Při ohlášení incidentu je cílem řízení incidentů obnovit službu co možná nejrychleji, což může zahrnovat dočasnou opravu. Když vznikne problém, je cílem prošetřit základní příčinu tohoto problému, aby bylo možné určit, jaká změna zajistí, aby se tento problém a s ním spojené incidenty již nevyskytly.

5.1.   Identifikace a záznam problému

Podle toho, která strana iniciovala tiket, bude kontaktním místem pro záležitosti spojené s problémem buď unijní centrum podpory, nebo švýcarské centrum podpory.

Jedinečný identifikátor problému je identifikátor, který mu přiřadí řízení IT služeb (ITSM). Musí být používán při každé komunikaci týkající se tohoto problému.

Problém může být spuštěn incidentem nebo může být otevřen samostatně za účelem odstranění nedostatků zjištěných v jakémkoli okamžiku v systému.

5.2.   Stanovení priority problému

Problémy mohou být kategorizovány podle své závažnosti a priority stejně jako incidenty, aby bylo usnadněno jejich sledování, přičemž se zohlední dopad s nimi souvisejících incidentů a četnost jejich výskytu.

5.3.   Šetření a diagnostika problémů

Problém může nadnést každá strana, přičemž centrum podpory iniciující strany je odpovědné za zaregistrování problému, jeho přiřazení příslušnému zdroji a sledování jeho celkového stavu.

Řešitelská skupina, jíž byl problém předán, je odpovědná za včasné řešení problému a komunikaci s centrem podpory.

Obě strany jsou na požádání odpovědné za zajištění provedení přiřazených činností a poskytnutí zpětné vazby svému vlastnímu centru podpory.

5.4.   Vyřešení

Řešitelská skupina, jíž byl problém přiřazen, je odpovědná za vyřešení problému a poskytnutí příslušných informací svému vlastnímu centru podpory.

Zjištění ze zpracování problému je třeba zaznamenat pro budoucí použití.

5.5.   Uzavření problému

Problém je formálně uzavřen, jakmile je vyřešen provedením změny. Fázi uzavření problému provede centrum podpory, které tento problém zaregistrovalo a informovalo centrum podpory druhé strany.

6.   Plnění žádostí

Proces plnění žádosti je komplexní řízení žádosti o novou nebo stávající službu od okamžiku jejího zaregistrování a schválení až do uzavření. Žádosti o službu jsou obvyklé drobné, předem definované, opakovatelné, časté, předem schválené a procedurální požadavky.

Níže jsou načrtnuty hlavní kroky, podle nichž je třeba postupovat:

6.1.   Iniciování žádosti

Informace o žádosti o službu se předá unijnímu centru podpory nebo švýcarskému centru podpory e-mailem, telefonicky nebo prostřednictvím nástroje pro řízení IT služeb (ITSM) nebo jakéhokoli jiného komunikačního kanálu.

6.2.   Registrování a analýza žádosti

Kontaktním místem pro všechny žádosti o službu by mělo být unijní nebo švýcarské centrum podpory podle toho, která strana žádost o službu podala. Toto centrum podpory bude odpovědné za řádné zaregistrování a analýzu žádosti o službu.

6.3.   Schválení žádosti

Agent centra podpory strany, která žádost o službu podala, zkontroluje, zda je potřebné schválení druhé strany, a v kladném případě si je vyžádá. Jestliže žádost o službu není schválena, centrum podpory tiket aktualizuje a uzavře jej.

6.4.   Plnění žádosti

Tento krok má na starosti účelné a efektivní zpracování žádostí o službu. Je třeba rozlišovat mezi těmito případy:

| — | plnění žádosti o službu se týká pouze jedné strany. V tomto případě vydá tato strana pracovní příkazy a koordinuje provedení; |
| --- | --- |

—

plnění žádosti o službu se týká pouze jedné strany. V tomto případě vydá tato strana pracovní příkazy a koordinuje provedení;

| — | provedení žádosti o službu se týká EU i Švýcarska. V tomto případě centra podpory vydávají pracovní příkazy ve své oblasti odpovědnosti. Zpracování plnění žádosti o službu je koordinováno mezi oběma centry podpory. Celkovou odpovědnost nese centrum podpory, které žádost o službu obdrželo a iniciovalo. |
| --- | --- |

—

provedení žádosti o službu se týká EU i Švýcarska. V tomto případě centra podpory vydávají pracovní příkazy ve své oblasti odpovědnosti. Zpracování plnění žádosti o službu je koordinováno mezi oběma centry podpory. Celkovou odpovědnost nese centrum podpory, které žádost o službu obdrželo a iniciovalo.

Když je žádost o službu splněna, musí být nastavena do stavu Vyřešeno.

6.5.   Eskalace žádosti

Centrum podpory může v případě potřeby předat nevyřízenou žádost o službu příslušnému zdroji (třetí straně).

Předává se příslušným třetím stranám, tj. unijní centrum podpory bude muset postupovat přes švýcarské centrum podpory, pokud má být žádost předána švýcarské třetí straně, a naopak.

Třetí strana, jíž byla žádost o službu předána, je odpovědná za včasné vyřízení žádosti o službu a komunikaci s centrem podpory, které žádost o službu předalo.

Centrum podpory, které žádost o službu zaregistrovalo, je odpovědné za sledování celkového stavu a přiřazení žádosti o službu.

6.6.   Kontrola splnění žádosti

Odpovědné centrum podpory předloží záznam o žádosti o službu před uzavřením k závěrečné kontrole kvality. Cílem je zajistit, aby byla žádost o službu opravdu zpracována a aby byly dodány všechny informace potřebné k popisu životního cyklu žádosti s dostatečnými podrobnostmi. Kromě toho je třeba zaznamenat zjištění ze zpracování žádosti pro budoucí použití.

6.7.   Uzavření žádosti

Jestliže se strany, jimž byla žádost o službu přiřazena, dohodnou, že žádost byla splněna, a žadatel považuje případ za vyřešený, nastaví se stav „Uzavřeno“.

Žádost o službu je formálně uzavřena, jakmile centrum podpory, které tuto žádost o službu zaregistrovalo, provede uzavírací fázi žádosti a informuje centrum podpory druhé strany.

7.   Řízení změn

Cílem je zajistit, aby byly používány standardizované metody a postupy za účelem efektivního a rychlého zpracování všech změn v řízení IT infrastruktury, aby se tak minimalizoval počet případných souvisejících incidentů a jejich dopad na službu. Změny IT infrastruktury mohou vznikat v reakci na problémy nebo externě vznesené požadavky, např. legislativní změny, případně aktivně za účelem zlepšení efektivity a účelnosti nebo za účelem umožnění obchodních iniciativ či jejich zohlednění.

Proces řízení změn zahrnuje různé kroky, které zachycují každou podrobnost o žádosti o změnu pro účely budoucího dohledání. Tyto procesy zajišťují, aby byla změna před provedením validována a otestována. Úspěšné provedení má na starosti proces řízení vydání.

7.1.   Žádost o změnu

Žádost o změnu (RFC) se předá týmu pro řízení změn k validaci a schválení. Kontaktním místem pro všechny žádosti o změnu by mělo být unijní nebo švýcarské centrum podpory podle toho, která strana žádost podala. Toto centrum podpory bude odpovědné za řádné zaregistrování a analýzu žádosti.

Žádosti o změnu mohou vznikat z důvodu:

| — | incidentu, který změnu způsobí, |
| --- | --- |

—

incidentu, který změnu způsobí,

| — | stávajícího problému, v jehož důsledku ke změně dojde, |
| --- | --- |

—

stávajícího problému, v jehož důsledku ke změně dojde,

| — | požadavku na novou změnu vzneseného konečným uživatelem, |
| --- | --- |

—

požadavku na novou změnu vzneseného konečným uživatelem,

| — | změny v důsledku probíhající údržby, |
| --- | --- |

—

změny v důsledku probíhající údržby,

| — | změny právních předpisů. |
| --- | --- |

—

změny právních předpisů.

7.2.   Hodnocení a plánování změn

V této fázi se provádí hodnocení změn a činností plánování. Zahrnuje stanovení priorit a plánování činností za účelem minimalizace rizik a dopadu.

Jestliže se provádění žádosti o změnu týká EU i Švýcarska, strana, která žádost o změnu zaregistrovala, ověří hodnocení a plánování změny u druhé strany.

7.3.   Schválení změny

Každou zaregistrovanou žádost o změnu je třeba schválit na příslušné úrovni eskalace.

7.4.   Provedení změny

K provedení změny dochází formou procesu řízení vydání. Týmy obou stran pro řízení vydání postupují podle svých vlastních procesů, které zahrnují plánování a testování. Po dokončení provedení dochází ke kontrole změny. Aby bylo zajištěno, že vše proběhlo podle plánu, je stávající proces řízení změn průběžně kontrolován a v případě potřeby aktualizován.

8.   Řízení vydání

Vydání představuje jednu nebo několik změn IT služby shromážděných v plánu vydání, které musí být povoleny, připraveny, vytvořeny, otestovány a zavedeny společně. Vydání může představovat opravu chyby, změnu hardwaru nebo jiných komponentů, změny softwaru, upgrady verzí aplikací, změny dokumentace a/nebo procesů. Obsah každého vydání se řídí, testuje a zavádí jako jedna entita.

Cílem řízení vydání je naplánovat, vytvořit, otestovat, validovat a zajistit možnost poskytování navržených služeb, které budou plnit požadavky účastníků a uskutečňovat zamýšlené cíle. V průběhu koordinace návrhu budou definována a zadokumentována kritéria přijatelnosti pro všechny změny služby, která budou předána týmům pro řízení vydání.

Vydání obvykle sestává z několika oprav problémů a vylepšení služby. Obsahuje požadovaný nový nebo změněný software a veškerý nový nebo změněný hardware potřebný k provedení schválených změn.

8.1.   Plánování vydání

Prvním krokem procesu je přiřazení schválených změn do balíčků vydání a definování rozsahu a obsahu vydání. Na základě těchto informací se v dílčím procesu plánování vydání vypracuje harmonogram vytvoření, otestování a zavedení vydání.

Při plánování je třeba definovat:

| — | rozsah a obsah vydání, |
| --- | --- |

—

rozsah a obsah vydání,

| — | posouzení rizika a rizikový profil vydání, |
| --- | --- |

—

posouzení rizika a rizikový profil vydání,

| — | zákazníka/uživatele, jichž se vydání dotkne, |
| --- | --- |

—

zákazníka/uživatele, jichž se vydání dotkne,

| — | tým odpovědný za vydání, |
| --- | --- |

—

tým odpovědný za vydání,

| — | strategii dodání a zavedení, |
| --- | --- |

—

strategii dodání a zavedení,

| — | zdroje pro dodání a zavedení. |
| --- | --- |

—

zdroje pro dodání a zavedení.

Obě strany se vzájemně informují o plánování svých vydání a oknech pro údržbu. Jestliže se vydání týká EU i Švýcarska, obě strany koordinují plánování a určují společné okno pro údržbu.

8.2.   Vytvoření a otestování balíčku vydání

V kroku vytváření a testování v procesu řízení vydání se stanoví způsob provedení vydání nebo balíčku vydání a údržby řízených prostředí před změnou produkce a dále proběhne otestování všech změn ve všech vydaných prostředích.

Jestliže se vydání týká EU i Švýcarska, obě strany koordinují plány dodání a testování. Zahrnuje to tyto aspekty:

| — | jak a kdy budou dodány jednotky vydání a komponenty služby, |
| --- | --- |

—

jak a kdy budou dodány jednotky vydání a komponenty služby,

| — | jaké jsou obvyklé doby realizace, co se stane, pokud dojde ke zpoždění, |
| --- | --- |

—

jaké jsou obvyklé doby realizace, co se stane, pokud dojde ke zpoždění,

| — | jak sledovat postup dodání a získat konfirmaci, |
| --- | --- |

—

jak sledovat postup dodání a získat konfirmaci,

| — | měřítka monitorování a stanovení úspěšného zavedení vydání, |
| --- | --- |

—

měřítka monitorování a stanovení úspěšného zavedení vydání,

| — | společné testovací případy pro příslušné funkce a změny. |
| --- | --- |

—

společné testovací případy pro příslušné funkce a změny.

Na konci tohoto dílčího procesu jsou všechny potřebné komponenty vydání připraveny pro vstup do fáze skutečného provozu.

8.3.   Příprava na zprovoznění

Přípravný dílčí proces zajišťuje, aby byly správně definovány komunikační plány a aby byla připravena oznámení pro rozeslání všem dotčeným účastníkům a konečným uživatelům a dále aby bylo vydání integrováno do procesu řízení změn, aby bylo zajištěno, že všechny změny budou provedeny kontrolovaně a budou schváleny potřebnými fóry.

Jestliže se vydání týká EU i Švýcarska, obě strany koordinují tyto činnosti:

| — | záznam žádosti o změnu pro účely naplánování a přípravy zavedení do produkčního prostředí, |
| --- | --- |

—

záznam žádosti o změnu pro účely naplánování a přípravy zavedení do produkčního prostředí,

| — | vytvoření prováděcího plánu, |
| --- | --- |

—

vytvoření prováděcího plánu,

| — | způsob návratu, aby v případě, že zavedení selže, mohl být navrácen předchozí stav, |
| --- | --- |

—

způsob návratu, aby v případě, že zavedení selže, mohl být navrácen předchozí stav,

| — | sdělení zaslaná všem potřebným stranám, |
| --- | --- |

—

sdělení zaslaná všem potřebným stranám,

| — | žádost o schválení implementace vydání z příslušné úrovně eskalace. |
| --- | --- |

—

žádost o schválení implementace vydání z příslušné úrovně eskalace.

8.4.   Návrat do původního stavu

V případě, že zprovoznění selže nebo se při testování ukáže, že zprovoznění nebylo úspěšné nebo nesplnilo dohodnutá kritéria přijatelnosti/kvality, týmy obou stran pro řízení vydání musí vrátit systém do předchozího stavu. Bude třeba informovat všechny potřebné účastníky, včetně dotčených/cílových konečných uživatelů. Až do schválení může být proces znovu spuštěn v kterékoli z předchozích fází.

8.5.   Kontrola a uzavření vydání

Při kontrole zprovoznění je třeba provést tyto činnosti:

| — | získat zpětnou vazbu o spokojenosti zákazníka/uživatele s dodáním a zprovozněním služby (shromáždit zpětnou vazbu a zohlednit ji při průběžném zdokonalování služby), |
| --- | --- |

—

získat zpětnou vazbu o spokojenosti zákazníka/uživatele s dodáním a zprovozněním služby (shromáždit zpětnou vazbu a zohlednit ji při průběžném zdokonalování služby),

| — | zrevidovat všechna kritéria kvality, která nebyla splněna, |
| --- | --- |

—

zrevidovat všechna kritéria kvality, která nebyla splněna,

| — | zkontrolovat, zda jsou kompletní všechny úkony, potřebné opravy a změny, |
| --- | --- |

—

zkontrolovat, zda jsou kompletní všechny úkony, potřebné opravy a změny,

| — | zajistit, že po dokončení zavádění nezůstaly nevyřešeny žádné problémy s funkčností, zdroji, kapacitou nebo výkonem, |
| --- | --- |

—

zajistit, že po dokončení zavádění nezůstaly nevyřešeny žádné problémy s funkčností, zdroji, kapacitou nebo výkonem,

| — | zkontrolovat, zda jsou zdokumentovány a akceptovány zákazníkem, konečnými uživateli, provozní podporou a dalšími dotčenými stranami všechny problémy, známé chyby a dočasné opravy, |
| --- | --- |

—

zkontrolovat, zda jsou zdokumentovány a akceptovány zákazníkem, konečnými uživateli, provozní podporou a dalšími dotčenými stranami všechny problémy, známé chyby a dočasné opravy,

| — | monitorovat incidenty a problémy způsobené zavedením (poskytnout podporu provozním týmům v rané fázi, pokud vydání způsobilo nárůst objemu práce), |
| --- | --- |

—

monitorovat incidenty a problémy způsobené zavedením (poskytnout podporu provozním týmům v rané fázi, pokud vydání způsobilo nárůst objemu práce),

| — | aktualizovat podkladovou dokumentaci (tj. technické informační dokumenty), |
| --- | --- |

—

aktualizovat podkladovou dokumentaci (tj. technické informační dokumenty),

| — | formálně předat zavedené vydání do provozu, |
| --- | --- |

—

formálně předat zavedené vydání do provozu,

| — | zdokumentovat získané poznatky, |
| --- | --- |

—

zdokumentovat získané poznatky,

| — | shromáždit od realizačních týmů souhrnnou dokumentaci vydání, |
| --- | --- |

—

shromáždit od realizačních týmů souhrnnou dokumentaci vydání,

| — | formálně uzavřít vydání po ověření záznamu o žádosti o změnu. |
| --- | --- |

—

formálně uzavřít vydání po ověření záznamu o žádosti o změnu.

9.   Řízení bezpečnostních incidentů

Řízení bezpečnostních incidentů je proces řešení bezpečnostních incidentů, aby mohli být potenciálně dotčení účastníci informováni o incidentu; hodnocení incidentu a stanovení jeho priority a reakce na incident za účelem vyřešení skutečného nebo potenciálního narušení důvěrnosti, dostupnosti či integrity citlivých informací či podezření na takové narušení důvěrnosti, dostupnosti či integrity.

9.1.   Kategorizace incidentů v oblasti bezpečnosti informací

Všechny incidenty s dopadem na propojení mezi unijním registrem a švýcarským registrem se analyzují za účelem zjištění, zda nedošlo k narušení důvěrnosti, integrity nebo dostupnosti jakýchkoli citlivých informací zaznamenaných v seznamu citlivých informací (SIL).

V kladném případě se incident charakterizuje jako incident v oblasti bezpečnosti informací, neprodleně se zaregistruje do nástroje řízení IT služeb (ITSM) a jako takový se řídí.

9.2.   Řešení incidentů v oblasti bezpečnosti informací

Za bezpečnostní incidenty je odpovědná 3. úroveň eskalace a řešením incidentů bude pověřen specializovaný tým pro řízení incidentů (IMT).

Tým IMT odpovídá za:

| — | provedení první analýzy, kategorizaci a stanovení závažnosti incidentu, |
| --- | --- |

—

provedení první analýzy, kategorizaci a stanovení závažnosti incidentu,

| — | koordinaci činností mezi všemi účastníky včetně úplné dokumentace analýzy incidentu, rozhodnutí přijatých za účelem vyřešení incidentu a jakýchkoli možných zjištěných slabých stránek, |
| --- | --- |

—

koordinaci činností mezi všemi účastníky včetně úplné dokumentace analýzy incidentu, rozhodnutí přijatých za účelem vyřešení incidentu a jakýchkoli možných zjištěných slabých stránek,

| — | v závislosti na závažnosti bezpečnostního incidentu včasné předání na příslušnou úroveň pro informaci a/nebo k rozhodnutí. |
| --- | --- |

—

v závislosti na závažnosti bezpečnostního incidentu včasné předání na příslušnou úroveň pro informaci a/nebo k rozhodnutí.

V procesu řízení bezpečnosti informací se všechny informace o incidentech klasifikují na nejvyšší úrovni citlivosti informací, v každém případě však nejméně jako ETS CITLIVÉ.

V případě probíhajícího šetření a/nebo výskytu slabé stránky, která by mohla být zneužita, se informace klasifikují jako ETS KRITICKÉ, dokud nebude zjednána náprava.

9.3.   Identifikace bezpečnostních incidentů

Podle druhu bezpečnostní události určí pracovník pro bezpečnost informací příslušné organizace, které mají být zapojeny a budou zařazeny do týmu IMT.

9.4.   Analýza bezpečnostních incidentů

Při zkoumání incidentu je tým IMT ve spojení se všemi zapojenými organizacemi a podle potřeby s příslušnými členy jejich týmů. V průběhu analýzy se určí rozsah ztráty důvěrnosti, integrity nebo dostupnosti aktiv a vyhodnotí se důsledky pro všechny postižené organizace. Dále se definují počáteční a následná opatření pro vyřešení incidentu a řízení jeho dopadu, včetně dopadu těchto opatření na zdroje.

9.5.   Posouzení závažnosti bezpečnostního incidentu, eskalace a podávání zpráv

Tým IMT posoudí závažnost každého nového bezpečnostního incidentu po jeho charakterizaci jako bezpečnostního incidentu a neprodleně zahájí potřebná opatření podle závažnosti incidentu.

9.6.   Podávání zpráv o reakcích v oblasti bezpečnosti

Tým IMT uvede informace o omezení důsledků incidentu a výsledcích obnovy do zprávy o reakci na bezpečnostní incident. Tato zpráva se předává na 3. úroveň eskalace pomocí bezpečné elektronické pošty nebo jiných vzájemně akceptovaných prostředků bezpečné komunikace.

Odpovědná strana zkontroluje omezení důsledků incidentu a výsledky obnovy a:

| — | opět připojí registr v případě, že byl předtím odpojen, |
| --- | --- |

—

opět připojí registr v případě, že byl předtím odpojen,

| — | zajistí komunikaci o incidentu s týmy, které se starají o registr, |
| --- | --- |

—

zajistí komunikaci o incidentu s týmy, které se starají o registr,

| — | uzavře incident. |
| --- | --- |

—

uzavře incident.

Tým IMT by měl ve zprávě o incidentu v oblasti bezpečnosti informací zabezpečeným způsobem uvést příslušné podrobnosti, aby byl zajištěn konzistentní záznam a komunikace a aby bylo možné přijmout rychlá a vhodná opatření za účelem omezení důsledků incidentu. Po dokončení tým IMT předloží v příslušné lhůtě závěrečnou zprávou o incidentu v oblasti bezpečnosti informací.

9.7.   Monitorování, budování kapacit a průběžné zdokonalování

Tým IMT předává zprávy o všech bezpečnostních incidentech na 3. úroveň eskalace. Zprávy budou na této úrovni eskalace použity k určení:

| — | slabých míst v kontrolách bezpečnosti a/nebo provozu, které je třeba posílit, |
| --- | --- |

—

slabých míst v kontrolách bezpečnosti a/nebo provozu, které je třeba posílit,

| — | případné potřeby zdokonalit tento postup, aby se zlepšila účinnost při reagování na incidenty; |
| --- | --- |

—

případné potřeby zdokonalit tento postup, aby se zlepšila účinnost při reagování na incidenty;

| — | možnosti školení a budování kapacit za účelem dalšího posílení odolnosti systémů registrů v oblasti bezpečnosti informací, snížení rizika budoucích incidentů a minimalizace jejich dopadu. |
| --- | --- |

—

možnosti školení a budování kapacit za účelem dalšího posílení odolnosti systémů registrů v oblasti bezpečnosti informací, snížení rizika budoucích incidentů a minimalizace jejich dopadu.

10.   Řízení bezpečnosti informací

Cílem řízení bezpečnosti informací je zajistit důvěrnost, integritu a dostupnost utajovaných informací, dat a IT služeb organizace. Vedle technických složek včetně jejich návrhu a testování (viz technické normy pro propojování) jsou pro splnění bezpečnostních požadavků na prozatímní řešení potřebné následující společné provozní postupy.

10.1.   Identifikace citlivých informací

Citlivost informace se posuzuje stanovením, jaký dopad na podnik by mohlo mít narušení bezpečnosti v případě této informace (například finanční ztráty, poškození pověsti, porušení právního předpisu...).

Citlivá informační aktiva se identifikují podle jejich dopadu na propojení.

Úroveň citlivosti těchto informací se posuzuje podle stupnice citlivosti platné pro toto propojení a uvedené v oddílu „Řešení incidentů v oblasti bezpečnosti informací“ tohoto dokumentu.

10.2.   Úrovně citlivosti informačních aktiv

Po identifikaci se informační aktivum klasifikuje podle těchto pravidel:

| — | při identifikaci alespoň jedné VYSOKÉ úrovně u důvěrnosti, integrity nebo dostupnosti je aktivum klasifikováno jako ETS KRITICKÉ, |
| --- | --- |

—

při identifikaci alespoň jedné VYSOKÉ úrovně u důvěrnosti, integrity nebo dostupnosti je aktivum klasifikováno jako ETS KRITICKÉ,

| — | při identifikaci alespoň jedné STŘEDNÍ úrovně u důvěrnosti, integrity nebo dostupnosti je aktivum klasifikováno jako ETS CITLIVÉ, |
| --- | --- |

—

při identifikaci alespoň jedné STŘEDNÍ úrovně u důvěrnosti, integrity nebo dostupnosti je aktivum klasifikováno jako ETS CITLIVÉ,

| — | při identifikaci alespoň jedné NÍZKÉ úrovně u důvěrnosti, integrity nebo dostupnosti je aktivum klasifikováno jako ETS OMEZENÉ. |
| --- | --- |

—

při identifikaci alespoň jedné NÍZKÉ úrovně u důvěrnosti, integrity nebo dostupnosti je aktivum klasifikováno jako ETS OMEZENÉ.

10.3.   Přiřazení vlastníka informačních aktiv

Všechna informační aktiva by měla mít svého přiřazeného vlastníka. Informační aktiva ETS patřící k propojení mezi EUTL a SSTL nebo s ním spojená by měla být uvedena ve společném inventurním soupisu aktiv vedeném oběma stranami. Informační aktiva ETS mimo propojení mezi EUTL a SSTL by měla být uvedena v inventurním soupisu aktiv vedeném příslušnou stranou.

Strany se dohodnou na vlastnictví každého informačního aktiva patřícího k propojení mezi EUTL a SSTL nebo s ním spojeného. Vlastník informačního aktiva je odpovědný za posouzení jeho citlivosti.

Vlastník by měl mít pracovní funkci, která je přiměřená s ohledem na hodnotu přiřazeného aktiva (aktiv). Odpovědnost vlastníka za aktivum (aktiva) a jeho/její povinnost zachovávání potřebné úrovně důvěrnosti, integrity a dostupnosti je třeba dohodnout a formalizovat.

10.4.   Registrace citlivých informací

Všechny citlivé informace se registrují v seznamu citlivých informací (SIL).

V příslušných případech se zohlední a v seznamu citlivých informací zaregistruje agregace citlivých informací, která by mohla vést k vyššímu dopadu, než je dopad jednotlivé informace (např. soubor informací uložených v systémové databázi).

Seznam citlivých informací není statický. Hrozby, zranitelnost, pravděpodobnost nebo důsledky bezpečnostních incidentů souvisejících s informačními aktivy se mohou měnit bez jakéhokoli varovného signálu a do provozu registrů mohou být zaváděna nová aktiva.

Proto je třeba seznam citlivých informací pravidelně kontrolovat a neprodleně do něj registrovat všechny nové informace identifikované jako citlivé.

Seznam citlivých informací obsahuje u každého zápisu alespoň tyto informace:

| — | popis informace, |
| --- | --- |

—

popis informace,

| — | vlastníka informace, |
| --- | --- |

—

vlastníka informace,

| — | úroveň citlivosti, |
| --- | --- |

—

úroveň citlivosti,

| — | označení, zda informace zahrnuje osobní údaje, |
| --- | --- |

—

označení, zda informace zahrnuje osobní údaje,

| — | další informace, jsou-li potřebné. |
| --- | --- |

—

další informace, jsou-li potřebné.

10.5.   Nakládání s citlivými informacemi

Pokud jsou citlivé informace zpracovávány mimo propojení mezi unijním registrem a švýcarským registrem, je třeba s nimi nakládat v souladu s pokyny pro nakládání.

S citlivými informacemi zpracovávanými v rámci propojení mezi unijním registrem a švýcarským registrem se nakládá v souladu s bezpečnostními požadavky stran.

10.6.   Řízení přístupu

Cílem řízení přístupu je udělit oprávněným uživatelům právo používat službu a současně zabránit v přístupu neoprávněným uživatelům. Řízení přístupu se někdy také nazývá „správa práv“ nebo „správa identit“.

Pro prozatímní řešení a jeho provoz potřebují obě strany přístup k těmto komponentům:

| — | Wiki: prostředí pro spolupráci na výměnu společných informací, jako je plánování vydání, |
| --- | --- |

—

Wiki: prostředí pro spolupráci na výměnu společných informací, jako je plánování vydání,

| — | nástroj pro řízení IT služeb (ITSM) pro řízení incidentů a problémů (viz kapitola 3 „Přístup a standardy“), |
| --- | --- |

—

nástroj pro řízení IT služeb (ITSM) pro řízení incidentů a problémů (viz kapitola 3 „Přístup a standardy“),

| — | systém výměny zpráv: každá strana zajistí bezpečný přenosový systém výměny zpráv pro přenos zpráv obsahujících údaje o transakcích. |
| --- | --- |

—

systém výměny zpráv: každá strana zajistí bezpečný přenosový systém výměny zpráv pro přenos zpráv obsahujících údaje o transakcích.

Správce švýcarského registru a ústřední správce Unie zajistí, aby byly přístupy aktuální, a budou fungovat jako kontaktní místa pro své strany pro činnosti v oblasti řízení přístupu. Žádosti o přístup se řeší podle postupů plnění žádostí.

10.7.   Správa certifikátů/klíčů

Každá strana je odpovědná za správu svých vlastních certifikátů/klíčů (generování, registrace, ukládání, instalace, používání, prodloužení, zrušení, zálohování a obnova certifikátů/klíčů). Jak je uvedeno v technických normách pro propojování (LTS), používají se pouze digitální certifikáty vydané certifikačním orgánem, kterému obě strany důvěřují. Nakládání s certifikáty/klíči a jejich ukládání musí být v souladu s ustanoveními uvedenými v pokynech pro nakládání.

Každé zrušení a/nebo prodloužení certifikátů a klíčů bude koordinováno oběma stranami. Probíhá to podle postupů plnění žádostí.

Správce švýcarského registru a ústřední správce Unie si vymění certifikáty/klíče prostřednictvím zabezpečených komunikačních prostředků podle ustanovení stanovených v pokynech pro nakládání.

Každé ověření certifikátů/klíčů jakýmikoli prostředky mezi stranami bude probíhat mimo IP síť.

---

| 25.6.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 226/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 226/16

---

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU ZŘÍZENÉHO DOHODOU MEZI EVROPSKOU UNIÍ A ŠVÝCARSKOU KONFEDERACÍ O PROPOJENÍ JEJICH SYSTÉMŮ OBCHODOVÁNÍ S EMISEMI SKLENÍKOVÝCH PLYNŮ č. 2/2020

ze dne 5. listopadu 2020

o změně příloh I a II dohody a o přijetí technických norem pro propojování [2021/1034]

SMÍŠENÝ VÝBOR,

s ohledem na Dohodu mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o propojení jejich systémů obchodování s emisemi skleníkových plynů (1) (dále jen „dohoda“), a zejména na čl. 3 odst. 7 a čl. 13 odst. 2 této dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutím č. 2/2019 smíšeného výboru ze dne 5. prosince 2019 (2) byly změněny přílohy I a II dohody, čímž byly splněny podmínky pro propojení stanovené v této dohodě. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím č. 2/2019 smíšeného výboru ze dne 5. prosince 2019 (2) byly změněny přílohy I a II dohody, čímž byly splněny podmínky pro propojení stanovené v této dohodě.

| (2) | Po přijetí rozhodnutí č. 2/2019 smíšeného výboru a podle čl. 21 odst. 3 dohody si strany vyměnily své listiny o ratifikaci nebo schválení, neboť došly k závěru, že jsou splněny veškeré podmínky pro propojení stanovené v dohodě. |
| --- | --- |

(2)

Po přijetí rozhodnutí č. 2/2019 smíšeného výboru a podle čl. 21 odst. 3 dohody si strany vyměnily své listiny o ratifikaci nebo schválení, neboť došly k závěru, že jsou splněny veškeré podmínky pro propojení stanovené v dohodě.

| (3) | V souladu s čl. 21 odst. 4 dohody vstoupila dohoda v platnost dne 1. ledna 2020. |
| --- | --- |

(3)

V souladu s čl. 21 odst. 4 dohody vstoupila dohoda v platnost dne 1. ledna 2020.

| (4) | Příloha I dohody by měla být změněna v souladu s čl. 13 odst. 2 dohody, aby byl zajištěn bezproblémový přechod ve správě provozovatelů letadel poprvé přidělených Švýcarsku, přičemž se zohlední pokrok dosažený při zřizování propojení registrů. |
| --- | --- |

(4)

Příloha I dohody by měla být změněna v souladu s čl. 13 odst. 2 dohody, aby byl zajištěn bezproblémový přechod ve správě provozovatelů letadel poprvé přidělených Švýcarsku, přičemž se zohlední pokrok dosažený při zřizování propojení registrů.

| (5) | Aby byl zohledněn poslední vývoj a aby byla zajištěna vyšší úroveň flexibility pro zřízení propojení registrů, jak to vyžaduje dohoda, měla by být příloha II dohody změněna v souladu s čl. 13 odst. 2 dohody, aby bylo umožněno nastavení propojení registrů s větší, ale rovnocennou skupinou technologií. |
| --- | --- |

(5)

Aby byl zohledněn poslední vývoj a aby byla zajištěna vyšší úroveň flexibility pro zřízení propojení registrů, jak to vyžaduje dohoda, měla by být příloha II dohody změněna v souladu s čl. 13 odst. 2 dohody, aby bylo umožněno nastavení propojení registrů s větší, ale rovnocennou skupinou technologií.

| (6) | Podle čl. 3 odst. 7 dohody by správce švýcarského registru a ústřední správce Unie měli vypracovat technické normy pro propojování podle zásad uvedených v příloze II dohody. V technických normách pro propojování by měly být popsány podrobné požadavky na zřízení stabilního a zabezpečeného spojení mezi švýcarským doplňkovým protokolem transakcí (SSTL) a protokolem transakcí Evropské unie (EUTL). Technické normy pro propojování by měly nabýt účinnosti poté, co byly přijaty rozhodnutím smíšeného výboru. |
| --- | --- |

(6)

Podle čl. 3 odst. 7 dohody by správce švýcarského registru a ústřední správce Unie měli vypracovat technické normy pro propojování podle zásad uvedených v příloze II dohody. V technických normách pro propojování by měly být popsány podrobné požadavky na zřízení stabilního a zabezpečeného spojení mezi švýcarským doplňkovým protokolem transakcí (SSTL) a protokolem transakcí Evropské unie (EUTL). Technické normy pro propojování by měly nabýt účinnosti poté, co byly přijaty rozhodnutím smíšeného výboru.

| (7) | V souladu s čl. 13 odst. 1 dohody by se smíšený výbor měl dohodnout na technických pokynech, aby bylo zajištěno řádné provádění dohody včetně zřízení stabilního a zabezpečeného spojení mezi SSTL a EUTL. Technické pokyny mohou být vypracovány pracovní skupinou zřízenou podle čl. 12 odst. 5 dohody. Pracovní skupina by měla zahrnovat alespoň správce švýcarského registru a ústředního správce Unie a měla by smíšenému výboru pomáhat ve výkonu jeho funkcí podle článku 13 dohody. |
| --- | --- |

(7)

V souladu s čl. 13 odst. 1 dohody by se smíšený výbor měl dohodnout na technických pokynech, aby bylo zajištěno řádné provádění dohody včetně zřízení stabilního a zabezpečeného spojení mezi SSTL a EUTL. Technické pokyny mohou být vypracovány pracovní skupinou zřízenou podle čl. 12 odst. 5 dohody. Pracovní skupina by měla zahrnovat alespoň správce švýcarského registru a ústředního správce Unie a měla by smíšenému výboru pomáhat ve výkonu jeho funkcí podle článku 13 dohody.

| (8) | S ohledem na technickou povahu pokynů a nutnost přizpůsobit je dalšímu vývoji by technické pokyny vypracované správcem švýcarského registru a ústředním správcem Unie měly být předloženy smíšenému výboru pro informaci nebo v příslušných případech ke schválení, |
| --- | --- |

(8)

S ohledem na technickou povahu pokynů a nutnost přizpůsobit je dalšímu vývoji by technické pokyny vypracované správcem švýcarského registru a ústředním správcem Unie měly být předloženy smíšenému výboru pro informaci nebo v příslušných případech ke schválení,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

V příloze I části B dohody se druhý odstavec bodu 17 nahrazuje tímto:

„Provozovatelé letadel, kteří jsou Švýcarsku poprvé přiděleni po vstupu této dohody v platnost, jsou spravováni Švýcarskem po 30. dubnu roku přidělení a po zprovoznění prozatímního propojení registrů.“

Článek 2

V příloze II dohody se čtvrtý pododstavec nahrazuje tímto:

„Technické normy pro propojování stanoví, že komunikace mezi SSTL a EUTL spočívá v zabezpečených výměnách vzkazů založených na následujících technologiích (*1) nebo na rovnocenných technologiích:

| — | internetové služby využívající protokol „Simple Object Access Protocol“ (SOAP), |
| --- | --- |

—

internetové služby využívající protokol „Simple Object Access Protocol“ (SOAP),

| — | technické vybavení založené virtuální soukromé sítě (VPN), |
| --- | --- |

—

technické vybavení založené virtuální soukromé sítě (VPN),

| — | XML (rozšiřitelný značkovací jazyk, „Extensible Markup Language“), |
| --- | --- |

—

XML (rozšiřitelný značkovací jazyk, „Extensible Markup Language“),

| — | digitální podpis a |
| --- | --- |

—

digitální podpis a

| — | síťové protokoly pro synchronizaci času. |
| --- | --- |

—

síťové protokoly pro synchronizaci času.

Článek 3

Tímto se přijímají technické normy pro propojování, které tvoří přílohu tohoto rozhodnutí.

Článek 4

Tímto se zřizuje pracovní skupina podle čl. 12 odst. 5 dohody. Pracovní skupina pomáhá smíšenému výboru při zajišťování řádného provádění dohody včetně vypracování technických pokynů pro zavedení technických norem pro propojování.

Pracovní skupina zahrnuje alespoň správce švýcarského registru a ústředního správce Unie.

Článek 5

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 5. listopadu 2020.

Za smíšený výbor

tajemnice pro Evropskou unii

Maja-Alexandra DITTEL

předsedkyně

Beatriz YORDI

tajemnice pro Švýcarsko

Caroline BAUMANN

---

(1)  
  Úř. věst. L 322, 7.12.2017, s. 3.

1

(2)  Rozhodnutí č. 2/2019 smíšeného výboru zřízeného Dohodou mezi Evropskou unií a švýcarskou konfederací o propojení jejich systémů obchodování s emisemi skleníkových plynů ze dne 5. prosince 2019, kterým se mění přílohy I a II Dohody mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o propojení jejich systémů obchodování s emisemi skleníkových plynů (Úř. věst. L 314, 29.9.2020, s. 68).

2

---

PŘÍLOHA

Technické normy pro propojování podle čl. 3 odst. 7 Dohody mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o propojení jejich systémů obchodování s emisemi skleníkových plynů

NORMY PRO PROZATÍMNÍ ŘEŠENÍ

1.   Glosář

Tabulka 1-1

Obchodní zkratky a definice

| Zkratka/výraz | Definice |
| --- | --- |
| Povolenka | Povolení vypouštět jednu tunu ekvivalentu oxidu uhličitého po specifikované období, přičemž toto povolení je platné pouze pro účely splnění požadavků podle systému EU pro obchodování s emisemi nebo systému Švýcarska pro obchodování s emisemi. |
| CH | Švýcarská konfederace |
| CHU | Švýcarské všeobecné povolenky (Výraz „CHU2“ se používá jako zkratka pro závazkové období 2 povolenek CHU) |
| CHUA | Švýcarská povolenka pro letectví |
| COP | Společné provozní postupy společně vypracované stranami dohody s cílem zprovoznit propojení mezi unijním systémem ETS a švýcarským ETS. |
| ETR | Registr systému pro obchodování s emisemi |
| ETS | Systém obchodování s emisemi |
| EU | Evropská unie |
| EUA | Všeobecná povolenka EU |
| EUAA | Povolenka EU pro letectví |
| EUCR | Konsolidovaný registr Evropské unie |
| EUTL | Protokol transakcí Evropské unie |
| Registr | Účetní systém pro povolenky vydané v rámci systému obchodování s emisemi, který sleduje vlastnictví povolenek vedených na elektronických účtech. |
| SSTL | Švýcarský doplňkový protokol transakcí |
| Transakce | Proces v registru, který zahrnuje převod povolenky z jednoho účtu na jiný účet. |
| Protokol transakcí systému | Protokol transakcí obsahuje záznam o každé navržené transakci zaslané z jednoho registru do jiného. |

Zkratka/výraz

Definice

Povolenka

Povolení vypouštět jednu tunu ekvivalentu oxidu uhličitého po specifikované období, přičemž toto povolení je platné pouze pro účely splnění požadavků podle systému EU pro obchodování s emisemi nebo systému Švýcarska pro obchodování s emisemi.

CH

Švýcarská konfederace

CHU

Švýcarské všeobecné povolenky (Výraz „CHU2“ se používá jako zkratka pro závazkové období 2 povolenek CHU)

CHUA

Švýcarská povolenka pro letectví

COP

Společné provozní postupy společně vypracované stranami dohody s cílem zprovoznit propojení mezi unijním systémem ETS a švýcarským ETS.

ETR

Registr systému pro obchodování s emisemi

ETS

Systém obchodování s emisemi

EU

Evropská unie

EUA

Všeobecná povolenka EU

EUAA

Povolenka EU pro letectví

EUCR

Konsolidovaný registr Evropské unie

EUTL

Protokol transakcí Evropské unie

Registr

Účetní systém pro povolenky vydané v rámci systému obchodování s emisemi, který sleduje vlastnictví povolenek vedených na elektronických účtech.

SSTL

Švýcarský doplňkový protokol transakcí

Transakce

Proces v registru, který zahrnuje převod povolenky z jednoho účtu na jiný účet.

Protokol transakcí systému

Protokol transakcí obsahuje záznam o každé navržené transakci zaslané z jednoho registru do jiného.

Tabulka 1-2

Technické zkratky a definice

| Zkratka | Definice |
| --- | --- |
| Asymetrická kryptografie | Používá veřejné a soukromé klíče k šifrování a dešifrování dat. |
| Certifikační orgán | Subjekt, který vydává digitální certifikáty. |
| Kryptografický klíč | Informace, která určuje funkční výstup kryptografického algoritmu. |
| Dešifrování | Opačný proces šifrování |
| Digitální podpis | Matematická technika používaná k ověření pravosti a neporušenosti zprávy, softwaru nebo digitálního dokumentu. |
| Šifrování | Proces přeměny informace nebo údaje na kód, zejména za účelem zabránění neoprávněnému přístupu. |
| Příjem souboru | Proces čtení souborů |
| Firewall | Zařízení nebo software pro bezpečnost sítě, které monitoruje a řídí příchozí a odchozí provoz v síti podle předem stanovených pravidel. |
| Monitorování prezenčního signálu (Heartbeat monitoring) | Pravidelný signál generovaný a monitorovaný hardwarem nebo softwarem za účelem označení normálního provozu nebo synchronizace jiných částí výpočetního systému. |
| IPSec | IP SECurity. Bezpečnostní rozšíření IP protokolu, které autentizuje a šifruje pakety dat za účelem bezpečné šifrované komunikace mezi dvěma počítači přes síť internetového protokolu. |
| Penetrační testování | Způsob testování výpočetního systému, sítě nebo webové aplikace, jehož cílem je nalézt slabá místa v zabezpečení, která by mohl využít útočník. |
| Proces sesouhlasení | Proces zajištění, že dva soubory záznamů spolu souhlasí. |
| VPN | Virtuální soukromá síť |
| XML | Rozšiřitelný značkovací jazyk. Umožňuje návrhářům vytvářet vlastní přizpůsobené značky, jež umožňují definovat, přenášet, validovat a interpretovat data mezi aplikacemi a mezi organizacemi. |

Zkratka

Definice

Asymetrická kryptografie

Používá veřejné a soukromé klíče k šifrování a dešifrování dat.

Certifikační orgán

Subjekt, který vydává digitální certifikáty.

Kryptografický klíč

Informace, která určuje funkční výstup kryptografického algoritmu.

Dešifrování

Opačný proces šifrování

Digitální podpis

Matematická technika používaná k ověření pravosti a neporušenosti zprávy, softwaru nebo digitálního dokumentu.

Šifrování

Proces přeměny informace nebo údaje na kód, zejména za účelem zabránění neoprávněnému přístupu.

Příjem souboru

Proces čtení souborů

Firewall

Zařízení nebo software pro bezpečnost sítě, které monitoruje a řídí příchozí a odchozí provoz v síti podle předem stanovených pravidel.

Monitorování prezenčního signálu (Heartbeat monitoring)

Pravidelný signál generovaný a monitorovaný hardwarem nebo softwarem za účelem označení normálního provozu nebo synchronizace jiných částí výpočetního systému.

IPSec

IP SECurity. Bezpečnostní rozšíření IP protokolu, které autentizuje a šifruje pakety dat za účelem bezpečné šifrované komunikace mezi dvěma počítači přes síť internetového protokolu.

Penetrační testování

Způsob testování výpočetního systému, sítě nebo webové aplikace, jehož cílem je nalézt slabá místa v zabezpečení, která by mohl využít útočník.

Proces sesouhlasení

Proces zajištění, že dva soubory záznamů spolu souhlasí.

VPN

Virtuální soukromá síť

XML

Rozšiřitelný značkovací jazyk. Umožňuje návrhářům vytvářet vlastní přizpůsobené značky, jež umožňují definovat, přenášet, validovat a interpretovat data mezi aplikacemi a mezi organizacemi.

2.   Úvod

Dohoda mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o propojení jejich systémů obchodování s emisemi skleníkových plynů ze dne 23. listopadu 2017 (dále jen „dohoda“) stanoví vzájemné uznávání emisních povolenek, které mohou být použity za účelem zajištění souladu v rámci systému obchodování s emisemi Evropské unie (dále jen „unijní ETS“) nebo v rámci systému obchodování s emisemi Švýcarska (dále jen „švýcarský ETS“). Za účelem operacionalizace propojení mezi unijním ETS a švýcarským ETS bude zřízeno přímé propojení mezi protokolem transakcí Evropské unie (EUTL) registru Unie a švýcarským doplňkovým protokolem transakcí (SSTL) švýcarského registru, které umožní převádět mezi registry povolenky na emise vydané v rámci obou ETS (čl. 3 odst. 2 dohody). Aby bylo možné zprovoznit propojení mezi unijním ETS a švýcarským ETS, zavede se do května 2020, nebo co nejdříve po tomto datu, prozatímní řešení. Strany spolupracují na tom, aby prozatímní řešení co nejdříve nahradily trvalým propojením registrů (příloha II dohody).

Podle čl. 3 odst. 7 dohody správce švýcarského registru a ústřední správce Unie vypracují technické normy pro propojování podle zásad uvedených v příloze II dohody, v nichž budou popsány podrobné požadavky na zřízení stabilního a zabezpečeného spojení mezi SSTL a EUTL. Technické normy pro propojování vypracované správci nabývají účinnosti poté, co byly přijaty rozhodnutím smíšeného výboru.

Technické normy pro propojování uvedené v tomto dokumentu přijme smíšený výbor svým rozhodnutím č. 2/2020. V souladu s tímto rozhodnutím požádá smíšený výbor správce švýcarského registru a ústředního správce Unie, aby vypracovali další technické pokyny k operacionalizaci propojení a aby zajistili jejich průběžné přizpůsobování technickému pokroku a novým požadavkům týkajícím se bezpečnosti a zabezpečení propojení a jeho účelného a efektivního fungování.

2.1   Oblast působnosti

Tento dokument vyjadřuje společné ujednání stran dohody, pokud jde o vytvoření technických základů propojení mezi registry unijního ETS a švýcarského ETS. Přestože nastiňuje výchozí stav pro technické specifikace z hlediska požadavků na architekturu, služby a zabezpečení, budou nutné i některé další podrobné pokyny, aby bylo možné propojení zprovoznit.

K jeho správnému fungování bude propojení vyžadovat procesy a postupy, aby bylo možné ho dále provozovat. Podle čl. 3 odst. 6 dohody jsou tyto záležitosti podrobně popsány v samostatném dokumentu týkajícím se společných provozních postupů, který bude přijat samostatným rozhodnutím smíšeného výboru.

2.2   Určení

Tento dokument je určen správci švýcarského registru a ústřednímu správci Unie.

3.   Obecná ustanovení

3.1   Architektura komunikačního propojení

Účelem tohoto oddílu je poskytnout popis obecné architektury pro provozování propojení mezi unijním ETS a švýcarským ETS a jednotlivých komponentů, které jej tvoří.

Protože klíčovou částí definice architektury propojení registrů je bezpečnost, byla přijata veškerá opatření, aby byla zajištěna stabilní architektura. Přestože předpokládané stálé propojení registrů bude založeno na webových službách, prozatímní řešení bude namísto toho používat mechanismus výměny souborů.

Technické řešení používá:

| — | protokol pro bezpečný přenos zpráv, |
| --- | --- |

—

protokol pro bezpečný přenos zpráv,

| — | zprávy XML, |
| --- | --- |

—

zprávy XML,

| — | digitální podpis a šifrování na základě XML, |
| --- | --- |

—

digitální podpis a šifrování na základě XML,

| — | zařízení VPN nebo rovnocennou síť pro bezpečný přenos dat. |
| --- | --- |

—

zařízení VPN nebo rovnocennou síť pro bezpečný přenos dat.

3.1.1   Výměna zpráv

Komunikace mezi unijním registrem a švýcarským registrem bude založena na mechanismu výměny zpráv prostřednictvím zabezpečených kanálů. Každý konec bude využívat své vlastní úložiště přijatých zpráv.

Obě strany povedou protokol přijatých zpráv společně s údaji o zpracování.

Chyby nebo neočekávaný stav je třeba hlásit jako výstrahy a mělo by dojít k lidskému kontaktu mezi podpůrnými týmy.

| Chyby a neočekávané události budou řešeny podle provozních postupů stanovených v procesu řízení incidentů, který je součástí společných provozních postupů. |
| --- |

Chyby a neočekávané události budou řešeny podle provozních postupů stanovených v procesu řízení incidentů, který je součástí společných provozních postupů.

3.1.2   Zpráva XML – podrobný popis

Zpráva XML obsahuje jeden z těchto prvků:

| — | jednu nebo několik žádostí o transakci a/nebo jednu nebo několik odpovědí na transakci, |
| --- | --- |

—

jednu nebo několik žádostí o transakci a/nebo jednu nebo několik odpovědí na transakci,

| — | jednu operaci/odpověď související se sesouhlasením, |
| --- | --- |

—

jednu operaci/odpověď související se sesouhlasením,

| — | jednu testovací zprávu. |
| --- | --- |

—

jednu testovací zprávu.

Každá zpráva obsahuje záhlaví s těmito údaji:

| — | výchozí systém ETS, |
| --- | --- |

—

výchozí systém ETS,

| — | pořadové číslo. |
| --- | --- |

—

pořadové číslo.

3.1.3   Okna pro příjem

Prozatímní řešení vychází z předem definovaných oken pro příjem, po nichž následuje skupina uvedených událostí. Žádosti o transakci obdržené přes propojení budou přijímány pouze v předem definovaných intervalech. Okna pro příjem zahrnují technické ověření odchozích a příchozích transakcí. Kromě toho může každý den probíhat sesouhlasení, které může být spuštěno manuálně.

| Změny četnosti a/nebo načasování kterékoli z těchto událostí budou řešeny podle provozních postupů stanovených v procesu plnění žádostí, který je součástí společných provozních postupů. |
| --- |

Změny četnosti a/nebo načasování kterékoli z těchto událostí budou řešeny podle provozních postupů stanovených v procesu plnění žádostí, který je součástí společných provozních postupů.

3.1.4   Toky zpráv o transakcích

Odchozí transakce

Image 1

Vyjádřeno je hledisko převádějícího systému ETS. Výše uvedený sekvenční diagram popisuje všechny specifické toky odchozích transakcí.

Hlavní tok „Normální transakce“ (s kroky uvedenými na obrázku výše):

| a) | v převádějícím systému ETS se žádost o transakci odešle po uplynutí všech obchodních zpoždění (24hodinového zpoždění v příslušných případech) z registru do protokolu transakcí; |
| --- | --- |

a)

v převádějícím systému ETS se žádost o transakci odešle po uplynutí všech obchodních zpoždění (24hodinového zpoždění v příslušných případech) z registru do protokolu transakcí;

| b) | protokol transakcí ověří žádost o transakci; |
| --- | --- |

b)

protokol transakcí ověří žádost o transakci;

| c) | žádost o transakci se odešle do cílového systému ETS; |
| --- | --- |

c)

žádost o transakci se odešle do cílového systému ETS;

| d) | do registru výchozího systému ETS se zašle odpověď o přijetí; |
| --- | --- |

d)

do registru výchozího systému ETS se zašle odpověď o přijetí;

| e) | cílový systém ETS ověří žádost o transakci; |
| --- | --- |

e)

cílový systém ETS ověří žádost o transakci;

| f) | cílový systém ETS zašle odpověď o přijetí zpět do protokolu transakcí výchozího systému ETS; |
| --- | --- |

f)

cílový systém ETS zašle odpověď o přijetí zpět do protokolu transakcí výchozího systému ETS;

| g) | protokol transakcí zašle odpověď o přijetí do registru. |
| --- | --- |

g)

protokol transakcí zašle odpověď o přijetí do registru.

Alternativní tok „Zamítnutí v protokolu transakcí“ (s kroky uvedenými na obrázku výše, začíná se stejně od bodu a)):

| a) | ve výchozím systému ETS se žádost o transakci odešle po uplynutí všech obchodních zpoždění (24hodinového zpoždění v příslušných případech) z registru do protokolu transakcí. |
| --- | --- |

a)

ve výchozím systému ETS se žádost o transakci odešle po uplynutí všech obchodních zpoždění (24hodinového zpoždění v příslušných případech) z registru do protokolu transakcí.

Poté následuje:

| b) | protokol transakcí žádost neověří; |
| --- | --- |

b)

protokol transakcí žádost neověří;

| c) | do výchozího registru se zašle odpověď o zamítnutí. |
| --- | --- |

c)

do výchozího registru se zašle odpověď o zamítnutí.

Alternativní tok „Zamítnutí v ETS“ (s kroky uvedenými na obrázku výše, začíná se od bodu a)):

| a) | ve výchozím systému ETS se žádost o transakci odešle po uplynutí všech obchodních zpoždění (24hodinového zpoždění v příslušných případech) z registru do protokolu transakcí; |
| --- | --- |

a)

ve výchozím systému ETS se žádost o transakci odešle po uplynutí všech obchodních zpoždění (24hodinového zpoždění v příslušných případech) z registru do protokolu transakcí;

| b) | protokol transakcí ověří transakci; |
| --- | --- |

b)

protokol transakcí ověří transakci;

| c) | žádost o transakci se odešle do cílového systému ETS; |
| --- | --- |

c)

žádost o transakci se odešle do cílového systému ETS;

| d) | do registru výchozího systému ETS se zašle zpráva o přijetí. |
| --- | --- |

d)

do registru výchozího systému ETS se zašle zpráva o přijetí.

Poté následuje:

| e) | protokol transakcí přijímajícího systému ETS žádost neověří; |
| --- | --- |

e)

protokol transakcí přijímajícího systému ETS žádost neověří;

| f) | přijímající systém ETS zašle odpověď o zamítnutí do protokolu transakcí převádějícího systému ETS; |
| --- | --- |

f)

přijímající systém ETS zašle odpověď o zamítnutí do protokolu transakcí převádějícího systému ETS;

| g) | protokol transakcí zašle zamítnutí do registru. |
| --- | --- |

g)

protokol transakcí zašle zamítnutí do registru.

Příchozí transakce

Vyjádřeno je hledisko přijímajícího systému ETS. Konkrétní tok je zobrazen na následujícím sekvenčním diagramu:

Image 2

Diagram znázorňuje:

| 1. | Když protokol transakcí přijímajícího systému ETS ověří žádost, zašle zprávu o přijetí do převádějícího systému ETS a zprávu „transakce provedena“ do registru přijímajícího systému ETS. |
| --- | --- |

1.

Když protokol transakcí přijímajícího systému ETS ověří žádost, zašle zprávu o přijetí do převádějícího systému ETS a zprávu „transakce provedena“ do registru přijímajícího systému ETS.

| 2. | Když je v přijímajícím protokolu transakcí příchozí žádost zamítnuta, žádost o transakci se do registru přijímajícího systému ETS neodešle. |
| --- | --- |

2.

Když je v přijímajícím protokolu transakcí příchozí žádost zamítnuta, žádost o transakci se do registru přijímajícího systému ETS neodešle.

Protokol

Cyklus zpráv o transakci zahrnuje pouze dvě zprávy:

| — | převádějící systém ETS →návrh na transakci v přijímajícím systému ETS, |
| --- | --- |

—

převádějící systém ETS →návrh na transakci v přijímajícím systému ETS,

| — | přijímající systém ETS →odpověď na transakci v převádějícím systému ETS: Přijato nebo Zamítnuto (včetně důvodu zamítnutí).






  — | datum: transakce je provedena. |
| --- | --- | --- |

—

přijímající systém ETS →odpověď na transakci v převádějícím systému ETS: Přijato nebo Zamítnuto (včetně důvodu zamítnutí).

—

datum: transakce je provedena.

| — | Zamítnuto: transakce je zastavena. |
| --- | --- |

—

Zamítnuto: transakce je zastavena.

Stav transakce

| — | stav transakce v převádějícím systému ETS bude při odeslání žádosti nastaven na „navrženo“, |
| --- | --- |

—

stav transakce v převádějícím systému ETS bude při odeslání žádosti nastaven na „navrženo“,

| — | stav transakce v přijímajícím systému ETS bude při přijetí žádosti a během jejího zpracování nastaven na „navrženo“, |
| --- | --- |

—

stav transakce v přijímajícím systému ETS bude při přijetí žádosti a během jejího zpracování nastaven na „navrženo“,

| — | stav transakce v přijímajícím systému ETS bude po zpracování žádosti nastaven na „provedeno“/„zastaveno“. Přijímající systém ETS poté odešle odpovídající zprávu o přijetí/zamítnutí, |
| --- | --- |

—

stav transakce v přijímajícím systému ETS bude po zpracování žádosti nastaven na „provedeno“/„zastaveno“. Přijímající systém ETS poté odešle odpovídající zprávu o přijetí/zamítnutí,

| — | stav transakce v převádějícím systému ETS bude při přijetí a zpracování zprávy o přijetí/zamítnutí žádosti nastaven na „provedeno“/„zastaveno“, |
| --- | --- |

—

stav transakce v převádějícím systému ETS bude při přijetí a zpracování zprávy o přijetí/zamítnutí žádosti nastaven na „provedeno“/„zastaveno“,

| — | jestliže není přijata žádná odpověď, zůstane stav transakce v převádějícím systému ETS takový, jaký byl navržen, |
| --- | --- |

—

jestliže není přijata žádná odpověď, zůstane stav transakce v převádějícím systému ETS takový, jaký byl navržen,

| — | přijímající systém ETS nastaví každou transakci, která zůstane v navrženém stavu déle než 30 minut, na „zastaveno“. |
| --- | --- |

—

přijímající systém ETS nastaví každou transakci, která zůstane v navrženém stavu déle než 30 minut, na „zastaveno“.

| Incidenty související s transakcemi budou řešeny podle provozních postupů stanovených v procesu řízení incidentů, který je součástí společných provozních postupů. |
| --- |

Incidenty související s transakcemi budou řešeny podle provozních postupů stanovených v procesu řízení incidentů, který je součástí společných provozních postupů.

3.2   Zabezpečení přenosu dat

V průběhu přenosu budou data zabezpečena ve čtyřech úrovních:

| 1) | řízení přístupu do sítě: Firewall a vrstva síťového propojení; |
| --- | --- |

1)

řízení přístupu do sítě: Firewall a vrstva síťového propojení;

| 2) | šifrování na úrovni přenosu: VPN nebo rovnocenná síť pro bezpečný přenos dat; |
| --- | --- |

2)

šifrování na úrovni přenosu: VPN nebo rovnocenná síť pro bezpečný přenos dat;

| 3) | šifrování na úrovni relace: protokol pro bezpečný přenos zpráv; |
| --- | --- |

3)

šifrování na úrovni relace: protokol pro bezpečný přenos zpráv;

| 4) | šifrování na úrovni aplikace: šifrování a podpis obsahu XML. |
| --- | --- |

4)

šifrování na úrovni aplikace: šifrování a podpis obsahu XML.

3.2.1   Firewall a síťové propojení

Propojení se zřídí přes síť chráněnou hardwarovým firewallem. Firewall je konfigurován pomocí pravidel tak, že připojení na server VPN budou moci uskutečnit pouze „registrovaní“ klienti.

3.2.2   Virtuální soukromá síť (VPN)

Veškerá komunikace mezi stranami je chráněna s využitím technologie bezpečného přenosu dat. V případě virtuální soukromé sítě (VPN) by infrastruktura měla být založena na hardwaru nebo virtuálních zařízeních. Technologie VPN poskytují možnost „tunelování“ přes síť, jako je internet, z jednoho místa do druhého, přičemž veškerá komunikace je chráněna. Před vytvořením tunelu VPN je budoucímu koncovému bodu klienta vystaven digitální certifikát, který klientovi umožní prokázat při sjednávání spojení svou identitu. Každá strana je odpovědná za instalaci certifikátu do svého koncového bodu VPN. Digitální certifikáty bude každý koncový server VPN používat pro přístup do ústředního orgánu, aby si sjednal autentizační protokoly. V průběhu procesu vytváření tunelu se sjednává šifrování, což zajišťuje, že veškerá komunikace přes tunel bude chráněna.

Koncové body VPN klienta jsou konfigurovány tak, aby udržovaly tunel VPN trvale, aby byla vždy umožněna spolehlivá a oboustranná komunikace v reálném čase mezi stranami.

Jakékoli jiné rovnocenné řešení musí být v souladu s výše uvedenými zásadami.

3.2.3   Provádění IPSec

V případě použití řešení VPN zajistí používání protokolu IPSec k vytvoření infrastruktury VPN typu Site-to-Site ověření, integritu dat a šifrování dat typu Site-to-Site. Konfigurace IPSec VPN zajišťuje řádné ověření mezi dvěma koncovými body ve spojení VPN. Strany budou vzdáleného klienta identifikovat a ověřovat přes spojení IPSec pomocí digitálních certifikátů vydaných certifikačním orgánem uznávaným druhým koncovým bodem.

IPSec rovněž zajišťuje integritu dat při veškeré komunikaci procházející přes tunel VPN. Datové pakety se transformují a podepisují pomocí ověřovacích údajů vytvořených v síti VPN. Důvěrnost dat je zajištěna podobně umožněním šifrování IPSec.

3.2.4   Protokol pro bezpečný přenos zpráv

Prozatímní řešení používá pro bezpečnou výměnu dat mezi stranami několik šifrovacích vrstev. Oba systémy a jejich různá prostředí jsou propojeny na úrovni sítě pomocí tunelů VPN nebo rovnocenných sítí pro bezpečný přenos dat. Na úrovni aplikací jsou soubory přenášeny s využitím protokolu pro bezpečný přenos zpráv na úrovni relace.

3.2.5   Šifrování a podpis XML

V souborech XML probíhá podepisování a šifrování na dvou úrovních. Každá žádost o transakci, odpověď na transakci a sesouhlasovací zpráva se digitálně podepisuje jednotlivě.

V druhém kroku se jednotlivě šifruje každý dílčí prvek „zprávového“ prvku.

Navíc se digitálně podepisuje kořenový element zprávy jako třetí krok, což zajišťuje integritu a neodmítnutí celé zprávy. Výsledkem je vysoká úroveň ochrany vložených dat XML. Technické provedení je v souladu se standardy konsorcia World Wide Web.

Při dešifrování a ověřování zprávy probíhá tento proces v opačném pořadí.

3.2.6   Kryptografické klíče

Pro šifrování a podepisování se bude používat kryptografie s veřejným klíčem.

Ve zvláštním případě IPSec se používá digitální certifikát vydaný certifikačním orgánem, kterému obě strany důvěřují. Tento certifikační orgán ověřuje identitu držitele certifikátu a vydává certifikáty, které se používají pro pozitivní identifikaci organizace a nastavení komunikačních kanálů mezi stranami pro bezpečný přenos dat.

| Kryptografické klíče se používají k podepisování a šifrování komunikačních kanálů a datových souborů. Veřejné certifikáty si strany digitálně vyměňují s využitím bezpečných kanálů a ověřují se mimo IP síť. Tento postup je nedílnou součástí procesu řízení bezpečnosti informačních systémů v rámci společných provozních postupů. |
| --- |

Kryptografické klíče se používají k podepisování a šifrování komunikačních kanálů a datových souborů. Veřejné certifikáty si strany digitálně vyměňují s využitím bezpečných kanálů a ověřují se mimo IP síť. Tento postup je nedílnou součástí procesu řízení bezpečnosti informačních systémů v rámci společných provozních postupů.

3.3   Seznam funkcí v rámci propojení

Propojení určí přenosový systém pro sérii funkcí, které provádějí obchodní procesy vycházející z dohody. Propojení zahrnuje také určení procesu sesouhlasení a zkušebních zpráv, což umožní provádět monitorování prezenčního signálu.

3.3.1   Obchodní transakce

Z obchodního hlediska jsou v propojení uvažovány čtyři (4) druhy žádostí o transakci:

| — | vnější převod:






  — | jakmile vstoupí v platnost propojení systémů ETS, jsou unijní a švýcarské povolenky mezi stranami zaměnitelné, a tedy i plně převoditelné, |
| --- | --- | --- |

—

vnější převod:

—

jakmile vstoupí v platnost propojení systémů ETS, jsou unijní a švýcarské povolenky mezi stranami zaměnitelné, a tedy i plně převoditelné,

| — | převod odeslaný přes propojení bude zahrnovat převádějící účet v jednom systému ETS a přijímající účet v druhém systému ETS, |
| --- | --- |

—

převod odeslaný přes propojení bude zahrnovat převádějící účet v jednom systému ETS a přijímající účet v druhém systému ETS,

| — | převod může zahrnovat jakékoli množství čtyř (4) druhů povolenek:






  — | švýcarské všeobecné povolenky (CHU), |
| --- | --- | --- |

—

převod může zahrnovat jakékoli množství čtyř (4) druhů povolenek:

—

švýcarské všeobecné povolenky (CHU),

| — | švýcarské povolenky pro letectví (CHUA), |
| --- | --- |

—

švýcarské povolenky pro letectví (CHUA),

| — | všeobecné povolenky EU (EUA), |
| --- | --- |

—

všeobecné povolenky EU (EUA),

| — | povolenky EU pro letectví (EUAA), |
| --- | --- |

—

povolenky EU pro letectví (EUAA),

| — | mezinárodní přidělování:
  provozovatelé letadel spravovaní jedním systémem ETS s povinnostmi v druhém systému ETS, kteří mají nárok na bezplatné povolenky od tohoto druhého systému ETS, obdrží bezplatné povolenky pro letectví od druhého systému ETS prostřednictvím transakce mezinárodního přidělení, |
| --- | --- |

—

mezinárodní přidělování:

provozovatelé letadel spravovaní jedním systémem ETS s povinnostmi v druhém systému ETS, kteří mají nárok na bezplatné povolenky od tohoto druhého systému ETS, obdrží bezplatné povolenky pro letectví od druhého systému ETS prostřednictvím transakce mezinárodního přidělení,

| — | zrušení mezinárodního přidělení:
  k této transakci dojde v případě, že všechny bezplatné povolenky přidělené na vkladní účet provozovatele letadla druhým systémem ETS musí být zrušeny, |
| --- | --- |

—

zrušení mezinárodního přidělení:

k této transakci dojde v případě, že všechny bezplatné povolenky přidělené na vkladní účet provozovatele letadla druhým systémem ETS musí být zrušeny,

| — | vrácení nadměrného přídělu:
  podobně jako u zrušení, ale v případě, že není třeba rušit celý příděl, a do přidělujícího systému ETS je třeba vrátit pouze nadměrně přidělené povolenky. |
| --- | --- |

—

vrácení nadměrného přídělu:

podobně jako u zrušení, ale v případě, že není třeba rušit celý příděl, a do přidělujícího systému ETS je třeba vrátit pouze nadměrně přidělené povolenky.

3.3.2   Protokol sesouhlasení

K sesouhlasení dochází až poté, co jsou uzavřena okna pro příjem zpráv, jejich ověření a zpracování.

Sesouhlasení je nedílnou součástí bezpečnostních opatření a zachování konzistentnosti v rámci propojení. Obě strany se před vytvořením jakéhokoli plánu dohodnou na přesném načasování sesouhlasení. Denní plánované sesouhlasení může probíhat, pokud je dohodnuto oběma stranami. Po každém přijetí bude provedeno alespoň jedno plánované sesouhlasení.

Každá strana může kdykoli zahájit manuální odsouhlasení.

| Změny načasování a četnosti plánovaného sesouhlasení budou řešeny podle provozních postupů stanovených v procesu plnění žádostí, který je součástí společných provozních postupů. |
| --- |

Změny načasování a četnosti plánovaného sesouhlasení budou řešeny podle provozních postupů stanovených v procesu plnění žádostí, který je součástí společných provozních postupů.

3.3.3   Testovací zpráva

Testovací zpráva je určena pro testování komunikace mezi koncovými body. Tato zpráva bude obsahovat údaje, které tuto zprávu identifikují jako testovací, a bude zodpovězena po přijetí druhým koncovým bodem.

3.4   Standardy pro webové služby

Webové služby nebudou v prozatímním řešení používány. Je však vhodné poznamenat, že forma a formát zpráv XML zůstanou do značné míry nezměněny. Po zavedení stálého propojení registrů v budoucnosti by webové služby měly umožňovat výměnu zpráv XML v reálném čase.

3.5   Specifická definice webových služeb

Tento oddíl neplatí pro prozatímní řešení. Jak již bylo uvedeno v předchozím oddíle, budou webové služby používány až v budoucím trvalém propojení registrů.

3.6   Požadavky na evidenci údajů

S cílem podpořit obě strany, aby vedly přesné a konzistentní údaje, a poskytnout nástroje pro použití při procesu sesouhlasení při řešení nesrovnalostí povedou obě strany čtyři (4) druhy datové evidence:

| — | protokoly transakcí, |
| --- | --- |

—

protokoly transakcí,

| — | protokoly sesouhlasení, |
| --- | --- |

—

protokoly sesouhlasení,

| — | archiv zpráv, |
| --- | --- |

—

archiv zpráv,

| — | protokoly interního auditu. |
| --- | --- |

—

protokoly interního auditu.

Všechny údaje v těchto protokolech se uchovávají alespoň po dobu tří (3) měsíců pro účely řešení problémů, přičemž jejich další uchovávání bude záviset na platných právních předpisech v každém koncovém bodě pro účely kontroly. Soubory protokolů starší tří (3) měsíců mohou být archivovány na bezpečném místě v nezávislém IT systému, pokud je bude možné stáhnout nebo k nim získat přístup v přiměřené lhůtě.

Protokoly transakcí

V subsystémech EUTL a SSTL jsou implementovány protokoly transakcí.

Konkrétně se v protokolech transakcí povede záznam o každé navržené transakci zaslané do druhého systému ETS. Každý záznam obsahuje všechna pole s obsahem transakce a následný výsledek této transakce (odpověď přijímajícího systému ETS). V protokolech transakcí se také povede záznam o příchozích transakcích a odpovědích zaslaných do výchozího systému ETS.

Protokoly sesouhlasení

Protokol sesouhlasení obsahuje záznam každé zprávy o sesouhlasení, kterou si obě strany vyměnily, včetně identifikace sesouhlasení, časového razítka a výsledku sesouhlasení: Stav sesouhlasení „Schváleno“ nebo „Nesrovnalosti“. V prozatímním řešení jsou zprávy o sesouhlasení nedílnou součástí vyměňovaných zpráv.

Obě strany evidují každou žádost a odpověď na ni v protokolu sesouhlasení. Přestože se údaje z protokolu sesouhlasení nesdílejí přímo v rámci sesouhlasení samotného, může být přístup k těmto údajům nezbytný pro účely řešení nesrovnalostí.

Archiv zpráv

Je třeba, aby obě strany archivovaly kopii vyměňovaných dat (soubory XML), zaslaných i přijatých, a to bez ohledu na to, zda tato data nebo zprávy XML byly ve správném formátu.

Hlavním účelem archivace je mít pro kontrolu důkaz o tom, co bylo odesláno druhé straně a přijato od druhé strany. V tomto smyslu je třeba společně se soubory archivovat také příslušné certifikáty.

Tyto soubory budou také poskytovat další informace pro řešení problémů.

Protokol interního auditu

Tyto protokoly si každá strana definuje a používá sama.

3.7   Provozní požadavky

Výměna dat mezi oběma systémy není v prozatímním řešení zcela autonomní, což znamená, že zprovoznění propojení vyžaduje operátory a postupy.

4.   Ustanovení o dostupnosti

4.1   Návrh dostupnosti komunikace

Architektura prozatímního řešení je v podstatě IKT infrastruktura a software, který umožňuje komunikaci mezi systémem ETS Švýcarska a systémem EU ETS. Proto se zajištění vysoké úrovně dostupnosti, integrity a důvěrnosti toku těchto dat stává zásadním aspektem, který je třeba zvažovat při návrhu prozatímního řešení i trvalého propojení registrů. Protože jde o projekt, v němž hraje hlavní roli IKT infrastruktura, software a procesy na zakázku, je třeba vzít všechny tyto tři prvky v úvahu, aby bylo možné navrhnout odolný systém.

Odolnost IKT infrastruktury

Stavební bloky architektury jsou popsány v kapitole týkající se obecných ustanovení. Pokud jde o IKT infrastrukturu, prozatímní propojení zřizuje odolnou VPN síť (nebo ekvivalentní síť), která vytváří bezpečné komunikační tunely, jimiž může probíhat bezpečná výměna zpráv. Jiné prvky infrastruktury jsou konfigurovány na vysokou dostupnost a/nebo spoléhají na nouzové mechanismy.

Odolnost softwaru na zakázku

Softwarové moduly vyvinuté na zakázku zvyšují odolnost opakovanými pokusy o komunikaci s druhým koncovým bodem po danou dobu, pokud z nějakého důvodu není dostupný.

Odolnost služeb

V prozatímním řešení dochází k výměně dat mezi stranami v předem definovaných vysílacích časech v průběhu celého roku. Některé z kroků potřebných pro plánované výměny dat vyžadují manuální zásah systémových operátorů a/nebo správců registru. Vzhledem k tomu a za účelem zvýšení dostupnosti a úspěšnosti výměn:

| — | provozní postupy předpokládají značná časová okna na provedení každého kroku, |
| --- | --- |

—

provozní postupy předpokládají značná časová okna na provedení každého kroku,

| — | v softwarových modulech pro prozatímní řešení je implementována asynchronní komunikace, |
| --- | --- |

—

v softwarových modulech pro prozatímní řešení je implementována asynchronní komunikace,

| — | automatický proces sesouhlasení detekuje, zda při příjmu datových souborů na kterémkoli konci došlo k problémům, |
| --- | --- |

—

automatický proces sesouhlasení detekuje, zda při příjmu datových souborů na kterémkoli konci došlo k problémům,

| — | jsou zapojeny monitorovací procesy (IKT infrastruktura a softwarové moduly na zakázku), které spouštějí postupy řízení incidentů (podle definice v dokumentu o společných provozních postupech). Tyto postupy, jejichž cílem je zkrácení času do obnovení normálního provozu po incidentech, jsou zásadní pro zajištění vysoké míry dostupnosti. |
| --- | --- |

—

jsou zapojeny monitorovací procesy (IKT infrastruktura a softwarové moduly na zakázku), které spouštějí postupy řízení incidentů (podle definice v dokumentu o společných provozních postupech). Tyto postupy, jejichž cílem je zkrácení času do obnovení normálního provozu po incidentech, jsou zásadní pro zajištění vysoké míry dostupnosti.

4.2   Inicializace, komunikace, reaktivace a plán testování

Všechny různé prvky zapojené do architektury prozatímního řešení procházejí sérií individuálních a kolektivních testů, aby bylo potvrzeno, že platforma je na úrovni IKT infrastruktury a informačního systému připravena. Tyto provozní testy jsou povinnou podmínkou pokaždé, když se v platformě převádí prozatímní řešení z pozastaveného do provozního stavu.

Aktivace propojení do provozního stavu poté vyžaduje úspěšné provedení předem definovaného testovacího plánu. To potvrdí, že každý registr nejprve provedl skupinu interních testů, po nichž následovalo ověření spojení mezi koncovými body předtím, než začne nabídka produkčních transakcí mezi oběma stranami.

V testovacím plánu by měla být uvedena celková strategie testování a podrobnosti o testovací infrastruktuře. Každý prvek v každém testovacím bloku by měl konkrétně zahrnovat:

| — | kritéria a nástroje pro testování, |
| --- | --- |

—

kritéria a nástroje pro testování,

| — | role přiřazené k provedení testu, |
| --- | --- |

—

role přiřazené k provedení testu,

| — | očekávané výsledky (pozitivní i negativní), |
| --- | --- |

—

očekávané výsledky (pozitivní i negativní),

| — | časový rozvrh testu, |
| --- | --- |

—

časový rozvrh testu,

| — | záznam požadavku na výsledky testu, |
| --- | --- |

—

záznam požadavku na výsledky testu,

| — | dokumentaci pro řešení problémů, |
| --- | --- |

—

dokumentaci pro řešení problémů,

| — | ustanovení o eskalaci. |
| --- | --- |

—

ustanovení o eskalaci.

Aktivační testy provozního stavu by jako proces mohly být rozděleny do čtyř (4) koncepčních bloků nebo fází:

4.2.1   Interní testy IKT infrastruktury

Tyto testy mají být prováděny a/nebo kontrolovány individuálně oběma stranami na každém konci.

Každý prvek IKT infrastruktury na každém konci se testuje individuálně. Zahrnuje to každý jednotlivý komponent infrastruktury. Tyto testy mohou být prováděny automaticky nebo manuálně, ale musí ověřit, že každý prvek infrastruktury je funkční.

4.2.2   Testy komunikace

Tyto testy zahajuje každá strana individuálně, přičemž jejich dokončení vyžaduje spolupráci s druhým koncem.

Jakmile jsou jednotlivé prvky funkční, je třeba otestovat komunikační kanály mezi oběma registry. Za tímto účelem každá strana ověří, že funguje přístup k internetu, že jsou vytvořeny VPN tunely (nebo rovnocenná bezpečná přenosová síť) a že je mezi oběma místy IP spojení. Poté je třeba na druhém konci potvrdit dosažitelnost lokálních i vzdálených prvků infrastruktury a IP spojení.

4.2.3   Testy celého systému (end-to-end)

Tyto testy mají být provedeny na obou koncích a výsledky sděleny druhé straně.

Po otestování komunikačních kanálů a všech jednotlivých komponentů obou registrů připraví každý konec sérii simulovaných transakcí a sesouhlasení vyjadřujících všechny funkce, jež mají být v propojení implementovány.

4.2.4   Bezpečnostní testy

Tyto testy mají být prováděny a/nebo spouštěny oběma stranami na každém konci, jak je popsáno v oddílech 5.4 „Pokyny pro testování bezpečnosti“ a 5.5 „Ustanovení o posouzení rizik“.

Až když každá ze čtyř fází/bloků skončí s předvídatelnými výsledky, může být prozatímní propojení považováno za zprovozněné.

Zdroje pro testování

Každá strana bude používat zvláštní zdroje pro testování (zvláštní IKT infrastrukturu, software a hardware) a vytvoří si ve svém příslušném systému testovací funkce, které budou podporovat manuální a kontinuální ověřování platformy. Správci registrů mohou kdykoli realizovat manuální individuální nebo společné testovací postupy. Aktivace provozního stavu je sama o sobě manuální proces.

Je rovněž stanoveno, že platforma v pravidelných intervalech provádí automatické kontroly. Cílem těchto kontrol je zvýšit dostupnost platformy včasným detekováním potenciálních problémů v oblasti infrastruktury nebo softwaru. Tento plán monitorování platformy se skládá ze dvou prvků:

| — | monitorování IKT infrastruktury: infrastruktura bude na obou koncích monitorována poskytovateli služeb pro IKT infrastrukturu. Automatické testy budou zahrnovat různé prvky infrastruktury a dostupnost komunikačních kanálů, |
| --- | --- |

—

monitorování IKT infrastruktury: infrastruktura bude na obou koncích monitorována poskytovateli služeb pro IKT infrastrukturu. Automatické testy budou zahrnovat různé prvky infrastruktury a dostupnost komunikačních kanálů,

| — | monitorování aplikací: v softwarových modulech prozatímního propojení bude implementováno monitorování systémové komunikace na úrovni aplikací (manuálně a/nebo v pravidelných intervalech), které bude testovat dostupnost propojení mezi oběma konci simulováním některých transakcí přes propojení. |
| --- | --- |

—

monitorování aplikací: v softwarových modulech prozatímního propojení bude implementováno monitorování systémové komunikace na úrovni aplikací (manuálně a/nebo v pravidelných intervalech), které bude testovat dostupnost propojení mezi oběma konci simulováním některých transakcí přes propojení.

4.3   Schvalovací/testovací prostředí

Architektura registru Unie a registru Švýcarska sestává z těchto tří prostředí:

| — | produkce (PROD): v tomto prostředí jsou skutečné údaje a zpracovávají se v něm skutečné transakce, |
| --- | --- |

—

produkce (PROD): v tomto prostředí jsou skutečné údaje a zpracovávají se v něm skutečné transakce,

| — | schvalování (ACC): toto prostředí obsahuje údaje, které nejsou skutečné nebo jsou anonymizované či reprezentativní. Je to prostředí, kde operátoři systémů obou stran ověřují nové verze, |
| --- | --- |

—

schvalování (ACC): toto prostředí obsahuje údaje, které nejsou skutečné nebo jsou anonymizované či reprezentativní. Je to prostředí, kde operátoři systémů obou stran ověřují nové verze,

| — | testování (TEST): toto prostředí obsahuje údaje, které nejsou skutečné nebo jsou anonymizované či reprezentativní. Toto prostředí je omezeno na správce registrů a má být používáno k provádění integračních testů oběma stranami. |
| --- | --- |

—

testování (TEST): toto prostředí obsahuje údaje, které nejsou skutečné nebo jsou anonymizované či reprezentativní. Toto prostředí je omezeno na správce registrů a má být používáno k provádění integračních testů oběma stranami.

S výjimkou VPN (nebo rovnocenné sítě) jsou tato tři prostředí na sobě zcela nezávislá, což znamená, že hardware, software, databáze, virtuální prostředí, IP adresy a porty se nastavují a provozují nezávisle na sobě.

Pokud jde o strukturu VPN, nastavuje se ve dvou různých prostředích, v jednom pro PROD a v dalším nezávislém pro ACC a TEST.

5.   Ustanovení o důvěrnosti a integritě

Bezpečnostní mechanismy a postupy stanovují u operací probíhajících v propojení mezi registrem Unie a švýcarským registrem metodu dvou osob (zásada čtyř očí). Metoda dvou osob se uplatní vždy, když je to potřebné. Je však možné, že se nepoužije u všech kroků prováděných správci registrů.

Bezpečnostní požadavky jsou rozebrány a řešeny v plánu pro řízení bezpečnosti, který zahrnuje rovněž procesy týkající se řešení bezpečnostních incidentů po případném narušení bezpečnosti. Provozní část těchto procesů je popsána ve společných provozních postupech.

5.1   Infrastruktura pro testování bezpečnosti

Každá strana se zavazuje vytvořit infrastrukturu pro testování bezpečnosti (s využitím společné sady softwaru a hardwaru, který se používá pro detekci slabých stránek ve vývojové a provozní fázi):

| — | odděleně od produkčního prostředí, |
| --- | --- |

—

odděleně od produkčního prostředí,

| — | kde bezpečnost analyzuje tým nezávislý na vývoji a provozu systému. |
| --- | --- |

—

kde bezpečnost analyzuje tým nezávislý na vývoji a provozu systému.

Každá strana provádí statickou a dynamickou analýzu.

V případě dynamické analýzy (jako je penetrační testování) obě strany omezí hodnocení zpravidla na testovací a schvalovací prostředí (podle definice v oddíle 4.3 „Schvalovací/testovací prostředí“). Výjimky z této zásady podléhají schválení oběma stranami.

Před zavedením do produkčního prostředí se každý softwarový modul spojení (podle definice v oddíle 3.1 „Architektura komunikačního propojení“) otestuje na bezpečnost.

Testovací infrastruktura musí být oddělena na úrovni sítě i infrastruktury od produkční infrastruktury. V testovací infrastruktuře se provádějí bezpečnostní testy potřebné ke kontrole souladu s bezpečnostními požadavky.

5.2   Ustanovení o pozastavení propojení a jeho reaktivaci

Existuje-li podezření, že zabezpečení registru Švýcarska, SSTL, registru Unie nebo EUTL bylo ohroženo, každá strana neprodleně informuje druhou stranu a propojení mezi SSTL a EUTL pozastaví.

| Postupy pro sdílení informací, rozhodnutí o pozastavení a rozhodnutí o reaktivaci jsou součástí procesu plnění žádostí v rámci společných provozních postupů. |
| --- |

Postupy pro sdílení informací, rozhodnutí o pozastavení a rozhodnutí o reaktivaci jsou součástí procesu plnění žádostí v rámci společných provozních postupů.

Pozastavení

K pozastavení propojení registrů v souladu s přílohou II dohody může dojít v důsledku:

| — | administrativních důvodů (např. údržby), které jsou plánované, |
| --- | --- |

—

administrativních důvodů (např. údržby), které jsou plánované,

| — | bezpečnostních důvodů (nebo poruch IT infrastruktury), které jsou neplánované. |
| --- | --- |

—

bezpečnostních důvodů (nebo poruch IT infrastruktury), které jsou neplánované.

V případě mimořádné situace každá strana informuje druhou stranu a jednostranně pozastaví propojení registrů.

Jestliže je přijato rozhodnutí o pozastavení propojení registrů, každá strana zajistí, aby bylo propojení přerušeno na úrovni sítě (zablokováním částí nebo všech příchozích a odchozích spojení).

| Rozhodnutí pozastavit propojení registrů, ať už plánované či neplánované, bude přijato podle postupu řízení změn nebo postupu řízení bezpečnostních incidentů uvedených ve společných provozních postupech. |
| --- |

Rozhodnutí pozastavit propojení registrů, ať už plánované či neplánované, bude přijato podle postupu řízení změn nebo postupu řízení bezpečnostních incidentů uvedených ve společných provozních postupech.

Reaktivace komunikace

Rozhodnutí o reaktivaci propojení registrů bude přijato způsobem popsaným ve společných provozních postupech a v každém případě až po úspěšném provedení bezpečnostního testování, jak je popsáno v oddílech 5.4 „Pokyny pro testování bezpečnosti“ a 4.2 „Inicializace, komunikace, reaktivace a plán testování“.

5.3   Ustanovení o narušení bezpečnosti

Narušení bezpečnosti se považuje za bezpečnostní incident s dopadem na důvěrnost a integritu jakýchkoli citlivých informací a/nebo dostupnost systému pro nakládání s nimi.

Citlivé informace jsou označeny v seznamu citlivých informací a mohou být zpracovávány v systému nebo v jakékoli související části systému.

Informace přímo související s narušením bezpečnosti budou považovány za citlivé, označeny za „ETS KRITICKÉ“ a bude s nimi zacházeno podle pokynů pro nakládání, pokud není uvedeno jinak.

| Každé narušení bezpečnosti bude řešeno podle kapitoly o řízení bezpečnostních incidentů ve společných provozních postupech. |
| --- |

Každé narušení bezpečnosti bude řešeno podle kapitoly o řízení bezpečnostních incidentů ve společných provozních postupech.

5.4   Pokyny pro testování bezpečnosti

5.4.1   Software

V rámci veškerých nových vydání důležitého softwaru se provede testování bezpečnosti, v příslušných případech včetně penetračního testování, a to v souladu s bezpečnostními požadavky stanovenými v technických normách pro propojování, aby bylo možné posoudit bezpečnost propojení a související rizika.

Pokud v posledních 12 měsících nedošlo k vydání žádného důležitého softwaru, provede se testování bezpečnosti na stávajícím systému se zohledněním vývoje kybernetických hrozeb, k němuž v posledních 12 měsících došlo.

Testování bezpečnosti propojení registrů se provede ve schvalovacím prostředí a v případě potřeby v produkčním prostředí, a to s koordinací a po vzájemné dohodě obou stran.

Při testování webových aplikací budou dodržovány otevřené mezinárodní normy, jako jsou standardy vyvinuté projektem Bezpečnost otevřených webových aplikací (OWASP).

5.4.2   Infrastruktura

Infrastruktura podporující produkční systém je pravidelně prověřována na slabá místa (alespoň jednou měsíčně) a zjištěná slabá místa se opraví. Testování se provádí metodou uvedenou v oddíle 5.4.1 s využitím aktuální databáze slabých míst.

5.5   Ustanovení o posouzení rizik

Je-li použitelné testování penetrace, musí být zařazeno do testování bezpečnosti.

Každá strana si může na provedení testování bezpečnosti sjednat specializovanou společnost, pokud tato společnost:

| — | má s takovým testováním bezpečnosti dovednosti a zkušenosti, |
| --- | --- |

—

má s takovým testováním bezpečnosti dovednosti a zkušenosti,

| — | není podřízena přímo vývojáři ani jeho dodavateli a není zapojena do vývoje softwaru propojení a není ani dodavatelem vývojáře, |
| --- | --- |

—

není podřízena přímo vývojáři ani jeho dodavateli a není zapojena do vývoje softwaru propojení a není ani dodavatelem vývojáře,

| — | uzavřela dohodu o mlčenlivosti, aby výsledky zůstaly důvěrné a aby se s nimi v souladu s pokyny pro nakládání zacházelo jako s „ETS KRITICKÝMI“. |
| --- | --- |

—

uzavřela dohodu o mlčenlivosti, aby výsledky zůstaly důvěrné a aby se s nimi v souladu s pokyny pro nakládání zacházelo jako s „ETS KRITICKÝMI“.

---

| 25.6.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 226/31 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 226/31

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2021/1035

ze dne 23. června 2021,

kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2013/648/EU a 2013/650/EU, pokud jde o držitele povolení a jeho zástupce v Unii pro uvádění produktů, které obsahují určitou geneticky modifikovanou kukuřici, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh

(oznámeno pod číslem C(2021) 4317)

(Text s významem pro EHP)

(Pouze nizozemské znění je závazné)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 ze dne 22. září 2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivech (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 a čl. 21 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Společnost Bayer Agriculture BVBA se sídlem v Belgii zastupuje v Unii společnost Monsanto Company se sídlem ve Spojených státech amerických, pokud jde o povolení k uvádění produktů, které obsahují geneticky modifikovanou kukuřici, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh udělené prováděcími rozhodnutími Komise 2013/648/EU (2) a 2013/650/EU (3). Dalším držitelem povolení pro geneticky modifikovanou kukuřici uděleného uvedenými prováděcími rozhodnutími je společnost Dow AgroSciences LLC se sídlem ve Spojených státech amerických. Dow AgroSciences LLC je zastoupená společností AgroSciences Distribution S.A.S. se sídlem ve Francii. |
| --- | --- |

(1)

Společnost Bayer Agriculture BVBA se sídlem v Belgii zastupuje v Unii společnost Monsanto Company se sídlem ve Spojených státech amerických, pokud jde o povolení k uvádění produktů, které obsahují geneticky modifikovanou kukuřici, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh udělené prováděcími rozhodnutími Komise 2013/648/EU (2) a 2013/650/EU (3). Dalším držitelem povolení pro geneticky modifikovanou kukuřici uděleného uvedenými prováděcími rozhodnutími je společnost Dow AgroSciences LLC se sídlem ve Spojených státech amerických. Dow AgroSciences LLC je zastoupená společností AgroSciences Distribution S.A.S. se sídlem ve Francii.

| (2) | Dopisem ze dne 28. července 2020 společnost Bayer Agriculture BVBA se sídlem v Belgii informovala Komisi, že společnost Monsanto Company se sídlem ve Spojených státech amerických změní dne 1. srpna 2020 svou právní formu a svůj název na Bayer CropScience LP se sídlem ve Spojených státech amerických. |
| --- | --- |

(2)

Dopisem ze dne 28. července 2020 společnost Bayer Agriculture BVBA se sídlem v Belgii informovala Komisi, že společnost Monsanto Company se sídlem ve Spojených státech amerických změní dne 1. srpna 2020 svou právní formu a svůj název na Bayer CropScience LP se sídlem ve Spojených státech amerických.

| (3) | Dopisem ze dne 28. července 2020 společnost Bayer Agriculture BVBA informovala Komisi, že dne 1. srpna 2020 se její název změní na Bayer Agriculture BV se sídlem v Belgii. |
| --- | --- |

(3)

Dopisem ze dne 28. července 2020 společnost Bayer Agriculture BVBA informovala Komisi, že dne 1. srpna 2020 se její název změní na Bayer Agriculture BV se sídlem v Belgii.

| (4) | Dopisem ze dne 17. března 2021 byla Komise informována, že dne 1. ledna 2021 se název společnosti Dow AgroSciences LLC změnil na Corteva Agriscience LLC se sídlem ve Spojených státech amerických. |
| --- | --- |

(4)

Dopisem ze dne 17. března 2021 byla Komise informována, že dne 1. ledna 2021 se název společnosti Dow AgroSciences LLC změnil na Corteva Agriscience LLC se sídlem ve Spojených státech amerických.

| (5) | Dopisem ze dne 22. března 2021 společnost Corteva Agriscience LLC informovala Komisi, že jejím zástupcem v Unii je společnost Corteva Agriscience Belgium B.V., a to ode dne 22. března 2021. |
| --- | --- |

(5)

Dopisem ze dne 22. března 2021 společnost Corteva Agriscience LLC informovala Komisi, že jejím zástupcem v Unii je společnost Corteva Agriscience Belgium B.V., a to ode dne 22. března 2021.

| (6) | Požadované změny jsou čistě správní povahy, a proto nevyžadují nové posouzení dotčených produktů. |
| --- | --- |

(6)

Požadované změny jsou čistě správní povahy, a proto nevyžadují nové posouzení dotčených produktů.

| (7) | Prováděcí rozhodnutí 2013/648/EU a 2013/650/EU by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(7)

Prováděcí rozhodnutí 2013/648/EU a 2013/650/EU by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (8) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(8)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Změny prováděcího rozhodnutí 2013/648/EU

Prováděcí rozhodnutí 2013/648/EU se mění takto:

| 1) | v článku 6 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

  „1.   Držiteli povolení jsou společnosti:






  a) | Corteva Agriscience LLC, Spojené státy americké, zastupovaná společností Corteva Agriscience Belgium B.V., a |
| --- | --- | --- |

1)

v článku 6 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Držiteli povolení jsou společnosti:

a)

Corteva Agriscience LLC, Spojené státy americké, zastupovaná společností Corteva Agriscience Belgium B.V., a

| b) | Bayer CropScience LP, Spojené státy americké, zastupovaná společností Bayer Agriculture BV, Belgie.“; |
| --- | --- |

b)

Bayer CropScience LP, Spojené státy americké, zastupovaná společností Bayer Agriculture BV, Belgie.“;

| 2) | článek 8 se nahrazuje tímto:

  „Toto rozhodnutí je určeno:






  a) | společnosti Corteva Agriscience LLC, 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Spojené státy americké, zastupované společností Corteva Agriscience Belgium B.V., Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Belgie, a |
| --- | --- | --- |

2)

článek 8 se nahrazuje tímto:

„Toto rozhodnutí je určeno:

a)

společnosti Corteva Agriscience LLC, 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Spojené státy americké, zastupované společností Corteva Agriscience Belgium B.V., Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Belgie, a

| b) | společnosti Bayer CropScience LP, 800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri, 63167, Spojené státy americké, zastupované společností Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antverpy, Belgie.“; |
| --- | --- |

b)

společnosti Bayer CropScience LP, 800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri, 63167, Spojené státy americké, zastupované společností Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antverpy, Belgie.“;

| 3) | v příloze se písmeno a) nahrazuje tímto:






  „a) | Žadatelé a držitelé povolení







  Název: | Corteva Agriscience LLC |
| --- | --- | --- | --- |
| Adresa: | 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Spojené státy americké |

3)

v příloze se písmeno a) nahrazuje tímto:

„a)

Žadatelé a držitelé povolení

Žadatelé a držitelé povolení

Název:

Corteva Agriscience LLC

Adresa:

9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Spojené státy americké

zastupovaný společností Corteva Agriscience Belgium B.V., Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Belgie,

a

| Název: | Bayer CropScience LP |
| --- | --- |
| Adresa: | 800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri, 63167, Spojené státy americké |

Název:

Bayer CropScience LP

Adresa:

800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri, 63167, Spojené státy americké

zastupovaný společností Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antverpy, Belgie“.

Článek 2

Změny prováděcího rozhodnutí 2013/650/EU

Prováděcí rozhodnutí 2013/650/EU se mění takto:

| 1) | v článku 6 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

  „1.   Držiteli povolení jsou společnosti:






  a) | Corteva Agriscience LLC, Spojené státy americké, zastupovaná společností Corteva Agriscience Belgium B.V., a |
| --- | --- | --- |

1)

v článku 6 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Držiteli povolení jsou společnosti:

a)

Corteva Agriscience LLC, Spojené státy americké, zastupovaná společností Corteva Agriscience Belgium B.V., a

| b) | Bayer CropScience LP, Spojené státy americké, zastupovaná společností Bayer Agriculture BV, Belgie.“; |
| --- | --- |

b)

Bayer CropScience LP, Spojené státy americké, zastupovaná společností Bayer Agriculture BV, Belgie.“;

| 2) | článek 8 se nahrazuje tímto:

  „Toto rozhodnutí je určeno:






  a) | společnosti Corteva Agriscience LLC, 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Spojené státy americké, zastupované společností Corteva Agriscience Belgium B.V., Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Belgie, a |
| --- | --- | --- |

2)

článek 8 se nahrazuje tímto:

„Toto rozhodnutí je určeno:

a)

společnosti Corteva Agriscience LLC, 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Spojené státy americké, zastupované společností Corteva Agriscience Belgium B.V., Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Belgie, a

| b) | společnosti Bayer CropScience LP, 800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri, 63167, Spojené státy americké, zastupované společností Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antverpy, Belgie.“; |
| --- | --- |

b)

společnosti Bayer CropScience LP, 800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri, 63167, Spojené státy americké, zastupované společností Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antverpy, Belgie.“;

| 3) | v příloze se písmeno a) nahrazuje tímto:






  „a) | Žadatelé a držitelé povolení







  Název: | Corteva Agriscience LLC |
| --- | --- | --- | --- |
| Adresa: | 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Spojené státy americké |

3)

v příloze se písmeno a) nahrazuje tímto:

„a)

Žadatelé a držitelé povolení

Žadatelé a držitelé povolení

Název:

Corteva Agriscience LLC

Adresa:

9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Spojené státy americké

zastupovaný společností Corteva Agriscience Belgium B.V., Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Belgie

a

| Název: | Bayer CropScience LP |
| --- | --- |
| Adresa: | 800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri, 63167, Spojené státy americké |

Název:

Bayer CropScience LP

Adresa:

800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri, 63167, Spojené státy americké

zastupovaný společností Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antverpy, Belgie.“

Článek 3

Určení

Toto rozhodnutí je určeno:

| a) | společnosti Corteva Agriscience LLC, 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Spojené státy americké, zastupované společností Corteva Agriscience Belgium B.V., Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Belgie, a |
| --- | --- |

a)

společnosti Corteva Agriscience LLC, 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Spojené státy americké, zastupované společností Corteva Agriscience Belgium B.V., Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Belgie, a

| b) | společnosti Bayer CropScience LP, 800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri, 63167, Spojené státy americké, zastupované společností Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antverpy, Belgie. |
| --- | --- |

b)

společnosti Bayer CropScience LP, 800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri, 63167, Spojené státy americké, zastupované společností Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antverpy, Belgie.

V Bruselu dne 23. června 2021.

Za Komisi

Stella KYRIAKIDES

členka Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 1.

1

(2)  Prováděcí rozhodnutí Komise 2013/648/EU ze dne 6. listopadu 2013, kterým se povoluje uvedení produktů, jež obsahují geneticky modifikovanou kukuřici MON89034 × 1507 × NK603 (MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-ØØ6Ø3-6), sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Úř. věst. L 302, 13.11.2013, s. 38).

2

(3)  Prováděcí rozhodnutí Komise 2013/650/EU ze dne 6. listopadu 2013, kterým se povoluje uvedení produktů obsahujících geneticky modifikovanou (GM) kukuřici MON 89034 × 1507 × MON88017 × 59122 (MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7), čtyři související GM kukuřice kombinující tři různé jednoduché GM události (MON89034 × 1507 × MON88017 (MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3), MON89034 × 1507 × 59122 (MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × DAS-59122-7), MON89034 × MON88017 × 59122 (MON-89Ø34-3 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7), 1507 × MON 88017 × 59122 (DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7)) a čtyři související GM kukuřice kombinující dvě různé jednoduché GM události (MON89034 × 1507 (MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1), MON89034 × 59122 (MON-89Ø34-3 × DAS-59122-7), 1507 × MON88017 (DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3), MON 88017 × 59122 (MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7)) nebo z nich sestávajících či vyrobených na trh v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Úř. věst. L 302, 13.11.2013, s 47).

3

---

| 25.6.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 226/34 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 226/34

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2021/1036

ze dne 22. června 2021,

kterým se mění prováděcí rozhodnutí (EU) 2018/1113, pokud jde o držitele povolení a jeho zástupce v Unii pro uvádění produktů, které jsou vyrobeny z geneticky modifikované cukrovky H7-1, na trh

(oznámeno pod číslem C(2021) 4325)

(Text s významem pro EHP)

(Pouze nizozemské a německé znění je závazné)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 ze dne 22. září 2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivech (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 a čl. 21 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Společnost Bayer Agriculture BVBA se sídlem v Belgii zastupuje v Unii společnost Monsanto Company se sídlem ve Spojených státech amerických, pokud jde o povolení k uvádění produktů, které jsou vyrobeny z geneticky modifikované cukrovky H7-1, na trh udělené prováděcím rozhodnutím Komise (EU) 2018/1113 (2). KWS SAAT SE se sídlem v Německu je držitelem povolení pro geneticky modifikovanou cukrovku H7-1 povolenou uvedeným prováděcím rozhodnutím. |
| --- | --- |

(1)

Společnost Bayer Agriculture BVBA se sídlem v Belgii zastupuje v Unii společnost Monsanto Company se sídlem ve Spojených státech amerických, pokud jde o povolení k uvádění produktů, které jsou vyrobeny z geneticky modifikované cukrovky H7-1, na trh udělené prováděcím rozhodnutím Komise (EU) 2018/1113 (2). KWS SAAT SE se sídlem v Německu je držitelem povolení pro geneticky modifikovanou cukrovku H7-1 povolenou uvedeným prováděcím rozhodnutím.

| (2) | Společnost Bayer Agriculture BVBA informovala dopisem ze dne 28. července 2020 Komisi, že ke dni 1. srpna 2020 změní svou právní formu a změní svůj název na Bayer Agriculture BV. |
| --- | --- |

(2)

Společnost Bayer Agriculture BVBA informovala dopisem ze dne 28. července 2020 Komisi, že ke dni 1. srpna 2020 změní svou právní formu a změní svůj název na Bayer Agriculture BV.

| (3) | Společnost Bayer Agriculture BVBA informovala dopisem ze dne 28. července 2020 Komisi, že společnost Monsanto Company ke dni 1. srpna 2020 změní svou právní formu a změní svůj název na Bayer CropScience LP. |
| --- | --- |

(3)

Společnost Bayer Agriculture BVBA informovala dopisem ze dne 28. července 2020 Komisi, že společnost Monsanto Company ke dni 1. srpna 2020 změní svou právní formu a změní svůj název na Bayer CropScience LP.

| (4) | Požadované změny jsou čistě správní povahy, a proto nevyžadují nové posouzení dotčených produktů. |
| --- | --- |

(4)

Požadované změny jsou čistě správní povahy, a proto nevyžadují nové posouzení dotčených produktů.

| (5) | Dopisem ze dne 10. srpna 2020 informovala Komise společnost KWS SAAT SE o požadovaných změnách. Dopisem ze dne 9. prosince 2020 společnost KWS SAAT SE informovala Komisi, že s navrhovanými změnami souhlasí. |
| --- | --- |

(5)

Dopisem ze dne 10. srpna 2020 informovala Komise společnost KWS SAAT SE o požadovaných změnách. Dopisem ze dne 9. prosince 2020 společnost KWS SAAT SE informovala Komisi, že s navrhovanými změnami souhlasí.

| (6) | Prováděcí rozhodnutí (EU) 2018/1113 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(6)

Prováděcí rozhodnutí (EU) 2018/1113 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (7) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(7)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Změny prováděcího rozhodnutí (EU) 2018/1113

Prováděcí rozhodnutí (EU) 2018/1113 se mění takto:

| 1) | V čl. 6 odst. 1 se písmeno b) nahrazuje tímto:






  „b) | Bayer CropScience LP, zastoupená v Unii společností Bayer Agriculture BV.“; |
| --- | --- | --- |

1)

V čl. 6 odst. 1 se písmeno b) nahrazuje tímto:

„b)

Bayer CropScience LP, zastoupená v Unii společností Bayer Agriculture BV.“;

| 2) | v čl. 8 se písm. b) nahrazuje tímto:






  „b) | Bayer CropScience LP, 800 N, Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Spojené státy americké, zastoupená v Unii společností Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antverpy, Belgie.“; |
| --- | --- | --- |

2)

v čl. 8 se písm. b) nahrazuje tímto:

„b)

Bayer CropScience LP, 800 N, Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Spojené státy americké, zastoupená v Unii společností Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antverpy, Belgie.“;

| 3) | v příloze se bod a) nahrazuje tímto:






  „a) | Žadatelé a držitelé povolení:
  Název: KWS SAAT SE
  Adresa: Grimsehlstrasse 31, D-37574 Einbeck, Německo,

  a
  Název: Bayer CropScience LP
  Adresa: 800 N. Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Spojené státy americké,

  zastoupení v Unii: Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antverpy, Belgie.“ |
| --- | --- | --- |

3)

v příloze se bod a) nahrazuje tímto:

„a)

Žadatelé a držitelé povolení:

Název: KWS SAAT SE

Adresa: Grimsehlstrasse 31, D-37574 Einbeck, Německo,

a

Název: Bayer CropScience LP

Adresa: 800 N. Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Spojené státy americké,

zastoupení v Unii: Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antverpy, Belgie.“

Článek 2

Určení

Toto rozhodnutí je určeno společnostem:

| a) | KWS SAAT SE, Grimsehlstrasse 31, D-37574 Einbeck, Německo, a |
| --- | --- |

a)

KWS SAAT SE, Grimsehlstrasse 31, D-37574 Einbeck, Německo, a

| b) | Bayer CropScience LP, 800 N, Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Spojené státy americké, zastoupené v Unii společností Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antverpy, Belgie. |
| --- | --- |

b)

Bayer CropScience LP, 800 N, Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Spojené státy americké, zastoupené v Unii společností Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antverpy, Belgie.

V Bruselu dne 22. června 2021.

Za Komisi

Stella KYRIAKIDES

členka Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 1.

1

(2)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2018/1113 ze dne 3. srpna 2018, kterým se obnovuje povolení pro uvádění potravin a krmiv vyrobených z geneticky modifikované cukrovky H7-1 (KM-ØØØH71-4) na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Úř. věst. L 203, 10.8.2018, s. 32).

2

---

| 25.6.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 226/36 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 226/36

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2021/1037

ze dne 16.6.2021

týkající se žádosti o registraci evropské občanské iniciativy s názvem „Zákaz reklamy a sponzorství pro fosilní paliva“ („Ban Fossil Fuel Advertising and Sponsorships“) podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/788

(Pouze anglické znění je závazné)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/788 ze dne 17. dubna 2019 o evropské občanské iniciativě (1), a zejména na čl. 6 odst. 2 a 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Komisi byla dne 22. dubna 2021 předložena žádost o registraci evropské občanské iniciativy nazvané „Zákaz reklamy a sponzorství pro fosilní paliva“. |
| --- | --- |

(1)

Komisi byla dne 22. dubna 2021 předložena žádost o registraci evropské občanské iniciativy nazvané „Zákaz reklamy a sponzorství pro fosilní paliva“.

| (2) | Cíle iniciativy jsou vyjádřeny takto: „Vyzýváme Evropskou komisi, aby navrhla legislativní akt EU, který: zakáže reklamu na fosilní paliva, jakož i na leteckou, silniční a vodní dopravu (kromě dopravních služeb obecného hospodářského zájmu) poháněnou fosilními palivy; zakáže reklamy ze strany podniků, které působí na trhu s fosilními palivy, zejména prostřednictvím těžby, rafinace, dodávek, distribuce nebo prodeje fosilních paliv; zakáže sponzorství ze strany podniků definovaných v bodě 2 výše nebo užívání obchodních značek či obchodních názvů, která se používají pro fosilní paliva. Tento legislativní akt by spadal do pravomoci EU, neboť by sestával z regulace vnitřního trhu zaměřené na posílení ochrany spotřebitele, jakož i vysoké úrovně veřejného zdraví a ochrany životního prostředí. Akt by zvýšil informovanost veřejnosti o výrobcích a technologiích, které jsou odpovědné za změnu klimatu a další škody na životním prostředí a zdraví. Jako takový by sledoval cíle, které jsou stanoveny v politikách EU v oblasti životního prostředí a ochrany spotřebitele, a to prostřednictvím harmonizace pravidel, která se týkají se reklam a sponzorství pro fosilní paliva. Vyplývající opatření by spadala do sdílených pravomocí, včetně (viz článek 4 SFEU) vnitřního trhu, životního prostředí a ochrany spotřebitele.“ |
| --- | --- |

(2)

Cíle iniciativy jsou vyjádřeny takto: „Vyzýváme Evropskou komisi, aby navrhla legislativní akt EU, který: zakáže reklamu na fosilní paliva, jakož i na leteckou, silniční a vodní dopravu (kromě dopravních služeb obecného hospodářského zájmu) poháněnou fosilními palivy; zakáže reklamy ze strany podniků, které působí na trhu s fosilními palivy, zejména prostřednictvím těžby, rafinace, dodávek, distribuce nebo prodeje fosilních paliv; zakáže sponzorství ze strany podniků definovaných v bodě 2 výše nebo užívání obchodních značek či obchodních názvů, která se používají pro fosilní paliva. Tento legislativní akt by spadal do pravomoci EU, neboť by sestával z regulace vnitřního trhu zaměřené na posílení ochrany spotřebitele, jakož i vysoké úrovně veřejného zdraví a ochrany životního prostředí. Akt by zvýšil informovanost veřejnosti o výrobcích a technologiích, které jsou odpovědné za změnu klimatu a další škody na životním prostředí a zdraví. Jako takový by sledoval cíle, které jsou stanoveny v politikách EU v oblasti životního prostředí a ochrany spotřebitele, a to prostřednictvím harmonizace pravidel, která se týkají se reklam a sponzorství pro fosilní paliva. Vyplývající opatření by spadala do sdílených pravomocí, včetně (viz článek 4 SFEU) vnitřního trhu, životního prostředí a ochrany spotřebitele.“

| (3) | Příloha obsahuje další podrobnosti o předmětu, cílech a souvislostech iniciativy. Zejména objasňuje, že mezi dotčené produkty z fosilních paliv patří ropa, fosilní plyn a uhlí. Dále vyjasňuje rozsah navrhovaného/požadovaného zákazu, který by se podle organizátorů měl vztahovat na jakoukoli propagaci nebo reklamu, ať přímou či nepřímou, jakož i na jakoukoli bezplatnou či propagační distribuci nebo jakékoli sponzorské vztahy, zákaz by měl platit na offline i online reklamu a sponzorství a měl by zejména pokrývat oblasti souvislosti se sportem, vzděláváním, vědou, veřejnými akcemi a mediálními akcemi třetích stran. V příloze jsou vysvětleny důvody pro iniciativu takto: 1) „Fosilní paliva přispívají ke klimatické krizi, a proto by neměla být propagována“, 2) „Fosilní paliva způsobila krizi v oblasti veřejného zdraví, a proto by neměla být propagována“, 3) „Společnosti působící v oblasti fosilních paliv klamou spotřebitele a některé z nich dokonce porušují pokyny pro reklamu“ a 4) „Sponzorství v oblasti fosilních paliv jsou využívána pro získání politického přístupu“. |
| --- | --- |

(3)

Příloha obsahuje další podrobnosti o předmětu, cílech a souvislostech iniciativy. Zejména objasňuje, že mezi dotčené produkty z fosilních paliv patří ropa, fosilní plyn a uhlí. Dále vyjasňuje rozsah navrhovaného/požadovaného zákazu, který by se podle organizátorů měl vztahovat na jakoukoli propagaci nebo reklamu, ať přímou či nepřímou, jakož i na jakoukoli bezplatnou či propagační distribuci nebo jakékoli sponzorské vztahy, zákaz by měl platit na offline i online reklamu a sponzorství a měl by zejména pokrývat oblasti souvislosti se sportem, vzděláváním, vědou, veřejnými akcemi a mediálními akcemi třetích stran. V příloze jsou vysvětleny důvody pro iniciativu takto: 1) „Fosilní paliva přispívají ke klimatické krizi, a proto by neměla být propagována“, 2) „Fosilní paliva způsobila krizi v oblasti veřejného zdraví, a proto by neměla být propagována“, 3) „Společnosti působící v oblasti fosilních paliv klamou spotřebitele a některé z nich dokonce porušují pokyny pro reklamu“ a 4) „Sponzorství v oblasti fosilních paliv jsou využívána pro získání politického přístupu“.

| (4) | Skupina organizátorů rovněž předložila návrh právního aktu s názvem „Zákaz reklamy a sponzorství pro fosilní paliva: směrnice ECI“. Předmětem návrhu právního aktu je „reklama na produkty z fosilních paliv, podniky působící v oblasti fosilních paliv a jejich propagace: a) v tisku a dalších tištěných publikacích; b) ve všech podobách audiovizuálních obchodních sdělení; c) v rozhlasovém vysílání; d) ve službách informační společnosti; a e) prostřednictvím sponzorství souvisejícího s fosilními palivy, včetně bezplatné nebo zlevněné distribuce produktů z fosilních paliv.“ |
| --- | --- |

(4)

Skupina organizátorů rovněž předložila návrh právního aktu s názvem „Zákaz reklamy a sponzorství pro fosilní paliva: směrnice ECI“. Předmětem návrhu právního aktu je „reklama na produkty z fosilních paliv, podniky působící v oblasti fosilních paliv a jejich propagace: a) v tisku a dalších tištěných publikacích; b) ve všech podobách audiovizuálních obchodních sdělení; c) v rozhlasovém vysílání; d) ve službách informační společnosti; a e) prostřednictvím sponzorství souvisejícího s fosilními palivy, včetně bezplatné nebo zlevněné distribuce produktů z fosilních paliv.“

| (5) | Pokud je cílem iniciativy zachování, ochrana a zlepšování kvality životního prostředí, ochrana lidského zdraví a uvážlivé a racionální využívání přírodních zdrojů, má Komise pravomoc předložit návrh právního aktu na základě článku 192 Smlouvy. |
| --- | --- |

(5)

Pokud je cílem iniciativy zachování, ochrana a zlepšování kvality životního prostředí, ochrana lidského zdraví a uvážlivé a racionální využívání přírodních zdrojů, má Komise pravomoc předložit návrh právního aktu na základě článku 192 Smlouvy.

| (6) | Pokud existují rozdíly mezi vnitrostátními právními úpravami, které mohou vytvářet překážky obchodu a omezit základní svobody, a mohou tak mít přímý dopad na fungování vnitřního trhu nebo vést k výraznému narušení hospodářské soutěže, má Komise pravomoc předložit návrh právního aktu, kterým se sbližují ustanovení právních a správních předpisů členských států, jejichž účelem je vytvoření a fungování vnitřního trhu na základě článku 114 Smlouvy. |
| --- | --- |

(6)

Pokud existují rozdíly mezi vnitrostátními právními úpravami, které mohou vytvářet překážky obchodu a omezit základní svobody, a mohou tak mít přímý dopad na fungování vnitřního trhu nebo vést k výraznému narušení hospodářské soutěže, má Komise pravomoc předložit návrh právního aktu, kterým se sbližují ustanovení právních a správních předpisů členských států, jejichž účelem je vytvoření a fungování vnitřního trhu na základě článku 114 Smlouvy.

| (7) | Z těchto důvodů žádná část iniciativy nespadá zjevně mimo rámec pravomocí Komise k předložení návrhu právního aktu Unie pro účely provedení Smluv. |
| --- | --- |

(7)

Z těchto důvodů žádná část iniciativy nespadá zjevně mimo rámec pravomocí Komise k předložení návrhu právního aktu Unie pro účely provedení Smluv.

| (8) | Tímto závěrem není dotčeno posouzení, zda by byly v tomto případě splněny konkrétní věcné a hmotněprávní podmínky, které Komise potřebuje k tomu, aby jednala, včetně proporcionality a slučitelnosti se základními právy. |
| --- | --- |

(8)

Tímto závěrem není dotčeno posouzení, zda by byly v tomto případě splněny konkrétní věcné a hmotněprávní podmínky, které Komise potřebuje k tomu, aby jednala, včetně proporcionality a slučitelnosti se základními právy.

| (9) | Skupina organizátorů vhodným způsobem prokázala, že splňuje požadavky stanovené v čl. 5 odst. 1 a 2 nařízení (EU) 2019/788, a určila kontaktní osoby v souladu s čl. 5 odst. 3 prvním pododstavcem uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(9)

Skupina organizátorů vhodným způsobem prokázala, že splňuje požadavky stanovené v čl. 5 odst. 1 a 2 nařízení (EU) 2019/788, a určila kontaktní osoby v souladu s čl. 5 odst. 3 prvním pododstavcem uvedeného nařízení.

| (10) | Iniciativa není zjevně zneužívající, bezdůvodná nebo šikanózní ani není zjevně v rozporu s hodnotami Unie uvedenými v článku 2 Smlouvy o Evropské unii a právy obsaženými v Listině základních práv Evropské unie. |
| --- | --- |

(10)

Iniciativa není zjevně zneužívající, bezdůvodná nebo šikanózní ani není zjevně v rozporu s hodnotami Unie uvedenými v článku 2 Smlouvy o Evropské unii a právy obsaženými v Listině základních práv Evropské unie.

| (11) | Iniciativa s názvem „Zákaz reklamy a sponzorství pro fosilní paliva“ („Ban Fossil Fuel Advertising and Sponsorships“) by proto měla být zaregistrována, |
| --- | --- |

(11)

Iniciativa s názvem „Zákaz reklamy a sponzorství pro fosilní paliva“ („Ban Fossil Fuel Advertising and Sponsorships“) by proto měla být zaregistrována,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Evropská občanská iniciativa s názvem „Zákaz reklamy a sponzorství pro fosilní paliva“ („Ban Fossil Fuel Advertising and Sponsorships“) je zaregistrována.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno skupině organizátorů evropské občanské iniciativy nazvané „Zákaz reklamy a sponzorství pro fosilní paliva“ („Ban Fossil Fuel Advertising and Sponsorships“, kterou jakožto kontaktní osoby zastupují paní Silvia PASTORELLI a paní Sílvia DÍAZ PÉREZ.

V Bruselu dne 16.6.2021

Za Komisi

Věra
  JOUROVÁ

místopředsedkyně

---

(1)  
  Úř. věst. L 130, 17.5.2019, s. 55.

1

---

| 25.6.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 226/38 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 226/38

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2021/1038

ze dne 23. června 2021,

kterým se Nizozemskému království poskytuje přechodné období podle rozhodnutí 2008/477/ES, pokud jde o aktualizaci příslušných technických podmínek pro kmitočtové pásmo 2 500–2 690 MHz

(oznámeno pod číslem C(2021) 4433)

(Pouze nizozemské znění je závazné)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 676/2002/ES ze dne 7. března 2002 o předpisovém rámci pro politiku rádiového spektra v Evropském společenství (rozhodnutí o rádiovém spektru) (1), a zejména na čl. 4 odst. 5 uvedeného rozhodnutí,

s ohledem na rozhodnutí Komise 2008/477/ES ze dne 13. června 2008 o harmonizaci kmitočtového pásma 2 500–2 690 MHz pro zemské systémy k poskytování služeb elektronických komunikací ve Společenství (2), a zejména na čl. 2 odst. 2 uvedeného rozhodnutí,

s ohledem na žádost Nizozemska ze dne 6. ledna 2021,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutí 2008/477/ES stanoví, že členské státy mají určit a zpřístupnit kmitočtové pásmo 2 500–2 690 MHz pro nevýhradní využívání zemskými systémy k poskytování služeb elektronických komunikací v souladu s parametry stanovenými v příloze uvedeného rozhodnutí. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutí 2008/477/ES stanoví, že členské státy mají určit a zpřístupnit kmitočtové pásmo 2 500–2 690 MHz pro nevýhradní využívání zemskými systémy k poskytování služeb elektronických komunikací v souladu s parametry stanovenými v příloze uvedeného rozhodnutí.

| (2) | V čl. 2 odst. 2 rozhodnutí 2008/477/ES se stanoví, že členské státy, v nichž se k datu, kdy uvedené rozhodnutí nabývá účinku, využívá duplex s časovým dělením (TDD) nebo režim „pouze downlink“ mimo dílčí pásmo 2 570–2 620 MHz, mohou požádat o přechodné období pro provádění uvedeného rozhodnutí podle čl. 4 odst. 5 rozhodnutí č. 676/2002/ES. |
| --- | --- |

(2)

V čl. 2 odst. 2 rozhodnutí 2008/477/ES se stanoví, že členské státy, v nichž se k datu, kdy uvedené rozhodnutí nabývá účinku, využívá duplex s časovým dělením (TDD) nebo režim „pouze downlink“ mimo dílčí pásmo 2 570–2 620 MHz, mohou požádat o přechodné období pro provádění uvedeného rozhodnutí podle čl. 4 odst. 5 rozhodnutí č. 676/2002/ES.

| (3) | Nizozemsko vyrozumělo Komisi, že i přesto, že byla udělena povolení pro využívání převážné části dílčího pásma 2 570–2 620 MHz podle prováděcího rozhodnutí (EU) 2020/636 (3), na dva omezené úseky pásma (konkrétně 2 565–2 570 MHz a 2 685–2 690 MHz) se i nadále vztahují dvě povolení, v nichž se namísto duplexu s kmitočtovým dělením (FDD) využívá duplex s časovým dělením (TDD), přičemž uvedená povolení byla udělena v roce 2010 podle rozhodnutí 2008/477/ES a jejich platnost skončí v roce 2030. |
| --- | --- |

(3)

Nizozemsko vyrozumělo Komisi, že i přesto, že byla udělena povolení pro využívání převážné části dílčího pásma 2 570–2 620 MHz podle prováděcího rozhodnutí (EU) 2020/636 (3), na dva omezené úseky pásma (konkrétně 2 565–2 570 MHz a 2 685–2 690 MHz) se i nadále vztahují dvě povolení, v nichž se namísto duplexu s kmitočtovým dělením (FDD) využívá duplex s časovým dělením (TDD), přičemž uvedená povolení byla udělena v roce 2010 podle rozhodnutí 2008/477/ES a jejich platnost skončí v roce 2030.

| (4) | Dopisem Komisi ze dne 6. ledna 2021 požádalo Nizozemsko o přechodné období podle čl. 2 odst. 2 rozhodnutí 2008/477/ES s cílem zachovat platnost obou výše uvedených povolení, v nichž se využívá TDD, až do skončení jejich platnosti. Tato povolení byla udělena rozhodnutími telekomunikačního úřadu při ministerstvu hospodářství a politiky klimatu (Agentschap Telecom van het Ministerie van Economische Zaken en Klimaat). Jedno povolení bylo uděleno pod referenčním číslem AT-EZK/7635162, číslo spisu 6781570-G1, a je platné od 3. ledna 2013 do 2. ledna 2030 a druhé povolení bylo uděleno pod referenčním číslem AT-EZK/7937970, číslo spisu 6697351, a je platné od 11. května 2010 do 11. května 2030. |
| --- | --- |

(4)

Dopisem Komisi ze dne 6. ledna 2021 požádalo Nizozemsko o přechodné období podle čl. 2 odst. 2 rozhodnutí 2008/477/ES s cílem zachovat platnost obou výše uvedených povolení, v nichž se využívá TDD, až do skončení jejich platnosti. Tato povolení byla udělena rozhodnutími telekomunikačního úřadu při ministerstvu hospodářství a politiky klimatu (Agentschap Telecom van het Ministerie van Economische Zaken en Klimaat). Jedno povolení bylo uděleno pod referenčním číslem AT-EZK/7635162, číslo spisu 6781570-G1, a je platné od 3. ledna 2013 do 2. ledna 2030 a druhé povolení bylo uděleno pod referenčním číslem AT-EZK/7937970, číslo spisu 6697351, a je platné od 11. května 2010 do 11. května 2030.

| (5) | Nizozemsko svoji žádost podložilo dostatečnými informacemi a odůvodněními. Tím, že během přechodného období zůstanou zachována obě stávající povolení, která se používají pro poskytování veřejných mobilních komunikačních služeb, zabrání nizozemské orgány přerušení poskytování mobilních komunikačních služeb ze strany držitelů těchto dvou povolení a nedojde k narušení současné situace, kdy v Nizozemsku na trhu mobilních komunikací existují v oblasti hospodářské soutěže rovné podmínky. Rozsáhlá omezení ohledně využívání spektra spojená s využíváním obou příslušných úseků spektra navíc vyžadovala, aby uvedená povolení nebyla zahrnuta do definice a určení obecně použitelného spektrálního limitu. Přechodné období tak zajistí stabilitu situace v oblasti hospodářské soutěže na trhu mobilních komunikací a nebude nepřiměřeně zdržovat provádění rozhodnutí 2008/477/ES v Nizozemsku. |
| --- | --- |

(5)

Nizozemsko svoji žádost podložilo dostatečnými informacemi a odůvodněními. Tím, že během přechodného období zůstanou zachována obě stávající povolení, která se používají pro poskytování veřejných mobilních komunikačních služeb, zabrání nizozemské orgány přerušení poskytování mobilních komunikačních služeb ze strany držitelů těchto dvou povolení a nedojde k narušení současné situace, kdy v Nizozemsku na trhu mobilních komunikací existují v oblasti hospodářské soutěže rovné podmínky. Rozsáhlá omezení ohledně využívání spektra spojená s využíváním obou příslušných úseků spektra navíc vyžadovala, aby uvedená povolení nebyla zahrnuta do definice a určení obecně použitelného spektrálního limitu. Přechodné období tak zajistí stabilitu situace v oblasti hospodářské soutěže na trhu mobilních komunikací a nebude nepřiměřeně zdržovat provádění rozhodnutí 2008/477/ES v Nizozemsku.

| (6) | Mezní hodnoty vyzařování spojené s využíváním uvedeného spektra podle příslušných povolení jsou navíc v souladu s mezinárodními dohodami o koordinaci uzavřenými se sousedními členskými státy s cílem zajistit, aby v těchto členských státech nedocházelo k interferencím. Přechodné období tedy nebude zdržovat provádění rozhodnutí 2008/477/ES v sousedních členských státech. |
| --- | --- |

(6)

Mezní hodnoty vyzařování spojené s využíváním uvedeného spektra podle příslušných povolení jsou navíc v souladu s mezinárodními dohodami o koordinaci uzavřenými se sousedními členskými státy s cílem zajistit, aby v těchto členských státech nedocházelo k interferencím. Přechodné období tedy nebude zdržovat provádění rozhodnutí 2008/477/ES v sousedních členských státech.

| (7) | Přechodné období by rovněž nepřekračovalo rámec toho, co je nezbytné, aby nebránilo vytvoření společného rámce a harmonizovaných technických podmínek pro využívání pásma 2 500–2 690 MHz; omezení v úseku 2 685–2 690 MHz jsou stanovena k ochraně radioastronomických služeb v přilehlém pásmu a využívání kmitočtu 2 565–2 570 MHz je omezeno na ochranu přilehlého využívání FDD. |
| --- | --- |

(7)

Přechodné období by rovněž nepřekračovalo rámec toho, co je nezbytné, aby nebránilo vytvoření společného rámce a harmonizovaných technických podmínek pro využívání pásma 2 500–2 690 MHz; omezení v úseku 2 685–2 690 MHz jsou stanovena k ochraně radioastronomických služeb v přilehlém pásmu a využívání kmitočtu 2 565–2 570 MHz je omezeno na ochranu přilehlého využívání FDD.

| (8) | Toto přechodné období by proto zajistilo, že cílů politiky EU v pásmu 2 500–2 690 MHz bude dosaženo při minimálních nákladech pro každý členský stát a provozovatele. |
| --- | --- |

(8)

Toto přechodné období by proto zajistilo, že cílů politiky EU v pásmu 2 500–2 690 MHz bude dosaženo při minimálních nákladech pro každý členský stát a provozovatele.

| (9) | Z těchto důvodů se požadované přechodné období jeví jako odůvodněné a přiměřené a nezdrželo by nepřiměřeně provádění rozhodnutí 2008/477/ES v Nizozemsku či v jiných členských státech, ani by nevytvářelo nepřiměřené rozdíly mezi členskými státy v souvislosti s hospodářskou soutěží nebo regulací. |
| --- | --- |

(9)

Z těchto důvodů se požadované přechodné období jeví jako odůvodněné a přiměřené a nezdrželo by nepřiměřeně provádění rozhodnutí 2008/477/ES v Nizozemsku či v jiných členských státech, ani by nevytvářelo nepřiměřené rozdíly mezi členskými státy v souvislosti s hospodářskou soutěží nebo regulací.

| (10) | Členové Výboru pro rádiové spektrum na svém setkání ve dnech 9. a 10. března 2021 uvedli, že proti uvedenému přechodnému období nemají námitky, |
| --- | --- |

(10)

Členové Výboru pro rádiové spektrum na svém setkání ve dnech 9. a 10. března 2021 uvedli, že proti uvedenému přechodnému období nemají námitky,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Nizozemsku se poskytuje přechodné období podle rozhodnutí 2008/477/ES za podmínek stanovených v uvedeném rozhodnutí.

Článek 2

Nizozemsku se povoluje využívat nejdéle do 11. května 2030 v dílčích pásmech 2 565–2 570 MHz a 2 685–2 690 MHz namísto duplexu s kmitočtovým dělením (FDD) duplex s časovým dělením (TDD).

Článek 3

Nizozemsko nadále zajistí, aby vyžívání TDD podle článku 2 nepřiměřeně nezdrželo provádění rozhodnutí 2008/477/ES, nevytvářelo mezi členskými státy nepřiměřené rozdíly v souvislosti s hospodářskou soutěží nebo regulací a neovlivňovalo zemské systémy k poskytování služeb elektronických komunikací, které jsou již provozovány nebo mají být rozmístěny v kmitočtovém pásmu 2 500–2 690 MHz v ostatních členských státech v souladu s technickými parametry harmonizovanými rozhodnutím 2008/477/ES.

Článek 4

Toto rozhodnutí je určeno Nizozemskému království.

V Bruselu dne 23. června 2021.

Za Komisi

Thierry BRETON

člen Komise

---

(1)  (Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 1).

1

(2)  (Úř. věst. L 163, 24.6.2008, s. 37).

2

(3)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2020/636 ze dne 8. května 2020, kterým se mění rozhodnutí 2008/477/ES, pokud jde o aktualizaci příslušných technických podmínek platných v kmitočtovém pásmu 2 500–2 690 MHz (Úř. věst. L 149, 12.5.2020, s. 3).

3

---

III Jiné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR

| 25.6.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 226/41 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 226/41

---

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHPč. 130/2021

ze dne 15. března 2021,

kterým se mění protokol 10 k Dohodě o EHP o zjednodušení kontrol a formalit při přepravě zboží [2021/1039]

SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 98 této dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příslušná ustanovení nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (1), a nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (2), byla nahrazena příslušnými ustanoveními nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (3), nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446 ze dne 28. července 2015, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013, pokud jde o podrobná pravidla k některým ustanovením celního kodexu Unie (4) a prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/2447 ze dne 24. listopadu 2015, kterým se stanoví prováděcí pravidla k některým ustanovením nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (5). |
| --- | --- |

(1)

Příslušná ustanovení nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (1), a nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (2), byla nahrazena příslušnými ustanoveními nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (3), nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446 ze dne 28. července 2015, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013, pokud jde o podrobná pravidla k některým ustanovením celního kodexu Unie (4) a prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/2447 ze dne 24. listopadu 2015, kterým se stanoví prováděcí pravidla k některým ustanovením nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (5).

| (2) | Právní předpisy Evropské unie týkající se celně bezpečnostních opatření byly změněny, zejména prováděcím rozhodnutím Komise (EU) 2019/2151 ze dne 13. prosince 2019, kterým se zavádí pracovní program pro vývoj elektronických systémů stanovených v celním kodexu Unie a jejich uvedení do provozu (6). |
| --- | --- |

(2)

Právní předpisy Evropské unie týkající se celně bezpečnostních opatření byly změněny, zejména prováděcím rozhodnutím Komise (EU) 2019/2151 ze dne 13. prosince 2019, kterým se zavádí pracovní program pro vývoj elektronických systémů stanovených v celním kodexu Unie a jejich uvedení do provozu (6).

| (3) | Ustanovení protokolu 10 o zjednodušení kontrol a formalit při přepravě zboží (dále jen „protokol 10“) k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“) by v zájmu zajištění rovnocenné úrovně bezpečnosti měla být uvedena do souladu se změnami právních předpisů Evropské unie. |
| --- | --- |

(3)

Ustanovení protokolu 10 o zjednodušení kontrol a formalit při přepravě zboží (dále jen „protokol 10“) k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“) by v zájmu zajištění rovnocenné úrovně bezpečnosti měla být uvedena do souladu se změnami právních předpisů Evropské unie.

| (4) | Rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 154/2018 ze dne 6. července 2018, kterým se mění příloha XI (Elektronické komunikace, audiovizuální služby a informační společnost) Dohody o EHP a protokol 37 (obsahující seznam stanovený v článku 101) k Dohodě o EHP (7) bylo do Dohody o EHP začleněno nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (8). |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 154/2018 ze dne 6. července 2018, kterým se mění příloha XI (Elektronické komunikace, audiovizuální služby a informační společnost) Dohody o EHP a protokol 37 (obsahující seznam stanovený v článku 101) k Dohodě o EHP (7) bylo do Dohody o EHP začleněno nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (8).

| (5) | Toto rozhodnutí by se nemělo vztahovat na Island a Lichtenštejnsko. V případě přijetí nového rozhodnutí by se však tyto země mohly jeho uplatňování účastnit. |
| --- | --- |

(5)

Toto rozhodnutí by se nemělo vztahovat na Island a Lichtenštejnsko. V případě přijetí nového rozhodnutí by se však tyto země mohly jeho uplatňování účastnit.

| (6) | Protokol 10 Dohody o EHP by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn, |
| --- | --- |

(6)

Protokol 10 Dohody o EHP by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Protokol 10 k Dohodě o EHP se mění v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí.

Článek 2

1.   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 15. března 2021 za předpokladu, že byla učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (*1). Použije se ode dne 15. března 2021.

2.   Do doby, než budou učiněna oznámení uvedená v odstavci 1, provádějí Evropská unie a Norsko toto rozhodnutí prozatímně, a to ode dne 15. března 2021.

Článek 3

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 15. března 2021.

Za Smíšený výbor EHP

předsedkyně

Clara GANSLANDT

tajemníci

Smíšeného výboru EHP

Hege M. HOFF

Mikołaj KARŁOWSKI

---

(1)  
  Úř. věst. L 302, 19.10.1992, s. 1.

1

(2)  
  Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1.

2

(3)  
  Úř. věst. L 269, 10.10.2013, s. 1.

3

(4)  
  Úř. věst. L 343, 29.12.2015, s. 1.

4

(5)  
  Úř. věst. L 343, 29.12.2015, s. 558.

5

(6)  
  Úř. věst. L 325, 16.12.2019, s. 168.

6

(7)  
  Úř. věst. L 183, 19.7.2018, s. 23.

7

(8)  
  Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1.

8

(*1)  Byly oznámeny ústavní požadavky.

*1

---

PŘÍLOHA

1.

„KAPITOLA IIa

CELNĚ BEZPEČNOSTNÍ OPATŘENÍ

Článek 9a

Definice

Pro účely této kapitoly se rozumí:

| a) | „rizikem“ pravděpodobnost a dopad události, která by mohla nastat v souvislosti se vstupem, výstupem, tranzitem, přepravou a konečným použitím zboží přemísťovaného mezi celním územím jedné ze smluvních stran a třetími zeměmi a přítomností zboží, které není ve volném oběhu, přičemž tato událost představuje hrozbu pro bezpečnost a zabezpečení smluvních stran, veřejné zdraví, životní prostředí nebo spotřebitele; |
| --- | --- |

a)

„rizikem“ pravděpodobnost a dopad události, která by mohla nastat v souvislosti se vstupem, výstupem, tranzitem, přepravou a konečným použitím zboží přemísťovaného mezi celním územím jedné ze smluvních stran a třetími zeměmi a přítomností zboží, které není ve volném oběhu, přičemž tato událost představuje hrozbu pro bezpečnost a zabezpečení smluvních stran, veřejné zdraví, životní prostředí nebo spotřebitele;

| b) | „řízením rizik“ systematické určování rizik a provádění všech opatření nezbytných pro omezení vystavení rizikům. To zahrnuje takové činnosti jako shromažďování údajů a informací, analýzu a hodnocení rizik, stanovování a provádění opatření a pravidelné sledování a přezkoumávání postupu a jeho výsledků na základě zdrojů a strategií stanovených smluvními stranami nebo mezinárodně; |
| --- | --- |

b)

„řízením rizik“ systematické určování rizik a provádění všech opatření nezbytných pro omezení vystavení rizikům. To zahrnuje takové činnosti jako shromažďování údajů a informací, analýzu a hodnocení rizik, stanovování a provádění opatření a pravidelné sledování a přezkoumávání postupu a jeho výsledků na základě zdrojů a strategií stanovených smluvními stranami nebo mezinárodně;

| c) | „listovními zásilkami“ dopisy, pohlednice, slepecká pošta a tiskoviny nepodléhající dovoznímu ani vývoznímu clu; |
| --- | --- |

c)

„listovními zásilkami“ dopisy, pohlednice, slepecká pošta a tiskoviny nepodléhající dovoznímu ani vývoznímu clu;

| d) | „expresní zásilkou“ zásilka přepravovaná integrovanou službou nebo na její odpovědnost zahrnující spěšné nebo časově vymezené shromažďování, přepravu, proclívání a dodávání balíků se sledováním místa a udržováním kontroly nad těmito položkami v celém průběhu poskytování této služby; |
| --- | --- |

d)

„expresní zásilkou“ zásilka přepravovaná integrovanou službou nebo na její odpovědnost zahrnující spěšné nebo časově vymezené shromažďování, přepravu, proclívání a dodávání balíků se sledováním místa a udržováním kontroly nad těmito položkami v celém průběhu poskytování této služby;

| e) | „zbožím v poštovních zásilkách“ zboží jiné než listovní zásilky, které je obsaženo v poštovním balíku nebo poštovní zásilce a přepravováno provozovatelem poštovních služeb usazeným na území smluvní strany a touto stranou určeným k poskytování mezinárodních služeb, které se řídí Světovou poštovní úmluvou přijatou dne 10. července 1984 pod záštitou Organizace spojených národů, nebo na jeho odpovědnost v souladu s ustanoveními uvedené úmluvy; |
| --- | --- |

e)

„zbožím v poštovních zásilkách“ zboží jiné než listovní zásilky, které je obsaženo v poštovním balíku nebo poštovní zásilce a přepravováno provozovatelem poštovních služeb usazeným na území smluvní strany a touto stranou určeným k poskytování mezinárodních služeb, které se řídí Světovou poštovní úmluvou přijatou dne 10. července 1984 pod záštitou Organizace spojených národů, nebo na jeho odpovědnost v souladu s ustanoveními uvedené úmluvy;

| f) | „celním prohlášením“ úkon, jímž osoba předepsanou formou a způsobem projevuje vůli, aby bylo zboží propuštěno do určitého celního režimu, případně s uvedením konkrétních opatření, jež mají být použita; |
| --- | --- |

f)

„celním prohlášením“ úkon, jímž osoba předepsanou formou a způsobem projevuje vůli, aby bylo zboží propuštěno do určitého celního režimu, případně s uvedením konkrétních opatření, jež mají být použita;

| g) | „celním prohlášením pro dočasné uskladnění“ úkon, kdy osoba předepsanou formou a způsobem uvede, že zboží je v dočasném uskladnění; |
| --- | --- |

g)

„celním prohlášením pro dočasné uskladnění“ úkon, kdy osoba předepsanou formou a způsobem uvede, že zboží je v dočasném uskladnění;

Článek 9b

Obecná ustanovení týkající se bezpečnosti a zabezpečení

1.   Smluvní strany se zavazují zavést a používat na přepravu zboží ze třetích zemí a do třetích zemí celně bezpečnostní opatření stanovená v této kapitole a zajistit tak rovnocennou úroveň bezpečnosti a zabezpečení na svých vnějších hranicích.

2.   Smluvní strany nepoužijí celně bezpečnostní opatření stanovená v této kapitole při přepravě zboží mezi svými celními územími.

3.   Smluvní strany předem projednají uzavření jakékoli dohody se třetí zemí v oblastech, na něž se vztahuje tato kapitola, aby se zajistil její soulad s tímto protokolem, zejména obsahuje-li zamýšlená dohoda ustanovení, která se odchylují od celně bezpečnostních opatření stanovených v této kapitole.

Článek 9c

Prohlášení před vstupem a výstupem zboží

1.   Pro účely bezpečnosti a zabezpečení musí být ke zboží vstupujícímu na celní území smluvních stran ze třetích zemí, s výjimkou zboží přepravovaného dopravními prostředky, které pouze proplouvají pobřežními vodami nebo prolétají vzdušným prostorem celních území bez zastávky na těchto územích, podáno vstupní souhrnné celní prohlášení.

2.   Pro účely bezpečnosti a zabezpečení musí být ke zboží opouštějícímu celní území smluvních stran do třetích zemí, s výjimkou zboží přepravovaného dopravními prostředky, které pouze proplouvají pobřežními vodami nebo prolétají vzdušným prostorem celních území bez zastávky na těchto územích, podáno výstupní souhrnné celní prohlášení.

3.   Vstupní nebo výstupní souhrnné celní prohlášení musí být podáno před vstupem zboží na celní území smluvních stran nebo před jeho výstupem z těchto území.

4.   Pokud je stanovena povinnost podat vstupní nebo výstupní souhrnné celní prohlášení pro zboží vstupující na celní území smluvních stran nebo tato území opouštějící, ale takové prohlášení nebylo podáno, jedna z osob uvedených v odstavci 5 nebo 6 bezodkladně podá toto prohlášení nebo, povolí-li to celní orgány, místo něj celní prohlášení nebo celní prohlášení pro dočasné uskladnění, které musí obsahovat alespoň údaje požadované pro vstupní nebo výstupní souhrnné celní prohlášení. Za těchto okolností provedou celní orgány v souvislosti s tímto zbožím analýzu rizik v oblasti bezpečnosti a zabezpečení na základě celního prohlášení nebo celního prohlášení pro dočasné uskladnění.

5.   Každá smluvní strana určí osoby odpovědné za podání výstupních souhrnných celních prohlášení a orgány příslušné k jejich přijímání.

6.   Vstupní souhrnné celní prohlášení podává dopravce.

Bez ohledu na povinnosti dopravce může vstupní souhrnné celní prohlášení místo něj podat jedna z těchto osob:

| a) | dovozce nebo příjemce nebo jiná osoba, jejímž jménem nebo na jejíž účet dopravce jedná; |
| --- | --- |

a)

dovozce nebo příjemce nebo jiná osoba, jejímž jménem nebo na jejíž účet dopravce jedná;

| b) | každá osoba, která je schopna dotčené zboží předložit nebo zajistit jeho předložení celnímu úřadu prvního vstupu. |
| --- | --- |

b)

každá osoba, která je schopna dotčené zboží předložit nebo zajistit jeho předložení celnímu úřadu prvního vstupu.

Ve zvláštních případech, kdy od osob uvedených v prvním pododstavci nelze získat všechny údaje vstupního souhrnného celního prohlášení nezbytné pro analýzu rizik v oblasti bezpečnosti a zabezpečení, mohou mít povinnost tyto údaje poskytnout další osoby, které je mají k dispozici a které jsou náležitě oprávněny k jejich poskytnutí.

Každá osoba, která předloží údaje vstupního souhrnného celního prohlášení, za ně nese odpovědnost.

7.   Odchylně od odstavce 6 tohoto článku určí každá smluvní strana do dne uvedení do provozu elektronického systému uvedeného v čl. 1 odst. 1 přílohy I osoby, které mají povinnost podat vstupní souhrnné celní prohlášení, způsoby jeho podání, výměny souvisejících informací a podání žádosti o jeho změnu nebo jeho zrušení.

8.   Celní orgány smluvních stran mohou určit případy, ve kterých lze jako vstupní nebo výstupní souhrnné celní prohlášení použít celní prohlášení nebo celní prohlášení pro dočasné uskladnění, pokud:

| a) | celní prohlášení nebo celní prohlášení pro dočasné uskladnění obsahuje všechny údaje požadované pro vstupní nebo výstupní souhrnné celní prohlášení a |
| --- | --- |

a)

celní prohlášení nebo celní prohlášení pro dočasné uskladnění obsahuje všechny údaje požadované pro vstupní nebo výstupní souhrnné celní prohlášení a

| b) | náhradní prohlášení je podáno u příslušného celního úřadu před uplynutím lhůty pro podání vstupního nebo výstupního souhrnného celního prohlášení. |
| --- | --- |

b)

náhradní prohlášení je podáno u příslušného celního úřadu před uplynutím lhůty pro podání vstupního nebo výstupního souhrnného celního prohlášení.

9.   Příloha I stanoví:

| — | elektronický systém týkající se vstupního souhrnného celního prohlášení, |
| --- | --- |

—

elektronický systém týkající se vstupního souhrnného celního prohlášení,

| — | formu a obsah vstupního nebo výstupního souhrnného celního prohlášení, |
| --- | --- |

—

formu a obsah vstupního nebo výstupního souhrnného celního prohlášení,

| — | výjimky z povinnosti podat vstupní nebo výstupní souhrnné celní prohlášení, |
| --- | --- |

—

výjimky z povinnosti podat vstupní nebo výstupní souhrnné celní prohlášení,

| — | místo podání vstupního nebo výstupního souhrnného celního prohlášení, |
| --- | --- |

—

místo podání vstupního nebo výstupního souhrnného celního prohlášení,

| — | lhůty pro podání vstupního nebo výstupního celního prohlášení, |
| --- | --- |

—

lhůty pro podání vstupního nebo výstupního celního prohlášení,

| — | technická opatření pro elektronické systémy používané k podání vstupního souhrnného celního prohlášení, |
| --- | --- |

—

technická opatření pro elektronické systémy používané k podání vstupního souhrnného celního prohlášení,

| — | finanční ujednání týkající se povinností, závazků a očekávání při provádění systému kontroly při dovozu 2 a jeho fungování, |
| --- | --- |

—

finanční ujednání týkající se povinností, závazků a očekávání při provádění systému kontroly při dovozu 2 a jeho fungování,

| — | veškerá další ustanovení nezbytná pro použití tohoto článku. |
| --- | --- |

—

veškerá další ustanovení nezbytná pro použití tohoto článku.

Článek 9d

Oprávněný hospodářský subjekt

1.   S výhradou kritérií stanovených v příloze II udělí smluvní strana každému hospodářskému subjektu usazenému na jejím celním území status „oprávněného hospodářského subjektu“ pro účely bezpečnosti.

Oprávněný hospodářský subjekt smí využívat úlevy ve vztahu k celním kontrolám týkajícím se bezpečnosti.

Aniž jsou dotčeny celní kontroly, je status oprávněného hospodářského subjektu přiznaný některou smluvní stranou uznán druhou smluvní stranou, jsou-li splněna pravidla a podmínky stanovené v odstavci 2, a to zejména pro provádění dohod se třetími zeměmi, které stanoví systém vzájemného uznávání statusů oprávněných hospodářských subjektů.

2.   Příloha II stanoví:

| — | pravidla pro přiznávání statusu oprávněného hospodářského subjektu, zejména kritéria pro přiznání tohoto statusu a podmínky týkající se uplatnění těchto kritérií, |
| --- | --- |

—

pravidla pro přiznávání statusu oprávněného hospodářského subjektu, zejména kritéria pro přiznání tohoto statusu a podmínky týkající se uplatnění těchto kritérií,

| — | typ úlev, které mají být přiznány, |
| --- | --- |

—

typ úlev, které mají být přiznány,

| — | pravidla pro pozastavení platnosti, prohlášení za neplatný a zrušení statusu oprávněného hospodářského subjektu, |
| --- | --- |

—

pravidla pro pozastavení platnosti, prohlášení za neplatný a zrušení statusu oprávněného hospodářského subjektu,

| — | pravidla týkající se výměny informací mezi smluvními stranami o jejich oprávněných hospodářských subjektech, |
| --- | --- |

—

pravidla týkající se výměny informací mezi smluvními stranami o jejich oprávněných hospodářských subjektech,

| — | veškerá další opatření nezbytná pro použití tohoto článku. |
| --- | --- |

—

veškerá další opatření nezbytná pro použití tohoto článku.

Článek 9e

Celní kontroly týkající se bezpečnosti a zabezpečení a řízení rizik v oblasti bezpečnosti a zabezpečení

1.   Jiné než namátkové celní kontroly týkající se bezpečnosti a zabezpečení vycházejí především z analýzy rizik provedené prostřednictvím elektronického zpracování dat a jejich účelem je stanovit a vyhodnotit rizika a vypracovat nezbytná opatření, jimiž lze rizikům čelit, na základě kritérií vytvořených smluvními stranami.

2.   Celní kontroly týkající se bezpečnosti a zabezpečení se provádějí ve společném rámci pro řízení rizik na základě výměny informací o rizicích a výsledků analýzy rizik mezi celními orgány smluvních stran. Celní orgán Norska přispívá svou účastí ve Výboru pro celní kodex uvedeném v kapitole IIa čl. 9h odst. 4 ke stanovení společných kritérií rizik a norem, kontrolních opatření a prioritních oblastí kontroly ve vztahu k údajům vstupního a výstupního souhrnného celního prohlášení. Kontroly založené na těchto informacích a kritériích se provádějí, aniž tím jsou dotčeny jiné celní kontroly.

3.   K výměně informací o rizicích, informací o provádění společných kritérií rizik a norem, společných prioritních oblastí kontroly a celního krizového řízení a k výměně výsledků analýz rizik a výsledků kontrol použijí smluvní strany společný systém pro řízení rizik.

4.   Smluvní strany uznávají rovnocennost svých systémů řízení rizik v oblasti bezpečnosti a zabezpečení.

5.   Smíšený výbor EHP přijme veškerá opatření nezbytná pro použití tohoto článku.

Článek 9f

Sledování provádění celně bezpečnostních opatření

1.   Smíšený výbor EHP stanoví pravidla, podle nichž mají smluvní strany zajistit sledování provádění této kapitoly a ověřovat dodržování jejích ustanovení, jakož i ustanovení příloh tohoto protokolu.

2.   Sledování podle odstavce 1 může být zajištěno:

| — | pravidelným hodnocením provádění této kapitoly, zejména rovnocennosti celně bezpečnostních opatření, |
| --- | --- |

—

pravidelným hodnocením provádění této kapitoly, zejména rovnocennosti celně bezpečnostních opatření,

| — | posouzením, jehož cílem je zlepšit její provádění nebo změnit její ustanovení za účelem lepšího plnění jejích cílů, |
| --- | --- |

—

posouzením, jehož cílem je zlepšit její provádění nebo změnit její ustanovení za účelem lepšího plnění jejích cílů,

| — | pořádáním tematických zasedání odborníků obou smluvních stran a auditů správních postupů, včetně kontrol na místě. |
| --- | --- |

—

pořádáním tematických zasedání odborníků obou smluvních stran a auditů správních postupů, včetně kontrol na místě.

3.   Smíšený výbor EHP dbá na to, aby opatření přijatá podle tohoto článku dodržovala práva hospodářských subjektů.

Článek 9g

Ochrana profesního tajemství a osobních údajů

Na informace vyměněné smluvními stranami v rámci opatření zavedených v této kapitole se vztahuje ochrana profesního tajemství a osobních údajů stanovená příslušnými právními předpisy platnými na území smluvní strany, která je obdrží.

Uvedené informace nesmějí být zejména dále předány jiným osobám než příslušným orgánům přijímající smluvní strany ani používány těmito orgány k jiným účelům než k účelům stanoveným tímto protokolem.“

2.

„PŘÍLOHA I

VSTUPNÍ A VÝSTUPNÍ SOUHRNNÁ CELNÍ PROHLÁŠENÍ

HLAVA I

Vstupní souhrnné celní Prohlášení

Článek 1

Elektronický systém týkající se vstupního souhrnného celního prohlášení

1.   Elektronický systém kontroly při dovozu 2 (dále jen „systém ICS2“) se použije pro:

| a) | předkládání, zpracování a uchovávání údajů vstupních souhrnných celních prohlášení a dalších informací týkajících se těchto celních prohlášení, analýzy rizik pro účely celní bezpečnosti a zabezpečení, včetně podpory ochrany letectví před protiprávními činy, a opatření, jež musí být na základě této analýzy přijata; |
| --- | --- |

a)

předkládání, zpracování a uchovávání údajů vstupních souhrnných celních prohlášení a dalších informací týkajících se těchto celních prohlášení, analýzy rizik pro účely celní bezpečnosti a zabezpečení, včetně podpory ochrany letectví před protiprávními činy, a opatření, jež musí být na základě této analýzy přijata;

| b) | výměnu informací o údajích vstupních souhrnných celních prohlášení a výsledcích analýzy rizik vstupních souhrnných celních prohlášení, dalších informací nezbytných pro provádění této analýzy rizik a informací o opatřeních podniknutých na základě analýzy rizik, včetně doporučení ohledně míst kontrol a výsledků těchto kontrol; |
| --- | --- |

b)

výměnu informací o údajích vstupních souhrnných celních prohlášení a výsledcích analýzy rizik vstupních souhrnných celních prohlášení, dalších informací nezbytných pro provádění této analýzy rizik a informací o opatřeních podniknutých na základě analýzy rizik, včetně doporučení ohledně míst kontrol a výsledků těchto kontrol;

| c) | výměnu informací pro monitorování a hodnocení provádění společných kritérií rizik a norem v oblasti bezpečnosti a zabezpečení a provádění kontrolních opatření a prioritních oblastí kontroly. |
| --- | --- |

c)

výměnu informací pro monitorování a hodnocení provádění společných kritérií rizik a norem v oblasti bezpečnosti a zabezpečení a provádění kontrolních opatření a prioritních oblastí kontroly.

2.   Data týkající se vývoje a vydání pro postupné uvádění elektronického systému uvedeného v této příloze do provozu jsou stanovena v projektu systému kontroly při dovozu 2 (ICS2) podle kodexu v příloze prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2019/2151 (1).

Smluvní strany by měly být připraveny v tutéž chvíli ke každému vydání na začátku každého rámce pro uvedení do provozu. Ve vhodných případech mohou smluvní strany hospodářským subjektům umožnit, aby se k systému postupně připojovaly až do konce rámce pro uvedení do provozu stanoveného pro každé vydání. Smluvní strany zveřejní lhůty a pokyny pro hospodářské subjekty na svých internetových stránkách.

3.   Hospodářské subjekty použijí harmonizované obchodní rozhraní, které po vzájemné dohodě navrhnou smluvní strany, pro předkládání údajů vstupních souhrnných celních prohlášení, podávání žádosti o jejich změny a žádosti o zrušení jejich platnosti, zpracování a uchovávání těchto údajů a pro výměnu s nimi spojených informací s celními orgány.

4.   Celní orgány smluvních stran mohou povolit, aby se k podání údajů vstupního souhrnného celního prohlášení používaly obchodní, přístavní nebo přepravní informační systémy, pokud tyto systémy nezbytné údaje obsahují a pokud jsou tyto údaje k dispozici ve lhůtách uvedených v článku 7.

Článek 2

Forma a obsah vstupního souhrnného celního prohlášení

1.   Vstupní souhrnné celní prohlášení a oznámení o příjezdu námořního plavidla nebo letadla musí obsahovat údaje stanovené v následujících sloupcích přílohy B nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446 (2):

| a) | F10 až F16; |
| --- | --- |

a)

F10 až F16;

| b) | F20 až F33; |
| --- | --- |

b)

F20 až F33;

| c) | F40 až F45; |
| --- | --- |

c)

F40 až F45;

| d) | F50 a F51; |
| --- | --- |

d)

F50 a F51;

| e) | G2. |
| --- | --- |

e)

G2.

Údaje ve vstupním souhrnném celním prohlášení musí být v souladu s příslušnými formáty, kódy a kardinalitami stanovenými v příloze B prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/2447 (3) a vyplněny v souladu s poznámkami uvedenými v těchto přílohách.

2.   Údaje vstupního souhrnného celního prohlášení mohou být poskytnuty předložením více než jednoho datového souboru více než jednou osobou.

3.   Pro podání žádosti o změnu nebo zrušení platnosti vstupního souhrnného celního prohlášení nebo údajů v něm uvedených se použije elektronický systém uvedený v čl. 1 odst. 1.

Pokud o změnu nebo zrušení platnosti údajů ze vstupního souhrnného celního prohlášení žádá více než jedna osoba, smí každá z těchto osob žádat o změnu nebo zrušení platnosti pouze těch údajů, které sama předložila.

4.   Celní orgány smluvní strany, které vstupní souhrnné celní prohlášení registrovaly, neprodleně oznámí osobě, která podala žádost o změnu nebo zrušení platnosti, své rozhodnutí o registraci údajů či zamítnutí žádosti.

Pokud o změnu nebo zrušení platnosti údajů ze vstupního souhrnného celního prohlášení žádá osoba jiná než dopravce, uvědomí celní orgány rovněž dopravce, pokud o to požádal a má přístup do elektronického systému uvedeného v čl. 1 odst. 1.

5.   V souladu s čl. 9c odst. 8 protokolu mohou smluvní strany až do data uvedení do provozu vydání 3 systému uvedeného v čl. 1 odst. 1 této přílohy provádět analýzy rizik týkající se bezpečnosti a zabezpečení na základě tranzitního prohlášení podaného prostřednictvím nového informatizovaného tranzitního systému (NCTS) v souladu s Úmluvou o společném tranzitním režimu (4), přičemž zúčastněné smluvní strany si mohou vyměňovat informace týkající se analýz rizik v souvislosti se zbožím přepravovaném po moři, vnitrozemských vodních cestách, silnicích a železnicích. Systém NCTS je elektronický systém, který zajišťuje komunikaci mezi smluvními stranami a mezi smluvními stranami a hospodářskými subjekty za účelem podání celního tranzitního prohlášení, které obsahuje všechny údaje požadované pro vstupní nebo výstupní souhrnné celní prohlášení a oznámení týkající se tohoto zboží.

Před uvedením do provozu vydání 3 systému uvedeného v čl. 1 odst. 1 této přílohy smluvní strany posoudí, zda mohou celní orgány po tomto datu pokračovat v provádění analýzy rizik na základě tranzitního prohlášení obsahujícího údaje ze vstupního souhrnného celního prohlášení podaného prostřednictvím systému NCTS (5), a v případě potřeby protokol upraví.

Článek 3

Upuštění od povinnosti podat vstupní souhrnné celní prohlášení

1.   Vstupní souhrnné celní prohlášení se nevyžaduje u tohoto zboží:

| a) | elektřina; |
| --- | --- |

a)

elektřina;

| b) | zboží, které vstupuje potrubím; |
| --- | --- |

b)

zboží, které vstupuje potrubím;

| c) | listovní zásilky; |
| --- | --- |

c)

listovní zásilky;

| d) | zboží v poštovních zásilkách takto:






  1) | jsou-li poštovní zásilky přepravovány letecky a je-li konečným místem určení smluvní strana, do data stanoveného pro uvedení do provozu vydání 1 elektronického systému uvedeného v čl. 1 odst. 1; |
| --- | --- | --- |

d)

zboží v poštovních zásilkách takto:

1)

jsou-li poštovní zásilky přepravovány letecky a je-li konečným místem určení smluvní strana, do data stanoveného pro uvedení do provozu vydání 1 elektronického systému uvedeného v čl. 1 odst. 1;

| 2) | jsou-li poštovní zásilky přepravovány letecky a je-li konečným místem určení třetí země nebo třetí území, do data stanoveného pro uvedení vydání 2 elektronického systému uvedeného v čl. 1 odst. 1 do provozu; |
| --- | --- |

2)

jsou-li poštovní zásilky přepravovány letecky a je-li konečným místem určení třetí země nebo třetí území, do data stanoveného pro uvedení vydání 2 elektronického systému uvedeného v čl. 1 odst. 1 do provozu;

| 3) | jsou-li poštovní zásilky přepravovány po moři, vnitrozemských vodních cestách, silnicích nebo železnicích, do data stanoveného pro uvedení vydání 3 elektronického systému uvedeného v čl. 1 odst. 1 do provozu; |
| --- | --- |

3)

jsou-li poštovní zásilky přepravovány po moři, vnitrozemských vodních cestách, silnicích nebo železnicích, do data stanoveného pro uvedení vydání 3 elektronického systému uvedeného v čl. 1 odst. 1 do provozu;

| e) | zboží, u kterého je podle pravidel stanovených smluvními stranami povoleno ústní celní prohlášení nebo pouhé překročení hranice, pokud není přepravováno na základě přepravní smlouvy; |
| --- | --- |

e)

zboží, u kterého je podle pravidel stanovených smluvními stranami povoleno ústní celní prohlášení nebo pouhé překročení hranice, pokud není přepravováno na základě přepravní smlouvy;

| f) | zboží, které se nachází v osobních zavazadlech cestujících; |
| --- | --- |

f)

zboží, které se nachází v osobních zavazadlech cestujících;

| g) | zboží, pro které jsou vydány karnety ATA či CPD, pokud není přepravováno na základě přepravní smlouvy; |
| --- | --- |

g)

zboží, pro které jsou vydány karnety ATA či CPD, pokud není přepravováno na základě přepravní smlouvy;

| h) | zboží, které je osvobozeno od cla podle Vídeňské úmluvy o diplomatických stycích ze dne 18. dubna 1961, Vídeňské úmluvy o konzulárních stycích ze dne 24. dubna 1963 nebo jiných konzulárních úmluv nebo Newyorské úmluvy o zvláštních misích ze dne 16. prosince 1969; |
| --- | --- |

h)

zboží, které je osvobozeno od cla podle Vídeňské úmluvy o diplomatických stycích ze dne 18. dubna 1961, Vídeňské úmluvy o konzulárních stycích ze dne 24. dubna 1963 nebo jiných konzulárních úmluv nebo Newyorské úmluvy o zvláštních misích ze dne 16. prosince 1969;

| i) | zbraně a vojenské vybavení, které na celní území jedné ze smluvních stran přepravily orgány pověřené vojenskou obranou tohoto území, vojenskou dopravou nebo dopravou provozovanou za účelem výhradního použití vojenskými orgány; |
| --- | --- |

i)

zbraně a vojenské vybavení, které na celní území jedné ze smluvních stran přepravily orgány pověřené vojenskou obranou tohoto území, vojenskou dopravou nebo dopravou provozovanou za účelem výhradního použití vojenskými orgány;

| j) | následující zboží vstupující na celní území jedné ze smluvních stran přímo ze zařízení na moři provozovaných osobou usazenou na celním území jedné ze smluvních stran:






  1) | zboží, které bylo do těchto zařízení na moři zapracováno za účelem jejich stavby, opravy, údržby nebo přeměny; |
| --- | --- | --- |

j)

následující zboží vstupující na celní území jedné ze smluvních stran přímo ze zařízení na moři provozovaných osobou usazenou na celním území jedné ze smluvních stran:

1)

zboží, které bylo do těchto zařízení na moři zapracováno za účelem jejich stavby, opravy, údržby nebo přeměny;

| 2) | zboží určené k instalaci na těchto zařízeních na moři nebo k jejich vybavení; |
| --- | --- |

2)

zboží určené k instalaci na těchto zařízeních na moři nebo k jejich vybavení;

| 3) | zásoby používané nebo spotřebovávané na těchto zařízeních na moři; |
| --- | --- |

3)

zásoby používané nebo spotřebovávané na těchto zařízeních na moři;

| 4) | odpad z těchto zařízení na moři, který není zařazen jako nebezpečný; |
| --- | --- |

4)

odpad z těchto zařízení na moři, který není zařazen jako nebezpečný;

| k) | zboží obsažené v zásilkách, jejichž skutečná hodnota nepřekračuje 22 EUR, pod podmínkou, že celní orgány přistoupí se souhlasem hospodářského subjektu na provedení analýzy rizik s využitím informací obsažených v systému nebo poskytnutých systémem, který používá hospodářský subjekt, takto:






  1) | je-li zboží v expresních zásilkách, které jsou přepravovány letecky, do data stanoveného pro uvedení vydání 1 elektronického systému uvedeného v čl. 1 odst. 1 do provozu; |
| --- | --- | --- |

k)

zboží obsažené v zásilkách, jejichž skutečná hodnota nepřekračuje 22 EUR, pod podmínkou, že celní orgány přistoupí se souhlasem hospodářského subjektu na provedení analýzy rizik s využitím informací obsažených v systému nebo poskytnutých systémem, který používá hospodářský subjekt, takto:

1)

je-li zboží v expresních zásilkách, které jsou přepravovány letecky, do data stanoveného pro uvedení vydání 1 elektronického systému uvedeného v čl. 1 odst. 1 do provozu;

| 2) | je-li zboží přepravováno letecky v jiných než poštovních nebo expresních zásilkách, do data stanoveného pro uvedení vydání 2 elektronického systému uvedeného v čl. 1 odst. 1 do provozu; |
| --- | --- |

2)

je-li zboží přepravováno letecky v jiných než poštovních nebo expresních zásilkách, do data stanoveného pro uvedení vydání 2 elektronického systému uvedeného v čl. 1 odst. 1 do provozu;

| 3) | je-li zboží přepravováno po moři, vnitrozemských vodních cestách, silnicích nebo železnicích, do data stanoveného pro uvedení vydání 3 elektronického systému uvedeného v čl. 1 odst. 1 do provozu; |
| --- | --- |

3)

je-li zboží přepravováno po moři, vnitrozemských vodních cestách, silnicích nebo železnicích, do data stanoveného pro uvedení vydání 3 elektronického systému uvedeného v čl. 1 odst. 1 do provozu;

| l) | zboží přepravované na základě formuláře NATO 302 stanoveného v Úmluvě mezi účastníky Severoatlantické smlouvy o statusu jejich ozbrojených sil, podepsané v Londýně dne 19. června 1951, nebo na základě formuláře EU 302 stanoveného v čl. 1 odst. 51 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446; |
| --- | --- |

l)

zboží přepravované na základě formuláře NATO 302 stanoveného v Úmluvě mezi účastníky Severoatlantické smlouvy o statusu jejich ozbrojených sil, podepsané v Londýně dne 19. června 1951, nebo na základě formuláře EU 302 stanoveného v čl. 1 odst. 51 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446;

| m) | zboží přivezené na území jedné ze smluvních stran z Ceuty a Melilly, Helgolandu, Republiky San Marino, Vatikánského městského státu, obce Livigno a švýcarských celních exkláv Samnaun a Sampuoir; |
| --- | --- |

m)

zboží přivezené na území jedné ze smluvních stran z Ceuty a Melilly, Helgolandu, Republiky San Marino, Vatikánského městského státu, obce Livigno a švýcarských celních exkláv Samnaun a Sampuoir;

| n) | následující zboží na palubě plavidla nebo letadla:






  1) | zboží, které se dodává v podobě dílů nebo příslušenství určeného pro použití v těchto plavidlech a letadlech; |
| --- | --- | --- |

n)

následující zboží na palubě plavidla nebo letadla:

1)

zboží, které se dodává v podobě dílů nebo příslušenství určeného pro použití v těchto plavidlech a letadlech;

| 2) | zboží pro provoz motorů, strojů a dalších zařízení těchto plavidel nebo letadel; |
| --- | --- |

2)

zboží pro provoz motorů, strojů a dalších zařízení těchto plavidel nebo letadel;

| 3) | potraviny a další položky určené ke spotřebě nebo prodeji na palubě; |
| --- | --- |

3)

potraviny a další položky určené ke spotřebě nebo prodeji na palubě;

| o) | produkty mořského rybolovu a jiné produkty získané z moře mimo celní území smluvních stran jejich rybářskými plavidly; |
| --- | --- |

o)

produkty mořského rybolovu a jiné produkty získané z moře mimo celní území smluvních stran jejich rybářskými plavidly;

| p) | plavidla, která vstupují do teritoriálních vod jedné ze smluvních stran výhradně za účelem naložení zásob na palubu a která se nenapojují na žádné přístavní zařízení, a zboží přepravované těmito plavidly; |
| --- | --- |

p)

plavidla, která vstupují do teritoriálních vod jedné ze smluvních stran výhradně za účelem naložení zásob na palubu a která se nenapojují na žádné přístavní zařízení, a zboží přepravované těmito plavidly;

| q) | vybavení domácnosti definované v právních předpisech smluvních stran, pokud není dopravováno na základě přepravní smlouvy. |
| --- | --- |

q)

vybavení domácnosti definované v právních předpisech smluvních stran, pokud není dopravováno na základě přepravní smlouvy.

2.   Vstupní souhrnné celní prohlášení se nepožaduje v případech stanovených mezinárodní dohodou v oblasti bezpečnosti uzavřenou mezi smluvní stranou a třetí zemí, s výhradou postupu stanoveného v čl. 9b odst. 3 protokolu.

3.   Vstupní souhrnné celní prohlášení se nevyžaduje v případech, kdy zboží dočasně opouští celní území smluvních stran během přepravy po moři nebo letecké přepravy mezi dvěma místy těchto celních území, jež probíhá bez zastávky ve třetí zemi.

Článek 4

Místo podání vstupního souhrnného celního prohlášení

1.   Vstupní souhrnné celní prohlášení se podává celnímu úřadu, který je příslušný k vykonávání celního dohledu, v místě na celním území jedné ze smluvních stran, do kterého přijede nebo případně má přijet dopravní prostředek přepravující zboží ze třetí země nebo třetího území (dále jen „celní úřad prvního vstupu“).

2.   Pokud je vstupní souhrnné celní prohlášení podáno předložením více než jednoho datového souboru nebo předložením minimálního datového souboru, podá je osoba předkládající dílčí nebo minimální datový soubor celnímu úřadu, který by podle jejích znalostí měl být celním úřadem prvního vstupu. Jestliže dotyčná osoba neví, do kterého místa na celních územích smluvních stran má dopravní prostředek přepravující zboží přijet jako první, lze celní úřad prvního vstupu určit na základě místa, do kterého je zboží zasíláno.

3.   Celní orgány smluvních stran mohou povolit podání vstupního souhrnného celního prohlášení u jiného celního úřadu, jestliže tento úřad nezbytné údaje neprodleně sdělí nebo poskytne elektronickou cestou celnímu úřadu prvního vstupu.

Článek 5

Registrace vstupního souhrnného celního prohlášení

1.   Celní orgány registrují všechny předložené údaje ze vstupního souhrnného celního prohlášení po jejich obdržení a neprodleně uvědomí deklaranta nebo jeho zástupce o jejich registraci a sdělí mu referenční číslo podání a datum registrace.

2.   Je-li vstupní souhrnné celní prohlášení podáno jinou osobou než dopravcem, pak od data uvedení do provozu vydání 2 elektronického systému uvedeného v čl. 1 odst. 1 celní orgány o registraci neprodleně uvědomí dopravce, pokud o to požádal a má do tohoto elektronického systému přístup.

Článek 6

Podávání vstupního souhrnného celního prohlášení

Nepoužije-li se upuštění od povinnosti podat vstupní souhrnné celní prohlášení podle článku 9c protokolu a článku 3 této přílohy, poskytnou se údaje pro vstupní souhrnné celní prohlášení takto:

| a) | u zboží přepravovaného letecky:






  1) | od data uvedení vydání 1 elektronického systému uvedeného v čl. 1 odst. 1 této přílohy do provozu předloží expresní dopravci u všech zásilek minimální datový soubor; |
| --- | --- | --- |

a)

u zboží přepravovaného letecky:

1)

od data uvedení vydání 1 elektronického systému uvedeného v čl. 1 odst. 1 této přílohy do provozu předloží expresní dopravci u všech zásilek minimální datový soubor;

| 2) | od data uvedení vydání 1 elektronického systému uvedeného v čl. 1 odst. 1 této přílohy do provozu předloží provozovatelé poštovních služeb u všech zásilek, jejichž konečným místem určení je smluvní strana, minimální datový soubor; |
| --- | --- |

2)

od data uvedení vydání 1 elektronického systému uvedeného v čl. 1 odst. 1 této přílohy do provozu předloží provozovatelé poštovních služeb u všech zásilek, jejichž konečným místem určení je smluvní strana, minimální datový soubor;

| 3) | od data uvedení vydání 2 elektronického systému uvedeného v čl. 1 odst. 1 této přílohy do provozu se předloží jeden nebo více datových souborů prostřednictvím uvedeného systému; |
| --- | --- |

3)

od data uvedení vydání 2 elektronického systému uvedeného v čl. 1 odst. 1 této přílohy do provozu se předloží jeden nebo více datových souborů prostřednictvím uvedeného systému;

| b) | u zboží přepravovaného po moři, vnitrozemských vodních cestách, silnicích a železnicích se od data uvedení vydání 3 elektronického systému uvedeného v čl. 1 odst. 1 této přílohy do provozu předloží jeden nebo více datových souborů prostřednictvím tohoto systému. |
| --- | --- |

b)

u zboží přepravovaného po moři, vnitrozemských vodních cestách, silnicích a železnicích se od data uvedení vydání 3 elektronického systému uvedeného v čl. 1 odst. 1 této přílohy do provozu předloží jeden nebo více datových souborů prostřednictvím tohoto systému.

Článek 7

Lhůty pro podání vstupního souhrnného celního prohlášení

1.   Vstupuje-li zboží na celní území smluvních stran po moři, je vstupní souhrnné celní prohlášení nutno podat v následujících lhůtách:

| a) | u nákladu v kontejnerech, pro který se nepoužije písmeno c) ani d), nejpozději 24 hodin předtím, než je zboží naloženo na plavidlo, na kterém má vstoupit na celní území smluvních stran; |
| --- | --- |

a)

u nákladu v kontejnerech, pro který se nepoužije písmeno c) ani d), nejpozději 24 hodin předtím, než je zboží naloženo na plavidlo, na kterém má vstoupit na celní území smluvních stran;

| b) | u volně loženého či kusového nákladu, pro který se nepoužije písmeno c) ani d), nejpozději čtyři hodiny před vplutím plavidla do prvního přístavu vstupu na celní území smluvních stran; |
| --- | --- |

b)

u volně loženého či kusového nákladu, pro který se nepoužije písmeno c) ani d), nejpozději čtyři hodiny před vplutím plavidla do prvního přístavu vstupu na celní území smluvních stran;

| c) | nejpozději dvě hodiny před vplutím plavidla do prvního přístavu vstupu na celní území smluvních stran v případě zboží přicházejícího z:






  1) | Grónska; |
| --- | --- | --- |

c)

nejpozději dvě hodiny před vplutím plavidla do prvního přístavu vstupu na celní území smluvních stran v případě zboží přicházejícího z:

1)

Grónska;

| 2) | Faerských ostrovů; |
| --- | --- |

2)

Faerských ostrovů;

| 3) | Islandu; |
| --- | --- |

3)

Islandu;

| 4) | přístavů v Baltském moři, Severním moři, Černém moři a Středozemním moři; |
| --- | --- |

4)

přístavů v Baltském moři, Severním moři, Černém moři a Středozemním moři;

| 5) | veškerých marockých přístavů; |
| --- | --- |

5)

veškerých marockých přístavů;

| 6) | přístavů Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, s výjimkou přístavů nacházejících se v Severním Irsku, a přístavů britských Normanských ostrovů a Ostrova Man; |
| --- | --- |

6)

přístavů Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, s výjimkou přístavů nacházejících se v Severním Irsku, a přístavů britských Normanských ostrovů a Ostrova Man;

| d) | v jiných případech, než jsou případy uvedené v písmeni c), u přepravy mezi územím mimo celní území smluvních stran a francouzskými zámořskými departementy, Azorami, Madeirou nebo Kanárskými ostrovy, kdy je doba plavby kratší než 24 hodin, nejpozději dvě hodiny před vplutím do prvního přístavu vstupu na celní území smluvních stran. |
| --- | --- |

d)

v jiných případech, než jsou případy uvedené v písmeni c), u přepravy mezi územím mimo celní území smluvních stran a francouzskými zámořskými departementy, Azorami, Madeirou nebo Kanárskými ostrovy, kdy je doba plavby kratší než 24 hodin, nejpozději dvě hodiny před vplutím do prvního přístavu vstupu na celní území smluvních stran.

2.   Vstupuje-li zboží na celní území smluvních stran letecky, je nutno podat úplné údaje pro vstupní souhrnné celní prohlášení co nejdříve a v každém případě v těchto lhůtách:

| a) | v případě letů v délce trvání kratší než čtyři hodiny nejpozději v okamžiku skutečného odletu letadla; |
| --- | --- |

a)

v případě letů v délce trvání kratší než čtyři hodiny nejpozději v okamžiku skutečného odletu letadla;

| b) | v případě ostatních letů nejpozději čtyři hodiny před příletem letadla na první letiště na celních územích smluvních stran. |
| --- | --- |

b)

v případě ostatních letů nejpozději čtyři hodiny před příletem letadla na první letiště na celních územích smluvních stran.

3.   Od data uvedení do provozu vydání 1 elektronického systému uvedeného v čl. 1 odst. 1 předloží provozovatelé poštovních služeb a expresní dopravci bezodkladně a nejpozději před tím, než je zboží naloženo do letadla, kterým má být přepraveno na celní území smluvních stran, alespoň minimální datový soubor ze vstupního souhrnného celního prohlášení.

4.   Od data uvedení do provozu vydání 2 elektronického systému uvedeného v čl. 1 odst. 1 předloží hospodářské subjekty, které nejsou provozovatelé poštovních služeb a expresní dopravci, bezodkladně a nejpozději před tím, než je zboží naloženo do letadla, kterým má být přepraveno na celní území smluvních stran, alespoň minimální datový soubor ze vstupního souhrnného celního prohlášení.

5.   Od data uvedení do provozu vydání 2 elektronického systému uvedeného v čl. 1 odst. 1, byl-li ve lhůtách uvedených v odstavcích 3 a 4 tohoto článku poskytnut pouze minimální datový soubor ze vstupního souhrnného celního prohlášení, musí být ostatní údaje poskytnuty ve lhůtách stanovených v odstavci 2 tohoto článku.

6.   Do data uvedení do provozu vydání 2 elektronického systému uvedeného v čl. 1 odst. 1 se minimální datový soubor ze vstupního souhrnného celního prohlášení podaného v souladu s odstavcem 3 tohoto článku považuje za úplné vstupní souhrnné celní prohlášení pro zboží v poštovních zásilkách, jejichž konečným místem určení je smluvní strana, a pro zboží v expresních zásilkách s vlastní hodnotou nepřesahující 22 EUR.

7.   Vstupuje-li zboží na celní území smluvních stran po železnici, je vstupní souhrnné celní prohlášení nutno podat v těchto lhůtách:

| a) | pokud cesta vlakem z poslední stanice pro sestavování vlaků umístěné ve třetí zemi k celnímu úřadu prvního vstupu trvá méně než dvě hodiny, nejpozději jednu hodinu před příjezdem zboží do místa, pro něž je tento celní úřad příslušný; |
| --- | --- |

a)

pokud cesta vlakem z poslední stanice pro sestavování vlaků umístěné ve třetí zemi k celnímu úřadu prvního vstupu trvá méně než dvě hodiny, nejpozději jednu hodinu před příjezdem zboží do místa, pro něž je tento celní úřad příslušný;

| b) | ve všech ostatních případech nejpozději dvě hodiny před příjezdem zboží do místa, pro něž je příslušný celní úřad prvního vstupu. |
| --- | --- |

b)

ve všech ostatních případech nejpozději dvě hodiny před příjezdem zboží do místa, pro něž je příslušný celní úřad prvního vstupu.

8.   Vstupuje-li zboží na celní území smluvních stran po silnici, je vstupní souhrnné celní prohlášení nutno podat nejpozději jednu hodinu před příjezdem zboží do místa, pro něž je příslušný celní úřad prvního vstupu.

9.   Vstupuje-li zboží na celní území smluvních stran vnitrozemskou vodní cestou, je vstupní souhrnné celní prohlášení nutno podat nejpozději dvě hodiny před příjezdem zboží do místa, pro něž je příslušný celní úřad prvního vstupu.

10.   Vstupuje-li zboží na celní území smluvních stran v dopravním prostředku, který je sám přepravován v aktivním dopravním prostředku, je lhůtou k podání vstupního souhrnného celního prohlášení lhůta použitelná na tento aktivní dopravní prostředek.

11.   Lhůty uvedené v odstavcích 1 až 10 se nepoužijí v případě vyšší moci.

12.   S výhradou postupu uvedeného v čl. 9b odst. 3 protokolu se lhůty uvedené v odstavcích 1 až 10 tohoto článku nepoužijí, pokud mezinárodní dohody v oblasti bezpečnosti mezi smluvní stranou a třetími zeměmi stanoví jinak.

Článek 8

Analýza rizik týkající se bezpečnosti a zabezpečení a celní kontroly týkající se bezpečnosti a zabezpečení související se vstupními souhrnnými celními prohlášeními

1.   Analýza rizik se dokončí před příchodem zboží na celní úřad prvního vstupu za předpokladu, že vstupní souhrnné celní prohlášení bylo podáno ve lhůtách stanovených v článku 7, pokud není zjištěno riziko nebo pokud se nemusí provést dodatečná analýza rizik.

Aniž je dotčen první pododstavec tohoto odstavce, provede se první analýza rizik týkající se zboží, jež má vstoupit na celní území smluvních stran letecky, co nejdříve po obdržení minimálního datového souboru vstupního souhrnného celního prohlášení podle čl. 7 odst. 3 a 4.

2.   Celní úřad prvního vstupu dokončí analýzu rizik pro účely bezpečnosti a zabezpečení po následující výměně informací prostřednictvím elektronického systému uvedeného v čl. 1 odst. 1:

| a) | neprodleně po registraci zpřístupní celní úřad prvního vstupu údaje ze vstupního souhrnného celního prohlášení celním orgánům smluvních stran, které jsou v těchto údajích uvedeny, a celním orgánům dalších smluvních stran, které do elektronického systému zaznamenaly informace o rizicích v oblasti bezpečnosti a zabezpečení, které odpovídají údajům daného vstupního souhrnného celního prohlášení; |
| --- | --- |

a)

neprodleně po registraci zpřístupní celní úřad prvního vstupu údaje ze vstupního souhrnného celního prohlášení celním orgánům smluvních stran, které jsou v těchto údajích uvedeny, a celním orgánům dalších smluvních stran, které do elektronického systému zaznamenaly informace o rizicích v oblasti bezpečnosti a zabezpečení, které odpovídají údajům daného vstupního souhrnného celního prohlášení;

| b) | ve lhůtách stanovených v článku 7 provedou celní orgány smluvních stran uvedené v písmenu a) tohoto odstavce analýzu rizik týkající se bezpečnosti a zabezpečení, a pokud zjistí riziko, poskytnou výsledky celnímu úřadu prvního vstupu; |
| --- | --- |

b)

ve lhůtách stanovených v článku 7 provedou celní orgány smluvních stran uvedené v písmenu a) tohoto odstavce analýzu rizik týkající se bezpečnosti a zabezpečení, a pokud zjistí riziko, poskytnou výsledky celnímu úřadu prvního vstupu;

| c) | celní úřad prvního vstupu vezme pro dokončení analýzy rizik v úvahu informace o výsledcích analýzy rizik poskytnuté celními orgány smluvních stran uvedených v písmenu a); |
| --- | --- |

c)

celní úřad prvního vstupu vezme pro dokončení analýzy rizik v úvahu informace o výsledcích analýzy rizik poskytnuté celními orgány smluvních stran uvedených v písmenu a);

| d) | výsledky dokončené analýzy rizik celní úřad prvního vstupu zpřístupní celním orgánům smluvních stran, které přispěly k analýze rizik, a celním orgánům, kterých se přeprava zboží potenciálně týká; |
| --- | --- |

d)

výsledky dokončené analýzy rizik celní úřad prvního vstupu zpřístupní celním orgánům smluvních stran, které přispěly k analýze rizik, a celním orgánům, kterých se přeprava zboží potenciálně týká;

| e) | celní úřad prvního vstupu oznámí dokončení analýzy rizik těmto osobám, pokud o to požádaly a mají přístup do elektronického systému uvedeného v čl. 1 odst. 1:






  — | deklarantovi nebo jeho zástupci, |
| --- | --- | --- |

e)

celní úřad prvního vstupu oznámí dokončení analýzy rizik těmto osobám, pokud o to požádaly a mají přístup do elektronického systému uvedeného v čl. 1 odst. 1:

—

deklarantovi nebo jeho zástupci,

| — | dopravci, pokud jím není deklarant nebo jeho zástupce. |
| --- | --- |

—

dopravci, pokud jím není deklarant nebo jeho zástupce.

3.   Pokud celní úřad prvního vstupu požádá o další informace o údajích ze vstupního souhrnného celního prohlášení pro dokončení analýzy rizik, analýza se dokončí až po poskytnutí uvedených informací.

Pro tyto účely požádá celní úřad prvního vstupu o uvedené informace osobu, která podala vstupní souhrnné celní prohlášení, nebo případně osobu, která předložila údaje ze vstupního souhrnného celního prohlášení. Není-li touto osobou dopravce, uvědomí celní úřad prvního vstupu dopravce, pokud o to požádal a má přístup do elektronického systému uvedeného v čl. 1 odst. 1.

4.   Pokud má celní úřad prvního vstupu důvodné podezření, že by zboží přepravované letecky mohlo představovat vážnou hrozbu pro ochranu letectví před protiprávními činy, nařídí, aby byla zásilka před naložením na palubu letadla směřujícího na celní území smluvních stran podrobena detekční kontrole jako vysoce rizikový náklad nebo pošta v souladu s částí I bodem VI články 66h a 66hf přílohy XIII dohody, kterými se stanoví podrobná opatření k provedení společných základních norem v oblasti ochrany letectví před protiprávními činy.

Celní úřad prvního vstupu uvědomí tyto osoby, pokud mají přístup do elektronického systému uvedeného v čl. 1 odst. 1:

| a) | deklaranta nebo jeho zástupce, |
| --- | --- |

a)

deklaranta nebo jeho zástupce,

| b) | dopravce, pokud jím není deklarant nebo jeho zástupce. |
| --- | --- |

b)

dopravce, pokud jím není deklarant nebo jeho zástupce.

V návaznosti na toto oznámení osoba, která podala vstupní souhrnné celní prohlášení, nebo případně osoba, která předložila údaje ze vstupního souhrnného celního prohlášení, poskytne celnímu úřadu prvního vstupu výsledky detekční kontroly a všechny ostatní související relevantní informace. Analýza rizik se dokončí až po poskytnutí těchto informací.

5.   Pokud má celní úřad prvního vstupu přiměřené důvody domnívat se, že by zboží přepravované letecky nebo náklad v kontejnerech přepravovaný po moři, jak je uveden v čl. 7 odst. 1 písm. a), mohly představovat tak závažné ohrožení bezpečnosti a zabezpečení, že to vyžaduje okamžitý zákrok, nařídí, aby zboží nebylo na dotčený dopravní prostředek naloženo.

Celní úřad prvního vstupu uvědomí tyto osoby, pokud mají přístup do elektronického systému uvedeného v čl. 1 odst. 1:

| a) | deklaranta nebo jeho zástupce, |
| --- | --- |

a)

deklaranta nebo jeho zástupce,

| b) | dopravce, pokud jím není deklarant nebo jeho zástupce. |
| --- | --- |

b)

dopravce, pokud jím není deklarant nebo jeho zástupce.

Dané oznámení se učiní neprodleně po zjištění příslušného rizika a v případě nákladu v kontejneru přepravovaného po moři, jak je uveden v čl. 7 odst. 1 písm. a), nejpozději 24 hodin po obdržení vstupního souhrnného celního prohlášení, nebo v příslušných případech od obdržení údajů ze vstupního souhrnného celního prohlášení od dopravce.

Celní úřad prvního vstupu rovněž o tomto oznámení neprodleně informuje celní orgány smluvních stran a zpřístupní jim příslušné údaje ze vstupního souhrnného celního prohlášení.

6.   V případě zásilky, u níž se zjistí, že představuje natolik závažné ohrožení, že to vyžaduje okamžitý zákrok po příjezdu dopravního prostředku, přijme celní úřad prvního vstupu uvedené opatření po příchodu tohoto zboží.

7.   Po dokončení analýzy rizik může celní úřad prvního vstupu prostřednictvím elektronického systému uvedeného v čl. 1 odst. 1 doporučit nejvhodnější místo a nejvhodnější opatření pro provedení kontroly.

Celní úřad příslušný pro místo, jež bylo doporučeno jako nejvhodnější pro kontrolu, rozhodne o kontrole a výsledky tohoto rozhodnutí zpřístupní prostřednictvím elektronického systému uvedeného v čl. 1 odst. 1 všem celním úřadům smluvních stran, kterých se přeprava daného zboží potenciálně týká, nejpozději v okamžiku předložení zboží v celním úřadu prvního vstupu.

8.   Celní úřady zpřístupní výsledky svých celních kontrol týkajících se bezpečnosti a zabezpečení ostatním celním orgánům smluvních stran prostřednictvím systému uvedeného v čl. 1 odst. 1, pokud:

| a) | celní orgán vyhodnotí rizika jako závažná a vyžadující celní kontrolu a z výsledků kontroly vyplyne, že došlo k události vyvolávající rizika, nebo |
| --- | --- |

a)

celní orgán vyhodnotí rizika jako závažná a vyžadující celní kontrolu a z výsledků kontroly vyplyne, že došlo k události vyvolávající rizika, nebo

| b) | z výsledků kontroly nevyplývá, že došlo k události vyvolávající rizika, avšak dotyčný celní orgán se domnívá, že hrozba představuje jinde v celních územích smluvních stran vysoké riziko, nebo |
| --- | --- |

b)

z výsledků kontroly nevyplývá, že došlo k události vyvolávající rizika, avšak dotyčný celní orgán se domnívá, že hrozba představuje jinde v celních územích smluvních stran vysoké riziko, nebo

| c) | je to nezbytné pro jednotné uplatňování pravidel obsažených v protokolu. |
| --- | --- |

c)

je to nezbytné pro jednotné uplatňování pravidel obsažených v protokolu.

Smluvní strany si v systému uvedeném v čl. 9e odst. 3 protokolu vymění informace o rizicích uvedených v písmenech a) a b) tohoto odstavce.

9.   Pokud je na celní území smluvních stran přepraveno zboží, u kterého je podle čl. 3 odst. 1 písm. c) až f), h) až m), o) a q) upuštěno od povinnosti podat vstupní souhrnné celní prohlášení, provede se analýza rizik při předložení zboží.

10.   Zboží předložené celnímu úřadu může být propuštěno, jakmile byla provedena analýza rizik a výsledky analýzy rizik a v případě potřeby přijatá opatření takové propuštění umožňují.

11.   Analýza rizik se rovněž provede v případě, kdy se údaje ze vstupního souhrnného celního prohlášení změní v souladu s čl. 2 odst. 3 a 4. V takovém případě, aniž je dotčena lhůta stanovená v odst. 5 třetím pododstavci tohoto článku pro náklad v kontejnerech přepravený po moři, se analýza rizik dokončí neprodleně po obdržení těchto údajů, pokud není zjištěno riziko nebo pokud není nutné provést doplňkovou analýzu rizik.

Článek 9

Poskytování údajů do vstupního souhrnného celního prohlášení jinými osobami

1.   Pokud od data stanoveného pro uvedení do provozu vydání 2 elektronického systému uvedeného v čl. 1 odst. 1 u stejného zboží přepravovaného letecky uzavřela jedna nebo více osob, které nejsou dopravci, jednu nebo více přepravních smluv, na které se vztahuje jeden nebo více leteckých nákladních listů, platí tato pravidla:

| a) | osoba vydávající letecký nákladní list uvědomí osobu, která s ní uzavřela přepravní smlouvu, o jeho vydání; |
| --- | --- |

a)

osoba vydávající letecký nákladní list uvědomí osobu, která s ní uzavřela přepravní smlouvu, o jeho vydání;

| b) | v případě dohody o společné nakládce zboží informuje osoba vydávající letecký nákladní list o jeho vydání osobu, se kterou tuto dohodu uzavřela; |
| --- | --- |

b)

v případě dohody o společné nakládce zboží informuje osoba vydávající letecký nákladní list o jeho vydání osobu, se kterou tuto dohodu uzavřela;

| c) | dopravce a kterákoli z osob vydávajících letecký nákladní list uvede v údajích vstupního souhrnného celního prohlášení totožnost každé osoby, která jim neposkytla údaje požadované pro vstupní souhrnné celní prohlášení; |
| --- | --- |

c)

dopravce a kterákoli z osob vydávajících letecký nákladní list uvede v údajích vstupního souhrnného celního prohlášení totožnost každé osoby, která jim neposkytla údaje požadované pro vstupní souhrnné celní prohlášení;

| d) | pokud osoba vydávající letecký nákladní list neposkytne údaje požadované pro vstupní souhrnné celní prohlášení svému smluvnímu partnerovi, který jí vydává letecký nákladní list, nebo svému smluvnímu partnerovi, s nímž uzavřela dohodu o společné nakládce zboží, poskytne osoba, která požadované údaje neposkytla, tyto údaje celnímu úřadu prvního vstupu. |
| --- | --- |

d)

pokud osoba vydávající letecký nákladní list neposkytne údaje požadované pro vstupní souhrnné celní prohlášení svému smluvnímu partnerovi, který jí vydává letecký nákladní list, nebo svému smluvnímu partnerovi, s nímž uzavřela dohodu o společné nakládce zboží, poskytne osoba, která požadované údaje neposkytla, tyto údaje celnímu úřadu prvního vstupu.

2.   Pokud od data stanoveného pro uvedení do provozu vydání 2 elektronického systému uvedeného v čl. 1 odst. 1 provozovatel poštovních služeb neposkytne údaje požadované pro vstupní souhrnné celní prohlášení o poštovních zásilkách dopravci, který je povinen podat zbývající údaje prohlášení prostřednictvím tohoto systému, platí tato pravidla:

| a) | provozovatel poštovních služeb místa určení, je-li zboží zasíláno do smluvních stran, nebo provozovatel poštovních služeb smluvních stran prvního vstupu, je-li zboží přepravováno přes smluvní strany, poskytnou tyto údaje celnímu úřadu prvního vstupu a |
| --- | --- |

a)

provozovatel poštovních služeb místa určení, je-li zboží zasíláno do smluvních stran, nebo provozovatel poštovních služeb smluvních stran prvního vstupu, je-li zboží přepravováno přes smluvní strany, poskytnou tyto údaje celnímu úřadu prvního vstupu a

| b) | dopravce uvede v údajích vstupního souhrnného celního prohlášení totožnost provozovatele poštovních služeb, který mu neposkytl údaje požadované pro vstupní souhrnné celní prohlášení. |
| --- | --- |

b)

dopravce uvede v údajích vstupního souhrnného celního prohlášení totožnost provozovatele poštovních služeb, který mu neposkytl údaje požadované pro vstupní souhrnné celní prohlášení.

3.   Pokud od data stanoveného pro uvedení do provozu vydání 2 elektronického systému uvedeného v čl. 1 odst. 1 expresní dopravce neposkytne údaje požadované pro vstupní souhrnné celní prohlášení o expresních zásilkách přepravovaných letecky dopravci, platí tato pravidla:

| a) | expresní dopravce poskytne tyto údaje celnímu úřadu prvního vstupu a |
| --- | --- |

a)

expresní dopravce poskytne tyto údaje celnímu úřadu prvního vstupu a

| b) | dopravce uvede v údajích vstupního souhrnného celního prohlášení totožnost expresního dopravce, který mu neposkytl údaje požadované pro vstupní souhrnné celní prohlášení. |
| --- | --- |

b)

dopravce uvede v údajích vstupního souhrnného celního prohlášení totožnost expresního dopravce, který mu neposkytl údaje požadované pro vstupní souhrnné celní prohlášení.

4.   Pokud od data stanoveného pro uvedení do provozu vydání 3 elektronického systému uvedeného v čl. 1 odst. 1 u přepravy po moři nebo po vnitrozemských vodních cestách byla pro stejné zboží uzavřena jedna nebo více dalších přepravních smluv, na které se vztahuje jeden nebo více konosamentů, jednou nebo více osobami, které nejsou dopravci, platí tato pravidla:

| a) | osoba vydávající konosament uvědomí osobu, která s ní uzavřela přepravní smlouvu, o jeho vydání; |
| --- | --- |

a)

osoba vydávající konosament uvědomí osobu, která s ní uzavřela přepravní smlouvu, o jeho vydání;

| b) | v případě dohody o společné nakládce zboží informuje osoba vydávající konosament o jeho vydání osobu, se kterou tuto dohodu uzavřela; |
| --- | --- |

b)

v případě dohody o společné nakládce zboží informuje osoba vydávající konosament o jeho vydání osobu, se kterou tuto dohodu uzavřela;

| c) | dopravce a kterákoli z osob vydávajících konosament uvede v údajích vstupního souhrnného celního prohlášení totožnost každé osoby, která s nimi uzavřela přepravní smlouvu a neposkytla jim údaje požadované pro vstupní souhrnné celní prohlášení; |
| --- | --- |

c)

dopravce a kterákoli z osob vydávajících konosament uvede v údajích vstupního souhrnného celního prohlášení totožnost každé osoby, která s nimi uzavřela přepravní smlouvu a neposkytla jim údaje požadované pro vstupní souhrnné celní prohlášení;

| d) | osoba vydávající konosament uvede v údajích vstupního souhrnného celního prohlášení totožnost příjemce uvedeného v konosamentu, který jí neposkytl údaje požadované pro vstupní souhrnné celní prohlášení, jako příjemce, který nemá k dispozici podkladové konosamenty; |
| --- | --- |

d)

osoba vydávající konosament uvede v údajích vstupního souhrnného celního prohlášení totožnost příjemce uvedeného v konosamentu, který jí neposkytl údaje požadované pro vstupní souhrnné celní prohlášení, jako příjemce, který nemá k dispozici podkladové konosamenty;

| e) | pokud osoba vydávající konosament neposkytne údaje požadované pro vstupní souhrnné celní prohlášení svému smluvnímu partnerovi, který jí vydává konosament, nebo svému smluvnímu partnerovi, s nímž uzavřela dohodu o společné nakládce zboží, poskytne tyto údaje celnímu úřadu prvního vstupu osoba, která požadované údaje neposkytla; |
| --- | --- |

e)

pokud osoba vydávající konosament neposkytne údaje požadované pro vstupní souhrnné celní prohlášení svému smluvnímu partnerovi, který jí vydává konosament, nebo svému smluvnímu partnerovi, s nímž uzavřela dohodu o společné nakládce zboží, poskytne tyto údaje celnímu úřadu prvního vstupu osoba, která požadované údaje neposkytla;

| f) | pokud příjemce uvedený v konosamentu, k němuž nejsou dispozici podkladové konosamenty, neposkytne osobě, která tento konosament vydává, údaje požadované do vstupního souhrnného celního prohlášení, poskytne tyto údaje celnímu úřadu prvního vstupu. |
| --- | --- |

f)

pokud příjemce uvedený v konosamentu, k němuž nejsou dispozici podkladové konosamenty, neposkytne osobě, která tento konosament vydává, údaje požadované do vstupního souhrnného celního prohlášení, poskytne tyto údaje celnímu úřadu prvního vstupu.

Článek 10

Odklon námořního plavidla nebo letadla vstupujícího na celní území smluvních stran

1.   Pokud bylo od data stanoveného v rámci pro uvedení do provozu vydání 2 elektronického systému uvedeného v čl. 1 odst. 1 letadlo odkloněno a přiletělo nejprve na celní úřad v zemi, která nebyla uvedena ve vstupním souhrnném celním prohlášení jako země na trase, získá skutečný celní úřad prvního vstupu prostřednictvím tohoto systému údaje ze vstupního souhrnného celního prohlášení, výsledky analýzy rizik a doporučení ke kontrolám poskytnuté předpokládaným celním úřadem prvního vstupu.

2.   Pokud bylo od data stanoveného v rámci pro uvedení do provozu vydání 3 elektronického systému uvedeného v čl. 1 odst. 1 námořní plavidlo odkloněno a připlulo nejprve na celní úřad v zemi, která nebyla uvedena ve vstupním souhrnném celním prohlášení jako země na trase, získá skutečný celní úřad prvního vstupu prostřednictvím tohoto systému údaje ze vstupního souhrnného celního prohlášení, výsledky analýzy rizik a doporučení ke kontrolám poskytnuté předpokládaným celním úřadem prvního vstupu.

HLAVA II

technická opatření pro Systém Kontroly při Dovozu 2

technická opatření pro Systém Kontroly při Dovozu 2

Článek 11

Systém kontroly při dovozu 2

1.   Systém ICS2 podporuje komunikaci mezi hospodářskými subjekty a smluvními stranami za účelem splnění požadavků vstupního souhrnného celního prohlášení, analýzy rizik celními orgány smluvních stran pro účely bezpečnosti a zabezpečení a celních opatření zaměřených na zmírnění těchto rizik, včetně celních kontrol týkajících se bezpečnosti a zabezpečení, a komunikaci mezi smluvními stranami za účelem splnění požadavků vstupního souhrnného celního prohlášení.

2.   Systém ICS2 se skládá z těchto společných složek vyvinutých na unijní úrovni:

| a) | sdílené obchodní rozhraní; |
| --- | --- |

a)

sdílené obchodní rozhraní;

| b) | společné úložiště. |
| --- | --- |

b)

společné úložiště.

3.   Norsko vyvine jako vnitrostátní složku, která bude dostupná v Norsku, vnitrostátní vstupní systém.

4.   Norsko může vyvinout jako vnitrostátní složku, která bude dostupná v Norsku, vnitrostátní obchodní rozhraní.

5.   Systém ICS2 slouží k těmto účelům:

| a) | předkládání, zpracovávání a uchovávání údajů ze vstupních souhrnných celních prohlášení, žádostí o změny a zrušení platnosti podle článku 9c protokolu a této přílohy; |
| --- | --- |

a)

předkládání, zpracovávání a uchovávání údajů ze vstupních souhrnných celních prohlášení, žádostí o změny a zrušení platnosti podle článku 9c protokolu a této přílohy;

| b) | přijímání, zpracovávání a uchovávání údajů ze vstupních souhrnných celních prohlášení získaných z prohlášení uvedených v článku 9c protokolu a této příloze; |
| --- | --- |

b)

přijímání, zpracovávání a uchovávání údajů ze vstupních souhrnných celních prohlášení získaných z prohlášení uvedených v článku 9c protokolu a této příloze;

| c) | předkládání, zpracovávání a uchovávání informací o příjezdu a oznámení o příjezdu námořního plavidla nebo letadla podle článku 9c protokolu a této přílohy; |
| --- | --- |

c)

předkládání, zpracovávání a uchovávání informací o příjezdu a oznámení o příjezdu námořního plavidla nebo letadla podle článku 9c protokolu a této přílohy;

| d) | přijímání, zpracovávání a uchovávání informací týkajících se předložení zboží celním orgánům smluvních stran podle článku 9c protokolu a této přílohy; |
| --- | --- |

d)

přijímání, zpracovávání a uchovávání informací týkajících se předložení zboží celním orgánům smluvních stran podle článku 9c protokolu a této přílohy;

| e) | přijímání, zpracovávání a uchovávání informací týkajících se žádostí o analýzy rizik a jejich výsledků, doporučení ke kontrolám, rozhodnutí o kontrolách a výsledků kontrol podle článků 9c a 9e protokolu a této přílohy; |
| --- | --- |

e)

přijímání, zpracovávání a uchovávání informací týkajících se žádostí o analýzy rizik a jejich výsledků, doporučení ke kontrolám, rozhodnutí o kontrolách a výsledků kontrol podle článků 9c a 9e protokolu a této přílohy;

| f) | přijímání, zpracovávání, uchovávání a poskytování oznámení a informací hospodářským subjektům a od nich podle článků 9c a 9e protokolu a této přílohy; |
| --- | --- |

f)

přijímání, zpracovávání, uchovávání a poskytování oznámení a informací hospodářským subjektům a od nich podle článků 9c a 9e protokolu a této přílohy;

| g) | poskytování, zpracovávání a uchovávání informací hospodářskými subjekty, o které požádaly celní orgány smluvních stran podle článku 9c a 9e protokolu a této přílohy. |
| --- | --- |

g)

poskytování, zpracovávání a uchovávání informací hospodářskými subjekty, o které požádaly celní orgány smluvních stran podle článku 9c a 9e protokolu a této přílohy.

6.   Systém ICS2 se použije na podporu smluvních stran při monitorování a hodnocení provádění společných kritérií rizik a norem v oblasti bezpečnosti a zabezpečení a provádění kontrolních opatření a prioritních oblastí kontroly uvedených v článku 9e protokolu.

7.   Identifikace a ověřování přístupu hospodářských subjektů pro účely přístupu ke společným složkám systému ICS2 se provádí za využití platformy pro jednotnou správu uživatelů a digitální podpisy (dále jen „platforma UUM&DS“) uvedené v článku 13.

8.   Identifikace a ověřování přístupu úředníků smluvních stran pro účely přístupu ke společným složkám systému ICS2 se provádí za použití síťových služeb poskytovaných Unií.

9.   Jako vstupní bod do systému ICS2 pro hospodářské subjekty slouží v souladu s článkem 1 harmonizované obchodní rozhraní.

10.   Harmonizované obchodní rozhraní musí být interoperabilní se společným úložištěm systému ICS2 uvedeným v odstavcích 12 až 14.

11.   Harmonizované obchodní rozhraní se použije pro předkládání údajů vstupních souhrnných celních prohlášení a oznámení o příjezdu, podávání žádostí o jejich změny a žádostí o zrušení jejich platnosti, zpracovávání a uchovávání těchto údajů a výměnu informací mezi smluvními stranami a hospodářskými subjekty.

12.   Společné úložiště systému ICS2 použijí smluvní strany ke zpracování údajů ze vstupních souhrnných celních prohlášení, žádostí o změnu, žádostí o zrušení platnosti, oznámení o příjezdu, informací o předložení zboží, informací týkajících se žádostí o analýzy rizik a jejich výsledků, doporučení ke kontrolám, rozhodnutí o kontrolách a výsledků kontrol a informací vyměňovaných s hospodářskými subjekty.

13.   Společné úložiště systému ICS2 použijí smluvní strany pro účely statistik a hodnocení a pro výměnu vstupních souhrnných celních prohlášení mezi smluvními stranami.

14.   Společné úložiště systému ICS2 musí být interoperabilní s harmonizovaným obchodním rozhraním, vnitrostátními obchodními rozhraními, pokud je vytvořily smluvní strany, a s vnitrostátními vstupními systémy.

15.   Celní orgán smluvní strany použije společné úložiště za účelem konzultace s celním orgánem druhé smluvní strany v souladu s články 9c a 9e protokolu a touto přílohou předtím, než provede analýzu rizik v oblasti bezpečnosti a zabezpečení. Celní orgán smluvní strany rovněž použije společné úložiště za účelem konzultace s druhou smluvní stranou ohledně doporučených kontrol, rozhodnutí přijatých v souvislosti s doporučenými kontrolami a výsledků celních kontrol týkajících se bezpečností a zabezpečení v souladu s články 9c a 9e protokolu a touto přílohou.

16.   Vnitrostátní obchodní rozhraní, je-li vytvořeno smluvními stranami, slouží jako vstupní bod do systému ICS2 pro hospodářské subjekty v souladu s článkem 1, pokud je podání určeno smluvní straně provozující vnitrostátní obchodní rozhraní.

17.   Pro předložení údajů vstupních souhrnných celních prohlášení a oznámení o příjezdu, jejich změny, zneplatnění, zpracování, uchování, jakož i výměnu informací mezi smluvními stranami a hospodářskými subjekty, se hospodářské subjekty mohou rozhodnout použít vnitrostátní obchodní rozhraní, pokud bylo vytvořeno, nebo harmonizované obchodní rozhraní.

18.   Vnitrostátní obchodní rozhraní, je-li vytvořeno, musí být interoperabilní se společným úložištěm systému ICS2.

19.   Norsko uvědomí Unii o případném vytvoření vnitrostátního obchodního rozhraní.

20.   Celní orgány smluvních stran použijí vnitrostátní vstupní systém za účelem výměny údajů vstupních souhrnných celních prohlášení získaných z prohlášení uvedených v článku 9c protokolu, výměny informací a oznámení se společným úložištěm v případě informací týkajících se příjezdu námořních plavidel nebo letadel, informací týkajících se předložení zboží, zpracování žádostí o analýzu rizik, výměny a zpracování informací týkajících se výsledků analýzy rizik, doporučení ke kontrolám, rozhodnutí o kontrolách a výsledků kontrol.

21.   Vnitrostátní vstupní systém se použije rovněž v případech, kdy celní orgán smluvní strany požaduje od hospodářských subjektů další informace a přijímá od nich informace.

22.   Vnitrostátní vstupní systém musí být interoperabilní se společným úložištěm.

23.   Vnitrostátní vstupní systém musí být interoperabilní se systémy vyvinutými na vnitrostátní úrovni pro získávání informací uvedených v odstavci 20.

Článek 12

Fungování systému kontroly při dovozu 2 a školení týkající se jeho používání

1.   Společné složky vyvíjí, testuje, uvádí do provozu a spravuje Unie. Vnitrostátní složky jsou vyvíjí, testuje, uvádí do provozu a spravuje Norsko.

2.   Norsko zajišťuje interoperabilitu vnitrostátních složek se společnými složkami.

3.   Unie provádí údržbu společných složek a Norsko provádí údržbu svých vnitrostátních složek.

4.   Smluvní strany zajišťuje nepřetržitý provoz elektronických systémů.

5.   Unie může společné složky elektronických systémů změnit za účelem nápravy špatného fungování, přidání nových funkcí nebo změny funkcí stávajících.

6.   Unie informuje Norsko o změnách a aktualizacích společných složek.

7.   Norsko informuje Unii o změnách a aktualizacích vnitrostátních složek, jež mohou mít dopady na fungování společných složek.

8.   Smluvní strany zveřejní informace o změnách a aktualizacích elektronických systémů podle odstavců 6 a 7.

9.   V případě dočasné poruchy systému ICS2 se použije plán zachování provozu stanovený smluvními stranami.

10.   Smluvní strany se navzájem informují o nedostupnosti elektronických systémů v důsledku dočasné poruchy.

11.   Unie podpoří Norsko v používání společných složek elektronických systémů a jejich fungování tím, že poskytne vhodné školicí materiály.

Článek 13

Platforma pro jednotnou správu uživatelů a digitální podpisy

1.   Platforma pro jednotnou správu uživatelů a digitální podpisy (UUM&DS) umožňuje komunikaci mezi systémy správy identity a přístupu smluvních stran uvedenými v odstavci 6 za účelem zajištění bezpečného oprávněného přístupu k elektronickým systémům pro úředníky a hospodářské subjekty smluvních stran.

2.   Platforma UUM&DS se skládá z těchto společných složek:

| a) | systém správy přístupu; |
| --- | --- |

a)

systém správy přístupu;

| b) | systém administrativní správy. |
| --- | --- |

b)

systém administrativní správy.

3.   Platforma UUM&DS se používá k zajištění identifikace a ověřování přístupu:

| a) | hospodářských subjektů pro účely získání přístupu do systému ICS2; |
| --- | --- |

a)

hospodářských subjektů pro účely získání přístupu do systému ICS2;

| b) | úředníků smluvních stran pro účely získání přístupu ke společným složkám systému ICS2 a pro účely údržby a správy platformy UUM&DS. |
| --- | --- |

b)

úředníků smluvních stran pro účely získání přístupu ke společným složkám systému ICS2 a pro účely údržby a správy platformy UUM&DS.

4.   Smluvní strany zřídí systém správy přístupu za účelem validace žádostí o přístup předložených hospodářskými subjekty v rámci platformy UUM&DS zajištěním interoperability se systémy správy identity a přístupu smluvních stran uvedenými v odstavci 6.

5.   Smluvní strany zřídí systém administrativní správy s cílem spravovat pravidla týkající se identifikace a povolení pro validaci identifikačních údajů hospodářských subjektů pro účely umožnění přístupu k elektronickým systémům.

6.   Smluvní strany zřídí systém správy identity a přístupu za účelem zajištění:

| a) | bezpečného zaznamenání a uchování identifikačních údajů hospodářských subjektů; |
| --- | --- |

a)

bezpečného zaznamenání a uchování identifikačních údajů hospodářských subjektů;

| b) | bezpečné výměny podepsaných a šifrovaných identifikačních údajů hospodářských subjektů. |
| --- | --- |

b)

bezpečné výměny podepsaných a šifrovaných identifikačních údajů hospodářských subjektů.

Článek 14

Správa a vlastnictví údajů a zabezpečení

1.   Smluvní strany zajistí, aby se údaje zaznamenané na vnitrostátní úrovni shodovaly s údaji zaznamenanými ve společných složkách a aby byly aktualizovány.

2.   Odchylně od odstavce 1 smluvní strany zajistí, aby se následující údaje shodovaly s údaji obsaženými ve společném úložišti systému ICS2 a aby byly aktualizovány:

| a) | údaje zaznamenané na vnitrostátní úrovni a předávané z vnitrostátního vstupního systému do společného úložiště; |
| --- | --- |

a)

údaje zaznamenané na vnitrostátní úrovni a předávané z vnitrostátního vstupního systému do společného úložiště;

| b) | údaje získané do vnitrostátního vstupního systému ze společného úložiště. |
| --- | --- |

b)

údaje získané do vnitrostátního vstupního systému ze společného úložiště.

3.   K údajům obsaženým ve společných složkách systému ICS2, které předává do sdíleného obchodního rozhraní hospodářský subjekt nebo je do něj zaznamenává, má tento hospodářský subjekt přístup a může je zpracovávat.

4.   K údajům ve společných složkách systému ICS2:

| a) | poskytnutým smluvní straně hospodářským subjektem prostřednictvím harmonizovaného obchodního rozhraní do společného úložiště má tato smluvní strana přístup a může je ve společném úložišti zpracovávat. Tato smluvní strana má v případě potřeby rovněž přístup k informacím, které jsou zaznamenané v harmonizovaném obchodním rozhraní; |
| --- | --- |

a)

poskytnutým smluvní straně hospodářským subjektem prostřednictvím harmonizovaného obchodního rozhraní do společného úložiště má tato smluvní strana přístup a může je ve společném úložišti zpracovávat. Tato smluvní strana má v případě potřeby rovněž přístup k informacím, které jsou zaznamenané v harmonizovaném obchodním rozhraní;

| b) | předaným do společného úložiště nebo do něj zaznamenaným smluvní stranou má tato smluvní strana přístup a může je zpracovávat; |
| --- | --- |

b)

předaným do společného úložiště nebo do něj zaznamenaným smluvní stranou má tato smluvní strana přístup a může je zpracovávat;

| c) | uvedeným v písmenech a) a b) tohoto odstavce výše má rovněž přístup druhá smluvní strana a může je zpracovávat, pokud je tato druhá smluvní strana zapojena do procesu analýzy rizik a/nebo kontroly, které se tyto údaje týkají, v souladu s články 9c a 9e protokolu a touto přílohou; |
| --- | --- |

c)

uvedeným v písmenech a) a b) tohoto odstavce výše má rovněž přístup druhá smluvní strana a může je zpracovávat, pokud je tato druhá smluvní strana zapojena do procesu analýzy rizik a/nebo kontroly, které se tyto údaje týkají, v souladu s články 9c a 9e protokolu a touto přílohou;

| d) | údaje ve společných složkách systému ICS2 mohou být zpracovány Komisí ve spolupráci se smluvními stranami pro účely uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. c) a čl. 11 odst. 6. K výsledkům tohoto zpracování má přístup Komise i smluvní strany. |
| --- | --- |

d)

údaje ve společných složkách systému ICS2 mohou být zpracovány Komisí ve spolupráci se smluvními stranami pro účely uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. c) a čl. 11 odst. 6. K výsledkům tohoto zpracování má přístup Komise i smluvní strany.

5.   K údajům ve společné složce systému ICS2, které jsou zaznamenány do společného úložiště Unií, mají přístup smluvní strany. Tyto údaje může zpracovávat Unie.

6.   Vlastníkem systému, pokud jde o společné složky, je Unie.

7.   Vlastníkem systému, pokud jde o vnitrostátní složky, je Norsko.

8.   Unie zajišťuje zabezpečení společných složek a Norsko zajišťuje zabezpečení svých vnitrostátních složek.

9.   Pro tyto účely smluvní strany přijmou alespoň nezbytná opatření s cílem:

| a) | zabránit všem nepovolaným osobám v přístupu k zařízení používanému ke zpracování údajů; |
| --- | --- |

a)

zabránit všem nepovolaným osobám v přístupu k zařízení používanému ke zpracování údajů;

| b) | zabránit zadávání údajů a konzultaci, změně a mazání údajů nepovolanými osobami; |
| --- | --- |

b)

zabránit zadávání údajů a konzultaci, změně a mazání údajů nepovolanými osobami;

| c) | odhalovat činnosti uvedené v písmenech a) a b). |
| --- | --- |

c)

odhalovat činnosti uvedené v písmenech a) a b).

10.   Smluvní strany se navzájem informují o veškerých činnostech, které mohou mít za následek narušení bezpečnosti elektronických systémů nebo podezření na takové narušení.

11.   Smluvní strany vypracují plány pro zabezpečení všech systémů.

12.   Údaje zaznamenané ve složkách systému ICS2 se uchovávají minimálně tři roky od jejich zaznamenání. Smluvní strany mohou tuto dobu tří let překročit, pokud to vyžadují příslušné vnitrostátní právní předpisy.

Článek 15

Zpracování osobních údajů

V souvislosti se zpracováním osobních údajů obsažených v systému ICS2 a platformě UUM&DS:

| 1) | Norsko a členské státy Unie jednají jako správci v souladu s článkem 14 protokolu. |
| --- | --- |

1)

Norsko a členské státy Unie jednají jako správci v souladu s článkem 14 protokolu.

| 2) | Komise jedná jako zpracovatel a plní povinnosti, které jí byly v tomto ohledu uloženy nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 (6), s tou výjimkou, že u zpracování údajů za účelem monitorování a hodnocení provádění společných kritérií rizik týkajících se bezpečnosti a zabezpečení a norem a kontrolních opatření a prioritních oblastí kontroly jedná jako společný správce. |
| --- | --- |

2)

Komise jedná jako zpracovatel a plní povinnosti, které jí byly v tomto ohledu uloženy nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 (6), s tou výjimkou, že u zpracování údajů za účelem monitorování a hodnocení provádění společných kritérií rizik týkajících se bezpečnosti a zabezpečení a norem a kontrolních opatření a prioritních oblastí kontroly jedná jako společný správce.

Článek 16

Účast na vývoji, údržbě a správě systému ICS2

Unie umožní odborníkům z dotčeného státu ESVO účastnit se zasedání skupiny celních odborníků a příslušných pracovních skupin jako pozorovatelé v záležitostech týkajících se vývoje, údržby a řízení systému ICS2. O účasti odborníků z dotčeného státu ESVO na zasedáních pracovních skupin, kterých se účastní pouze omezený počet členských států Unie a které podávají zprávy skupině odborníků na celní otázky, rozhodne Unie individuálně.

HLAVA III

Článek 17

Finanční ujednání týkající se povinností, závazků a očekávání při provádění systému ICS2 a jeho fungování

Vzhledem k rozšíření používání systému ICS2 o Norsko a s ohledem na kapitolu IIa protokolu a tuto přílohu tato finanční ujednání (dále jen „ujednání“) stanoví prvky spolupráce mezi smluvními stranami související se systémem ICS2.

| a) | Komise vyvine, otestuje, uvede do provozu a bude spravovat a provozovat centrální složky systému ICS2 zahrnující sdílené obchodní rozhraní a společné úložiště (dále jen „centrální složky systému ICS2“), včetně aplikací a služeb požadovaných pro jejich provoz a propojení se systémy IT v Norsku, jako jsou TAPAS, platforma UUM&DS a middleware CCN2ng, a zavazuje se je poskytnout Norsku. |
| --- | --- |

a)

Komise vyvine, otestuje, uvede do provozu a bude spravovat a provozovat centrální složky systému ICS2 zahrnující sdílené obchodní rozhraní a společné úložiště (dále jen „centrální složky systému ICS2“), včetně aplikací a služeb požadovaných pro jejich provoz a propojení se systémy IT v Norsku, jako jsou TAPAS, platforma UUM&DS a middleware CCN2ng, a zavazuje se je poskytnout Norsku.

| b) | Norsko vyvine, otestuje, uvede do provozu a bude spravovat a provozovat vnitrostátní složky systému ICS2. |
| --- | --- |

b)

Norsko vyvine, otestuje, uvede do provozu a bude spravovat a provozovat vnitrostátní složky systému ICS2.

| c) | Norsko a Komise se dohodly na tom, že se budou podílet na nákladech na vývoj a na jednorázových nákladech na centrální složky systému ICS2 a na provozních nákladech na centrální složky systému ICS2, související aplikace a služby požadované pro jejich provoz a propojenost takto:






  1) | Část nákladů na vývoj centrálních složek ICS2 bude Komise fakturovat Norsku v souladu s písmeny d) a e). Náklady na vývoj zahrnují vývoj softwaru centrálních složek a pořízení související infrastruktury (hardware, software, hosting, licence atd.) a její instalaci. Alokační vzorec se týká 4 % všech nákladů na uvedené služby. |
| --- | --- | --- |

c)

Norsko a Komise se dohodly na tom, že se budou podílet na nákladech na vývoj a na jednorázových nákladech na centrální složky systému ICS2 a na provozních nákladech na centrální složky systému ICS2, související aplikace a služby požadované pro jejich provoz a propojenost takto:

1)

Část nákladů na vývoj centrálních složek ICS2 bude Komise fakturovat Norsku v souladu s písmeny d) a e). Náklady na vývoj zahrnují vývoj softwaru centrálních složek a pořízení související infrastruktury (hardware, software, hosting, licence atd.) a její instalaci. Alokační vzorec se týká 4 % všech nákladů na uvedené služby.

| 2) | Maximální výše nákladů na vývoj bude činit 550 000 EUR (pět set padesát tisíc) na každé vydání. |
| --- | --- |

2)

Maximální výše nákladů na vývoj bude činit 550 000 EUR (pět set padesát tisíc) na každé vydání.

| 3) | Část provozních nákladů na systém ICS2 a TAPAS bude Komise fakturovat Norsku v souladu s písmeny f), g) a h). Provozní náklady zahrnují posuzování shody, údržbu infrastruktury (hardwaru, softwaru, hostingu, licencí atd.), centrálních složek systému ICS2 a souvisejících aplikací a služeb požadovaných pro jejich provoz a propojenost (zajištění kvality, asistenční služba a správa služeb IT). Alokační vzorec se týká 4 % všech nákladů na uvedené služby. |
| --- | --- |

3)

Část provozních nákladů na systém ICS2 a TAPAS bude Komise fakturovat Norsku v souladu s písmeny f), g) a h). Provozní náklady zahrnují posuzování shody, údržbu infrastruktury (hardwaru, softwaru, hostingu, licencí atd.), centrálních složek systému ICS2 a souvisejících aplikací a služeb požadovaných pro jejich provoz a propojenost (zajištění kvality, asistenční služba a správa služeb IT). Alokační vzorec se týká 4 % všech nákladů na uvedené služby.

| 4) | Provozní náklady spojené s používáním systému ICS2 Norskem nepřesáhnou maximální výši 450 000 EUR (čtyři sta padesát tisíc) ročně. |
| --- | --- |

4)

Provozní náklady spojené s používáním systému ICS2 Norskem nepřesáhnou maximální výši 450 000 EUR (čtyři sta padesát tisíc) ročně.

| 5) | Náklady na vývoj a provozní náklady na vnitrostátní složky bude v plné výši hradit Norsko. |
| --- | --- |

5)

Náklady na vývoj a provozní náklady na vnitrostátní složky bude v plné výši hradit Norsko.

| 6) | Norsku budou poskytovány průběžné informace o plánovaném vývoji nákladů a informace o hlavních prvcích vývoje systému ICS2, které by mohly mít na tyto náklady vliv. |
| --- | --- |

6)

Norsku budou poskytovány průběžné informace o plánovaném vývoji nákladů a informace o hlavních prvcích vývoje systému ICS2, které by mohly mít na tyto náklady vliv.

| d) | Norsko souhlasí s tím, že se bude podílet na nákladech na vývoj a posuzování shody centrálních složek systému ICS2 vzniklých před provedením protokolu. Za tímto účelem:






  1) | Komise poskytne Norsku informace o odhadované výši nezbytného příspěvku za roky před provedením protokolu; |
| --- | --- | --- |

d)

Norsko souhlasí s tím, že se bude podílet na nákladech na vývoj a posuzování shody centrálních složek systému ICS2 vzniklých před provedením protokolu. Za tímto účelem:

1)

Komise poskytne Norsku informace o odhadované výši nezbytného příspěvku za roky před provedením protokolu;

| 2) | Komise do 15. května každého roku, počínaje 15. květnem 2021, vyzve Norsko k zaplacení jeho příspěvku na tyto předchozí náklady ve stejně vysokých splátkách během prvních čtyř let používání systému ICS2. |
| --- | --- |

2)

Komise do 15. května každého roku, počínaje 15. květnem 2021, vyzve Norsko k zaplacení jeho příspěvku na tyto předchozí náklady ve stejně vysokých splátkách během prvních čtyř let používání systému ICS2.

| e) | Norsko souhlasí s tím, že se bude podílet na nákladech na vývoj centrálních složek systému ICS2. Za tímto účelem:






  1) | Norsko se zavazuje zaplatit svůj příspěvek na náklady na vývoj vydání 1, vydání 2 a vydání 3 systému ICS2; |
| --- | --- | --- |

e)

Norsko souhlasí s tím, že se bude podílet na nákladech na vývoj centrálních složek systému ICS2. Za tímto účelem:

1)

Norsko se zavazuje zaplatit svůj příspěvek na náklady na vývoj vydání 1, vydání 2 a vydání 3 systému ICS2;

| 2) | Komise do 15. května každého roku, počínaje 15. květnem 2021, vyzve Norsko k zaplacení jeho příspěvku na vývoj nejnovějšího vydání, a to na základě řádně doložené výzvy k úhradě vydané Komisí. |
| --- | --- |

2)

Komise do 15. května každého roku, počínaje 15. květnem 2021, vyzve Norsko k zaplacení jeho příspěvku na vývoj nejnovějšího vydání, a to na základě řádně doložené výzvy k úhradě vydané Komisí.

| f) | Norsko souhlasí s tím, že se bude podílet na provozních nákladech na centrální složky systému ICS2. Za tímto účelem:






  1) | Komise do 31. července každého roku, počínaje 31. červencem 2021, poskytne Norsku informace o odhadovaných provozních nákladech na následující rok a zašle Norsku písemně odhadovanou částku nezbytného příspěvku na následující rok. Komise poskytne Norsku informace ve stejnou dobu a stejným způsobem, jakým informuje všechny další členy systému ICS2, přičemž mu poskytne také informace o hlavních aspektech vývoje systému ICS2; |
| --- | --- | --- |

f)

Norsko souhlasí s tím, že se bude podílet na provozních nákladech na centrální složky systému ICS2. Za tímto účelem:

1)

Komise do 31. července každého roku, počínaje 31. červencem 2021, poskytne Norsku informace o odhadovaných provozních nákladech na následující rok a zašle Norsku písemně odhadovanou částku nezbytného příspěvku na následující rok. Komise poskytne Norsku informace ve stejnou dobu a stejným způsobem, jakým informuje všechny další členy systému ICS2, přičemž mu poskytne také informace o hlavních aspektech vývoje systému ICS2;

| 2) | Komise do 15. května 2021 vyzve Norsko k uhrazení jeho ročního příspěvku na provozní náklady na rok 2020 ve výši 110 000 EUR a odhadovaného ročního příspěvku na rok 2021 ve výši 280 000 EUR. Komise do 15. května každého roku, počínaje 15. květnem 2022, vyzve Norsko k zaplacení jeho ročního příspěvku na tento rok a výše zůstatku (záporného či kladného) za předchozí rok, a to na základě řádně doložené výzvy k úhradě vydané Komisí; |
| --- | --- |

2)

Komise do 15. května 2021 vyzve Norsko k uhrazení jeho ročního příspěvku na provozní náklady na rok 2020 ve výši 110 000 EUR a odhadovaného ročního příspěvku na rok 2021 ve výši 280 000 EUR. Komise do 15. května každého roku, počínaje 15. květnem 2022, vyzve Norsko k zaplacení jeho ročního příspěvku na tento rok a výše zůstatku (záporného či kladného) za předchozí rok, a to na základě řádně doložené výzvy k úhradě vydané Komisí;

| 3) | Komise do 31. ledna každého roku, počínaje 31. lednem 2022,






  — | provede roční závěrku nákladů na provoz systému ICS2 a TAPAS za uplynulý rok na základě částky již zaplacené Norskem a nákladů skutečně vynaložených Komisí a předloží Norsku vyúčtování obsahující rozpis nákladů a identifikaci různých služeb a dodávky softwaru a |
| --- | --- | --- |

3)

Komise do 31. ledna každého roku, počínaje 31. lednem 2022,

—

provede roční závěrku nákladů na provoz systému ICS2 a TAPAS za uplynulý rok na základě částky již zaplacené Norskem a nákladů skutečně vynaložených Komisí a předloží Norsku vyúčtování obsahující rozpis nákladů a identifikaci různých služeb a dodávky softwaru a

| — | předloží Norsku skutečné roční náklady, tj. skutečné provozní náklady, za uplynulý rok. Komise vypočítá skutečné a odhadované náklady v souladu se svými smlouvami uzavřenými s poskytovateli služeb vybranými podle aktuálních postupů pro zadávání veřejných zakázek. |
| --- | --- |

—

předloží Norsku skutečné roční náklady, tj. skutečné provozní náklady, za uplynulý rok. Komise vypočítá skutečné a odhadované náklady v souladu se svými smlouvami uzavřenými s poskytovateli služeb vybranými podle aktuálních postupů pro zadávání veřejných zakázek.

Zůstatek (záporný či kladný) představující rozdíl mezi skutečnými náklady a odhadovanou částkou za uplynulý rok se vypočte a předloží Norsku prostřednictvím výpisu z účtu Komise. Tento výpis z účtu bude obsahovat odhadovanou roční výši příspěvku a výši zůstatku (zápornou či kladnou), a bude tedy obsahovat čistou částku, kterou bude Komise fakturovat Norsku prostřednictvím roční výzvy k úhradě.

| g) | Norsko příslušnou částku uhradí po dni vystavení výzvy k úhradě. Všechny platby musí být uhrazeny na bankovní účet Komise uvedený ve výzvě k úhradě do 60 dnů. |
| --- | --- |

g)

Norsko příslušnou částku uhradí po dni vystavení výzvy k úhradě. Všechny platby musí být uhrazeny na bankovní účet Komise uvedený ve výzvě k úhradě do 60 dnů.

| h) | Uhradí-li Norsko částky stanovené v písmenu c) později než v termínech stanovených v písmenu g), je Komise oprávněna účtovat úroky z prodlení (počítané podle sazby, kterou používá Evropská centrální banka na své operace v eurech, zveřejněné v řadě C Úředního věstníku Evropské unie, ke dni uplynutí lhůty pro splacení s připočtením jednoho a půl procentního bodu). Stejná sazba se použije na platby, které má provádět Unie. |
| --- | --- |

h)

Uhradí-li Norsko částky stanovené v písmenu c) později než v termínech stanovených v písmenu g), je Komise oprávněna účtovat úroky z prodlení (počítané podle sazby, kterou používá Evropská centrální banka na své operace v eurech, zveřejněné v řadě C Úředního věstníku Evropské unie, ke dni uplynutí lhůty pro splacení s připočtením jednoho a půl procentního bodu). Stejná sazba se použije na platby, které má provádět Unie.

| i) | Pokud Norsko požaduje specifické úpravy centrálních složek, aplikací nebo služeb systému ICS2 nebo v souvislosti s nimi požaduje nové produkty IT, bude zahájení i dokončení tohoto vývoje upraveno v samostatné vzájemné dohodě, která stanoví potřebné zdroje a náklady na vývoj. |
| --- | --- |

i)

Pokud Norsko požaduje specifické úpravy centrálních složek, aplikací nebo služeb systému ICS2 nebo v souvislosti s nimi požaduje nové produkty IT, bude zahájení i dokončení tohoto vývoje upraveno v samostatné vzájemné dohodě, která stanoví potřebné zdroje a náklady na vývoj.

| j) | Veškeré školicí materiály vypracované a zajištěné smluvními stranami jsou poskytovány všem smluvním stranám bezplatně a elektronicky. Norsko může tyto materiály kopírovat, distribuovat, zobrazovat, realizovat na základě sdílených školicích materiálů práci a vytvářet odvozená díla






  1) | pouze pokud uvede autora způsobem stanoveným v daném sdíleném školicím materiálu; |
| --- | --- | --- |

j)

Veškeré školicí materiály vypracované a zajištěné smluvními stranami jsou poskytovány všem smluvním stranám bezplatně a elektronicky. Norsko může tyto materiály kopírovat, distribuovat, zobrazovat, realizovat na základě sdílených školicích materiálů práci a vytvářet odvozená díla

1)

pouze pokud uvede autora způsobem stanoveným v daném sdíleném školicím materiálu;

| 2) | pouze pro nekomerční účely. |
| --- | --- |

2)

pouze pro nekomerční účely.

| k) | Smluvní strany se dohodly, že budou uznávat a plnit své povinnosti ve vztahu k používání centrálních složek systému ICS2, jak je popsáno v této příloze. |
| --- | --- |

k)

Smluvní strany se dohodly, že budou uznávat a plnit své povinnosti ve vztahu k používání centrálních složek systému ICS2, jak je popsáno v této příloze.

| l) | V případě vážných pochybností o řádném fungování této přílohy nebo systému ICS2 může kterákoli z obou stran pozastavit používání ujednání za předpokladu, že to druhé straně písemně oznámí tři měsíce předem. |
| --- | --- |

l)

V případě vážných pochybností o řádném fungování této přílohy nebo systému ICS2 může kterákoli z obou stran pozastavit používání ujednání za předpokladu, že to druhé straně písemně oznámí tři měsíce předem.

HLAVA IV

Výstupní souhrnné celní Prohlášení

Výstupní souhrnné celní Prohlášení

Článek 18

Forma a obsah výstupního souhrnného celního prohlášení

1.   Výstupní souhrnné celní prohlášení musí být podáno prostřednictvím technologie počítačového zpracování dat. Lze využít obchodní, přístavní nebo přepravní doklady, pokud obsahují nezbytné údaje.

2.   Výstupní souhrnné celní prohlášení musí obsahovat údaje stanovené pro toto prohlášení ve sloupcích A1 a A2 kapitoly 3 přílohy B nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446 a musí být v souladu s příslušnými formáty, kódy a kardinalitami stanovenými v příloze B prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/2447. Vyplňuje se v souladu s poznámkami uvedenými ve zmíněných přílohách. Výstupní souhrnné celní prohlášení ověřuje osoba, která je vyplnila.

3.   Celní orgány umožní podání výstupního souhrnného celního prohlášení založeného na listinných dokladech nebo jiným způsobem, který je nahrazuje, schváleným celními orgány pouze za jedné z těchto okolností:

| a) | nefunguje-li informatizovaný systém celních orgánů; |
| --- | --- |

a)

nefunguje-li informatizovaný systém celních orgánů;

| b) | nefunguje-li elektronická aplikace osoby podávající výstupní souhrnné celní prohlášení, pokud celní orgány uplatňují stejnou úroveň řízení rizik, jaká se uplatňuje u výstupních souhrnných celních prohlášení podaných pomocí techniky zpracování osobních údajů. Výstupní souhrnné celní prohlášení založené na listinných dokladech podepisuje osoba, která je vyplnila. Tato výstupní souhrnná celní prohlášení založená na listinných dokladech musí být v případě potřeby doprovázena ložnými listy nebo jinými vhodnými doklady a obsahovat údaje uvedené v odstavci 2. |
| --- | --- |

b)

nefunguje-li elektronická aplikace osoby podávající výstupní souhrnné celní prohlášení, pokud celní orgány uplatňují stejnou úroveň řízení rizik, jaká se uplatňuje u výstupních souhrnných celních prohlášení podaných pomocí techniky zpracování osobních údajů. Výstupní souhrnné celní prohlášení založené na listinných dokladech podepisuje osoba, která je vyplnila. Tato výstupní souhrnná celní prohlášení založená na listinných dokladech musí být v případě potřeby doprovázena ložnými listy nebo jinými vhodnými doklady a obsahovat údaje uvedené v odstavci 2.

4.   Každá smluvní strana stanoví podmínky a postupy, podle nichž může osoba podávající výstupní souhrnné celní prohlášení po jeho podání upravit jeden nebo více údajů uvedených v tomto prohlášení.

Článek 19

Upuštění od povinnosti podat výstupní souhrnné celní prohlášení

1.   Výstupní souhrnné celní prohlášení se nevyžaduje u tohoto zboží:

| a) | elektřina; |
| --- | --- |

a)

elektřina;

| b) | zboží, které odchází potrubím; |
| --- | --- |

b)

zboží, které odchází potrubím;

| c) | listovní zásilky; |
| --- | --- |

c)

listovní zásilky;

| d) | zboží v poštovních zásilkách; |
| --- | --- |

d)

zboží v poštovních zásilkách;

| e) | zboží, u kterého je v souladu s právními předpisy smluvních stran povoleno ústní celní prohlášení nebo pouhé překročení hranice, s výjimkou palet, kontejnerů, dopravních prostředků a náhradních dílů, příslušenství a vybavení pro tyto položky, pokud jsou přepravovány na základě přepravní smlouvy. |
| --- | --- |

e)

zboží, u kterého je v souladu s právními předpisy smluvních stran povoleno ústní celní prohlášení nebo pouhé překročení hranice, s výjimkou palet, kontejnerů, dopravních prostředků a náhradních dílů, příslušenství a vybavení pro tyto položky, pokud jsou přepravovány na základě přepravní smlouvy.

| f) | zboží, které se nachází v osobních zavazadlech cestujících; |
| --- | --- |

f)

zboží, které se nachází v osobních zavazadlech cestujících;

| g) | zboží, pro které jsou vydány karnety ATA a CPD; |
| --- | --- |

g)

zboží, pro které jsou vydány karnety ATA a CPD;

| h) | zboží, které je osvobozeno od cla podle Vídeňské úmluvy o diplomatických stycích ze dne 18. dubna 1961, Vídeňské úmluvy o konzulárních stycích ze dne 24. dubna 1963 nebo ostatních konzulárních úmluv nebo Newyorské úmluvy o zvláštních misích ze dne 16. prosince 1969; |
| --- | --- |

h)

zboží, které je osvobozeno od cla podle Vídeňské úmluvy o diplomatických stycích ze dne 18. dubna 1961, Vídeňské úmluvy o konzulárních stycích ze dne 24. dubna 1963 nebo ostatních konzulárních úmluv nebo Newyorské úmluvy o zvláštních misích ze dne 16. prosince 1969;

| i) | zbraně a vojenské vybavení, které z celního území smluvní strany vypravily orgány pověřené vojenskou obranou smluvních stran, vojenskou přepravou nebo přepravou provozovanou za účelem výhradního použití vojenskými orgány; |
| --- | --- |

i)

zbraně a vojenské vybavení, které z celního území smluvní strany vypravily orgány pověřené vojenskou obranou smluvních stran, vojenskou přepravou nebo přepravou provozovanou za účelem výhradního použití vojenskými orgány;

| j) | následující zboží opouštějící celní území smluvní strany a přímo přepravené na zařízení na moři provozovaná osobou usazenou na celním území smluvních stran:






  1) | zboží, jež se používá k výstavbě, opravě, údržbě nebo přeměně těchto zařízení na moři; |
| --- | --- | --- |

j)

následující zboží opouštějící celní území smluvní strany a přímo přepravené na zařízení na moři provozovaná osobou usazenou na celním území smluvních stran:

1)

zboží, jež se používá k výstavbě, opravě, údržbě nebo přeměně těchto zařízení na moři;

| 2) | zboží určené k upevnění na těchto zařízeních na moři nebo k jejich vybavení; |
| --- | --- |

2)

zboží určené k upevnění na těchto zařízeních na moři nebo k jejich vybavení;

| 3) | zásoby určené k používání nebo spotřebě na těchto zařízeních na moři; |
| --- | --- |

3)

zásoby určené k používání nebo spotřebě na těchto zařízeních na moři;

| k) | zboží přepravované na základě formuláře NATO 302 stanoveného v Úmluvě mezi účastníky Severoatlantické smlouvy o statusu jejich ozbrojených sil, podepsané v Londýně dne 19. června 1951, nebo na základě formuláře EU 302 stanoveného v čl. 1 bodě 51 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446; |
| --- | --- |

k)

zboží přepravované na základě formuláře NATO 302 stanoveného v Úmluvě mezi účastníky Severoatlantické smlouvy o statusu jejich ozbrojených sil, podepsané v Londýně dne 19. června 1951, nebo na základě formuláře EU 302 stanoveného v čl. 1 bodě 51 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446;

| l) | zboží, které se dodává v podobě dílů nebo příslušenství určeného pro použití v plavidlech a letadlech a pro provoz motorů, strojů a jiného vybavení plavidel nebo letadel, jakož i potraviny a další položky určené ke spotřebě nebo prodeji na palubě plavidel a letadel; |
| --- | --- |

l)

zboží, které se dodává v podobě dílů nebo příslušenství určeného pro použití v plavidlech a letadlech a pro provoz motorů, strojů a jiného vybavení plavidel nebo letadel, jakož i potraviny a další položky určené ke spotřebě nebo prodeji na palubě plavidel a letadel;

| m) | vybavení domácnosti definované v právních předpisech smluvních stran, pokud není dopravováno na základě přepravní smlouvy; |
| --- | --- |

m)

vybavení domácnosti definované v právních předpisech smluvních stran, pokud není dopravováno na základě přepravní smlouvy;

| n) | zboží odeslané z celních území smluvních stran do Ceuty a Melilly, Helgolandu, Republiky San Marino, Vatikánského městského státu, obce Livigno a švýcarských celních exkláv Samnaun a Sampuoir; |
| --- | --- |

n)

zboží odeslané z celních území smluvních stran do Ceuty a Melilly, Helgolandu, Republiky San Marino, Vatikánského městského státu, obce Livigno a švýcarských celních exkláv Samnaun a Sampuoir;

| o) | zboží přepravované na plavidlech, která se pohybují mezi přístavy smluvních stran, aniž by zastavovala v přístavu mimo celní území smluvních stran; |
| --- | --- |

o)

zboží přepravované na plavidlech, která se pohybují mezi přístavy smluvních stran, aniž by zastavovala v přístavu mimo celní území smluvních stran;

| p) | zboží přepravované v letadlech, která se pohybují mezi letišti smluvních stran, aniž by zastavovala na letišti mimo celní území smluvních stran. |
| --- | --- |

p)

zboží přepravované v letadlech, která se pohybují mezi letišti smluvních stran, aniž by zastavovala na letišti mimo celní území smluvních stran.

2.   Výstupní souhrnné celní prohlášení se nepožaduje v případech stanovených mezinárodní dohodou v oblasti bezpečnosti uzavřenou mezi smluvní stranou a třetí zemí, s výhradou postupu stanoveného v čl. 9b odst. 3 protokolu.

3.   Smluvní strany nevyžadují výstupní souhrnné celní prohlášení u zboží v následujících případech:

| a) | pokud má plavidlo, které převáží zboží mezi přístavy smluvních stran, zastavit v přístavu mimo celní území smluvních stran a zboží má během této zastávky v přístavu mimo celní území smluvních stran zůstat naložené na palubě plavidla; |
| --- | --- |

a)

pokud má plavidlo, které převáží zboží mezi přístavy smluvních stran, zastavit v přístavu mimo celní území smluvních stran a zboží má během této zastávky v přístavu mimo celní území smluvních stran zůstat naložené na palubě plavidla;

| b) | pokud má letadlo, které převáží zboží mezi letišti smluvních stran, zastavit na letišti mimo celní území smluvních stran a zboží má během této zastávky na letišti mimo celní území smluvních stran zůstat naložené na palubě letadla; |
| --- | --- |

b)

pokud má letadlo, které převáží zboží mezi letišti smluvních stran, zastavit na letišti mimo celní území smluvních stran a zboží má během této zastávky na letišti mimo celní území smluvních stran zůstat naložené na palubě letadla;

| c) | pokud se zboží v přístavu nebo na letišti nevykládá z dopravního prostředku, který je dopravil na příslušná celní území smluvních stran a který je dopraví mimo uvedená území; |
| --- | --- |

c)

pokud se zboží v přístavu nebo na letišti nevykládá z dopravního prostředku, který je dopravil na příslušná celní území smluvních stran a který je dopraví mimo uvedená území;

| d) | pokud bylo zboží naloženo v předchozím přístavu nebo na předchozím letišti na celních územích smluvních stran, kde bylo podáno výstupní souhrnné celní prohlášení nebo kde platilo osvobození od povinnosti podat prohlášení před výstupem zboží, a zboží zůstává na dopravním prostředku, který je odveze z celních území smluvních stran; |
| --- | --- |

d)

pokud bylo zboží naloženo v předchozím přístavu nebo na předchozím letišti na celních územích smluvních stran, kde bylo podáno výstupní souhrnné celní prohlášení nebo kde platilo osvobození od povinnosti podat prohlášení před výstupem zboží, a zboží zůstává na dopravním prostředku, který je odveze z celních území smluvních stran;

| e) | pokud se dočasně uskladněné zboží nebo zboží propuštěné do režimu svobodného celního pásma překládá z dopravního prostředku, který je do tohoto dočasného skladu nebo svobodného celního pásma dovezl, pod dohledem téhož celního úřadu na plavidlo, letadlo či železnici, které je odveze z celních území smluvních stran, a pokud jsou splněny následující podmínky:






  1) | k překládce dojde do 14 dnů od předložení zboží v souladu s právními předpisy příslušné smluvní strany nebo za výjimečných okolností v delší lhůtě povolené celními orgány, pokud období 14 dnů není k překonání těchto okolností dostatečné; |
| --- | --- | --- |

e)

pokud se dočasně uskladněné zboží nebo zboží propuštěné do režimu svobodného celního pásma překládá z dopravního prostředku, který je do tohoto dočasného skladu nebo svobodného celního pásma dovezl, pod dohledem téhož celního úřadu na plavidlo, letadlo či železnici, které je odveze z celních území smluvních stran, a pokud jsou splněny následující podmínky:

1)

k překládce dojde do 14 dnů od předložení zboží v souladu s právními předpisy příslušné smluvní strany nebo za výjimečných okolností v delší lhůtě povolené celními orgány, pokud období 14 dnů není k překonání těchto okolností dostatečné;

| 2) | informace o zboží jsou dostupné celním orgánům; |
| --- | --- |

2)

informace o zboží jsou dostupné celním orgánům;

| 3) | dopravce si není vědom toho, že by došlo ke změně místa určení zboží a změně příjemce; |
| --- | --- |

3)

dopravce si není vědom toho, že by došlo ke změně místa určení zboží a změně příjemce;

| f) | pokud zboží vstoupilo na celní území smluvních stran, ale příslušné celní orgány je odmítly a bylo okamžitě vráceno do země vývozu. |
| --- | --- |

f)

pokud zboží vstoupilo na celní území smluvních stran, ale příslušné celní orgány je odmítly a bylo okamžitě vráceno do země vývozu.

Článek 20

Místo podání výstupního souhrnného celního prohlášení

1.   Výstupní souhrnné celní prohlášení se podává u příslušného celního úřadu na celním území smluvní strany, na němž se provádějí výstupní formality pro zboží určené pro třetí země. Vývozní celní prohlášení použité jako výstupní souhrnné celní prohlášení se však podává u příslušného orgánu smluvní strany, na jejímž celním území jsou provedeny formality týkající se vývozu do třetí země. Příslušný úřad provede v obou případech analýzu rizik týkající se bezpečnosti a zabezpečení na základě údajů uvedených v dotčeném prohlášení a celní kontroly v oblasti bezpečnosti a zabezpečení, které jsou považovány za nezbytné.

2.   Pokud zboží opustí celní území jedné smluvní strany do místa určení ve třetí zemi přes celní území druhé smluvní strany a po vývozních formalitách následuje režim tranzitu podle Úmluvy o společném tranzitním režimu, použije se k předání údajů uvedených v čl. 18 odst. 2 příslušným orgánům druhé smluvní strany systém NCTS.

V takovém případě celní úřad první smluvní strany zpřístupní výsledky svých celních kontrol týkajících se bezpečnosti a zabezpečení celnímu orgánu druhé smluvní strany, pokud:

| a) | celní orgán vyhodnotí rizika jako závažná a vyžadující celní kontrolu a z výsledků kontroly vyplyne, že došlo k události vyvolávající rizika, nebo |
| --- | --- |

a)

celní orgán vyhodnotí rizika jako závažná a vyžadující celní kontrolu a z výsledků kontroly vyplyne, že došlo k události vyvolávající rizika, nebo

| b) | z výsledků kontroly nevyplývá, že došlo k události vyvolávající rizika, avšak dotyčný celní orgán se domnívá, že hrozba představuje jinde v celních územích smluvních stran vysoké riziko, nebo |
| --- | --- |

b)

z výsledků kontroly nevyplývá, že došlo k události vyvolávající rizika, avšak dotyčný celní orgán se domnívá, že hrozba představuje jinde v celních územích smluvních stran vysoké riziko, nebo

| c) | je to nezbytné pro jednotné uplatňování pravidel obsažených v protokolu. |
| --- | --- |

c)

je to nezbytné pro jednotné uplatňování pravidel obsažených v protokolu.

Smluvní strany si v systému uvedeném v čl. 9e odst. 3 protokolu vymění informace o rizicích uvedených v písmenech a) a b) tohoto odstavce.

3.   Odchylně od odstavce 1, pokud zboží opustí celní území jedné smluvní strany do třetí země přes celní území druhé smluvní strany a po vývozních formalitách nenásleduje režim tranzitu podle Úmluvy o společném tranzitním režimu, podává se výstupní souhrnné celní prohlášení přímo u příslušného celního úřadu výstupu druhé smluvní strany, odkud je zboží nakonec přepraveno do třetí země.

Článek 21

Lhůty pro podání výstupního souhrnného celního prohlášení

1.   Výstupní souhrnné celní prohlášení se podává v těchto lhůtách:

| a) | v případě námořní přepravy:






  1) | u přepravy nákladu v kontejnerech, pro které se nepoužijí body 2) a 3), nejpozději 24 hodin předtím, než je zboží naloženo na plavidlo, na kterém má opustit celní území smluvních stran; |
| --- | --- | --- |

a)

v případě námořní přepravy:

1)

u přepravy nákladu v kontejnerech, pro které se nepoužijí body 2) a 3), nejpozději 24 hodin předtím, než je zboží naloženo na plavidlo, na kterém má opustit celní území smluvních stran;

| 2) | u přepravy nákladu v kontejnerech mezi celními územími smluvních stran a Grónskem, Faerskými ostrovy, Islandem nebo přístavy v Baltském moři, Severním moři, Černém moři nebo Středozemním moři a všemi přístavy v Maroku a přístavy Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, s výjimkou přístavů nacházejících se v Severním Irsku, a přístavy britských Normanských ostrovů a Ostrova Man nejpozději dvě hodiny před odplutím z přístavu na celních územích smluvních stran; |
| --- | --- |

2)

u přepravy nákladu v kontejnerech mezi celními územími smluvních stran a Grónskem, Faerskými ostrovy, Islandem nebo přístavy v Baltském moři, Severním moři, Černém moři nebo Středozemním moři a všemi přístavy v Maroku a přístavy Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, s výjimkou přístavů nacházejících se v Severním Irsku, a přístavy britských Normanských ostrovů a Ostrova Man nejpozději dvě hodiny před odplutím z přístavu na celních územích smluvních stran;

| 3) | u přepravy nákladu v kontejnerech mezi francouzskými zámořskými departementy, Azorami, Madeirou nebo Kanárskými ostrovy a územím mimo celní území smluvních stran, kdy je doba plavby kratší než 24 hodin, nejpozději dvě hodiny před odplutím z přístavu na celním území smluvních stran; |
| --- | --- |

3)

u přepravy nákladu v kontejnerech mezi francouzskými zámořskými departementy, Azorami, Madeirou nebo Kanárskými ostrovy a územím mimo celní území smluvních stran, kdy je doba plavby kratší než 24 hodin, nejpozději dvě hodiny před odplutím z přístavu na celním území smluvních stran;

| 4) | u přepravy nezahrnující náklad v kontejnerech nejpozději dvě hodiny před odplutím z přístavu na celních územích smluvních stran; |
| --- | --- |

4)

u přepravy nezahrnující náklad v kontejnerech nejpozději dvě hodiny před odplutím z přístavu na celních územích smluvních stran;

| b) | v případě letecké přepravy nejpozději 30 minut před odletem z letiště na celních územích smluvních stran; |
| --- | --- |

b)

v případě letecké přepravy nejpozději 30 minut před odletem z letiště na celních územích smluvních stran;

| c) | v případě silniční a vnitrozemské vodní dopravy nejpozději jednu hodinu předtím, než zboží opustí celní území smluvních stran; |
| --- | --- |

c)

v případě silniční a vnitrozemské vodní dopravy nejpozději jednu hodinu předtím, než zboží opustí celní území smluvních stran;

| d) | v případě železniční dopravy:






  1) | pokud cesta vlakem z poslední stanice pro sestavování vlaků k celnímu úřadu výstupu trvá méně než dvě hodiny, nejpozději jednu hodinu před příchodem zboží do místa, pro něž je tento celní úřad výstupu příslušný; |
| --- | --- | --- |

d)

v případě železniční dopravy:

1)

pokud cesta vlakem z poslední stanice pro sestavování vlaků k celnímu úřadu výstupu trvá méně než dvě hodiny, nejpozději jednu hodinu před příchodem zboží do místa, pro něž je tento celní úřad výstupu příslušný;

| 2) | ve všech ostatních případech nejpozději dvě hodiny předtím, než zboží opustí celní území smluvních stran. |
| --- | --- |

2)

ve všech ostatních případech nejpozději dvě hodiny předtím, než zboží opustí celní území smluvních stran.

2.   V následujících případech se pro podání výstupního souhrnného celního prohlášení uplatní lhůta použitelná pro aktivní dopravní prostředky, které jsou použity k opuštění celních území smluvních stran:

| a) | pokud bylo zboží na celní úřad výstupu přepraveno na jiném dopravním prostředku, z něhož bylo před opuštěním celních území smluvních stran přeloženo (intermodální doprava); |
| --- | --- |

a)

pokud bylo zboží na celní úřad výstupu přepraveno na jiném dopravním prostředku, z něhož bylo před opuštěním celních území smluvních stran přeloženo (intermodální doprava);

| b) | pokud bylo zboží na celní úřad výstupu přepraveno na dopravním prostředku, který byl v okamžiku opuštění celních území smluvních stran přepravován jiným, aktivním dopravním prostředkem (kombinovaná doprava). |
| --- | --- |

b)

pokud bylo zboží na celní úřad výstupu přepraveno na dopravním prostředku, který byl v okamžiku opuštění celních území smluvních stran přepravován jiným, aktivním dopravním prostředkem (kombinovaná doprava).

3.   Lhůty uvedené v odstavcích 1 a 2 se nepoužijí v případě vyšší moci.

4.   Bez ohledu na odstavce 1 a 2 může každá smluvní strana rozhodnout o odlišných lhůtách:

| — | v případech dopravy uvedené v čl. 20 odst. 2 s cílem provést spolehlivou analýzu rizik a zadržet zásilky za účelem provedení případných celních kontrol týkajících se bezpečnosti a zabezpečení, které se na ně vztahují; |
| --- | --- |

—

v případech dopravy uvedené v čl. 20 odst. 2 s cílem provést spolehlivou analýzu rizik a zadržet zásilky za účelem provedení případných celních kontrol týkajících se bezpečnosti a zabezpečení, které se na ně vztahují;

| — | v případech mezinárodní dohody v oblasti bezpečnosti mezi smluvní stranou a třetí zemí, s výhradou postupu uvedeného v čl. 9b odst. 3 protokolu. |
| --- | --- |

—

v případech mezinárodní dohody v oblasti bezpečnosti mezi smluvní stranou a třetí zemí, s výhradou postupu uvedeného v čl. 9b odst. 3 protokolu.

PŘÍLOHA II

OPRÁVNĚNÝ HOSPODÁŘSKÝ SUBJEKT

HLAVA I

Přiznání statusu oprávněného hospodářského subjektu

Článek 1

Obecná ustanovení

Kritérii pro udělení statusu oprávněného hospodářského subjektu jsou:

| a) | to, že se žadatel nedopustil žádného vážného nebo opakovaného porušení celních nebo daňových předpisů a nemá žádný záznam, pokud jde o závažné trestné činy související s jeho hospodářskou činností; |
| --- | --- |

a)

to, že se žadatel nedopustil žádného vážného nebo opakovaného porušení celních nebo daňových předpisů a nemá žádný záznam, pokud jde o závažné trestné činy související s jeho hospodářskou činností;

| b) | to, že žadatel prokáže vysokou úroveň kontroly svých operací a toku zboží prostřednictvím systému správy obchodních a případně dopravních záznamů, umožňující přiměřenou kontrolu ze strany celních úřadů; |
| --- | --- |

b)

to, že žadatel prokáže vysokou úroveň kontroly svých operací a toku zboží prostřednictvím systému správy obchodních a případně dopravních záznamů, umožňující přiměřenou kontrolu ze strany celních úřadů;

| c) | finanční solventnost, jež je považována za prokázanou, pokud je žadatel v dobré finanční situaci, která mu umožňuje plnit své závazky s řádným ohledem na charakteristiky druhu dané podnikatelské činnosti; |
| --- | --- |

c)

finanční solventnost, jež je považována za prokázanou, pokud je žadatel v dobré finanční situaci, která mu umožňuje plnit své závazky s řádným ohledem na charakteristiky druhu dané podnikatelské činnosti;

| d) | odpovídající normy v oblasti bezpečnosti a zabezpečení, které se považují za splněné, pokud žadatel prokáže, že přijal odpovídající opatření k zajištění bezpečnosti a zabezpečení mezinárodního dodavatelského řetězce, a to i v oblastech fyzické integrity a kontroly vstupu, logistických procesů a manipulace s konkrétními druhy zboží, personálu a určení svých obchodních partnerů. |
| --- | --- |

d)

odpovídající normy v oblasti bezpečnosti a zabezpečení, které se považují za splněné, pokud žadatel prokáže, že přijal odpovídající opatření k zajištění bezpečnosti a zabezpečení mezinárodního dodavatelského řetězce, a to i v oblastech fyzické integrity a kontroly vstupu, logistických procesů a manipulace s konkrétními druhy zboží, personálu a určení svých obchodních partnerů.

Článek 2

Dodržování požadavků

1.   Kritérium stanovené v čl. 1 písm. a) se považuje za splněné, pokud:

| a) | žádný správní nebo soudní orgán nerozhodl o tom, že některá z osob uvedených v písmenu b) se v posledních třech letech dopustila vážného nebo opakovaného porušení celních nebo daňových předpisů v souvislosti se svou hospodářskou činností, a |
| --- | --- |

a)

žádný správní nebo soudní orgán nerozhodl o tom, že některá z osob uvedených v písmenu b) se v posledních třech letech dopustila vážného nebo opakovaného porušení celních nebo daňových předpisů v souvislosti se svou hospodářskou činností, a

| b) | žádná z následujících osob nemá žádný záznam o závažném trestném činu souvisejícím s její hospodářskou činností, v příslušných případech včetně hospodářské činnosti žadatele:






  1) | žadatel; |
| --- | --- | --- |

b)

žádná z následujících osob nemá žádný záznam o závažném trestném činu souvisejícím s její hospodářskou činností, v příslušných případech včetně hospodářské činnosti žadatele:

1)

žadatel;

| 2) | zaměstnanci odpovědní za celní záležitosti žadatele a |
| --- | --- |

2)

zaměstnanci odpovědní za celní záležitosti žadatele a

| 3) | osoby, které jsou pověřeny vedením žadatele nebo které vykonávají kontrolu nad jeho řízením. |
| --- | --- |

3)

osoby, které jsou pověřeny vedením žadatele nebo které vykonávají kontrolu nad jeho řízením.

2.   Kritérium uvedené v čl. 1 písm. a) nicméně může být považováno za splněné, pokud celní orgán příslušný k přijetí rozhodnutí nepovažuje určité porušení za závažné ve vztahu k množství nebo objemu souvisejících operací a pokud nemá pochybnosti o dobré víře žadatele.

3.   Pokud je osoba uvedená v odst. 1 písm. b) bodě 3 tohoto článku jiná než žadatel usazena nebo má bydliště ve třetí zemi, posoudí celní orgán příslušný k přijetí rozhodnutí splnění kritéria uvedeného v čl. 1 písm. a) na základě záznamů a informací, které má k dispozici.

4.   Pokud byl žadatel založen před méně než třemi lety, posoudí celní orgán příslušný k přijetí rozhodnutí splnění kritéria uvedeného v čl. 1 písm. a) na základě záznamů a informací, které má k dispozici.

Článek 3

Uspokojivý systém vedení obchodních a přepravních záznamů

Kritérium stanovené v čl. 1 písm. b) se považuje za splněné, pokud jsou splněny tyto podmínky:

| a) | žadatel používá účetní systém, který je v souladu s obecně uznávanými účetními zásadami používanými ve smluvních stranách, kde je účetnictví vedeno, umožňuje provádění celních kontrol na základě auditu a uchovává historické záznamy údajů, které poskytují auditní stopu od okamžiku, kdy jsou tato data zaznamenána do souboru; |
| --- | --- |

a)

žadatel používá účetní systém, který je v souladu s obecně uznávanými účetními zásadami používanými ve smluvních stranách, kde je účetnictví vedeno, umožňuje provádění celních kontrol na základě auditu a uchovává historické záznamy údajů, které poskytují auditní stopu od okamžiku, kdy jsou tato data zaznamenána do souboru;

| b) | záznamy, které žadatel vede pro celní účely, jsou integrovány do účetního systému žadatele, nebo umožňují křížové kontroly informací s účetním systémem; |
| --- | --- |

b)

záznamy, které žadatel vede pro celní účely, jsou integrovány do účetního systému žadatele, nebo umožňují křížové kontroly informací s účetním systémem;

| c) | žadatel umožní celnímu orgánu fyzický přístup do svých účetních systémů a případně do svých obchodních a přepravních záznamů; |
| --- | --- |

c)

žadatel umožní celnímu orgánu fyzický přístup do svých účetních systémů a případně do svých obchodních a přepravních záznamů;

| d) | žadatel umožní celnímu orgánu elektronický přístup do svých účetních systémů a případně do svých obchodních a přepravních záznamů, pokud jsou tyto systémy nebo záznamy vedeny elektronicky; |
| --- | --- |

d)

žadatel umožní celnímu orgánu elektronický přístup do svých účetních systémů a případně do svých obchodních a přepravních záznamů, pokud jsou tyto systémy nebo záznamy vedeny elektronicky;

| e) | žadatel používá správní organizaci, která odpovídá druhu a velikosti podniku a je vhodná pro řízení toku zboží, a provádí vnitřní kontroly umožňující zamezit chybám a odhalovat a opravovat je a zamezit nezákonným nebo nestandardním transakcím a odhalovat je; |
| --- | --- |

e)

žadatel používá správní organizaci, která odpovídá druhu a velikosti podniku a je vhodná pro řízení toku zboží, a provádí vnitřní kontroly umožňující zamezit chybám a odhalovat a opravovat je a zamezit nezákonným nebo nestandardním transakcím a odhalovat je;

| f) | tam, kde je to relevantní, má žadatel zavedeny uspokojivé postupy pro nakládání s licencemi a povoleními udělenými v souladu s obchodněpolitickými opatřeními nebo vztahujícími se k obchodu se zemědělskými produkty; |
| --- | --- |

f)

tam, kde je to relevantní, má žadatel zavedeny uspokojivé postupy pro nakládání s licencemi a povoleními udělenými v souladu s obchodněpolitickými opatřeními nebo vztahujícími se k obchodu se zemědělskými produkty;

| g) | žadatel má zavedeny uspokojivé postupy pro archivaci svých záznamů a údajů a pro ochranu proti ztrátě údajů; |
| --- | --- |

g)

žadatel má zavedeny uspokojivé postupy pro archivaci svých záznamů a údajů a pro ochranu proti ztrátě údajů;

| h) | žadatel zajistí, aby příslušní zaměstnanci obdrželi pokyny informovat celní orgány, vyvstanou-li potíže s dodržováním předpisů, a stanoví postupy, jak o těchto potížích celní orgány informovat; |
| --- | --- |

h)

žadatel zajistí, aby příslušní zaměstnanci obdrželi pokyny informovat celní orgány, vyvstanou-li potíže s dodržováním předpisů, a stanoví postupy, jak o těchto potížích celní orgány informovat;

| i) | žadatel uplatňuje odpovídající bezpečnostní opatření, která chrání jeho počítačový systém proti neoprávněnému vniknutí a zabezpečují jeho dokumentaci; |
| --- | --- |

i)

žadatel uplatňuje odpovídající bezpečnostní opatření, která chrání jeho počítačový systém proti neoprávněnému vniknutí a zabezpečují jeho dokumentaci;

| j) | tam, kde je to relevantní, má žadatel zavedeny uspokojivé postupy pro nakládání s dovozními a vývozními licencemi související se zákazy a omezeními, včetně opatření k odlišení zboží podléhajícího těmto zákazům či omezením od ostatního zboží a opatření k zajištění toho, že budou uvedené zákazy a omezení dodržovány. |
| --- | --- |

j)

tam, kde je to relevantní, má žadatel zavedeny uspokojivé postupy pro nakládání s dovozními a vývozními licencemi související se zákazy a omezeními, včetně opatření k odlišení zboží podléhajícího těmto zákazům či omezením od ostatního zboží a opatření k zajištění toho, že budou uvedené zákazy a omezení dodržovány.

Článek 4

Finanční solventnost

1.   Kritérium stanovené v čl. 1 písm. c) se považuje za splněné, pokud žadatel splňuje následující:

| a) | proti žadateli není vedeno konkurzní řízení; |
| --- | --- |

a)

proti žadateli není vedeno konkurzní řízení;

| b) | v průběhu posledních tří let před podáním žádosti žadatel plnil své finanční závazky, pokud jde o platby cla a všech ostatních dávek, daní nebo poplatků, které se vybírají při dovozu nebo vývozu nebo v souvislosti s dovozem a vývozem zboží; |
| --- | --- |

b)

v průběhu posledních tří let před podáním žádosti žadatel plnil své finanční závazky, pokud jde o platby cla a všech ostatních dávek, daní nebo poplatků, které se vybírají při dovozu nebo vývozu nebo v souvislosti s dovozem a vývozem zboží;

| c) | žadatel prokáže na základě záznamů a informací dostupných za poslední tři roky předcházející podání žádosti, že má dostatečnou finanční kapacitu plnit své povinnosti a závazky s ohledem na druh a objem obchodní činnosti, včetně toho, že nemá žádná záporná čistá aktiva, ledaže mohou být kryta. |
| --- | --- |

c)

žadatel prokáže na základě záznamů a informací dostupných za poslední tři roky předcházející podání žádosti, že má dostatečnou finanční kapacitu plnit své povinnosti a závazky s ohledem na druh a objem obchodní činnosti, včetně toho, že nemá žádná záporná čistá aktiva, ledaže mohou být kryta.

2.   Pokud byl žadatel založen před méně než třemi lety, posuzuje se jeho finanční solventnost podle čl. 1 písm. c) na základě záznamů a informací, které jsou k dispozici.

Článek 5

Normy týkající se bezpečnosti a zabezpečení

1.   Kritérium stanovené v čl. 1 písm. d) se považuje za splněné, pokud jsou splněny tyto podmínky:

| a) | budovy, které mají být využívány v souvislosti s činnostmi týkajícími se povolení, zajišťují ochranu proti neoprávněnému vniknutí a jsou postaveny z materiálů, které jsou odolné proti neoprávněnému vstupu; |
| --- | --- |

a)

budovy, které mají být využívány v souvislosti s činnostmi týkajícími se povolení, zajišťují ochranu proti neoprávněnému vniknutí a jsou postaveny z materiálů, které jsou odolné proti neoprávněnému vstupu;

| b) | jsou zavedena vhodná opatření k zabránění neoprávněnému přístupu do kanceláří, prostor pro odeslání, nákladových prostor, přepravních prostor a dalších příslušných míst; |
| --- | --- |

b)

jsou zavedena vhodná opatření k zabránění neoprávněnému přístupu do kanceláří, prostor pro odeslání, nákladových prostor, přepravních prostor a dalších příslušných míst;

| c) | byla přijata opatření pro manipulaci se zbožím zahrnující ochranu proti nedovolenému naložení nebo výměně zboží, nesprávné manipulaci se zbožím a proti nedovolené manipulaci s nákladovými jednotkami; |
| --- | --- |

c)

byla přijata opatření pro manipulaci se zbožím zahrnující ochranu proti nedovolenému naložení nebo výměně zboží, nesprávné manipulaci se zbožím a proti nedovolené manipulaci s nákladovými jednotkami;

| d) | žadatel přijal opatření umožňující jasně identifikovat jeho obchodní partnery a prostřednictvím vhodných smluvních ujednání nebo jiných vhodných opatření odpovídajících obchodnímu modelu žadatele zajistit, aby tito obchodní partneři zajišťovali bezpečnost své části mezinárodního dodavatelského řetězce; |
| --- | --- |

d)

žadatel přijal opatření umožňující jasně identifikovat jeho obchodní partnery a prostřednictvím vhodných smluvních ujednání nebo jiných vhodných opatření odpovídajících obchodnímu modelu žadatele zajistit, aby tito obchodní partneři zajišťovali bezpečnost své části mezinárodního dodavatelského řetězce;

| e) | žadatel provádí v rozsahu dovoleném vnitrostátním právem bezpečnostní prověrky potenciálních zaměstnanců pracujících na pozicích, které jsou citlivé z bezpečnostního hlediska, a prověřuje spolehlivost stávajících zaměstnanců na těchto pozicích pravidelně a kdykoli to vyžadují okolnosti; |
| --- | --- |

e)

žadatel provádí v rozsahu dovoleném vnitrostátním právem bezpečnostní prověrky potenciálních zaměstnanců pracujících na pozicích, které jsou citlivé z bezpečnostního hlediska, a prověřuje spolehlivost stávajících zaměstnanců na těchto pozicích pravidelně a kdykoli to vyžadují okolnosti;

| f) | žadatel má vhodné bezpečnostní postupy pro všechny najaté externí poskytovatele služeb; |
| --- | --- |

f)

žadatel má vhodné bezpečnostní postupy pro všechny najaté externí poskytovatele služeb;

| g) | žadatel zajišťuje, aby se jeho zaměstnanci, kteří plní úkoly související s bezpečnostními otázkami, pravidelně účastnili programů zvyšujících povědomí o těchto bezpečnostních otázkách; |
| --- | --- |

g)

žadatel zajišťuje, aby se jeho zaměstnanci, kteří plní úkoly související s bezpečnostními otázkami, pravidelně účastnili programů zvyšujících povědomí o těchto bezpečnostních otázkách;

| h) | žadatel jmenoval kontaktní osobu odpovědnou za otázky související s bezpečností a zabezpečením. |
| --- | --- |

h)

žadatel jmenoval kontaktní osobu odpovědnou za otázky související s bezpečností a zabezpečením.

2.   Je-li žadatel držitelem bezpečnostního osvědčení vydaného na základě mezinárodní úmluvy nebo na základě mezinárodní normy vydané Mezinárodní organizací pro normalizaci či evropské normy vydané evropským normalizačním orgánem, zohlední se toto osvědčení při ověřování splnění kritéria stanoveného v čl. 1 písm. d).

Toto kritérium se považuje za splněné, pokud je prokázáno, že kritéria pro vydání uvedeného osvědčení jsou shodná s kritériem stanoveným v čl. 1 písm. d) nebo rovnocenná tomuto kritériu.

3.   Je-li žadatel schválený agent nebo známý odesílatel v oblasti ochrany civilního letectví před protiprávními činy, považují se kritéria stanovená v odstavci 1 za splněná v souvislosti s místy a operacemi, pro něž žadatel obdržel status schváleného agenta nebo známého odesílatele, pokud jsou kritéria pro udělení statusu schváleného agenta nebo známého odesílatele shodná s kritériem stanoveným v čl. 1 písm. d) nebo jsou tomuto kritériu rovnocenná.

HLAVA II

Zjednodušení přiznané oprávněným hospodářským subjektům

Zjednodušení přiznané oprávněným hospodářským subjektům

Článek 6

Zjednodušení přiznané oprávněným hospodářským subjektům

1.   Jestliže oprávněný hospodářský subjekt pro bezpečnost a zabezpečení podává svým jménem výstupní souhrnné celní prohlášení ve formě celního prohlášení nebo prohlášení o zpětném vývozu, nevyžadují se kromě údajů uvedených v těchto prohlášeních již žádné další údaje.

2.   Jestliže oprávněný hospodářský subjekt pro bezpečnost a zabezpečení podává jménem jiné osoby, která je rovněž oprávněným hospodářským subjektem, výstupní souhrnné celní prohlášení ve formě celního prohlášení nebo prohlášení o zpětném vývozu, nevyžadují se kromě údajů uvedených v těchto prohlášeních již žádné další údaje.

Článek 7

Příznivější zacházení, pokud jde o posouzení rizik a kontroly

1.   U oprávněného hospodářského subjektu se provádí méně fyzických kontrol týkajících se bezpečnosti a kontrol dokumentů týkajících se bezpečnosti než u jiných hospodářských subjektů.

2.   Jestliže oprávněný hospodářský subjekt podá vstupní souhrnné celní prohlášení nebo je oprávněn podat celní prohlášení či celní prohlášení pro dočasné uskladnění namísto vstupního souhrnného celního prohlášení nebo je-li oprávněný hospodářský subjekt oprávněn použít obchodní, přístavní či přepravní informační systémy k podání údajů ke vstupnímu souhrnnému celnímu prohlášení, jak je uvedeno v čl. 10 odst. 8 protokolu a v čl. 1 odst. 4 přílohy I, zašle příslušný celní orgán tomuto oprávněnému hospodářskému subjektu oznámení v případě, že je zásilka vybrána k fyzické kontrole. Musí tak učinit před příchodem zboží na celní území smluvních stran.

Toto oznámení musí být zpřístupněno rovněž dopravci, není-li jím oprávněný hospodářský subjekt uvedený v prvním pododstavci, za předpokladu, že tento dopravce je oprávněným hospodářským subjektem a má připojení na elektronické systémy ve spojitosti s prohlášeními uvedenými v prvním pododstavci.

Toto oznámení neprovede, pokud by to mohlo ohrozit provedení kontroly nebo její výsledky.

3.   Jsou-li zásilky, které jsou předmětem prohlášení podaného oprávněným hospodářským subjektem, vybrány k fyzické kontrole nebo kontrole dokumentů, provedou se tyto kontroly přednostně.

Na žádost oprávněného hospodářského subjektu lze tyto kontroly provést v jiném místě, než kde má být zboží předloženo celnímu úřadu.

Článek 8

Výjimka z příznivějšího zacházení

Příznivější zacházení podle článku 7 se nepoužije na celní kontroly týkající se bezpečnosti, které souvisejí se zvláštní zvýšenou hrozbou nebo kontrolními povinnostmi uvedenými v jiných právních předpisech.

V případě zásilek, které jsou předmětem prohlášení podaného oprávněným hospodářským subjektem, však celní orgány provedou nezbytné zpracování, formality a kontroly přednostně.

HLAVA III

Pozastavení platnosti, prohlášení za neplatný a zrušení statusu oprávněného hospodářského subjektu

Pozastavení platnosti, prohlášení za neplatný a zrušení statusu oprávněného hospodářského subjektu

Článek 9

Pozastavení platnosti statusu

1.   Příslušný celní orgán pozastaví platnost rozhodnutí o přiznání statusu oprávněného hospodářského subjektu, pokud:

| a) | se domnívá, že jsou k prohlášení rozhodnutí za neplatné nebo jeho zrušení dány dostatečné důvody, avšak nemá dosud všechny údaje potřebné k tomu, aby o prohlášení rozhodnutí za neplatné nebo jeho zrušení rozhodl; |
| --- | --- |

a)

se domnívá, že jsou k prohlášení rozhodnutí za neplatné nebo jeho zrušení dány dostatečné důvody, avšak nemá dosud všechny údaje potřebné k tomu, aby o prohlášení rozhodnutí za neplatné nebo jeho zrušení rozhodl;

| b) | se domnívá, že nejsou splněny podmínky rozhodnutí nebo že držitel rozhodnutí neplní povinnosti, které mu toto rozhodnutí ukládá, a že je vhodné dát držiteli rozhodnutí čas na to, aby přijal taková opatření, která splnění těchto podmínek či povinností zajistí; |
| --- | --- |

b)

se domnívá, že nejsou splněny podmínky rozhodnutí nebo že držitel rozhodnutí neplní povinnosti, které mu toto rozhodnutí ukládá, a že je vhodné dát držiteli rozhodnutí čas na to, aby přijal taková opatření, která splnění těchto podmínek či povinností zajistí;

| c) | o pozastavení platnosti rozhodnutí žádá jeho držitel z toho důvodu, že dočasně není schopen plnit podmínky stanovené v rozhodnutí nebo povinnosti tímto rozhodnutím uložené. |
| --- | --- |

c)

o pozastavení platnosti rozhodnutí žádá jeho držitel z toho důvodu, že dočasně není schopen plnit podmínky stanovené v rozhodnutí nebo povinnosti tímto rozhodnutím uložené.

2.   V případě podle odst. 1 písm. b) a c) oznámí držitel rozhodnutí celnímu orgánu opatření, která provede, aby zajistil splnění daných podmínek či povinností, a dobu, kterou k přijetí těchto opatření potřebuje.

Jestliže hospodářský subjekt celním orgánům věrohodně prokázal, že přijal nutná opatření k dodržování podmínek a kritérií, které musí oprávněný hospodářský subjekt splňovat, příslušný celní orgán pozastavení platnosti zruší.

3.   Pozastavením platnosti není dotčen žádný celní režim, který byl zahájen již přede dnem pozastavení platnosti a nebyl ještě ukončen.

4.   Pozastavení platnosti rozhodnutí se oznámí držiteli rozhodnutí.

Článek 10

Prohlášení statusu za neplatný

1.   Rozhodnutí o přiznání statusu oprávněného hospodářského subjektu je prohlášeno za neplatné, pokud jsou splněny všechny následující podmínky:

| a) | rozhodnutí bylo přijato na základě nesprávných nebo neúplných informací; |
| --- | --- |

a)

rozhodnutí bylo přijato na základě nesprávných nebo neúplných informací;

| b) | držitel rozhodnutí věděl nebo měl vědět, že informace byly nesprávné nebo neúplné; |
| --- | --- |

b)

držitel rozhodnutí věděl nebo měl vědět, že informace byly nesprávné nebo neúplné;

| c) | rozhodnutí by bylo jiné, pokud by informace byly správné a úplné. |
| --- | --- |

c)

rozhodnutí by bylo jiné, pokud by informace byly správné a úplné.

2.   Prohlášení rozhodnutí za neplatné se oznámí držiteli rozhodnutí.

3.   Není-li rozhodnutím v souladu s celními předpisy stanoveno jinak, nabývá prohlášení rozhodnutí za neplatné účinnosti dnem, kdy nabylo účinnosti původní rozhodnutí.

Článek 11

Zrušení statusu

1.   Příslušné celní orgány zruší rozhodnutí o přiznání statusu oprávněného hospodářského subjektu, pokud:

| a) | nebyla nebo již není splněna jedna nebo více podmínek pro přijetí tohoto rozhodnutí, nebo |
| --- | --- |

a)

nebyla nebo již není splněna jedna nebo více podmínek pro přijetí tohoto rozhodnutí, nebo

| b) | o to požádá držitel rozhodnutí, nebo |
| --- | --- |

b)

o to požádá držitel rozhodnutí, nebo

| c) | držitel rozhodnutí nepřijme ve stanovené lhůtě pozastavení platnosti podle čl. 9 odst. 1 písm. b) a c) opatření nezbytná ke splnění podmínky stanovené pro dané rozhodnutí nebo k dodržení povinností uložených daným rozhodnutím. |
| --- | --- |

c)

držitel rozhodnutí nepřijme ve stanovené lhůtě pozastavení platnosti podle čl. 9 odst. 1 písm. b) a c) opatření nezbytná ke splnění podmínky stanovené pro dané rozhodnutí nebo k dodržení povinností uložených daným rozhodnutím.

2.   Zrušení nabývá účinnosti prvním dnem po svém oznámení.

3.   Zrušení rozhodnutí se oznámí držiteli rozhodnutí.

HLAVA IV

Článek 12

Výměna informací

Smluvní strany se za účelem bezpečnosti pravidelně navzájem informují o totožnosti svých oprávněných hospodářských subjektů, přičemž si sdělují následující informace:

| a) | identifikační číslo obchodníka (TIN) ve formátu slučitelném s právními předpisy týkajícími se registrace a identifikace hospodářských subjektů (EORI); |
| --- | --- |

a)

identifikační číslo obchodníka (TIN) ve formátu slučitelném s právními předpisy týkajícími se registrace a identifikace hospodářských subjektů (EORI);

| b) | název a adresu oprávněného hospodářského subjektu; |
| --- | --- |

b)

název a adresu oprávněného hospodářského subjektu;

| c) | číslo dokladu, jímž byl přiznán status oprávněného hospodářského subjektu; |
| --- | --- |

c)

číslo dokladu, jímž byl přiznán status oprávněného hospodářského subjektu;

| d) | současný status (platný, pozastavený, zrušený); |
| --- | --- |

d)

současný status (platný, pozastavený, zrušený);

| e) | doby změn statusu; |
| --- | --- |

e)

doby změn statusu;

| f) | datum nabytí účinnosti rozhodnutí a dalších událostí (pozastavení a zrušení); |
| --- | --- |

f)

datum nabytí účinnosti rozhodnutí a dalších událostí (pozastavení a zrušení);

| g) | orgán, který rozhodnutí vydal. |
| --- | --- |

g)

orgán, který rozhodnutí vydal.

---

(1)  Rámec pro uvedení do provozu vydání 1 systému ICS2: od 15. 3. 2021 do 1. 10. 2021; rámec pro uvedení do provozu vydání 2 systému ICS2: od 1. 3. 2023 do 2. 10. 2023; rámec pro uvedení do provozu vydání 3 systému ICS2: od 1. 3. 2024 do 1. 10. 2024.

1

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2019/2151 ze dne 13. prosince 2019, kterým se zavádí pracovní program pro vývoj elektronických systémů stanovených v celním kodexu Unie a jejich uvedení do provozu (Úř. věst. L 325, 16.12.2019, s. 168).

(2)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446 ze dne 28. července 2015, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013, pokud jde o podrobná pravidla k některým ustanovením celního kodexu Unie (Úř. věst. L 343, 29.12.2015, s. 1), naposledy pozměněné nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/234 ze dne 7. prosince 2020 (Úř. věst. L 63, 23.2.2021, s. 1).

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/2447 ze dne 24. listopadu 2015, kterým se stanoví prováděcí pravidla k některým ustanovením nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. L 343, 29.12.2015, s. 558), naposledy pozměněné prováděcím nařízením Komise (EU) 2021/235 ze dne 8. února 2021 (Úř. věst. L 63, 23.2.2021, s. 386).

3

(4)  Úmluva mezi Evropským hospodářským společenstvím, Rakouskou republikou, Finskou republikou, Islandskou republikou, Norským královstvím, Švédským královstvím a Švýcarskou konfederací o společném tranzitním režimu ze dne 20. května 1987 (Úř. věst. L 226, 13.8.1987, s. 2, včetně předchozích i budoucích změn dohodnutých smíšeným výborem prostřednictvím výše uvedené Úmluvy).

4

(5)  Systém NCTS je aktualizován s cílem zahrnout nové bezpečnostní požadavky obsažené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. L 269, 10.10.2013, s. 1), naposledy pozměněném nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/632 (Úř. věst. L 111, 25.4.2019, s. 54). Fáze uvedení aktualizace systému NCTS do provozu jsou uvedeny v příloze prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2019/2151.

5

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 ze dne 23. října 2018 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení nařízení (ES) č. 45/2001 a rozhodnutí č. 1247/2002/ES (Úř. věst. L 295, 21.11.2018, s. 39).

6

---