# Den Europæiske Unions L 205/2021

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 205 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 64. årgang11. juni 2021 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 205

Dansk udgave

Retsforskrifter

64. årgang11. juni 2021

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/937 af 4. juni 2021 om godkendelse af en ændring af produktspecifikationen for en registreret geografisk betegnelse for spiritus (Hamburger Kümmel) | 1 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/938 af 4. juni 2021 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Cerise des coteaux du Ventoux (BGB)) | 3 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/939 af 10. juni 2021 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af monoethylenglycol med oprindelse i Amerikas Forenede Stater og Kongeriget Saudi-Arabien | 4 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/940 af 10. juni 2021 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af birkekrydsfiner med oprindelse i Rusland | 47 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/941 af 10. juni 2021 om fastsættelse af en specifik procedure for identifikation af tunge køretøjer, der er certificeret som specialkøretøjer, men som ikke er indregistreret som sådanne, og om anvendelse af korrektioner på en fabrikants årlige gennemsnitlige specifikke CO2-emissioner for at tage disse køretøjer i betragtning (
  1
  ) | 77 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/942 af 10. juni 2021 om regler for anvendelsen af Rådets direktiv 2006/112/EF for så vidt angår opstilling af en liste over tredjelande med hvilke Unionen har indgået en aftale om gensidig bistand med en retsvirkning, der svarer til reglerne i Rådets direktiv 2010/24/EU og Rådets forordning (EU) nr. 904/2010 | 80 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/937 af 4. juni 2021 om godkendelse af en ændring af produktspecifikationen for en registreret geografisk betegnelse for spiritus (Hamburger Kümmel)

1

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/938 af 4. juni 2021 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Cerise des coteaux du Ventoux (BGB))

3

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/939 af 10. juni 2021 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af monoethylenglycol med oprindelse i Amerikas Forenede Stater og Kongeriget Saudi-Arabien

4

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/940 af 10. juni 2021 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af birkekrydsfiner med oprindelse i Rusland

47

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/941 af 10. juni 2021 om fastsættelse af en specifik procedure for identifikation af tunge køretøjer, der er certificeret som specialkøretøjer, men som ikke er indregistreret som sådanne, og om anvendelse af korrektioner på en fabrikants årlige gennemsnitlige specifikke CO2-emissioner for at tage disse køretøjer i betragtning (
  1
  )

2

1

77

AFGØRELSER

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/942 af 10. juni 2021 om regler for anvendelsen af Rådets direktiv 2006/112/EF for så vidt angår opstilling af en liste over tredjelande med hvilke Unionen har indgået en aftale om gensidig bistand med en retsvirkning, der svarer til reglerne i Rådets direktiv 2010/24/EU og Rådets forordning (EU) nr. 904/2010

80

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 11.6.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 205/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 205/1

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2021/937

af 4. juni 2021

om godkendelse af en ændring af produktspecifikationen for en registreret geografisk betegnelse for spiritus (Hamburger Kümmel)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/787 af 17. april 2019 om definition, beskrivelse, præsentation og mærkning af spiritus, brugen af betegnelser for spiritus i præsentation og mærkning af andre fødevarer, beskyttelse af geografiske betegnelser for spiritus, brugen af landbrugsethanol og landbrugsdestillater i alkoholholdige drikkevarer samt om ophævelse af forordning (EF) nr. 110/2008 (1), særlig artikel 30, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionen har i overensstemmelse med artikel 21 sammenholdt med artikel 17, stk. 5, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 110/2008 (2) behandlet Tysklands ansøgning af 28. september 2017 om godkendelse af en ændring af den tekniske dokumentation for den geografiske betegnelse »Hamburger Kümmel«, der er beskyttet i henhold til forordning (EF) nr. 110/2008. Den pågældende ændring omfatter en ændring af betegnelsen »Hamburger Kümmel« til »Hamburger Kümmel«/»Hamburg's Kümmel«. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i overensstemmelse med artikel 21 sammenholdt med artikel 17, stk. 5, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 110/2008 (2) behandlet Tysklands ansøgning af 28. september 2017 om godkendelse af en ændring af den tekniske dokumentation for den geografiske betegnelse »Hamburger Kümmel«, der er beskyttet i henhold til forordning (EF) nr. 110/2008. Den pågældende ændring omfatter en ændring af betegnelsen »Hamburger Kümmel« til »Hamburger Kümmel«/»Hamburg's Kümmel«.

| (2) | Forordning (EU) 2019/787, som erstatter forordning (EF) nr. 110/2008, trådte i kraft den 25. maj 2019. I overensstemmelse med artikel 49, stk. 1, i nævnte forordning ophæves kapitel III i forordning (EF) nr. 110/2008 vedrørende geografiske betegnelser med virkning fra den 8. juni 2019. I henhold til artikel 22, stk. 2, i forordning (EU) 2019/787 anses teknisk dokumentation indgivet som led i ansøgninger før den 8. juni 2019 i henhold til forordning (EF) nr. 110/2008 for at være produktspecifikationer. |
| --- | --- |

(2)

Forordning (EU) 2019/787, som erstatter forordning (EF) nr. 110/2008, trådte i kraft den 25. maj 2019. I overensstemmelse med artikel 49, stk. 1, i nævnte forordning ophæves kapitel III i forordning (EF) nr. 110/2008 vedrørende geografiske betegnelser med virkning fra den 8. juni 2019. I henhold til artikel 22, stk. 2, i forordning (EU) 2019/787 anses teknisk dokumentation indgivet som led i ansøgninger før den 8. juni 2019 i henhold til forordning (EF) nr. 110/2008 for at være produktspecifikationer.

| (3) | Efter at have konkluderet, at ansøgningen er i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 110/2008, har Kommissionen i henhold til artikel 17, stk. 6, i nævnte forordning offentliggjort ansøgningen om ændring i Den Europæiske Unions Tidende (3) i overensstemmelse med artikel 50, stk. 4, første afsnit, i forordning (EU) 2019/787. |
| --- | --- |

(3)

Efter at have konkluderet, at ansøgningen er i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 110/2008, har Kommissionen i henhold til artikel 17, stk. 6, i nævnte forordning offentliggjort ansøgningen om ændring i Den Europæiske Unions Tidende (3) i overensstemmelse med artikel 50, stk. 4, første afsnit, i forordning (EU) 2019/787.

| (4) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 27, stk. 1, i forordning (EU) 2019/787, skal ændringen af produktspecifikationen godkendes i henhold til artikel 30, stk. 2, i nævnte forordning, der finder tilsvarende anvendelse på ændringerne i produktspecifikationen — |
| --- | --- |

(4)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 27, stk. 1, i forordning (EU) 2019/787, skal ændringen af produktspecifikationen godkendes i henhold til artikel 30, stk. 2, i nævnte forordning, der finder tilsvarende anvendelse på ændringerne i produktspecifikationen —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Den ændring af produktspecifikationen for betegnelsen »Hamburger Kümmel«, der er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, godkendes.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den [4. juni 2021.

På Kommissionens vegne

For formanden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 130 af 17.5.2019, s. 1.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 110/2008 af 15. januar 2008 om definition, betegnelse, præsentation og mærkning af samt beskyttelse af geografiske betegnelser for spiritus og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 1576/89 (EUT L 39 af 13.2.2008, s. 16).

2

(3)  
  EUT C 46 af 9.2.2021, s. 14.

3

---

| 11.6.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 205/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 205/3

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2021/938

af 4. juni 2021

om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (»Cerise des coteaux du Ventoux« (BGB))

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 52, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Frankrigs ansøgning om registrering af betegnelsen »Cerise des coteaux du Ventoux« er blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (2), jf. artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012. |
| --- | --- |

(1)

Frankrigs ansøgning om registrering af betegnelsen »Cerise des coteaux du Ventoux« er blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (2), jf. artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012.

| (2) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal betegnelsen »Cerise des coteaux du Ventoux« registreres — |
| --- | --- |

(2)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal betegnelsen »Cerise des coteaux du Ventoux« registreres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Betegnelsen »Cerise des coteaux du Ventoux« (BGB) registreres.

Betegnelsen i stk. 1 henviser til et produkt i kategori 1.6. Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet, i bilag XI til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014 (3).

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 4. juni 2021.

På Kommissionens vegne

For formanden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUT C 61 af 22.2.2021, s. 27.

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014 af 13. juni 2014 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (EUT L 179 af 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 11.6.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 205/4 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 205/4

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2021/939

af 10. juni 2021

om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af monoethylenglycol med oprindelse i Amerikas Forenede Stater og Kongeriget Saudi-Arabien

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1), særlig artikel 7, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

1.1.   Indledning

Indledning

| (1) | Den 14. oktober 2020 indledte Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) en antidumpingundersøgelse vedrørende importen af monoethylenglycol (»monoethylenglycol«) med oprindelse i Amerikas Forenede Stater (»USA«) og Kongeriget Saudi-Arabien (»Saudi-Arabien«) (»de pågældende lande«) på grundlag af artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 (»grundforordningen«). Den offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) (»indledningsmeddelelsen«). |
| --- | --- |

(1)

Den 14. oktober 2020 indledte Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) en antidumpingundersøgelse vedrørende importen af monoethylenglycol (»monoethylenglycol«) med oprindelse i Amerikas Forenede Stater (»USA«) og Kongeriget Saudi-Arabien (»Saudi-Arabien«) (»de pågældende lande«) på grundlag af artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 (»grundforordningen«). Den offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) (»indledningsmeddelelsen«).

Den Europæiske Unions Tidende

2

| (2) | Kommissionen indledte undersøgelsen som følge af en klage, der blev indgivet den 31. august 2020 af Defence Committee of European MEG Producers (»klageren«). Klagen blev indgivet på vegne af EU-erhvervsgrenen for monoethylenglycol, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 4. Klagen indeholdt beviser for dumping og deraf følgende væsentlig skade, som var tilstrækkelige til at berettige indledningen af undersøgelsen. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen indledte undersøgelsen som følge af en klage, der blev indgivet den 31. august 2020 af Defence Committee of European MEG Producers (»klageren«). Klagen blev indgivet på vegne af EU-erhvervsgrenen for monoethylenglycol, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 4. Klagen indeholdt beviser for dumping og deraf følgende væsentlig skade, som var tilstrækkelige til at berettige indledningen af undersøgelsen.

| (3) | I henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 5a, skal Kommissionen registrere import, som er genstand for en antidumpingundersøgelse i løbet af forhåndsfremlæggelsesperioden, medmindre den har tilstrækkelig dokumentation, jf. artikel 5, for, at visse krav i artikel 10, stk. 4, litra c) eller d), ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 5a, skal Kommissionen registrere import, som er genstand for en antidumpingundersøgelse i løbet af forhåndsfremlæggelsesperioden, medmindre den har tilstrækkelig dokumentation, jf. artikel 5, for, at visse krav i artikel 10, stk. 4, litra c) eller d), ikke er opfyldt.

| (4) | I den foreliggende sag anmodede klageren ikke om registrering, og Kommissionen fandt, at kravene i litra d) ikke var opfyldt, da der ud over det importniveau, der forvoldte skade i undersøgelsesperioden, ikke var nogen yderligere betydelig stigning i importen derefter. Ifølge data fra Eurostat faldt den gennemsnitlige månedlige importmængde af monoethylenglycol fra de pågældende lande i de første fem måneder efter indledningen af undersøgelsen (dvs. fra november 2020 til marts 2021) med 15 % sammenlignet med den gennemsnitlige månedlige importmængde i undersøgelsesperioden. På samme grundlag faldt importen fra USA med 30 % og importen fra Saudi-Arabien med 4 %. Dette var forbundet med de midlertidige forstyrrelser 1) i amerikanske virksomheder som følge af ekstreme vejrforhold og 2) i Unionen som følge af faldende efterspørgsel på grund af covid. Kommissionen registrerede derfor ikke importen i forhåndsfremlæggelsesperioden. |
| --- | --- |

(4)

I den foreliggende sag anmodede klageren ikke om registrering, og Kommissionen fandt, at kravene i litra d) ikke var opfyldt, da der ud over det importniveau, der forvoldte skade i undersøgelsesperioden, ikke var nogen yderligere betydelig stigning i importen derefter. Ifølge data fra Eurostat faldt den gennemsnitlige månedlige importmængde af monoethylenglycol fra de pågældende lande i de første fem måneder efter indledningen af undersøgelsen (dvs. fra november 2020 til marts 2021) med 15 % sammenlignet med den gennemsnitlige månedlige importmængde i undersøgelsesperioden. På samme grundlag faldt importen fra USA med 30 % og importen fra Saudi-Arabien med 4 %. Dette var forbundet med de midlertidige forstyrrelser 1) i amerikanske virksomheder som følge af ekstreme vejrforhold og 2) i Unionen som følge af faldende efterspørgsel på grund af covid. Kommissionen registrerede derfor ikke importen i forhåndsfremlæggelsesperioden.

1.2.   Interesserede parter

Interesserede parter

| (5) | I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen interesserede parter til at kontakte den med henblik på at deltage i undersøgelsen. Kommissionen underrettede desuden specifikt klageren, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter, myndighederne i de pågældende lande, kendte importører, forhandlere og brugere om indledningen af undersøgelsen og opfordrede dem til at deltage. |
| --- | --- |

(5)

I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen interesserede parter til at kontakte den med henblik på at deltage i undersøgelsen. Kommissionen underrettede desuden specifikt klageren, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter, myndighederne i de pågældende lande, kendte importører, forhandlere og brugere om indledningen af undersøgelsen og opfordrede dem til at deltage.

| (6) | De interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af undersøgelsen og for at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. |
| --- | --- |

(6)

De interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af undersøgelsen og for at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.

| (7) | Der blev afholdt en høring med Saudi Basic Industries Corporation (»SABIC«), som deltog i høringen sammen med Arabian Petrochemical Company (»Petrokemya«), Eastern Petrochemical Company (»SHARQ«), Jubail United Petrochemical Company (»United«), SABIC Italia S.r.l, SABIC Petrochemicals B.V., Saudi Kayan Petrochemical Company (»Saudi-Kayan«), Saudi Yanbu Petrochemical Company (»Yanpet«) og Yanbu National Petrochemical Company (»Yansab«). |
| --- | --- |

(7)

Der blev afholdt en høring med Saudi Basic Industries Corporation (»SABIC«), som deltog i høringen sammen med Arabian Petrochemical Company (»Petrokemya«), Eastern Petrochemical Company (»SHARQ«), Jubail United Petrochemical Company (»United«), SABIC Italia S.r.l, SABIC Petrochemicals B.V., Saudi Kayan Petrochemical Company (»Saudi-Kayan«), Saudi Yanbu Petrochemical Company (»Yanpet«) og Yanbu National Petrochemical Company (»Yansab«).

| (8) | Der blev også afholdt høringer med Arteco NV (»Arteco«), Indorama group, Oxyde Belgium BV (»Oxyde«), Mitsubishi Corporation (»Mitsubishi«), Committee of PET Manufacturers in Europe (»CPME«) og HELM AG (»Helm«). |
| --- | --- |

(8)

Der blev også afholdt høringer med Arteco NV (»Arteco«), Indorama group, Oxyde Belgium BV (»Oxyde«), Mitsubishi Corporation (»Mitsubishi«), Committee of PET Manufacturers in Europe (»CPME«) og HELM AG (»Helm«).

1.3.   Bemærkninger til indledningen af undersøgelsen

Bemærkninger til indledningen af undersøgelsen

| (9) | Kommissionen modtog bemærkninger til indledningen af undersøgelsen fra:






  — | Saudi-Arabiens repræsentation |
| --- | --- | --- |

(9)

Kommissionen modtog bemærkninger til indledningen af undersøgelsen fra:

—

Saudi-Arabiens repræsentation

| — | klageren |
| --- | --- |

—

klageren

| — | ExxonMobil Petroleum & Chemical BV (»ExxonMobil«) |
| --- | --- |

—

ExxonMobil Petroleum & Chemical BV (»ExxonMobil«)

| — | SABIC, som fremsatte sine bemærkninger sammen med Petrokemya, SHARQ, United, SABIC Italia S.r.l, SABIC Petrochemicals B.V., Saudi Kayan, Yanpet og Yansab, |
| --- | --- |

—

SABIC, som fremsatte sine bemærkninger sammen med Petrokemya, SHARQ, United, SABIC Italia S.r.l, SABIC Petrochemicals B.V., Saudi Kayan, Yanpet og Yansab,

| — | CPME |
| --- | --- |

—

CPME

| — | European Man-Made Fiber Association (»CIRFS«) |
| --- | --- |

—

European Man-Made Fiber Association (»CIRFS«)

| — | Mitsubishi |
| --- | --- |

—

Mitsubishi

| — | HELM |
| --- | --- |

—

HELM

| — | Oxyde |
| --- | --- |

—

Oxyde

| — | Proviron Industries nv (»Proviron«), og |
| --- | --- |

—

Proviron Industries nv (»Proviron«), og

| — | Arteco. |
| --- | --- |

—

Arteco.

1.3.1.   Bemærkninger om dumping

Bemærkninger om dumping

| (10) | Med hensyn til vurderingen af dumping fremførte Mitsubishi, at eftersom prisindekser spiller en væsentlig rolle for, hvordan salget af monoethylenglycol foregår i Unionen, bør Kommissionen undersøge, om den påståede dumping ikke kunne skyldes en bevidst handelspolitik, men snarere blot kunne skyldes forskelle i tendenserne i Unionens og tredjelandes indekser over tid. Kontraktpriser aftales ved at forhandle rabatter i forhold til forskellige indekser, og kontrakterne har typisk en løbetid på et eller to år. Producenter, der aftaler priser i en et- eller to-årig kontrakt, ved ikke, om der i sidste ende vil være en prisforskel mellem deres EU-kontrakter og ikkeEU-kontrakter, før efter det tidspunkt, hvor kontrakten er indgået, og priserne fastsættes og betales. |
| --- | --- |

(10)

Med hensyn til vurderingen af dumping fremførte Mitsubishi, at eftersom prisindekser spiller en væsentlig rolle for, hvordan salget af monoethylenglycol foregår i Unionen, bør Kommissionen undersøge, om den påståede dumping ikke kunne skyldes en bevidst handelspolitik, men snarere blot kunne skyldes forskelle i tendenserne i Unionens og tredjelandes indekser over tid. Kontraktpriser aftales ved at forhandle rabatter i forhold til forskellige indekser, og kontrakterne har typisk en løbetid på et eller to år. Producenter, der aftaler priser i en et- eller to-årig kontrakt, ved ikke, om der i sidste ende vil være en prisforskel mellem deres EU-kontrakter og ikkeEU-kontrakter, før efter det tidspunkt, hvor kontrakten er indgået, og priserne fastsættes og betales.

| (11) | Klageren svarede, at den anvendte EU-prisindikators rolle er overvurderet og fejlfortolket. Dette indeks er en indikation af en pris i Unionen på et givet tidspunkt, som er resultatet af ligevægten mellem udbud og efterspørgsel baseret på flere købere og sælgere. De klagende EU-producenter kan, da de kun er på salgssiden, ikke kontrollere eller manipulere dette indeks. |
| --- | --- |

(11)

Klageren svarede, at den anvendte EU-prisindikators rolle er overvurderet og fejlfortolket. Dette indeks er en indikation af en pris i Unionen på et givet tidspunkt, som er resultatet af ligevægten mellem udbud og efterspørgsel baseret på flere købere og sælgere. De klagende EU-producenter kan, da de kun er på salgssiden, ikke kontrollere eller manipulere dette indeks.

| (12) | Klageren svarede og mindede om, at en konklusion om dumping er en rent objektiv sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen. Begrebet forsæt er ikke omfattet af reglerne for fastsættelse af dumping. |
| --- | --- |

(12)

Klageren svarede og mindede om, at en konklusion om dumping er en rent objektiv sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen. Begrebet forsæt er ikke omfattet af reglerne for fastsættelse af dumping.

| (13) | Analysen af de beviser, som klagerne fremlagde i overensstemmelse med principperne i grundforordningens artikel 2, viste, at klagen indeholdt tilstrækkelige beviser for dumping på EU-markedet. |
| --- | --- |

(13)

Analysen af de beviser, som klagerne fremlagde i overensstemmelse med principperne i grundforordningens artikel 2, viste, at klagen indeholdt tilstrækkelige beviser for dumping på EU-markedet.

| (14) | Klageren har navnlig fremlagt tilstrækkelige beviser for eksportprisen og den normale værdi, der viser, at dumpingmargenerne er betydelige. De tal, som den normale værdi var baseret på, blev underbygget af tilstrækkelige beviser, hvilket bekræftes af Kommissionens analyse. Der blev taget højde for de nødvendige justeringer i forbindelse med Kommissionens analyse af dumping. Det konkluderedes, at dumpingmargenerne var betydelige på grundlag af en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen. |
| --- | --- |

(14)

Klageren har navnlig fremlagt tilstrækkelige beviser for eksportprisen og den normale værdi, der viser, at dumpingmargenerne er betydelige. De tal, som den normale værdi var baseret på, blev underbygget af tilstrækkelige beviser, hvilket bekræftes af Kommissionens analyse. Der blev taget højde for de nødvendige justeringer i forbindelse med Kommissionens analyse af dumping. Det konkluderedes, at dumpingmargenerne var betydelige på grundlag af en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen.

| (15) | I denne henseende er Kommissionen enig med klageren i, at spørgsmålet om forsæt ikke er omfattet af den netop beskrevne lovmæssige analyse. |
| --- | --- |

(15)

I denne henseende er Kommissionen enig med klageren i, at spørgsmålet om forsæt ikke er omfattet af den netop beskrevne lovmæssige analyse.

| (16) | Saudi-Arabien fremførte, at klageren fejlagtigt beregnede den normale værdi for monoethylenglycol fremstillet i Saudi-Arabien på grundlag af omkostningselementer, der ikke vedrører Saudi-Arabien, og ikke foretog en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen. |
| --- | --- |

(16)

Saudi-Arabien fremførte, at klageren fejlagtigt beregnede den normale værdi for monoethylenglycol fremstillet i Saudi-Arabien på grundlag af omkostningselementer, der ikke vedrører Saudi-Arabien, og ikke foretog en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen.

| (17) | Saudi-Arabien fremførte også, at klageren ved beregningen af den normale værdi begik en fejl i sin vurdering af de faktiske omstændigheder, da i) SABIC ikke producerer monoethylenglycol — producenterne af monoethylenglycol er opført i klagen, ii) da SABIC og Saudi Aramco ikke var forretningsmæssigt forbundne i den periode, der blev taget i betragtning i klagen, og iii) da saudiarabiske producenter af monoethylenglycol ikke køber ethylen hos Saudi Aramco. |
| --- | --- |

(17)

Saudi-Arabien fremførte også, at klageren ved beregningen af den normale værdi begik en fejl i sin vurdering af de faktiske omstændigheder, da i) SABIC ikke producerer monoethylenglycol — producenterne af monoethylenglycol er opført i klagen, ii) da SABIC og Saudi Aramco ikke var forretningsmæssigt forbundne i den periode, der blev taget i betragtning i klagen, og iii) da saudiarabiske producenter af monoethylenglycol ikke køber ethylen hos Saudi Aramco.

| (18) | Klageren gjorde desuden intet forsøg på at tilpasse den surrogatværdi for ethylen, der blev anvendt til at beregne den normale værdi, således at den vedrører de faktiske produktionsomkostninger i Saudi-Arabien. |
| --- | --- |

(18)

Klageren gjorde desuden intet forsøg på at tilpasse den surrogatværdi for ethylen, der blev anvendt til at beregne den normale værdi, således at den vedrører de faktiske produktionsomkostninger i Saudi-Arabien.

| (19) | Desuden indberettede klageren en gennemsnitlig eltakst på 0,067 EUR/kWh, mens den offentliggjorte eltakst svarer til 0,043 EUR/kWh. |
| --- | --- |

(19)

Desuden indberettede klageren en gennemsnitlig eltakst på 0,067 EUR/kWh, mens den offentliggjorte eltakst svarer til 0,043 EUR/kWh.

| (20) | Alle disse første bemærkninger er blevet gentaget i SABIC's bemærkninger. |
| --- | --- |

(20)

Alle disse første bemærkninger er blevet gentaget i SABIC's bemærkninger.

| (21) | Der mindes om, at en klage i henhold til grundforordningens artikel 5, stk. 2, skal indeholde de oplysninger, som klageren med rimelighed kan forventes at være i besiddelse af. I denne forbindelse skal det erindres, at den retlige standard for beviser, der kræves i forbindelse med en klage (»tilstrækkelige umiddelbare beviser«), gør det klart, at mængden og kvaliteten af oplysningerne i klagen ikke er den samme som den, der foreligger ved afslutningen af en undersøgelse. I klagefasen er det ikke nødvendigt, at undersøgelsesmyndigheden (i dette tilfælde Kommissionen) er i besiddelse af de samme beviser for dumping og skade (jf. artikel 2 og 3), som er nødvendige for at støtte indførelsen af midlertidig eller endelig antidumpingtold. En antidumpingundersøgelse er et forløb, hvor der gradvist opnås vished om, hvilke elementer der er nødvendige for at vedtage en foranstaltning eller afslutte en procedure, efterhånden som undersøgelsen skrider frem. Det kan ikke udelukkes, at der vil ske ændringer mellem klagefasen og afslutningen af undersøgelsen. Det konkluderes imidlertid ikke, at sådanne ændringer har en indvirkning på den overordnede konklusion om, at sagen bør undersøges, da der foreligger tilstrækkelige beviser for skadevoldende dumping. |
| --- | --- |

(21)

Der mindes om, at en klage i henhold til grundforordningens artikel 5, stk. 2, skal indeholde de oplysninger, som klageren med rimelighed kan forventes at være i besiddelse af. I denne forbindelse skal det erindres, at den retlige standard for beviser, der kræves i forbindelse med en klage (»tilstrækkelige umiddelbare beviser«), gør det klart, at mængden og kvaliteten af oplysningerne i klagen ikke er den samme som den, der foreligger ved afslutningen af en undersøgelse. I klagefasen er det ikke nødvendigt, at undersøgelsesmyndigheden (i dette tilfælde Kommissionen) er i besiddelse af de samme beviser for dumping og skade (jf. artikel 2 og 3), som er nødvendige for at støtte indførelsen af midlertidig eller endelig antidumpingtold. En antidumpingundersøgelse er et forløb, hvor der gradvist opnås vished om, hvilke elementer der er nødvendige for at vedtage en foranstaltning eller afslutte en procedure, efterhånden som undersøgelsen skrider frem. Det kan ikke udelukkes, at der vil ske ændringer mellem klagefasen og afslutningen af undersøgelsen. Det konkluderes imidlertid ikke, at sådanne ændringer har en indvirkning på den overordnede konklusion om, at sagen bør undersøges, da der foreligger tilstrækkelige beviser for skadevoldende dumping.

| (22) | I denne henseende blev oplysningerne om omkostninger anset for at være tilstrækkeligt fyldestgørende og nøjagtige til at fastsætte den normale værdi i den umiddelbare sammenhæng, der fandt anvendelse i forbindelse med indledningen af undersøgelsen, på baggrund af de beviser, som ansøgeren var i besiddelse af. |
| --- | --- |

(22)

I denne henseende blev oplysningerne om omkostninger anset for at være tilstrækkeligt fyldestgørende og nøjagtige til at fastsætte den normale værdi i den umiddelbare sammenhæng, der fandt anvendelse i forbindelse med indledningen af undersøgelsen, på baggrund af de beviser, som ansøgeren var i besiddelse af.

| (23) | Med hensyn til Saudi-Arabiens påstande om de faktuelle elementer i klagen understreger Kommissionen, at ethylen er det vigtigste råmateriale til fremstilling af monoethylenglycol, og at klageren med rette påpegede, at ethylenforsyningskæden i Saudi-Arabien var vertikalt integreret, selv før Saudi Aramco erhvervede SABIC. |
| --- | --- |

(23)

Med hensyn til Saudi-Arabiens påstande om de faktuelle elementer i klagen understreger Kommissionen, at ethylen er det vigtigste råmateriale til fremstilling af monoethylenglycol, og at klageren med rette påpegede, at ethylenforsyningskæden i Saudi-Arabien var vertikalt integreret, selv før Saudi Aramco erhvervede SABIC.

| (24) | For det andet, hvad angår sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen i klagen, var dette ifølge Saudi-Arabien og SABIC ikke rimeligt, fordi klageren ikke foretog den på ab fabrik-niveau. Ifølge Saudi-Arabien sammenlignede klageren faktisk fob-eksportprisen, fordi den kun trak de anslåede fragtomkostninger fra den statistiske cif-værdi, med en beregnet normal værdi, som ganske vist omfattede direkte salgsomkostninger. |
| --- | --- |

(24)

For det andet, hvad angår sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen i klagen, var dette ifølge Saudi-Arabien og SABIC ikke rimeligt, fordi klageren ikke foretog den på ab fabrik-niveau. Ifølge Saudi-Arabien sammenlignede klageren faktisk fob-eksportprisen, fordi den kun trak de anslåede fragtomkostninger fra den statistiske cif-værdi, med en beregnet normal værdi, som ganske vist omfattede direkte salgsomkostninger.

| (25) | Med hensyn til sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen minder Kommissionen om, at den dumpingmargen, der er beregnet i klagen, ikke nødvendigvis afspejler det nøjagtige omfang af dumping, der vil blive beregnet i forbindelse med undersøgelsen for hver enkelt transaktion og varetype. |
| --- | --- |

(25)

Med hensyn til sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen minder Kommissionen om, at den dumpingmargen, der er beregnet i klagen, ikke nødvendigvis afspejler det nøjagtige omfang af dumping, der vil blive beregnet i forbindelse med undersøgelsen for hver enkelt transaktion og varetype.

| (26) | I lyset af de foreliggende oplysninger har klageren imidlertid fremlagt tilstrækkelige beviser for eksportprisen og den normale værdi, der viser, at der finder dumping sted. De tal, som den normale værdi var baseret på, blev underbygget af tilstrækkelige beviser, hvilket bekræftes af analysen fra Kommissionens tjenestegrene, og der blev taget højde for de nødvendige justeringer i forbindelse med Kommissionens dumpinganalyse. |
| --- | --- |

(26)

I lyset af de foreliggende oplysninger har klageren imidlertid fremlagt tilstrækkelige beviser for eksportprisen og den normale værdi, der viser, at der finder dumping sted. De tal, som den normale værdi var baseret på, blev underbygget af tilstrækkelige beviser, hvilket bekræftes af analysen fra Kommissionens tjenestegrene, og der blev taget højde for de nødvendige justeringer i forbindelse med Kommissionens dumpinganalyse.

| (27) | I lighed med Saudi-Arabien og SABIC gjorde ExxonMobil indsigelse mod beregningen af produktionsomkostningerne ved monoethylenglycol i Saudi-Arabien, navnlig for ethylen som råmateriale, som beskrevet i klagen. |
| --- | --- |

(27)

I lighed med Saudi-Arabien og SABIC gjorde ExxonMobil indsigelse mod beregningen af produktionsomkostningerne ved monoethylenglycol i Saudi-Arabien, navnlig for ethylen som råmateriale, som beskrevet i klagen.

| (28) | Virksomheden understregede, at omkostningerne ved at producere ethylen primært bestemmes af den type råmateriale, der anvendes i dampkrakningsanlægget, og at omkostningerne ved sådanne råmaterialer kan variere betydeligt. |
| --- | --- |

(28)

Virksomheden understregede, at omkostningerne ved at producere ethylen primært bestemmes af den type råmateriale, der anvendes i dampkrakningsanlægget, og at omkostningerne ved sådanne råmaterialer kan variere betydeligt.

| (29) | ExxonMobils joint venture med SABIC, kaldet Saudi Yanbu Petrochemical Company (»Yanpet«), køber råmaterialet hos Saudi Aramco. Klageren henviste i stedet til ethylenprisen på det asiatiske marked, som ikke egner sig til at fastsætte ethylenprisen i Saudi-Arabien, hvor produktionsomkostningerne ved ethylen er meget lavere end i Asien. |
| --- | --- |

(29)

ExxonMobils joint venture med SABIC, kaldet Saudi Yanbu Petrochemical Company (»Yanpet«), køber råmaterialet hos Saudi Aramco. Klageren henviste i stedet til ethylenprisen på det asiatiske marked, som ikke egner sig til at fastsætte ethylenprisen i Saudi-Arabien, hvor produktionsomkostningerne ved ethylen er meget lavere end i Asien.

| (30) | Yanpet's dampkrakningsanlæg anvender rent faktisk ethan som et primært råmateriale til produktion af ethylen, mens dampkrakningsanlæg i Asien og Unionen generelt anvender naphta. |
| --- | --- |

(30)

Yanpet's dampkrakningsanlæg anvender rent faktisk ethan som et primært råmateriale til produktion af ethylen, mens dampkrakningsanlæg i Asien og Unionen generelt anvender naphta.

| (31) | Derfor er klagerens påstand om, at produktionsprocesserne er ens i alle lande, misvisende ifølge ExxonMobil. |
| --- | --- |

(31)

Derfor er klagerens påstand om, at produktionsprocesserne er ens i alle lande, misvisende ifølge ExxonMobil.

| (32) | Navnlig er ethylenproduktion baseret på naphta generelt dyrere end produktionen baseret på ethan, og produktionsomkostningerne i Unionen er derfor højere end i Saudi-Arabien og USA, da de begge primært er baseret på ethan som råmateriale. |
| --- | --- |

(32)

Navnlig er ethylenproduktion baseret på naphta generelt dyrere end produktionen baseret på ethan, og produktionsomkostningerne i Unionen er derfor højere end i Saudi-Arabien og USA, da de begge primært er baseret på ethan som råmateriale.

| (33) | Desuden tager anvendelsen af den asiatiske pris ikke højde for den anderledes situation hos en integreret producent, der producerer både ethylen og monoethylenglycol, som f.eks. Yanpet. |
| --- | --- |

(33)

Desuden tager anvendelsen af den asiatiske pris ikke højde for den anderledes situation hos en integreret producent, der producerer både ethylen og monoethylenglycol, som f.eks. Yanpet.

| (34) | Kommissionen anerkendte, at der var forskelle i ethylenproduktionen, men fandt ikke, at en sådan forskel i råmaterialeomkostninger gjorde situationen for erhvervsgrenen i Unionen og Saudi-Arabien radikalt forskellig og usammenlignelig. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen anerkendte, at der var forskelle i ethylenproduktionen, men fandt ikke, at en sådan forskel i råmaterialeomkostninger gjorde situationen for erhvervsgrenen i Unionen og Saudi-Arabien radikalt forskellig og usammenlignelig.

| (35) | Kommissionen fandt derfor, at klageren i betragtning af de oplysninger, den havde til rådighed, fremlagde tilstrækkelige beviser for forekomsten af dumping til at berettige indledningen af en undersøgelse. |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen fandt derfor, at klageren i betragtning af de oplysninger, den havde til rådighed, fremlagde tilstrækkelige beviser for forekomsten af dumping til at berettige indledningen af en undersøgelse.

1.3.2.   Bemærkninger til skade

Bemærkninger til skade

| (36) | SABIC og Kongeriget Saudi-Arabiens faste repræsentation fremførte, at anmodningerne om fortrolig behandling i klagen var uberettigede, f.eks. det samlede forbrug af monoethylenglycol i Unionen og de makroøkonomiske indikatorer, der var baseret på data fra 12 EU-producenter af monoethylenglycol. SABIC og Kongeriget Saudi-Arabiens faste repræsentation hævdede desuden, at klageren undlod at fremlægge ikkefortrolige sammendrag af de oplysninger, der var blevet indsendt på et fortroligt grundlag, f.eks. vedrørende det bundne marked. Det blev endvidere fremført, at klagerens begrænsede fremlæggelse af oplysninger og Kommissionens manglende håndhævelse af klare regler vedrørende behandling af fortrolige oplysninger skader Saudi-Arabiens ret til forsvar. |
| --- | --- |

(36)

SABIC og Kongeriget Saudi-Arabiens faste repræsentation fremførte, at anmodningerne om fortrolig behandling i klagen var uberettigede, f.eks. det samlede forbrug af monoethylenglycol i Unionen og de makroøkonomiske indikatorer, der var baseret på data fra 12 EU-producenter af monoethylenglycol. SABIC og Kongeriget Saudi-Arabiens faste repræsentation hævdede desuden, at klageren undlod at fremlægge ikkefortrolige sammendrag af de oplysninger, der var blevet indsendt på et fortroligt grundlag, f.eks. vedrørende det bundne marked. Det blev endvidere fremført, at klagerens begrænsede fremlæggelse af oplysninger og Kommissionens manglende håndhævelse af klare regler vedrørende behandling af fortrolige oplysninger skader Saudi-Arabiens ret til forsvar.

| (37) | Kommissionen var af den opfattelse, at den version af klagen, der var tilgængelig for interesserede parter, indeholdt alle de væsentlige beviser og fyldestgørende ikkefortrolige sammendrag af de oplysninger, der var fremlagt og indrømmet fortrolig behandling, således at de berørte parter kunne udøve deres ret til forsvar under proceduren. Grundforordningens artikel 19 og artikel 6, stk. 5, i WTO's antidumpingaftale giver mulighed for beskyttelse af fortrolige oplysninger, såfremt fremlæggelsen heraf ville give en konkurrent en væsentlig konkurrencemæssig fordel eller være til betydelig skade for den, der afgiver oplysningerne, eller for den, fra hvem den pågældende modtog oplysningerne. De oplysninger, der var fremlagt og indrømmet fortrolig behandling, og angivet i de begrænsede bilag til klagen, falder ind under disse kategorier. Klageren fremlagde under alle omstændigheder yderligere oplysninger i denne henseende. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionen var af den opfattelse, at den version af klagen, der var tilgængelig for interesserede parter, indeholdt alle de væsentlige beviser og fyldestgørende ikkefortrolige sammendrag af de oplysninger, der var fremlagt og indrømmet fortrolig behandling, således at de berørte parter kunne udøve deres ret til forsvar under proceduren. Grundforordningens artikel 19 og artikel 6, stk. 5, i WTO's antidumpingaftale giver mulighed for beskyttelse af fortrolige oplysninger, såfremt fremlæggelsen heraf ville give en konkurrent en væsentlig konkurrencemæssig fordel eller være til betydelig skade for den, der afgiver oplysningerne, eller for den, fra hvem den pågældende modtog oplysningerne. De oplysninger, der var fremlagt og indrømmet fortrolig behandling, og angivet i de begrænsede bilag til klagen, falder ind under disse kategorier. Klageren fremlagde under alle omstændigheder yderligere oplysninger i denne henseende.

| (38) | Kongeriget Saudi-Arabiens faste repræsentation anfægtede medtagelsen af importen til Det Forenede Kongerige i klagen og i undersøgelsens omfang. |
| --- | --- |

(38)

Kongeriget Saudi-Arabiens faste repræsentation anfægtede medtagelsen af importen til Det Forenede Kongerige i klagen og i undersøgelsens omfang.

| (39) | Det Forenede Kongerige udtrådte af Unionen den 31. januar 2020. Unionen og Det Forenede Kongerige nåede i fællesskab til enighed om en overgangsperiode, som udløb den 31. december 2020, i hvilken Det Forenede Kongerige fortsat var underlagt EU-retten (3). Klagen var baseret på data for EU-28, da den blev indgivet inden overgangsperiodens udløb. Virksomheder og sammenslutninger fra Det Forenede Kongerige blev pr. 1. januar 2021 ikke længere betragtet som interesserede parter i handelsbeskyttelsesprocedurer. Undersøgelsen blev derfor gennemført på grundlag af EU-27. |
| --- | --- |

(39)

Det Forenede Kongerige udtrådte af Unionen den 31. januar 2020. Unionen og Det Forenede Kongerige nåede i fællesskab til enighed om en overgangsperiode, som udløb den 31. december 2020, i hvilken Det Forenede Kongerige fortsat var underlagt EU-retten (3). Klagen var baseret på data for EU-28, da den blev indgivet inden overgangsperiodens udløb. Virksomheder og sammenslutninger fra Det Forenede Kongerige blev pr. 1. januar 2021 ikke længere betragtet som interesserede parter i handelsbeskyttelsesprocedurer. Undersøgelsen blev derfor gennemført på grundlag af EU-27.

3

| (40) | SABIC mente, at der var en række ubesvarede spørgsmål vedrørende pålideligheden af beregningen af den finansielle formåen og klagernes overordnede repræsentativitet. I denne forbindelse hævdede SABIC, at en af klagerne konsekvent importerede monoethylenglycol fra Saudi-Arabien, og at den pågældende derfor ikke burde have været en del af klagen. Desuden importerede en virksomhed, der er forretningsmæssigt forbundet med EU-producent, der støttede klagen, også monoethylenglycol fra Saudi-Arabien, og hvis disse virksomheder led skade, var det derfor selvforskyldt skade. SABIC hævdede også, at en anden monoethylenglycolproducent henvendte sig til SABIC for at markedsføre monoethylenglycol fra Saudi-Arabien i Unionen. SABIC hævdede desuden, at BASF SE og Ineos Lavera ikke er klagere, og at det begrænsede antal EU-producenter, der var en del af klagen, rejste tvivl om deres repræsentativitet. SABIC hævdede også, at Kommissionen burde undersøge årsagen til, at IQOXE ikke indgik i klagen, for at sikre, at udelukkelsen af IQOXE ikke blev foretaget af andre grunde end det uheld, der fandt sted i januar 2020. Oxyde rejste også spørgsmålet om de andre EU-producenters manglende samarbejdsvilje. |
| --- | --- |

(40)

SABIC mente, at der var en række ubesvarede spørgsmål vedrørende pålideligheden af beregningen af den finansielle formåen og klagernes overordnede repræsentativitet. I denne forbindelse hævdede SABIC, at en af klagerne konsekvent importerede monoethylenglycol fra Saudi-Arabien, og at den pågældende derfor ikke burde have været en del af klagen. Desuden importerede en virksomhed, der er forretningsmæssigt forbundet med EU-producent, der støttede klagen, også monoethylenglycol fra Saudi-Arabien, og hvis disse virksomheder led skade, var det derfor selvforskyldt skade. SABIC hævdede også, at en anden monoethylenglycolproducent henvendte sig til SABIC for at markedsføre monoethylenglycol fra Saudi-Arabien i Unionen. SABIC hævdede desuden, at BASF SE og Ineos Lavera ikke er klagere, og at det begrænsede antal EU-producenter, der var en del af klagen, rejste tvivl om deres repræsentativitet. SABIC hævdede også, at Kommissionen burde undersøge årsagen til, at IQOXE ikke indgik i klagen, for at sikre, at udelukkelsen af IQOXE ikke blev foretaget af andre grunde end det uheld, der fandt sted i januar 2020. Oxyde rejste også spørgsmålet om de andre EU-producenters manglende samarbejdsvilje.

| (41) | Kommissionen minder om, at alle EU-producenter, der er nævnt i klagen, og som Kommissionen på anden måde havde kendskab til før indledningen af undersøgelsen, er blevet kontaktet i forbindelse med undersøgelsen af, i hvor høj grad der er tilslutning til eller modstand mod klagen. Denne beregning var baseret på de producerede mængder af monoethylenglycol, som anført i individuelle erklæringer fra disse producenter og sammenslutninger af producenter, og på oplysningerne i klagen, som også omfatter oplysninger om den samlede EU-produktion. I den indledende fase blev det derfor konkluderet, at betingelserne i grundforordningens artikel 5, stk. 4, var opfyldt. |
| --- | --- |

(41)

Kommissionen minder om, at alle EU-producenter, der er nævnt i klagen, og som Kommissionen på anden måde havde kendskab til før indledningen af undersøgelsen, er blevet kontaktet i forbindelse med undersøgelsen af, i hvor høj grad der er tilslutning til eller modstand mod klagen. Denne beregning var baseret på de producerede mængder af monoethylenglycol, som anført i individuelle erklæringer fra disse producenter og sammenslutninger af producenter, og på oplysningerne i klagen, som også omfatter oplysninger om den samlede EU-produktion. I den indledende fase blev det derfor konkluderet, at betingelserne i grundforordningens artikel 5, stk. 4, var opfyldt.

| (42) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 4, stk. 1 og 2, kan producenter, som er forretningsmæssigt forbundet med eksportører eller importører og/eller selv er importører af den vare, der påstås at være en dumpingvare, udelukkes fra EU-erhvervsgrenen, hvis deres forhold til eksportørerne eller importørerne af dumpingvaren og/eller deres import er af en sådan art, at de optræder anderledes end ikke forretningsmæssigt forbundne producenter. I analysen forud for indledningen af undersøgelsen blev der ikke fundet nogen grund til at udelukke nogen af de klagende producenter fra definitionen af EU-erhvervsgrenen. Kommissionen vurderede desuden dette aspekt som led i undersøgelsen, jf. betragtning 135-140. Hvad angår påstanden om, at BASF SE og Ineos Lavera ikke var en del af klagen, er denne påstand faktuelt forkert. Disse to producenter er en del af klagen, jf. bilag A-1 til den ikkefortrolige udgave af klagen. |
| --- | --- |

(42)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 4, stk. 1 og 2, kan producenter, som er forretningsmæssigt forbundet med eksportører eller importører og/eller selv er importører af den vare, der påstås at være en dumpingvare, udelukkes fra EU-erhvervsgrenen, hvis deres forhold til eksportørerne eller importørerne af dumpingvaren og/eller deres import er af en sådan art, at de optræder anderledes end ikke forretningsmæssigt forbundne producenter. I analysen forud for indledningen af undersøgelsen blev der ikke fundet nogen grund til at udelukke nogen af de klagende producenter fra definitionen af EU-erhvervsgrenen. Kommissionen vurderede desuden dette aspekt som led i undersøgelsen, jf. betragtning 135-140. Hvad angår påstanden om, at BASF SE og Ineos Lavera ikke var en del af klagen, er denne påstand faktuelt forkert. Disse to producenter er en del af klagen, jf. bilag A-1 til den ikkefortrolige udgave af klagen.

| (43) | SABIC og Kongeriget Saudi-Arabiens faste repræsentation hævdede, at der ikke var noget faktuelt eller retligt grundlag for at kumulere importen fra Saudi-Arabien og USA, og at denne import var påvirket af forskellige dynamikker, havde forskellige udviklingstendenser i Unionen, og at importprisen fra Saudi-Arabien ikke underbød EU-erhvervsgrenens priser, mens importen fra USA gjorde. |
| --- | --- |

(43)

SABIC og Kongeriget Saudi-Arabiens faste repræsentation hævdede, at der ikke var noget faktuelt eller retligt grundlag for at kumulere importen fra Saudi-Arabien og USA, og at denne import var påvirket af forskellige dynamikker, havde forskellige udviklingstendenser i Unionen, og at importprisen fra Saudi-Arabien ikke underbød EU-erhvervsgrenens priser, mens importen fra USA gjorde.

| (44) | Efter at have foretaget den relevante analyse fandt Kommissionen, at betingelserne for kumulering af de pågældende lande på tidspunktet for indgivelsen af klagen var opfyldt på grundlag af de tilgængelige oplysninger og statistikker. Det blev konstateret, at dumpingmargenerne lå over minimalgrænsen. Som det fremgår af de foreliggende officielle importstatistikker, var dumpingimporten ikke ubetydelig (altså over minimalgrænsen) målt i mængde for begge de pågældende lande. Desuden er monoethylenglycol en råvare, og konkurrencen mellem varer importeret fra Saudi-Arabien og fra USA og EU-erhvervsgrenens varer er den samme og er udelukkende baseret på priser, uanset salgskanaler. Det forhold, at der ikke var tale om prisunderbud i klagen vedrørende importen fra Saudi-Arabien, betyder ikke, at der ikke er nogen indvirkning på priserne. I den indledende fase blev det derfor konkluderet, at betingelserne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, var opfyldt. |
| --- | --- |

(44)

Efter at have foretaget den relevante analyse fandt Kommissionen, at betingelserne for kumulering af de pågældende lande på tidspunktet for indgivelsen af klagen var opfyldt på grundlag af de tilgængelige oplysninger og statistikker. Det blev konstateret, at dumpingmargenerne lå over minimalgrænsen. Som det fremgår af de foreliggende officielle importstatistikker, var dumpingimporten ikke ubetydelig (altså over minimalgrænsen) målt i mængde for begge de pågældende lande. Desuden er monoethylenglycol en råvare, og konkurrencen mellem varer importeret fra Saudi-Arabien og fra USA og EU-erhvervsgrenens varer er den samme og er udelukkende baseret på priser, uanset salgskanaler. Det forhold, at der ikke var tale om prisunderbud i klagen vedrørende importen fra Saudi-Arabien, betyder ikke, at der ikke er nogen indvirkning på priserne. I den indledende fase blev det derfor konkluderet, at betingelserne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, var opfyldt.

| (45) | SABIC og Kongeriget Saudi-Arabiens repræsentation hævdede, at klageren ikke vurderede skaden objektivt i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 2, og at forekomsten af væsentlig skade ikke var underbygget af faktuelle oplysninger. Vurderingen af skade og årsagssammenhæng, som var baseret på en sammenligning af data for forskellige perioder, dvs. januar-december 2017, 2018 og 2019, og april 2019-marts 2020, gav ikke et nøjagtigt og objektivt billede af situationen, da 2019 og UP stort set overlapper hinanden, og man burde i stedet have undersøgt data for perioderne april-marts 2016/2017, 2017/2018, 2018/2019 og 2019/2020 for at vurdere skade og årsagssammenhæng. Det blev desuden fremført, at sammenligningen var fordrejet af den sæsonbetonede og cykliske karakter af salget af monoethylenglycol. Det blev endvidere påstået, at de makroøkonomiske data, som klageren fremlagde for den indenlandske erhvervsgren som helhed, viste, at den klarede sig godt i den betragtede periode, mens de mikroindikatorer, der kun vedrørte klageren, lå under niveauet hos de øvrige EU-producenter af monoethylenglycol, hvilket også skabte betænkeligheder med hensyn til klagerens repræsentativitet. Det blev desuden påstået, at klageren ikke fremlagde dokumentation for, at dens rentabilitet faldt på grund af trykket fra importen, som førte til et hurtigere prisfald i forhold til råvareomkostningerne. SABIC hævdede også, at klageren ikke gav et nøjagtigt billede af situationen, da den kun beregnede rentabiliteten ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder, og at klageren ikke gav en behørig begrundelse for at udelukke det bundne marked fra EU-forbruget. SABIC hævdede desuden, uden at fremlægge beviser herfor, at de høje fortjenstmargener, som EU-erhvervsgrenen registrerede i 2017 og 2018 på hjemmemarkedssalget til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder, kunne have været en konsekvens af det kartel, der var aktivt indtil 2017, og at det derfor ikke ville være hensigtsmæssigt at anvende en fortjenstmargen på 18 % til målprisunderbudsanalysen, eftersom denne rentabilitet er baseret på tal fra 2016, hvor kartellet var meget aktivt. Kongeriget Saudi-Arabiens faste repræsentation hævdede også, at beregningen af målprisunderbudsmargenen på grundlag af en fortjeneste, der ikke synes at være baseret på en rimelig rentabilitet, rejser spørgsmål. |
| --- | --- |

(45)

SABIC og Kongeriget Saudi-Arabiens repræsentation hævdede, at klageren ikke vurderede skaden objektivt i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 2, og at forekomsten af væsentlig skade ikke var underbygget af faktuelle oplysninger. Vurderingen af skade og årsagssammenhæng, som var baseret på en sammenligning af data for forskellige perioder, dvs. januar-december 2017, 2018 og 2019, og april 2019-marts 2020, gav ikke et nøjagtigt og objektivt billede af situationen, da 2019 og UP stort set overlapper hinanden, og man burde i stedet have undersøgt data for perioderne april-marts 2016/2017, 2017/2018, 2018/2019 og 2019/2020 for at vurdere skade og årsagssammenhæng. Det blev desuden fremført, at sammenligningen var fordrejet af den sæsonbetonede og cykliske karakter af salget af monoethylenglycol. Det blev endvidere påstået, at de makroøkonomiske data, som klageren fremlagde for den indenlandske erhvervsgren som helhed, viste, at den klarede sig godt i den betragtede periode, mens de mikroindikatorer, der kun vedrørte klageren, lå under niveauet hos de øvrige EU-producenter af monoethylenglycol, hvilket også skabte betænkeligheder med hensyn til klagerens repræsentativitet. Det blev desuden påstået, at klageren ikke fremlagde dokumentation for, at dens rentabilitet faldt på grund af trykket fra importen, som førte til et hurtigere prisfald i forhold til råvareomkostningerne. SABIC hævdede også, at klageren ikke gav et nøjagtigt billede af situationen, da den kun beregnede rentabiliteten ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder, og at klageren ikke gav en behørig begrundelse for at udelukke det bundne marked fra EU-forbruget. SABIC hævdede desuden, uden at fremlægge beviser herfor, at de høje fortjenstmargener, som EU-erhvervsgrenen registrerede i 2017 og 2018 på hjemmemarkedssalget til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder, kunne have været en konsekvens af det kartel, der var aktivt indtil 2017, og at det derfor ikke ville være hensigtsmæssigt at anvende en fortjenstmargen på 18 % til målprisunderbudsanalysen, eftersom denne rentabilitet er baseret på tal fra 2016, hvor kartellet var meget aktivt. Kongeriget Saudi-Arabiens faste repræsentation hævdede også, at beregningen af målprisunderbudsmargenen på grundlag af en fortjeneste, der ikke synes at være baseret på en rimelig rentabilitet, rejser spørgsmål.

| (46) | Som en indledende bemærkning mindes der om, at en umiddelbar konstatering af væsentlig skade kræver en undersøgelse af bl.a. de relevante faktorer som beskrevet i grundforordningens artikel 5, stk. 2, litra d). Af grundforordningens artikel 5, stk. 2, fremgår det ganske rigtigt, at klagen skal indeholde oplysninger om den mængdemæssige udvikling i den påståede dumpingimport, dumpingimportens indvirkning på priserne på samme vare på markedet i Unionen og følgevirkningerne for den pågældende EU-erhvervsgren, dokumenteret ved relevante (men ikke nødvendigvis alle) faktorer og forhold, som har indflydelse på situationen for den pågældende EU-erhvervsgren, såsom de faktorer og forhold, der er anført i artikel 3, stk. 3 og 5. I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 5, er listen ikke udtømmende, og en eller flere af disse faktorer kan heller ikke nødvendigvis være udslagsgivende for afgørelsen. Det er derfor ikke alle faktorer, der skal udvise en forværring, for at der kan konstateres umiddelbare beviser for væsentlig skade. Endvidere indebærer tilstedeværelsen af andre faktorer, der kan have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation, ikke nødvendigvis, at virkningen af dumpingimporten på denne erhvervsgren ikke er væsentlig. |
| --- | --- |

(46)

Som en indledende bemærkning mindes der om, at en umiddelbar konstatering af væsentlig skade kræver en undersøgelse af bl.a. de relevante faktorer som beskrevet i grundforordningens artikel 5, stk. 2, litra d). Af grundforordningens artikel 5, stk. 2, fremgår det ganske rigtigt, at klagen skal indeholde oplysninger om den mængdemæssige udvikling i den påståede dumpingimport, dumpingimportens indvirkning på priserne på samme vare på markedet i Unionen og følgevirkningerne for den pågældende EU-erhvervsgren, dokumenteret ved relevante (men ikke nødvendigvis alle) faktorer og forhold, som har indflydelse på situationen for den pågældende EU-erhvervsgren, såsom de faktorer og forhold, der er anført i artikel 3, stk. 3 og 5. I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 5, er listen ikke udtømmende, og en eller flere af disse faktorer kan heller ikke nødvendigvis være udslagsgivende for afgørelsen. Det er derfor ikke alle faktorer, der skal udvise en forværring, for at der kan konstateres umiddelbare beviser for væsentlig skade. Endvidere indebærer tilstedeværelsen af andre faktorer, der kan have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation, ikke nødvendigvis, at virkningen af dumpingimporten på denne erhvervsgren ikke er væsentlig.

| (47) | Kommissionen foretog en specifik skadesanalyse af klagen, som viste, at der var tilstrækkelige beviser for en øget indtrængning på EU-markedet (både i absolutte og relative tal) af importen fra Saudi-Arabien og USA til priser, der medfører et væsentligt underbud (for så vidt angår importen fra USA) og et væsentligt målprisunderbud af EU-erhvervsgrenens egne priser. Dette synes at have haft en væsentlig skadevoldende indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation, hvilket f.eks. fremgår af faldet i produktion, salg og markedsandel, en forværring af de finansielle resultater eller EU-erhvervsgrenens prisniveau. Hvad angår påstanden om den betragtede periode og undersøgelsesperioden, er det Kommissionens praksis at vælge en undersøgelsesperiode på et år og de foregående tre kalenderår, også i klagefasen. Med hensyn til SABIC's bemærkning om det bundne salg fremlagde klageren dokumentation vedrørende dette salg. Som følge heraf blev der foretaget en undersøgelse af hele markedet og, for visse aspekter af skadesanalysen, med fokus på det frie marked. Kommissionens efterfølgende analyse af de foreliggende oplysninger viste bl.a. en opdeling i frie og bundne markeder. Hvad angår påstanden om, at rentabilitetsberegningen af målprisunderbuddet ikke var korrekt, da den var baseret på en urimelig fortjenstmargen, skal det bemærkes, at Kommissionen godtog de beviser for målprisunderbuddet, som klageren havde fremlagt, og fandt, at de udgjorde et tilstrækkeligt umiddelbart bevis. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen foretog en specifik skadesanalyse af klagen, som viste, at der var tilstrækkelige beviser for en øget indtrængning på EU-markedet (både i absolutte og relative tal) af importen fra Saudi-Arabien og USA til priser, der medfører et væsentligt underbud (for så vidt angår importen fra USA) og et væsentligt målprisunderbud af EU-erhvervsgrenens egne priser. Dette synes at have haft en væsentlig skadevoldende indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation, hvilket f.eks. fremgår af faldet i produktion, salg og markedsandel, en forværring af de finansielle resultater eller EU-erhvervsgrenens prisniveau. Hvad angår påstanden om den betragtede periode og undersøgelsesperioden, er det Kommissionens praksis at vælge en undersøgelsesperiode på et år og de foregående tre kalenderår, også i klagefasen. Med hensyn til SABIC's bemærkning om det bundne salg fremlagde klageren dokumentation vedrørende dette salg. Som følge heraf blev der foretaget en undersøgelse af hele markedet og, for visse aspekter af skadesanalysen, med fokus på det frie marked. Kommissionens efterfølgende analyse af de foreliggende oplysninger viste bl.a. en opdeling i frie og bundne markeder. Hvad angår påstanden om, at rentabilitetsberegningen af målprisunderbuddet ikke var korrekt, da den var baseret på en urimelig fortjenstmargen, skal det bemærkes, at Kommissionen godtog de beviser for målprisunderbuddet, som klageren havde fremlagt, og fandt, at de udgjorde et tilstrækkeligt umiddelbart bevis.

| (48) | Mitsubishi hævdede, at 2017 kunne have været et ekstraordinært år for EU-erhvervsgrenen, og at 2017 derfor ikke kunne være et passende referenceår for skadesvurderingen, og at den betragtede periode i klagen burde have været udvidet til tidligere år. Det blev desuden fremført, at industriens anvendelse af kontrakter med en varighed på et til to år også kunne kræve en vurdering over en længere periode. Mitsubishi hævdede, at klagen viste, at der ikke var noget prisunderbud på det overordnede niveau for importen fra USA og Saudi-Arabien i undersøgelsesperioden, og at kravet om dokumentation for væsentligt prisunderbud var særlig vigtigt i det aktuelle tilfælde, eftersom størstedelen af salget fandt sted i henhold til kontrakter, som typisk har en varighed på et eller to år. Kommissionen fandt, at ingen af Mitsubishis påstande afkræftede konklusionen om, at der forelå tilstrækkelige beviser til at indlede en antidumpingprocedure. Der var ingen ekstraordinær begivenhed, der berettigede til at udvide den betragtede periode til tiden før den 1. januar 2017. Den betragtede periode gør det muligt at tage hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende for kontrakter på et eller to år. Klagen indeholdt faktisk tilstrækkelige beviser for, at dumpingimporten havde en væsentlig skadevoldende indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation, og Kommissionen godtog de beviser for underbud, som klageren havde fremlagt, samt beviserne for pristryk og salg, der lå under EU-erhvervsgrenens omkostninger. |
| --- | --- |

(48)

Mitsubishi hævdede, at 2017 kunne have været et ekstraordinært år for EU-erhvervsgrenen, og at 2017 derfor ikke kunne være et passende referenceår for skadesvurderingen, og at den betragtede periode i klagen burde have været udvidet til tidligere år. Det blev desuden fremført, at industriens anvendelse af kontrakter med en varighed på et til to år også kunne kræve en vurdering over en længere periode. Mitsubishi hævdede, at klagen viste, at der ikke var noget prisunderbud på det overordnede niveau for importen fra USA og Saudi-Arabien i undersøgelsesperioden, og at kravet om dokumentation for væsentligt prisunderbud var særlig vigtigt i det aktuelle tilfælde, eftersom størstedelen af salget fandt sted i henhold til kontrakter, som typisk har en varighed på et eller to år. Kommissionen fandt, at ingen af Mitsubishis påstande afkræftede konklusionen om, at der forelå tilstrækkelige beviser til at indlede en antidumpingprocedure. Der var ingen ekstraordinær begivenhed, der berettigede til at udvide den betragtede periode til tiden før den 1. januar 2017. Den betragtede periode gør det muligt at tage hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende for kontrakter på et eller to år. Klagen indeholdt faktisk tilstrækkelige beviser for, at dumpingimporten havde en væsentlig skadevoldende indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation, og Kommissionen godtog de beviser for underbud, som klageren havde fremlagt, samt beviserne for pristryk og salg, der lå under EU-erhvervsgrenens omkostninger.

| (49) | SABIC og Kongeriget Saudi-Arabiens faste repræsentation hævdede, at klageren ikke godtgjorde, at der forelå en årsagssammenhæng i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6, da klageren kun undersøgte prisvirkningerne og ikke sammenhængen mellem importmængden fra Saudi-Arabien og USA. Parten hævdede endvidere, at importmængden af monoethylenglycol fra Saudi-Arabien faldt i den betragtede periode, og at priserne på importen fra Saudi-Arabien ikke kunne have påvirket klageren negativt, da der ikke var tale om underbud. |
| --- | --- |

(49)

SABIC og Kongeriget Saudi-Arabiens faste repræsentation hævdede, at klageren ikke godtgjorde, at der forelå en årsagssammenhæng i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6, da klageren kun undersøgte prisvirkningerne og ikke sammenhængen mellem importmængden fra Saudi-Arabien og USA. Parten hævdede endvidere, at importmængden af monoethylenglycol fra Saudi-Arabien faldt i den betragtede periode, og at priserne på importen fra Saudi-Arabien ikke kunne have påvirket klageren negativt, da der ikke var tale om underbud.

| (50) | Klageren analyserede virkningen af mængderne på et kumuleret grundlag, da betingelserne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, var opfyldt på det pågældende tidspunkt. Den samtidige forværring af EU-erhvervsgrenens situation og den øgede indtrængning af dumpingimporten tyder kraftigt på, at der er en årsagssammenhæng. Det forhold, at der ikke forekommer underbud, betyder ikke, at eksportpriserne ikke kunne have forvoldt skade, når EU-erhvervsgrenens priser var resultatet af det kraftige pristryk fra dumpingimporten til lave priser. Den afgørende faktor for fastlæggelsen af skade og årsagssammenhæng er, at EU-producenterne ikke havde andet valg end at sænke deres salgspriser for at forsvare deres markedsandel og opretholde et rimeligt produktionsniveau. EU-erhvervsgrenens situation blev desuden forværret af, at dumpingimporten blev solgt på et åbent og gennemsigtigt marked, hvor priserne var almindeligt kendte, hvilket tvang EU-erhvervsgrenen til at sænke sine salgspriser for at begrænse tabet af markedsandele. |
| --- | --- |

(50)

Klageren analyserede virkningen af mængderne på et kumuleret grundlag, da betingelserne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, var opfyldt på det pågældende tidspunkt. Den samtidige forværring af EU-erhvervsgrenens situation og den øgede indtrængning af dumpingimporten tyder kraftigt på, at der er en årsagssammenhæng. Det forhold, at der ikke forekommer underbud, betyder ikke, at eksportpriserne ikke kunne have forvoldt skade, når EU-erhvervsgrenens priser var resultatet af det kraftige pristryk fra dumpingimporten til lave priser. Den afgørende faktor for fastlæggelsen af skade og årsagssammenhæng er, at EU-producenterne ikke havde andet valg end at sænke deres salgspriser for at forsvare deres markedsandel og opretholde et rimeligt produktionsniveau. EU-erhvervsgrenens situation blev desuden forværret af, at dumpingimporten blev solgt på et åbent og gennemsigtigt marked, hvor priserne var almindeligt kendte, hvilket tvang EU-erhvervsgrenen til at sænke sine salgspriser for at begrænse tabet af markedsandele.

| (51) | SABIC og Kongeriget Saudi-Arabiens faste repræsentation hævdede, at klageren ikke undersøgte andre årsager til skaden, f.eks. virkningerne af kartellet af ethylenkøbere, der i hvert fald var aktivt indtil marts 2017, og som sandsynligvis også havde virkninger efter dette tidspunkt. SABIC fremhævede andre faktorer såsom i) EU-erhvervsgrenens manglende konkurrenceevne, da de gennemsnitlige produktionsomkostninger i Unionen var højere end i Mellemøsten og Nordamerika, ii) den faldende andel af ethylenoxid, der anvendes til fremstilling af monoethylenglycol til fordel for andre ethylenoxidderivater, iii) stigningen i importen af polyethylenterephthalat (»PET«), som havde en direkte indvirkning på forbruget af monoethylenglycol, iv) selvforskyldt skade på grund af importen af monoethylenglycol fra Saudi-Arabien. Parten hævdede derfor, at klageren ikke overholdt kravene i grundforordningens artikel 3, stk. 7, ved ikke engang at oplyse om ovennævnte andre kendte årsager til skaden og ikke foretage en analyse af, om skaden kunne tilskrives andre faktorer. Mitsubishi hævdede også, at den påståede skade skyldtes i) det globale fald i priserne på monoethylenglycol, ii) EU-erhvervsgrenens manglende konkurrenceevne snarere end påstået dumping. Den hævdede også, at de ikkeklagende EU-producenter klarede sig bedre end de klagende EU-producenter og er ved at genrejse sig. |
| --- | --- |

(51)

SABIC og Kongeriget Saudi-Arabiens faste repræsentation hævdede, at klageren ikke undersøgte andre årsager til skaden, f.eks. virkningerne af kartellet af ethylenkøbere, der i hvert fald var aktivt indtil marts 2017, og som sandsynligvis også havde virkninger efter dette tidspunkt. SABIC fremhævede andre faktorer såsom i) EU-erhvervsgrenens manglende konkurrenceevne, da de gennemsnitlige produktionsomkostninger i Unionen var højere end i Mellemøsten og Nordamerika, ii) den faldende andel af ethylenoxid, der anvendes til fremstilling af monoethylenglycol til fordel for andre ethylenoxidderivater, iii) stigningen i importen af polyethylenterephthalat (»PET«), som havde en direkte indvirkning på forbruget af monoethylenglycol, iv) selvforskyldt skade på grund af importen af monoethylenglycol fra Saudi-Arabien. Parten hævdede derfor, at klageren ikke overholdt kravene i grundforordningens artikel 3, stk. 7, ved ikke engang at oplyse om ovennævnte andre kendte årsager til skaden og ikke foretage en analyse af, om skaden kunne tilskrives andre faktorer. Mitsubishi hævdede også, at den påståede skade skyldtes i) det globale fald i priserne på monoethylenglycol, ii) EU-erhvervsgrenens manglende konkurrenceevne snarere end påstået dumping. Den hævdede også, at de ikkeklagende EU-producenter klarede sig bedre end de klagende EU-producenter og er ved at genrejse sig.

| (52) | Kommissionens analyse bekræftede, at ingen af de nævnte elementer, uanset om de var faktuelt korrekte, afkræftede konklusionen om, at der var tilstrækkelige beviser til at indlede en antidumpingprocedure for så vidt angår det forhold, at dumpingimporten havde en væsentlig skadelig indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation. |
| --- | --- |

(52)

Kommissionens analyse bekræftede, at ingen af de nævnte elementer, uanset om de var faktuelt korrekte, afkræftede konklusionen om, at der var tilstrækkelige beviser til at indlede en antidumpingprocedure for så vidt angår det forhold, at dumpingimporten havde en væsentlig skadelig indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation.

| (53) | CIRFS hævdede, at klagerne burde have medtaget de negative konsekvenser af covid-19-pandemien som en faktor, der forvoldte skade i 2020, og anførte fejlagtigt, at undersøgelsesperioden i klagen omfattede perioden fra den 1. juli 2019 til den 30. juni 2020. |
| --- | --- |

(53)

CIRFS hævdede, at klagerne burde have medtaget de negative konsekvenser af covid-19-pandemien som en faktor, der forvoldte skade i 2020, og anførte fejlagtigt, at undersøgelsesperioden i klagen omfattede perioden fra den 1. juli 2019 til den 30. juni 2020.

| (54) | Undersøgelsesperioden i klagen begyndte faktisk den 1. april 2019 og sluttede den 31. marts 2020, og EU-erhvervsgrenen ville derfor først have mærket virkningerne af covid-19-pandemien efter undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(54)

Undersøgelsesperioden i klagen begyndte faktisk den 1. april 2019 og sluttede den 31. marts 2020, og EU-erhvervsgrenen ville derfor først have mærket virkningerne af covid-19-pandemien efter undersøgelsesperioden.

| (55) | På grundlag af ovenstående bekræftede Kommissionen, at klageren fremlagde tilstrækkelige beviser for dumping, skade og årsagssammenhæng og dermed opfyldte kravene i antidumpingaftalens artikel 5.2 og grundforordningens artikel 5, stk. 2. Klagen opfyldte derfor betingelserne for at indlede proceduren. |
| --- | --- |

(55)

På grundlag af ovenstående bekræftede Kommissionen, at klageren fremlagde tilstrækkelige beviser for dumping, skade og årsagssammenhæng og dermed opfyldte kravene i antidumpingaftalens artikel 5.2 og grundforordningens artikel 5, stk. 2. Klagen opfyldte derfor betingelserne for at indlede proceduren.

| (56) | Kommissionen overvejede og behandlede alle de øvrige relevante bemærkninger i afsnittene nedenfor. |
| --- | --- |

(56)

Kommissionen overvejede og behandlede alle de øvrige relevante bemærkninger i afsnittene nedenfor.

1.4.   Stikprøveudtagning

Stikprøveudtagning

| (57) | I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den eventuelt ville udtage en stikprøve af de interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 17. |
| --- | --- |

(57)

I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den eventuelt ville udtage en stikprøve af de interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 17.

1.4.1.   Stikprøveudtagning af EU-producenter

Stikprøveudtagning af EU-producenter

| (58) | Kommissionen anførte i sin indledningsmeddelelse, at den havde udtaget en foreløbig stikprøve af EU-producenter. Kommissionen udtog stikprøven på grundlag af den produktions- og salgsmængde af samme vare i Unionen, som EU-producenterne havde indberettet, i forbindelse med vurderingen af situationen forud for indledningen af undersøgelsen. Stikprøven bestod af tre EU-producenter, hvoraf to var forretningsmæssigt forbundne. De stikprøveudtagne EU-producenter tegnede sig for 64,1 % af EU-produktionen og 65 % af EU-salget. Stikprøven blev anset for at være repræsentativ for EU-erhvervsgrenen. Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til den foreløbige stikprøve. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger, og stikprøven blev derfor bekræftet. |
| --- | --- |

(58)

Kommissionen anførte i sin indledningsmeddelelse, at den havde udtaget en foreløbig stikprøve af EU-producenter. Kommissionen udtog stikprøven på grundlag af den produktions- og salgsmængde af samme vare i Unionen, som EU-producenterne havde indberettet, i forbindelse med vurderingen af situationen forud for indledningen af undersøgelsen. Stikprøven bestod af tre EU-producenter, hvoraf to var forretningsmæssigt forbundne. De stikprøveudtagne EU-producenter tegnede sig for 64,1 % af EU-produktionen og 65 % af EU-salget. Stikprøven blev anset for at være repræsentativ for EU-erhvervsgrenen. Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til den foreløbige stikprøve. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger, og stikprøven blev derfor bekræftet.

1.4.2.   Stikprøveudtagning af importører

Stikprøveudtagning af importører

| (59) | For at afgøre, om stikprøveudtagning var nødvendig, og i bekræftende fald udtage en stikprøve anmodede Kommissionen ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at indgive de oplysninger, der anmodes om i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(59)

For at afgøre, om stikprøveudtagning var nødvendig, og i bekræftende fald udtage en stikprøve anmodede Kommissionen ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at indgive de oplysninger, der anmodes om i indledningsmeddelelsen.

| (60) | To ikke forretningsmæssigt forbundne importører afgav de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Da Kommissionen kun modtog få svar, besluttede den, at stikprøveudtagning ikke var nødvendig. |
| --- | --- |

(60)

To ikke forretningsmæssigt forbundne importører afgav de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Da Kommissionen kun modtog få svar, besluttede den, at stikprøveudtagning ikke var nødvendig.

1.4.3.   Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i USA

Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i USA

| (61) | For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve, anmodede Kommissionen alle eksporterende producenter i USA om at indgive de oplysninger, der anmodes om i indledningsmeddelelsen. Kommissionen anmodede endvidere Amerikas Forenede Staters faste repræsentation om at udpege og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen. |
| --- | --- |

(61)

For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve, anmodede Kommissionen alle eksporterende producenter i USA om at indgive de oplysninger, der anmodes om i indledningsmeddelelsen. Kommissionen anmodede endvidere Amerikas Forenede Staters faste repræsentation om at udpege og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen.

| (62) | Fem eksporterende producenter i USA afgav de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen en stikprøve bestående af to grupper af eksporterende producenter på grundlag af den største repræsentative eksportmængde til Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. De stikprøveudtagne grupper af eksporterende producenter tegnede sig for ca. 55 % af importen fra USA til EU-27 i undersøgelsesperioden. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle kendte, berørte eksporterende producenter og myndighederne i USA hørt om udtagningen af stikprøven. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger, og stikprøven blev bekræftet. |
| --- | --- |

(62)

Fem eksporterende producenter i USA afgav de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen en stikprøve bestående af to grupper af eksporterende producenter på grundlag af den største repræsentative eksportmængde til Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. De stikprøveudtagne grupper af eksporterende producenter tegnede sig for ca. 55 % af importen fra USA til EU-27 i undersøgelsesperioden. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle kendte, berørte eksporterende producenter og myndighederne i USA hørt om udtagningen af stikprøven. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger, og stikprøven blev bekræftet.

1.4.4.   Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Saudi-Arabien

Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Saudi-Arabien

| (63) | For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve, anmodede Kommissionen alle eksporterende producenter i Saudi-Arabien om at indgive de oplysninger, der anmodes om i indledningsmeddelelsen. Kommissionen anmodede endvidere Saudi-Arabiens faste repræsentation om at udpege og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen. |
| --- | --- |

(63)

For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve, anmodede Kommissionen alle eksporterende producenter i Saudi-Arabien om at indgive de oplysninger, der anmodes om i indledningsmeddelelsen. Kommissionen anmodede endvidere Saudi-Arabiens faste repræsentation om at udpege og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen.

| (64) | Fire producenter i Saudi-Arabien afgav de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Den ene af dem anmeldte imidlertid ingen eksport i undersøgelsesperioden, mens de tre andre er forretningsmæssigt forbundne, fordi to af disse producerer i Saudi-Arabien gennem en joint venture-aftale med den tredje producent. På baggrund af ovenstående besluttede Kommissionen ikke at anvende stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Saudi-Arabien. |
| --- | --- |

(64)

Fire producenter i Saudi-Arabien afgav de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Den ene af dem anmeldte imidlertid ingen eksport i undersøgelsesperioden, mens de tre andre er forretningsmæssigt forbundne, fordi to af disse producerer i Saudi-Arabien gennem en joint venture-aftale med den tredje producent. På baggrund af ovenstående besluttede Kommissionen ikke at anvende stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Saudi-Arabien.

1.5.   Spørgeskemabesvarelser og krydstjek uden kontrolbesøg

Spørgeskemabesvarelser og krydstjek uden kontrolbesøg

| (65) | Spørgeskemaerne til EU-producenter, ikke forretningsmæssigt forbundne importører, brugere og eksporterende producenter blev gjort tilgængelige online (4) på dagen for indledningen af undersøgelsen. |
| --- | --- |

(65)

Spørgeskemaerne til EU-producenter, ikke forretningsmæssigt forbundne importører, brugere og eksporterende producenter blev gjort tilgængelige online (4) på dagen for indledningen af undersøgelsen.

4

| (66) | Kommissionen modtog spørgeskemabesvarelser fra de tre stikprøveudtagne EU-producenter, to ikke forretningsmæssigt forbundne importører (Helm og Oxyde), syv brugere (Arteco, Indorama Group, Neo Group, Novapet, PlastiVerd, Selenis og SIR Industriale) og otte eksporterende producenter (Lotte Chemical Louisiana LLC, MEGlobal Americas Inc., Saudi Kayan petrochemical Company, Yanbu National Petrochemical Company, Eastern Petrochemical Company, Saudi Yanbu Petrochemical Company, Arabian Petrochemical Company og Jubail United Petrochemical Company), |
| --- | --- |

(66)

Kommissionen modtog spørgeskemabesvarelser fra de tre stikprøveudtagne EU-producenter, to ikke forretningsmæssigt forbundne importører (Helm og Oxyde), syv brugere (Arteco, Indorama Group, Neo Group, Novapet, PlastiVerd, Selenis og SIR Industriale) og otte eksporterende producenter (Lotte Chemical Louisiana LLC, MEGlobal Americas Inc., Saudi Kayan petrochemical Company, Yanbu National Petrochemical Company, Eastern Petrochemical Company, Saudi Yanbu Petrochemical Company, Arabian Petrochemical Company og Jubail United Petrochemical Company),

| (67) | Kommissionen indhentede og krydstjekkede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at kunne træffe afgørelse om dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. På grund af udbruddet af covid-19-pandemien og de deraf følgende foranstaltninger, der blev truffet for at håndtere udbruddet (»covid-19-meddelelsen«) (5), var Kommissionen ikke i stand til at aflægge kontrolbesøg hos alle stikprøveudtagne virksomheder og samarbejdsvillige brugere. Kommissionen har i stedet foretaget krydstjek uden kontrolbesøg af de oplysninger, som følgende virksomheder indgav, via videokonference:
  EU-producenter:






  — | BASF Antwerpen N.V., Belgien (og dennes forretningsmæssigt forbundne salgsvirksomhed BASF SE) |
| --- | --- | --- |

(67)

Kommissionen indhentede og krydstjekkede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at kunne træffe afgørelse om dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. På grund af udbruddet af covid-19-pandemien og de deraf følgende foranstaltninger, der blev truffet for at håndtere udbruddet (»covid-19-meddelelsen«) (5), var Kommissionen ikke i stand til at aflægge kontrolbesøg hos alle stikprøveudtagne virksomheder og samarbejdsvillige brugere. Kommissionen har i stedet foretaget krydstjek uden kontrolbesøg af de oplysninger, som følgende virksomheder indgav, via videokonference:

5

EU-producenter:

—

BASF Antwerpen N.V., Belgien (og dennes forretningsmæssigt forbundne salgsvirksomhed BASF SE)

| — | INEOS NV, Belgien (og dennes forretningsmæssigt forbundne salgsvirksomhed INEOS Europe AG) |
| --- | --- |

—

INEOS NV, Belgien (og dennes forretningsmæssigt forbundne salgsvirksomhed INEOS Europe AG)

| — | INEOS Manufacturing Deutschland GmbH, Tyskland (og dennes forretningsmæssigt forbundne salgsvirksomhed INEOS Europe AG) |
| --- | --- |

—

INEOS Manufacturing Deutschland GmbH, Tyskland (og dennes forretningsmæssigt forbundne salgsvirksomhed INEOS Europe AG)

Eksporterende producenter i USA:

| — | Lotte Chemical Louisiana LLC |
| --- | --- |

—

Lotte Chemical Louisiana LLC

| — | MEGlobal Americas Inc |
| --- | --- |

—

MEGlobal Americas Inc

Forretningsmæssigt forbundne forhandlere, importører og forarbejdningsvirksomheder:

| — | MEGlobal International FZE, De Forenede Arabiske Emirater |
| --- | --- |

—

MEGlobal International FZE, De Forenede Arabiske Emirater

| — | MEGlobal Europe GmbH, Schweiz |
| --- | --- |

—

MEGlobal Europe GmbH, Schweiz

| — | Equipolymers GmbH, Tyskland |
| --- | --- |

—

Equipolymers GmbH, Tyskland

Eksporterende producenter i Saudi-Arabien:

| — | Saudi Kayan petrochemical company (Saudi Kayan) |
| --- | --- |

—

Saudi Kayan petrochemical company (Saudi Kayan)

| — | Yanbu National Petrochemical Company (Yansab) |
| --- | --- |

—

Yanbu National Petrochemical Company (Yansab)

| — | Eastern Petrochemical Company (Sharq) |
| --- | --- |

—

Eastern Petrochemical Company (Sharq)

| — | Saudiarabisk Yanbu Petrochemical Company (Yanpet) |
| --- | --- |

—

Saudiarabisk Yanbu Petrochemical Company (Yanpet)

| — | Arabian Petrochemical Company (Petrokemya) |
| --- | --- |

—

Arabian Petrochemical Company (Petrokemya)

| — | Jubail United Petrochemical Company (United) |
| --- | --- |

—

Jubail United Petrochemical Company (United)

Forretningsmæssigt forbundne forhandlere til de eksporterende producenter i Saudi-Arabien:

| — | Saudi Basic Industries Corporation (SABIC), Saudi-Arabien |
| --- | --- |

—

Saudi Basic Industries Corporation (SABIC), Saudi-Arabien

Forretningsmæssigt forbundne forhandlere, importører og forarbejdningsvirksomheder:

| — | SABIC Petrochemicals B.V., Nederlandene |
| --- | --- |

—

SABIC Petrochemicals B.V., Nederlandene

| — | SABIC Italia Srl, Italien |
| --- | --- |

—

SABIC Italia Srl, Italien

| — | Exxon Mobil Petroleum & Chemical BV, Nederlandene |
| --- | --- |

—

Exxon Mobil Petroleum & Chemical BV, Nederlandene

1.6.   Undersøgelsesperioden og den betragtede periode

Undersøgelsesperioden og den betragtede periode

| (68) | Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. juli 2019 til den 30. juni 2020 (»undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2017 frem til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(68)

Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. juli 2019 til den 30. juni 2020 (»undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2017 frem til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).

| (69) | CPME hævdede, at den undersøgelsesperiode, som Kommissionen havde valgt, ikke omfattede perioden umiddelbart før indledningen af undersøgelsen, som påkrævet i grundforordningens artikel 6, stk. 1. CPME fremførte, at da undersøgelsen blev indledt den 14. oktober 2020, burde perioden juli-september 2020 have været inkluderet i undersøgelsesperioden. CPME hævdede, at perioden fra januar 2020 til juni 2020 i undersøgelsesperioden var fordrejet af virkningerne af covid-19-pandemien. CPME mente derfor, at Kommissionen burde indsamle data for perioden efter UP med henblik på vurderingen af skaden og Unionens interesser. |
| --- | --- |

(69)

CPME hævdede, at den undersøgelsesperiode, som Kommissionen havde valgt, ikke omfattede perioden umiddelbart før indledningen af undersøgelsen, som påkrævet i grundforordningens artikel 6, stk. 1. CPME fremførte, at da undersøgelsen blev indledt den 14. oktober 2020, burde perioden juli-september 2020 have været inkluderet i undersøgelsesperioden. CPME hævdede, at perioden fra januar 2020 til juni 2020 i undersøgelsesperioden var fordrejet af virkningerne af covid-19-pandemien. CPME mente derfor, at Kommissionen burde indsamle data for perioden efter UP med henblik på vurderingen af skaden og Unionens interesser.

| (70) | Kommissionen har skønsbeføjelse til at fastsætte undersøgelsesperioden. I dette tilfælde har den valgte periode den fordel, at den både ligger umiddelbart før datoen for indledningen og er baseret på en halvårsperiode, hvilket fremmer virksomhedernes samarbejde og dermed en større nøjagtighed og tilstrækkelighed af resultaterne. Virkningerne af covid-19-pandemien analyseres under årsagssammenhæng, da de kan være relevante for faktorer, der kan svække årsagssammenhængen. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(70)

Kommissionen har skønsbeføjelse til at fastsætte undersøgelsesperioden. I dette tilfælde har den valgte periode den fordel, at den både ligger umiddelbart før datoen for indledningen og er baseret på en halvårsperiode, hvilket fremmer virksomhedernes samarbejde og dermed en større nøjagtighed og tilstrækkelighed af resultaterne. Virkningerne af covid-19-pandemien analyseres under årsagssammenhæng, da de kan være relevante for faktorer, der kan svække årsagssammenhængen. Påstanden blev derfor afvist.

2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

2.1.   Den pågældende vare

Den pågældende vare

| (71) | Den pågældende vare er monoethylenglycol (nuværende EF-nummer 203-473-3) med oprindelse i Amerikas Forenede Stater og Kongeriget Saudi-Arabien, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2905 31 00 (Taric-kode 2905310010) (»den pågældende vare«). |
| --- | --- |

(71)

Den pågældende vare er monoethylenglycol (nuværende EF-nummer 203-473-3) med oprindelse i Amerikas Forenede Stater og Kongeriget Saudi-Arabien, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2905 31 00 (Taric-kode 2905310010) (»den pågældende vare«).

| (72) | Monoethylenglycol benævnes også ethylenglycol, ethandiol og ethan-1,2-diol. |
| --- | --- |

(72)

Monoethylenglycol benævnes også ethylenglycol, ethandiol og ethan-1,2-diol.

| (73) | Monoethylenglycol fremstilles med udgangspunkt i forskellige råmaterialer (ethan, propan, naturgasvæsker (NGL), butan) til fremstilling af ethylen. Ethylen blandes derefter med oxygen for at danne ethylenoxid og derefter med vand til fremstilling af monoethylenglycol. |
| --- | --- |

(73)

Monoethylenglycol fremstilles med udgangspunkt i forskellige råmaterialer (ethan, propan, naturgasvæsker (NGL), butan) til fremstilling af ethylen. Ethylen blandes derefter med oxygen for at danne ethylenoxid og derefter med vand til fremstilling af monoethylenglycol.

| (74) | Monoethylenglycol er en vare, der fås i handelen i to forskellige kvaliteter: fiberkvalitet og teknisk kvalitet. Fiberkvalitet er kendetegnet ved høj renhed (99,9 %), mens den tekniske kvalitet har lavere renhedsniveauer. |
| --- | --- |

(74)

Monoethylenglycol er en vare, der fås i handelen i to forskellige kvaliteter: fiberkvalitet og teknisk kvalitet. Fiberkvalitet er kendetegnet ved høj renhed (99,9 %), mens den tekniske kvalitet har lavere renhedsniveauer.

| (75) | Monoethylenglycol af fiberkvalitet anvendes hovedsagelig til fremstilling af PET, polyesterfibre, harpikser og film. Monoethylenglycol af teknisk kvalitet anvendes hovedsagelig i bilindustrien som antifrostmiddel. Yderligere anvendelser af monoethylenglycol omfatter varmeoverførselsmidler, afisningsvæsker, overfladebelægninger, umættede polyesterharpikser, polyesterpolyoler og naturgasdehydrogenering. |
| --- | --- |

(75)

Monoethylenglycol af fiberkvalitet anvendes hovedsagelig til fremstilling af PET, polyesterfibre, harpikser og film. Monoethylenglycol af teknisk kvalitet anvendes hovedsagelig i bilindustrien som antifrostmiddel. Yderligere anvendelser af monoethylenglycol omfatter varmeoverførselsmidler, afisningsvæsker, overfladebelægninger, umættede polyesterharpikser, polyesterpolyoler og naturgasdehydrogenering.

2.2.   Samme vare

Samme vare

| (76) | Undersøgelsen viste, at følgende varer har samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål:






  — | den pågældende vare |
| --- | --- | --- |

(76)

Undersøgelsen viste, at følgende varer har samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål:

—

den pågældende vare

| — | den vare, der fremstilles og sælges på de pågældende landes hjemmemarkeder, og |
| --- | --- |

—

den vare, der fremstilles og sælges på de pågældende landes hjemmemarkeder, og

| — | den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

—

den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen.

| (77) | Kommissionen besluttede på dette tidspunkt, at disse varer derfor udgør samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(77)

Kommissionen besluttede på dette tidspunkt, at disse varer derfor udgør samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

2.3.   Påstande vedrørende varedækningen

Påstande vedrørende varedækningen

| (78) | SABIC hævdede, at varedækningen var alt for bred og anmodede om, at »off-spec monoethylenglycol« blev udelukket fra undersøgelsen med den begrundelse, at denne vare ikke var sammenlignelig med og ikke konkurrerede med monoethylenglycol (»on-spec«). Desuden hævdede SABIC, at hvis Kommissionen besluttede ikke at udelukke »off-spec« monoethylenglycol fra undersøgelsens anvendelsesområde, burde den ændre varekontrolnummerets omfang (»PCN«) til også at omfatte off-spec monoethylenglycol. |
| --- | --- |

(78)

SABIC hævdede, at varedækningen var alt for bred og anmodede om, at »off-spec monoethylenglycol« blev udelukket fra undersøgelsen med den begrundelse, at denne vare ikke var sammenlignelig med og ikke konkurrerede med monoethylenglycol (»on-spec«). Desuden hævdede SABIC, at hvis Kommissionen besluttede ikke at udelukke »off-spec« monoethylenglycol fra undersøgelsens anvendelsesområde, burde den ændre varekontrolnummerets omfang (»PCN«) til også at omfatte off-spec monoethylenglycol.

| (79) | Off-spec monoethylenglycol er ikke en anden varetype, men en forringet form for monoethylenglycol som følge af ilttilsætning, der opstod ved en fejl under transporten. Monoethylenglycolproducenterne fremstiller ikke denne vare med vilje. Afhængigt af omfanget af forringelsen kan off-spec monoethylenglycol enten kasseres eller blandes med monoethylenglycol af højeste kvalitet og anvendes til visse formål såsom kølevæske i bilindustrien. Påstanden blev derfor afvist, og det var ikke nødvendigt at ændre varekontrolnummeret. |
| --- | --- |

(79)

Off-spec monoethylenglycol er ikke en anden varetype, men en forringet form for monoethylenglycol som følge af ilttilsætning, der opstod ved en fejl under transporten. Monoethylenglycolproducenterne fremstiller ikke denne vare med vilje. Afhængigt af omfanget af forringelsen kan off-spec monoethylenglycol enten kasseres eller blandes med monoethylenglycol af højeste kvalitet og anvendes til visse formål såsom kølevæske i bilindustrien. Påstanden blev derfor afvist, og det var ikke nødvendigt at ændre varekontrolnummeret.

3.   DUMPING

3.1.   Saudi-Arabien

Saudi-Arabien

| (80) | Der blev ikke anvendt stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Saudi-Arabien. Den eneste virksomhedsgruppe, SABIC, har seks produktionsenheder, som hver især blev kontrolleret separat for deres produktionsomkostninger. Kun en af de seks produktionsenheder producerede på hjemmemarkedet og blev derfor anvendt til beregningen af den normale værdi. Både hjemmemarkedssalget og eksporten til Unionen blev imidlertid undersøgt for så vidt angår hele virksomhedsgruppen. |
| --- | --- |

(80)

Der blev ikke anvendt stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Saudi-Arabien. Den eneste virksomhedsgruppe, SABIC, har seks produktionsenheder, som hver især blev kontrolleret separat for deres produktionsomkostninger. Kun en af de seks produktionsenheder producerede på hjemmemarkedet og blev derfor anvendt til beregningen af den normale værdi. Både hjemmemarkedssalget og eksporten til Unionen blev imidlertid undersøgt for så vidt angår hele virksomhedsgruppen.

3.1.1.   Normal værdi

Normal værdi

| (81) | Kommissionen undersøgte først, om det samlede hjemmemarkedssalg for gruppen af eksporterende producenter var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget anses for at være repræsentativt, hvis det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder for hver af de eksporterende producenter udgør mindst 5 % af den samlede eksportsalgsmængde af den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden. På dette grundlag var det samlede salg af samme vare på hjemmemarkedet repræsentativt. |
| --- | --- |

(81)

Kommissionen undersøgte først, om det samlede hjemmemarkedssalg for gruppen af eksporterende producenter var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget anses for at være repræsentativt, hvis det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder for hver af de eksporterende producenter udgør mindst 5 % af den samlede eksportsalgsmængde af den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden. På dette grundlag var det samlede salg af samme vare på hjemmemarkedet repræsentativt.

| (82) | Da der kun solgtes en varetype på hjemmemarkedet, som også eksporteredes til Unionen, behøvede Kommissionen ikke at kontrollere repræsentativiteten på varetypeniveau. |
| --- | --- |

(82)

Da der kun solgtes en varetype på hjemmemarkedet, som også eksporteredes til Unionen, behøvede Kommissionen ikke at kontrollere repræsentativiteten på varetypeniveau.

| (83) | Kommissionen fastsatte dernæst andelen af det rentable salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden for at afgøre, hvorvidt det faktiske salg på hjemmemarkedet skulle anvendes som grundlag for beregningen af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. |
| --- | --- |

(83)

Kommissionen fastsatte dernæst andelen af det rentable salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden for at afgøre, hvorvidt det faktiske salg på hjemmemarkedet skulle anvendes som grundlag for beregningen af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4.

| (84) | Den normale værdi baseres på den faktiske pris på hjemmemarkedet, uanset om salgstransaktionerne har været rentable, hvis:






  a) | den salgsmængde, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mere end 80 % af den samlede salgsmængde, og |
| --- | --- | --- |

(84)

Den normale værdi baseres på den faktiske pris på hjemmemarkedet, uanset om salgstransaktionerne har været rentable, hvis:

a)

den salgsmængde, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mere end 80 % af den samlede salgsmængde, og

| b) | de vejede gennemsnitlige salgspriser svarer til eller er højere end enhedsproduktionsomkostningerne. |
| --- | --- |

b)

de vejede gennemsnitlige salgspriser svarer til eller er højere end enhedsproduktionsomkostningerne.

| (85) | I dette tilfælde er den normale værdi det vejede gennemsnit af priserne på alt salg på hjemmemarkedet i UP. |
| --- | --- |

(85)

I dette tilfælde er den normale værdi det vejede gennemsnit af priserne på alt salg på hjemmemarkedet i UP.

| (86) | Den normale værdi er den faktiske hjemmemarkedspris for kun det rentabelt salg på hjemmemarkedet i UP, hvis:






  a) | mængden af det rentable salg udgør højst 80 % af den samlede salgsmængde, eller |
| --- | --- | --- |

(86)

Den normale værdi er den faktiske hjemmemarkedspris for kun det rentabelt salg på hjemmemarkedet i UP, hvis:

a)

mængden af det rentable salg udgør højst 80 % af den samlede salgsmængde, eller

| b) | den vejede gennemsnitlige pris er lavere end produktionsomkostningerne pr. enhed. |
| --- | --- |

b)

den vejede gennemsnitlige pris er lavere end produktionsomkostningerne pr. enhed.

3.1.2.   Justeringer af produktionsomkostningerne

Justeringer af produktionsomkostningerne

| (87) | De samarbejdsvillige eksporterende producenter køber råmaterialer, navnlig propan, til fremstilling af monoethylenglycol fra Saudi-Aramco, en statsjet forretningsmæssigt forbundet virksomhed, som er leverandør med monopol i landet. |
| --- | --- |

(87)

De samarbejdsvillige eksporterende producenter køber råmaterialer, navnlig propan, til fremstilling af monoethylenglycol fra Saudi-Aramco, en statsjet forretningsmæssigt forbundet virksomhed, som er leverandør med monopol i landet.

| (88) | SABIC var ejet af KSA Public Investment Fund (»PIF«), som er en statslig enhed, indtil udgangen af juni 2020, hvor Saudi-Aramco købte 70 % af aktierne. Den saudiarabiske regering ejer 95,8 % af Saudi Aramco, og formand for i Aramco siden 2016, H.E. Yasir O. Al-Rumayyan, er også bestyrelsesformand og direktør for PIF siden 2015. De to virksomheder betragtes derfor som forretningsmæssigt forbundne, da regeringen er en fælles aktionær i begge virksomheder, og da H.E. Yasir O. AL Rumayyan er leder/direktør i begge virksomheder. |
| --- | --- |

(88)

SABIC var ejet af KSA Public Investment Fund (»PIF«), som er en statslig enhed, indtil udgangen af juni 2020, hvor Saudi-Aramco købte 70 % af aktierne. Den saudiarabiske regering ejer 95,8 % af Saudi Aramco, og formand for i Aramco siden 2016, H.E. Yasir O. Al-Rumayyan, er også bestyrelsesformand og direktør for PIF siden 2015. De to virksomheder betragtes derfor som forretningsmæssigt forbundne, da regeringen er en fælles aktionær i begge virksomheder, og da H.E. Yasir O. AL Rumayyan er leder/direktør i begge virksomheder.

| (89) | På grund af dette indbyrdes forhold kan det ikke antages, at indkøb af råmaterialer er foregået i normal handel, og de kan derfor ikke anvendes til at fastsætte den normale værdi. Særligt for propan (det råmateriale, der anvendes til at producere ethylen og efterfølgende monoethylenglycol), fastsættes priserne af staten på baggrund af de forretningsmæssigt forbundne virksomheders aktiviteter. Priserne påvirkes derfor direkte af det indbyrdes forhold, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1. |
| --- | --- |

(89)

På grund af dette indbyrdes forhold kan det ikke antages, at indkøb af råmaterialer er foregået i normal handel, og de kan derfor ikke anvendes til at fastsætte den normale værdi. Særligt for propan (det råmateriale, der anvendes til at producere ethylen og efterfølgende monoethylenglycol), fastsættes priserne af staten på baggrund af de forretningsmæssigt forbundne virksomheders aktiviteter. Priserne påvirkes derfor direkte af det indbyrdes forhold, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1.

| (90) | Kommissionen undersøgte derfor indgående råmaterialeindkøbene og anvendte den metode, der er beskrevet nedenfor, til at beregne den normale værdi. SABIC køber propan fra Saudi Aramco til en pris, der er fastsat af myndighederne, der ligger 20 % under den japanske propanpris (6). |
| --- | --- |

(90)

Kommissionen undersøgte derfor indgående råmaterialeindkøbene og anvendte den metode, der er beskrevet nedenfor, til at beregne den normale værdi. SABIC køber propan fra Saudi Aramco til en pris, der er fastsat af myndighederne, der ligger 20 % under den japanske propanpris (6).

6

| (91) | Hvis omkostninger forbundet med produktion og salg af den pågældende vare ikke er tilstrækkeligt afspejlet i den pågældende parts regnskaber, justeres eller fastsættes de på grundlag af andre producenter eller eksportører i samme land, eller, hvis sådanne oplysninger ikke foreligger eller ikke kan anvendes, på et andet rimeligt grundlag, herunder oplysninger fra andre repræsentative markeder, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 5, andet afsnit. |
| --- | --- |

(91)

Hvis omkostninger forbundet med produktion og salg af den pågældende vare ikke er tilstrækkeligt afspejlet i den pågældende parts regnskaber, justeres eller fastsættes de på grundlag af andre producenter eller eksportører i samme land, eller, hvis sådanne oplysninger ikke foreligger eller ikke kan anvendes, på et andet rimeligt grundlag, herunder oplysninger fra andre repræsentative markeder, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 5, andet afsnit.

| (92) | Kommissionen fastslog, at omkostningerne til propan ikke var tilstrækkeligt afspejlet i SABIC's regnskaber på grund af virksomhedens forhold til leverandøren. Kommissionen besluttede derfor at justere propanomkostningerne ved at forhøje den pris, som SABIC betalte til Saudi Aramco, for at fjerne rabatten på 20 % og bringe prisen op på niveauet for det benchmark, som den saudiarabiske regering anvendte. |
| --- | --- |

(92)

Kommissionen fastslog, at omkostningerne til propan ikke var tilstrækkeligt afspejlet i SABIC's regnskaber på grund af virksomhedens forhold til leverandøren. Kommissionen besluttede derfor at justere propanomkostningerne ved at forhøje den pris, som SABIC betalte til Saudi Aramco, for at fjerne rabatten på 20 % og bringe prisen op på niveauet for det benchmark, som den saudiarabiske regering anvendte.

| (93) | På grundlag af justeringerne af propanomkostningerne justerede Kommissionen omkostningerne ved ethylen, som SABIC anvendte i produktionsomkostningerne ved monoethylenglycol. |
| --- | --- |

(93)

På grundlag af justeringerne af propanomkostningerne justerede Kommissionen omkostningerne ved ethylen, som SABIC anvendte i produktionsomkostningerne ved monoethylenglycol.

| (94) | På grundlag af de justerede produktionsomkostninger viste analysen af hjemmemarkedssalget, at mindre end 80 % af det samlede hjemmemarkedssalg var rentabelt, og at den vejede gennemsnitlige salgspris var lavere end produktionsomkostningerne. Den normale værdi blev derfor kun beregnet som et vejet gennemsnit af det rentable salg. |
| --- | --- |

(94)

På grundlag af de justerede produktionsomkostninger viste analysen af hjemmemarkedssalget, at mindre end 80 % af det samlede hjemmemarkedssalg var rentabelt, og at den vejede gennemsnitlige salgspris var lavere end produktionsomkostningerne. Den normale værdi blev derfor kun beregnet som et vejet gennemsnit af det rentable salg.

3.1.3.   Eksportpris

Eksportpris

| (95) | Monoethylenglycol, der eksporteres til Unionen fra Saudi-Arabien, blev fremstillet af seks eksporterende producenter, hvoraf to er joint ventures med ExxonMobil og SPDC (en virksomhed, der er forretningsmæssigt forbundet med Mitsubishi Corporation). Monoethylenglycol eksporteres derefter gennem tre forskellige netværk af forretningsmæssigt forbundne forhandlere og importører i Unionen: et for SABIC, et for ExxonMobil og et for SPDC. |
| --- | --- |

(95)

Monoethylenglycol, der eksporteres til Unionen fra Saudi-Arabien, blev fremstillet af seks eksporterende producenter, hvoraf to er joint ventures med ExxonMobil og SPDC (en virksomhed, der er forretningsmæssigt forbundet med Mitsubishi Corporation). Monoethylenglycol eksporteres derefter gennem tre forskellige netværk af forretningsmæssigt forbundne forhandlere og importører i Unionen: et for SABIC, et for ExxonMobil og et for SPDC.

| (96) | Eksportprisen blev fastsat på grundlag af den importerede vares pris ved første videresalg til uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9. I dette tilfælde blev prisen justeret for alle omkostninger, der påløb mellem import og videresalg, herunder SA&G-omkostninger, samt for fortjeneste. |
| --- | --- |

(96)

Eksportprisen blev fastsat på grundlag af den importerede vares pris ved første videresalg til uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9. I dette tilfælde blev prisen justeret for alle omkostninger, der påløb mellem import og videresalg, herunder SA&G-omkostninger, samt for fortjeneste.

| (97) | For så vidt angår fortjenstmargenen besluttede Kommissionen af fortrolighedshensyn vedrørende oplysningerne fra de samarbejdsvillige ikke forretningsmæssigt forbundne importører foreløbigt at anvende den fortjenstmargen, der blev anvendt i en tidligere procedure vedrørende en anden kemisk vare, der blev fremstillet af en lignende erhvervsgren og importeret under lignende omstændigheder, nemlig en fortjenstmargen på 6,89 % (7), der blev fastsat i den nylige PVA-undersøgelse. På dette tidspunkt i proceduren er denne fortjenstmargen det mest objektive grundlag med henblik på at beregne et tilfredsstillende skøn over en eksportpris efter armslængdeprincippet. |
| --- | --- |

(97)

For så vidt angår fortjenstmargenen besluttede Kommissionen af fortrolighedshensyn vedrørende oplysningerne fra de samarbejdsvillige ikke forretningsmæssigt forbundne importører foreløbigt at anvende den fortjenstmargen, der blev anvendt i en tidligere procedure vedrørende en anden kemisk vare, der blev fremstillet af en lignende erhvervsgren og importeret under lignende omstændigheder, nemlig en fortjenstmargen på 6,89 % (7), der blev fastsat i den nylige PVA-undersøgelse. På dette tidspunkt i proceduren er denne fortjenstmargen det mest objektive grundlag med henblik på at beregne et tilfredsstillende skøn over en eksportpris efter armslængdeprincippet.

7

| (98) | I løbet af undersøgelsen fremlagde klageren dokumentation for, at den havde grund til at tro, at Lotte og Mitsubishi havde indgået en form for associerings- eller kompensationsaftale vedrørende distribution og salg af monoethylenglycol, herunder i Unionen. Klageren bemærkede derfor, at eksportprisen i tilfælde, hvor det viser sig, at eksportprisen er upålidelig på grund af en associerings- eller en kompensationsaftale mellem eksportøren og importøren eller en tredjepart, kan beregnes på grundlag af den pris, hvortil de importerede varer første gang videresolgtes til en uafhængig køber. |
| --- | --- |

(98)

I løbet af undersøgelsen fremlagde klageren dokumentation for, at den havde grund til at tro, at Lotte og Mitsubishi havde indgået en form for associerings- eller kompensationsaftale vedrørende distribution og salg af monoethylenglycol, herunder i Unionen. Klageren bemærkede derfor, at eksportprisen i tilfælde, hvor det viser sig, at eksportprisen er upålidelig på grund af en associerings- eller en kompensationsaftale mellem eksportøren og importøren eller en tredjepart, kan beregnes på grundlag af den pris, hvortil de importerede varer første gang videresolgtes til en uafhængig køber.

| (99) | Lotte benægtede på det kraftigste, at virksomheden havde indgået en aftale med Mitsubishi med hensyn til distribution og salg af monoethylenglycol, i bl.a. Unionen. De oplysninger, som klageren havde indberettet, var forældede og henviste til 2015, hvor drøftelserne mellem Lotte og Mitsubishi om muligheden for at starte et joint venture var i gang, men ikke blev gennemført. Lotte og Mitsubishi er således ikke forretningsmæssigt forbundne. |
| --- | --- |

(99)

Lotte benægtede på det kraftigste, at virksomheden havde indgået en aftale med Mitsubishi med hensyn til distribution og salg af monoethylenglycol, i bl.a. Unionen. De oplysninger, som klageren havde indberettet, var forældede og henviste til 2015, hvor drøftelserne mellem Lotte og Mitsubishi om muligheden for at starte et joint venture var i gang, men ikke blev gennemført. Lotte og Mitsubishi er således ikke forretningsmæssigt forbundne.

| (100) | Mitsubishi anførte, at de oplysninger, som klageren henviser til, er forældede, og at virksomheden ikke er forretningsmæssigt forbundet med Lotte i grundforordningens forstand. Den præciserede, at der ikke findes nogen kompensationsaftaler mellem Mitsubishi Corporation og Lotte, som kunne medføre, at Lottes salgspriser ved eksport af monoethylenglycol til Mitsubishi ikke fandt sted i normal handel. |
| --- | --- |

(100)

Mitsubishi anførte, at de oplysninger, som klageren henviser til, er forældede, og at virksomheden ikke er forretningsmæssigt forbundet med Lotte i grundforordningens forstand. Den præciserede, at der ikke findes nogen kompensationsaftaler mellem Mitsubishi Corporation og Lotte, som kunne medføre, at Lottes salgspriser ved eksport af monoethylenglycol til Mitsubishi ikke fandt sted i normal handel.

| (101) | På grund af tidsrammen for undersøgelsen kunne Kommissionen ikke undersøge disse bemærkninger fuldt ud på nuværende tidspunkt og vil se nærmere på dette spørgsmål i forbindelse med den endelige afgørelse, herunder dets antagelighed. |
| --- | --- |

(101)

På grund af tidsrammen for undersøgelsen kunne Kommissionen ikke undersøge disse bemærkninger fuldt ud på nuværende tidspunkt og vil se nærmere på dette spørgsmål i forbindelse med den endelige afgørelse, herunder dets antagelighed.

3.1.4.   Sammenligning

Sammenligning

| (102) | Kommissionen sammenlignede den normale værdi med eksportprisen på grundlag af priserne ab fabrik. |
| --- | --- |

(102)

Kommissionen sammenlignede den normale værdi med eksportprisen på grundlag af priserne ab fabrik.

| (103) | Hvor det var berettiget for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og eksportprisen for forskelle, der påvirker priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for indenlandsk forsikring, fragt i Saudi-Arabien, provision, håndtering og lastning og dermed forbundne omkostninger i Saudi-Arabien, søtransport, søforsikring, told i Unionen, kreditomkostninger, teknisk bistand, bankgebyrer, rabatter ved årets udgang og andre justeringer. |
| --- | --- |

(103)

Hvor det var berettiget for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og eksportprisen for forskelle, der påvirker priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for indenlandsk forsikring, fragt i Saudi-Arabien, provision, håndtering og lastning og dermed forbundne omkostninger i Saudi-Arabien, søtransport, søforsikring, told i Unionen, kreditomkostninger, teknisk bistand, bankgebyrer, rabatter ved årets udgang og andre justeringer.

3.1.5.   Dumpingmargen

Dumpingmargen

| (104) | Kommissionen sammenlignede den vejede gennemsnitlige normale værdi for samme vare med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12. |
| --- | --- |

(104)

Kommissionen sammenlignede den vejede gennemsnitlige normale værdi for samme vare med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.

| (105) | For alle andre eksporterende producenter i Saudi-Arabien beregnede Kommissionen dumpingmargenen på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Med henblik herpå fastsatte Kommissionen de eksporterende producenters grad af samarbejdsvilje. Graden af samarbejdsvilje er de samarbejdsvillige eksporterende producenters eksportmængde til Unionen udtrykt som en andel af den samlede import fra Saudi-Arabien i UP, som blev fastsat på grundlag af data fra Eurostat. |
| --- | --- |

(105)

For alle andre eksporterende producenter i Saudi-Arabien beregnede Kommissionen dumpingmargenen på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Med henblik herpå fastsatte Kommissionen de eksporterende producenters grad af samarbejdsvilje. Graden af samarbejdsvilje er de samarbejdsvillige eksporterende producenters eksportmængde til Unionen udtrykt som en andel af den samlede import fra Saudi-Arabien i UP, som blev fastsat på grundlag af data fra Eurostat.

| (106) | I dette tilfælde er graden af samarbejdsvilje høj, da eksporten fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter tegnede sig for ca. 100 % af den samlede import til Unionen i UP. På dette grundlag besluttede Kommissionen at fastsætte dumpingmargenen for alle andre virksomheder til niveauet for den virksomhed, der havde den højeste dumpingmargen. |
| --- | --- |

(106)

I dette tilfælde er graden af samarbejdsvilje høj, da eksporten fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter tegnede sig for ca. 100 % af den samlede import til Unionen i UP. På dette grundlag besluttede Kommissionen at fastsætte dumpingmargenen for alle andre virksomheder til niveauet for den virksomhed, der havde den højeste dumpingmargen.

| (107) | De midlertidige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:






  Virksomhed | Midlertidig dumpingmargen |
| --- | --- | --- |
| Saudi Kayan petrochemical company (Saudi Kayan) | 11,1 % |
| Yanbu National Petrochemical Company (Yansab) | 11,1 % |
| Eastern Petrochemical Company (Sharq) | 11,1 % |
| Saudiarabisk Yanbu Petrochemical Company (Yanpet) | 11,1 % |
| Arabian Petrochemical Company (Petrokemya) | 11,1 % |
| Jubail United Petrochemical Company (United) | 11,1 % |
| Alle andre virksomheder | 11,1 % |

(107)

De midlertidige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:

Virksomhed

Midlertidig dumpingmargen

Saudi Kayan petrochemical company (Saudi Kayan)

11,1 %

Yanbu National Petrochemical Company (Yansab)

11,1 %

Eastern Petrochemical Company (Sharq)

11,1 %

Saudiarabisk Yanbu Petrochemical Company (Yanpet)

11,1 %

Arabian Petrochemical Company (Petrokemya)

11,1 %

Jubail United Petrochemical Company (United)

11,1 %

Alle andre virksomheder

11,1 %

3.2.   USA

USA

3.2.1.   Normal værdi

Normal værdi

| (108) | Kommissionen undersøgte først, hvorvidt det samlede hjemmemarkedssalg for hver af de stikprøveudtagne eksporterende producenter var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget anses for at være repræsentativt, hvis det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder for hver af de eksporterende producenter udgør mindst 5 % af den samlede eksportsalgsmængde af den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden. På den baggrund var det samlede salg for hver af de stikprøveudtagne eksporterende producenter af samme vare på hjemmemarkedet repræsentativt. |
| --- | --- |

(108)

Kommissionen undersøgte først, hvorvidt det samlede hjemmemarkedssalg for hver af de stikprøveudtagne eksporterende producenter var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget anses for at være repræsentativt, hvis det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder for hver af de eksporterende producenter udgør mindst 5 % af den samlede eksportsalgsmængde af den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden. På den baggrund var det samlede salg for hver af de stikprøveudtagne eksporterende producenter af samme vare på hjemmemarkedet repræsentativt.

| (109) | Da der kun solgtes en varetype på hjemmemarkedet, som også eksporteredes til Unionen, behøvede Kommissionen ikke at kontrollere repræsentativiteten på varetypeniveau. |
| --- | --- |

(109)

Da der kun solgtes en varetype på hjemmemarkedet, som også eksporteredes til Unionen, behøvede Kommissionen ikke at kontrollere repræsentativiteten på varetypeniveau.

| (110) | Kommissionen fastsatte dernæst andelen af det rentable salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden for at afgøre, hvorvidt det faktiske salg på hjemmemarkedet skulle anvendes som grundlag for beregningen af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. |
| --- | --- |

(110)

Kommissionen fastsatte dernæst andelen af det rentable salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden for at afgøre, hvorvidt det faktiske salg på hjemmemarkedet skulle anvendes som grundlag for beregningen af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4.

| (111) | Den normale værdi baseres på den faktiske pris på hjemmemarkedet, uanset om salgstransaktionerne har været rentable, hvis:






  a) | den salgsmængde, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mere end 80 % af den samlede salgsmængde, og |
| --- | --- | --- |

(111)

Den normale værdi baseres på den faktiske pris på hjemmemarkedet, uanset om salgstransaktionerne har været rentable, hvis:

a)

den salgsmængde, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mere end 80 % af den samlede salgsmængde, og

| b) | de vejede gennemsnitlige salgspriser svarer til eller er højere end enhedsproduktionsomkostningerne. |
| --- | --- |

b)

de vejede gennemsnitlige salgspriser svarer til eller er højere end enhedsproduktionsomkostningerne.

| (112) | I dette tilfælde er den normale værdi det vejede gennemsnit af priserne på alt salg på hjemmemarkedet i UP. |
| --- | --- |

(112)

I dette tilfælde er den normale værdi det vejede gennemsnit af priserne på alt salg på hjemmemarkedet i UP.

| (113) | Den normale værdi er den faktiske hjemmemarkedspris for kun det rentable hjemmemarkedssalg af varetyperne i UP, hvis:






  a) | mængden af det rentable salg udgør højst 80 % af den samlede salgsmængde af denne varetype, eller |
| --- | --- | --- |

(113)

Den normale værdi er den faktiske hjemmemarkedspris for kun det rentable hjemmemarkedssalg af varetyperne i UP, hvis:

a)

mængden af det rentable salg udgør højst 80 % af den samlede salgsmængde af denne varetype, eller

| b) | den vejede gennemsnitlige pris er lavere end produktionsomkostningerne pr. enhed. |
| --- | --- |

b)

den vejede gennemsnitlige pris er lavere end produktionsomkostningerne pr. enhed.

3.2.2.   Fordeling af omkostningerne på den pågældende vare

Fordeling af omkostningerne på den pågældende vare

| (114) | På grundlag af den fordeling af produktionsomkostningerne, som virksomheden traditionelt anvendte, viste analysen af hjemmemarkedssalget, at for så vidt angår Lotte Chemical Louisiana LLC var mindre end 80 % af det samlede hjemmemarkedssalg rentabelt, og at den vejede gennemsnitlige salgspris var lavere end produktionsomkostningerne. Den normale værdi blev derfor kun beregnet som et vejet gennemsnit af det rentable salg. |
| --- | --- |

(114)

På grundlag af den fordeling af produktionsomkostningerne, som virksomheden traditionelt anvendte, viste analysen af hjemmemarkedssalget, at for så vidt angår Lotte Chemical Louisiana LLC var mindre end 80 % af det samlede hjemmemarkedssalg rentabelt, og at den vejede gennemsnitlige salgspris var lavere end produktionsomkostningerne. Den normale værdi blev derfor kun beregnet som et vejet gennemsnit af det rentable salg.

| (115) | For MEGlobal Americas Inc var mindre end 80 % af det samlede hjemmemarkedssalg rentabelt, og den vejede gennemsnitlige salgspris var højere end produktionsomkostningerne. Den normale værdi blev derfor kun beregnet som et vejet gennemsnit af det rentable salg. |
| --- | --- |

(115)

For MEGlobal Americas Inc var mindre end 80 % af det samlede hjemmemarkedssalg rentabelt, og den vejede gennemsnitlige salgspris var højere end produktionsomkostningerne. Den normale værdi blev derfor kun beregnet som et vejet gennemsnit af det rentable salg.

3.2.3.   Eksportpris

Eksportpris

| (116) | De stikprøveudtagne eksporterende producenter eksporterede til Unionen enten direkte til uafhængige kunder eller gennem forretningsmæssigt forbundne virksomheder. |
| --- | --- |

(116)

De stikprøveudtagne eksporterende producenter eksporterede til Unionen enten direkte til uafhængige kunder eller gennem forretningsmæssigt forbundne virksomheder.

| (117) | For den eksporterende producent, der eksporterede den pågældende vare direkte til uafhængige kunder i Unionen, blev eksportprisen fastsat på grundlag af den pris, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare ved eksportsalg til Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8. |
| --- | --- |

(117)

For den eksporterende producent, der eksporterede den pågældende vare direkte til uafhængige kunder i Unionen, blev eksportprisen fastsat på grundlag af den pris, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare ved eksportsalg til Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.

| (118) | For den eksporterende producent, der eksporterede den pågældende vare til Unionen gennem en forretningsmæssigt forbundet virksomhed, der fungerede som importør i Schweiz, blev eksportprisen fastsat på grundlag af den importerede vares pris ved første videresalg til uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9. I dette tilfælde blev prisen justeret for alle omkostninger, der påløb mellem import og videresalg, herunder SA&G-omkostninger, samt for fortjeneste. For så vidt angår sidstnævnte blev der anvendt den samme fortjenstmargen som beskrevet i afsnittet om eksportpriser fra Saudi-Arabien. |
| --- | --- |

(118)

For den eksporterende producent, der eksporterede den pågældende vare til Unionen gennem en forretningsmæssigt forbundet virksomhed, der fungerede som importør i Schweiz, blev eksportprisen fastsat på grundlag af den importerede vares pris ved første videresalg til uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9. I dette tilfælde blev prisen justeret for alle omkostninger, der påløb mellem import og videresalg, herunder SA&G-omkostninger, samt for fortjeneste. For så vidt angår sidstnævnte blev der anvendt den samme fortjenstmargen som beskrevet i afsnittet om eksportpriser fra Saudi-Arabien.

3.2.4.   Beregning af eksportprisen ved salg til en forretningsmæssigt forbundet forarbejdningsvirksomhed i Unionen

Beregning af eksportprisen ved salg til en forretningsmæssigt forbundet forarbejdningsvirksomhed i Unionen

| (119) | For så vidt angår MEGlobal Americas foregik en del af virksomhedens salg fra den forretningsmæssigt forbundne importør i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder, og derfor blev metoden i afsnit 3.2.3 anvendt. |
| --- | --- |

(119)

For så vidt angår MEGlobal Americas foregik en del af virksomhedens salg fra den forretningsmæssigt forbundne importør i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder, og derfor blev metoden i afsnit 3.2.3 anvendt.

| (120) | En del af salget fra deres forretningsmæssigt forbundne importør i Unionen foregik imidlertid til en forretningsmæssigt forbundet virksomhed, der forarbejder monoethylenglycol, som derefter fremstillede en anden vare (PET) med henblik på salg til andre parter. Den forretningsmæssigt forbundne forarbejdningsvirksomhed samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen og fremlagde de ønskede oplysninger. |
| --- | --- |

(120)

En del af salget fra deres forretningsmæssigt forbundne importør i Unionen foregik imidlertid til en forretningsmæssigt forbundet virksomhed, der forarbejder monoethylenglycol, som derefter fremstillede en anden vare (PET) med henblik på salg til andre parter. Den forretningsmæssigt forbundne forarbejdningsvirksomhed samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen og fremlagde de ønskede oplysninger.

| (121) | Da der ikke var nogen videresalgspris, fastsatte Kommissionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9, en eksportpris på »ethvert rimeligt grundlag«, dvs. omkostningsstrukturen for PET. |
| --- | --- |

(121)

Da der ikke var nogen videresalgspris, fastsatte Kommissionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9, en eksportpris på »ethvert rimeligt grundlag«, dvs. omkostningsstrukturen for PET.

| (122) | Den således fastsatte pris for monoethylenglycol blev derefter anvendt til at beregne eksportprisen ved hjælp af metoden i afsnit 3.2.3 som følge af den forretningsmæssigt forbundne importørs tilstedeværelse. |
| --- | --- |

(122)

Den således fastsatte pris for monoethylenglycol blev derefter anvendt til at beregne eksportprisen ved hjælp af metoden i afsnit 3.2.3 som følge af den forretningsmæssigt forbundne importørs tilstedeværelse.

3.2.5.   Sammenligning

Sammenligning

| (123) | Kommissionen sammenlignede den normale værdi og eksportprisen for de stikprøveudtagne eksporterende producenter, ab fabrik. |
| --- | --- |

(123)

Kommissionen sammenlignede den normale værdi og eksportprisen for de stikprøveudtagne eksporterende producenter, ab fabrik.

| (124) | Hvor det var berettiget for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og eksportprisen for forskelle, der påvirker priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for håndtering og lastning, fragt i eksportlandet, søtransport, søforsikring, told og andre importafgifter, fragt i Unionen, kreditomkostninger og indenlandsk forsikring. |
| --- | --- |

(124)

Hvor det var berettiget for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og eksportprisen for forskelle, der påvirker priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for håndtering og lastning, fragt i eksportlandet, søtransport, søforsikring, told og andre importafgifter, fragt i Unionen, kreditomkostninger og indenlandsk forsikring.

3.2.6.   Dumpingmargener

Dumpingmargener

| (125) | For de stikprøveudtagne eksporterende producenter sammenlignede Kommissionen den vejede gennemsnitlige normale værdi for samme vare med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11. |
| --- | --- |

(125)

For de stikprøveudtagne eksporterende producenter sammenlignede Kommissionen den vejede gennemsnitlige normale værdi for samme vare med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11.

| (126) | På dette grundlag udgør de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener, jf. artikel 2, stk. 12, følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:






  Virksomhed | Midlertidig dumpingmargen |
| --- | --- | --- |
| Lotte Chemical Louisiana LLC | 8,5 % |
| MEGlobal Americas Inc | 38,3 % |

(126)

På dette grundlag udgør de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener, jf. artikel 2, stk. 12, følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:

Virksomhed

Midlertidig dumpingmargen

Lotte Chemical Louisiana LLC

8,5 %

MEGlobal Americas Inc

38,3 %

| (127) | For de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, beregnede Kommissionen den vejede gennemsnitlige dumpingmargen i henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 6. Denne margen blev fastsat på grundlag af de margener, der var opstillet for de stikprøveudtagne eksporterende producenter. |
| --- | --- |

(127)

For de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, beregnede Kommissionen den vejede gennemsnitlige dumpingmargen i henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 6. Denne margen blev fastsat på grundlag af de margener, der var opstillet for de stikprøveudtagne eksporterende producenter.

| (128) | På dette grundlag udgør den midlertidige dumpingmargen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, 13,5 %. |
| --- | --- |

(128)

På dette grundlag udgør den midlertidige dumpingmargen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, 13,5 %.

| (129) | For alle andre eksporterende producenter i USA beregnede Kommissionen dumpingmargenen ud fra de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Med henblik herpå fastsatte Kommissionen de eksporterende producenters grad af samarbejdsvilje. Graden af samarbejdsvilje er de samarbejdsvillige eksporterende producenters eksportmængde til Unionen udtrykt som en andel af den samlede import fra USA i UP, som blev fastsat på grundlag af data fra Eurostat. |
| --- | --- |

(129)

For alle andre eksporterende producenter i USA beregnede Kommissionen dumpingmargenen ud fra de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Med henblik herpå fastsatte Kommissionen de eksporterende producenters grad af samarbejdsvilje. Graden af samarbejdsvilje er de samarbejdsvillige eksporterende producenters eksportmængde til Unionen udtrykt som en andel af den samlede import fra USA i UP, som blev fastsat på grundlag af data fra Eurostat.

| (130) | I dette tilfælde udgør eksporten fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter ca. 59 % af den samlede import i UP. På dette grundlag besluttede Kommissionen at fastsætte restdumpingmargenen på samme niveau som den margen, der blev fastsat for den største repræsentative gruppe af transaktioner pr. kunde hos den samarbejdsvillige eksporterende producent med den højeste dumpingmargen. |
| --- | --- |

(130)

I dette tilfælde udgør eksporten fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter ca. 59 % af den samlede import i UP. På dette grundlag besluttede Kommissionen at fastsætte restdumpingmargenen på samme niveau som den margen, der blev fastsat for den største repræsentative gruppe af transaktioner pr. kunde hos den samarbejdsvillige eksporterende producent med den højeste dumpingmargen.

| (131) | De midlertidige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:






  Virksomhed | Midlertidig dumpingmargen |
| --- | --- | --- |
| Lotte Chemical Louisiana LLC | 8,5 % |
| MEGlobal Americas Inc | 38,3 % |
| Andre samarbejdsvillige virksomheder | 13,5 % |
| Alle andre virksomheder | 52,0 % |

(131)

De midlertidige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:

Virksomhed

Midlertidig dumpingmargen

Lotte Chemical Louisiana LLC

8,5 %

MEGlobal Americas Inc

38,3 %

Andre samarbejdsvillige virksomheder

13,5 %

Alle andre virksomheder

52,0 %

4.   SKADE

4.1.   Definition af EU-erhvervsgren og EU-produktion

Definition af EU-erhvervsgren og EU-produktion

| (132) | Samme vare blev fremstillet af 12 EU-producenter eller ni grupper af EU-producenter i undersøgelsesperioden. De udgør »EU-erhvervsgrenen«, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1. |
| --- | --- |

(132)

Samme vare blev fremstillet af 12 EU-producenter eller ni grupper af EU-producenter i undersøgelsesperioden. De udgør »EU-erhvervsgrenen«, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.

| (133) | Den samlede EU-produktion i undersøgelsesperioden blev fastsat til 942 911 ton. Kommissionen fastsatte tallet på grundlag af alle tilgængelige data om EU-erhvervsgrenen, f.eks. data fra klagen, som blev krydstjekket for pålidelighed og fuldstændighed med oplysninger fra de stikprøveudtagne EU-producenter. Oplysningerne fra de ikke samarbejdsvillige EU-producenter blev anslået af klageren på grundlag af markedsoplysninger. Som anført i betragtning 58 tegnede de tre stikprøveudtagne EU-producenter sig for 64,1 % af den samlede EU-produktion af samme vare. |
| --- | --- |

(133)

Den samlede EU-produktion i undersøgelsesperioden blev fastsat til 942 911 ton. Kommissionen fastsatte tallet på grundlag af alle tilgængelige data om EU-erhvervsgrenen, f.eks. data fra klagen, som blev krydstjekket for pålidelighed og fuldstændighed med oplysninger fra de stikprøveudtagne EU-producenter. Oplysningerne fra de ikke samarbejdsvillige EU-producenter blev anslået af klageren på grundlag af markedsoplysninger. Som anført i betragtning 58 tegnede de tre stikprøveudtagne EU-producenter sig for 64,1 % af den samlede EU-produktion af samme vare.

| (134) | I henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 1, kan producenter, der er forretningsmæssigt forbundet med saudiarabiske og/eller amerikanske eksportører eller importører og/eller selv er importører af den påståede dumpingvare, udelukkes fra EU-erhvervsgrenen. I artikel 4, stk. 2, defineres det, hvornår producenter anses for at være forretningsmæssigt forbundet med eksportører eller importører. |
| --- | --- |

(134)

I henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 1, kan producenter, der er forretningsmæssigt forbundet med saudiarabiske og/eller amerikanske eksportører eller importører og/eller selv er importører af den påståede dumpingvare, udelukkes fra EU-erhvervsgrenen. I artikel 4, stk. 2, defineres det, hvornår producenter anses for at være forretningsmæssigt forbundet med eksportører eller importører.

| (135) | SABIC hævdede, at en af klagerne konsekvent importerede monoethylenglycol fra Saudi-Arabien, og at den pågældende derfor ikke burde betragtes som en EU-producent. |
| --- | --- |

(135)

SABIC hævdede, at en af klagerne konsekvent importerede monoethylenglycol fra Saudi-Arabien, og at den pågældende derfor ikke burde betragtes som en EU-producent.

| (136) | Undersøgelsen viste, at det ikke var producenten af monoethylenglycol som sådan, der importerede monoethylenglycol fra Saudi-Arabien, men to forretningsmæssigt forbundne virksomheder. Disse forretningsmæssigt forbundne virksomheder importerede lejlighedsvist meget begrænsede mængder monoethylenglycol fra Saudi-Arabien i undersøgelsesperioden som supplement til deres leverancer. Disse forretningsmæssigt forbundne virksomheder er brugere af monoethylenglycol. Kommissionen konkluderede derfor, at der ikke var nogen grund til at udelukke denne producent fra EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(136)

Undersøgelsen viste, at det ikke var producenten af monoethylenglycol som sådan, der importerede monoethylenglycol fra Saudi-Arabien, men to forretningsmæssigt forbundne virksomheder. Disse forretningsmæssigt forbundne virksomheder importerede lejlighedsvist meget begrænsede mængder monoethylenglycol fra Saudi-Arabien i undersøgelsesperioden som supplement til deres leverancer. Disse forretningsmæssigt forbundne virksomheder er brugere af monoethylenglycol. Kommissionen konkluderede derfor, at der ikke var nogen grund til at udelukke denne producent fra EU-erhvervsgrenen.

| (137) | Misubishi hævdede, at en af klagerne importerede monoethylenglycol fra de pågældende lande, og at den pågældende derfor ikke burde betragtes som en EU-producent. |
| --- | --- |

(137)

Misubishi hævdede, at en af klagerne importerede monoethylenglycol fra de pågældende lande, og at den pågældende derfor ikke burde betragtes som en EU-producent.

| (138) | Undersøgelsen viste, at virksomheden ikke importerede den pågældende vare fra de pågældende lande i undersøgelsesperioden. Der blev tidligere lejlighedsvist importeret meget begrænsede mængder som supplement til deres produktion. Kommissionen konkluderede derfor, at der ikke var nogen grund til at udelukke denne producent fra EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(138)

Undersøgelsen viste, at virksomheden ikke importerede den pågældende vare fra de pågældende lande i undersøgelsesperioden. Der blev tidligere lejlighedsvist importeret meget begrænsede mængder som supplement til deres produktion. Kommissionen konkluderede derfor, at der ikke var nogen grund til at udelukke denne producent fra EU-erhvervsgrenen.

| (139) | SABIC hævdede også, at en virksomhed, der var forretningsmæssigt forbundet med en producent, der støttede klagen, også importerede monoethylenglycol fra Saudi-Arabien. Virksomheden samarbejdede ikke i forbindelse med undersøgelsen, og der forelå ingen andre beviser, der gjorde det muligt for Kommissionen at konkludere, at virksomheden burde udelukkes fra definitionen af EU-erhvervsgrenen. Hvis denne virksomhed var blevet udelukket, ville det under alle omstændigheder ikke have haft nogen væsentlig indvirkning på fastlæggelsen af skade og årsagssammenhæng i betragtning af dens begrænsede størrelse. |
| --- | --- |

(139)

SABIC hævdede også, at en virksomhed, der var forretningsmæssigt forbundet med en producent, der støttede klagen, også importerede monoethylenglycol fra Saudi-Arabien. Virksomheden samarbejdede ikke i forbindelse med undersøgelsen, og der forelå ingen andre beviser, der gjorde det muligt for Kommissionen at konkludere, at virksomheden burde udelukkes fra definitionen af EU-erhvervsgrenen. Hvis denne virksomhed var blevet udelukket, ville det under alle omstændigheder ikke have haft nogen væsentlig indvirkning på fastlæggelsen af skade og årsagssammenhæng i betragtning af dens begrænsede størrelse.

| (140) | Kommissionen undersøgte også EU-erhvervsgrenens eksisterende indbyrdes forhold til eksportører eller importører af den pågældende vare. Undersøgelsen viste, at en af de største aktionærer i en ikke samarbejdsvillig EU-producent er den saudiarabiske producent monoethylenglycol, og to andre ikke samarbejdsvillige EU-producenter ejes af amerikanske producenter af monoethylenglycol. I betragtning af disse virksomheders manglende samarbejdsvilje og manglen på andre foreliggende beviser i denne henseende kunne Kommissionen ikke konkludere, at de burde udelukkes fra definitionen af EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(140)

Kommissionen undersøgte også EU-erhvervsgrenens eksisterende indbyrdes forhold til eksportører eller importører af den pågældende vare. Undersøgelsen viste, at en af de største aktionærer i en ikke samarbejdsvillig EU-producent er den saudiarabiske producent monoethylenglycol, og to andre ikke samarbejdsvillige EU-producenter ejes af amerikanske producenter af monoethylenglycol. I betragtning af disse virksomheders manglende samarbejdsvilje og manglen på andre foreliggende beviser i denne henseende kunne Kommissionen ikke konkludere, at de burde udelukkes fra definitionen af EU-erhvervsgrenen.

4.2.   Fastlæggelse af det relevante EU-marked

Fastlæggelse af det relevante EU-marked

| (141) | For at afgøre, om EU-erhvervsgrenen led skade, og for at fastlægge forbruget og de forskellige økonomiske indikatorer for EU-erhvervsgrenens situation, undersøgte Kommissionen, hvorvidt og i hvilket omfang der i analysen skulle tages hensyn til den efterfølgende anvendelse af EU-erhvervsgrenens produktion af samme vare. |
| --- | --- |

(141)

For at afgøre, om EU-erhvervsgrenen led skade, og for at fastlægge forbruget og de forskellige økonomiske indikatorer for EU-erhvervsgrenens situation, undersøgte Kommissionen, hvorvidt og i hvilket omfang der i analysen skulle tages hensyn til den efterfølgende anvendelse af EU-erhvervsgrenens produktion af samme vare.

| (142) | For at give så fuldstændigt et billede af EU-erhvervsgrenen som muligt indhentede Kommissionen oplysninger om hele produktionen af monoethylenglycol og fastslog, om produktionen var bestemt til bunden anvendelse eller til det frie marked. |
| --- | --- |

(142)

For at give så fuldstændigt et billede af EU-erhvervsgrenen som muligt indhentede Kommissionen oplysninger om hele produktionen af monoethylenglycol og fastslog, om produktionen var bestemt til bunden anvendelse eller til det frie marked.

| (143) | Kommissionen konstaterede, at ca. 7 % af det samlede EU-forbrug var bestemt til bunden anvendelse i undersøgelsesperioden, jf. tabel 1. Der var et fald i det bundne marked på 28 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(143)

Kommissionen konstaterede, at ca. 7 % af det samlede EU-forbrug var bestemt til bunden anvendelse i undersøgelsesperioden, jf. tabel 1. Der var et fald i det bundne marked på 28 % i den betragtede periode.

| (144) | Sondringen mellem det bundne og det frie marked er relevant for skadesanalysen, fordi de varer, der er bestemt til bunden anvendelse, ikke er i direkte konkurrence med importvarerne. Derimod er den produktion, der er bestemt til det frie marked, i direkte konkurrence med importen af den pågældende vare. |
| --- | --- |

(144)

Sondringen mellem det bundne og det frie marked er relevant for skadesanalysen, fordi de varer, der er bestemt til bunden anvendelse, ikke er i direkte konkurrence med importvarerne. Derimod er den produktion, der er bestemt til det frie marked, i direkte konkurrence med importen af den pågældende vare.

| (145) | En af de stikprøveudtagne monoethylenglycolproducenter udskifter en del af sin produktion af monoethylenglycol med en tilsvarende mængde ethylenoxid i henhold til en langsigtet swapaftale, som også omfatter et forarbejdningsgebyr, der blev fastsat på tidspunktet for indgåelsen af swapaftalen. Den mængde af monoethylenglycol, der indgår i denne kontrakt, indgår i vurderingen af de makroøkonomiske indikatorer, men er ikke omfattet af de mikroøkonomiske indikatorer, da det forarbejdningsgebyr, som den stikprøveudtagne EU-producent modtager, ikke er baseret på markedsvilkår. Ikke desto mindre ville inddragelsen af salget i henhold til denne swapaftale i vurderingen af de mikroøkonomiske indikatorer ikke have påvirket rentabilitetstendensen eller konklusionen om, at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade, jf. betragtning 197 og 206. |
| --- | --- |

(145)

En af de stikprøveudtagne monoethylenglycolproducenter udskifter en del af sin produktion af monoethylenglycol med en tilsvarende mængde ethylenoxid i henhold til en langsigtet swapaftale, som også omfatter et forarbejdningsgebyr, der blev fastsat på tidspunktet for indgåelsen af swapaftalen. Den mængde af monoethylenglycol, der indgår i denne kontrakt, indgår i vurderingen af de makroøkonomiske indikatorer, men er ikke omfattet af de mikroøkonomiske indikatorer, da det forarbejdningsgebyr, som den stikprøveudtagne EU-producent modtager, ikke er baseret på markedsvilkår. Ikke desto mindre ville inddragelsen af salget i henhold til denne swapaftale i vurderingen af de mikroøkonomiske indikatorer ikke have påvirket rentabilitetstendensen eller konklusionen om, at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade, jf. betragtning 197 og 206.

| (146) | Kommissionen undersøgte visse økonomiske indikatorer vedrørende EU-erhvervsgrenen udelukkende på grundlag af data for det frie marked. Der er tale om følgende indikatorer: salgsmængde og salgspriser på EU-markedet, markedsandel, vækst, eksportmængde og -priser, rentabilitet, investeringsafkast og likviditet. Når det var muligt og relevant, blev resultaterne af undersøgelsen sammenlignet med data for det bundne marked for at tilvejebringe et fuldstændigt billede af EU-erhvervsgrenens situation. |
| --- | --- |

(146)

Kommissionen undersøgte visse økonomiske indikatorer vedrørende EU-erhvervsgrenen udelukkende på grundlag af data for det frie marked. Der er tale om følgende indikatorer: salgsmængde og salgspriser på EU-markedet, markedsandel, vækst, eksportmængde og -priser, rentabilitet, investeringsafkast og likviditet. Når det var muligt og relevant, blev resultaterne af undersøgelsen sammenlignet med data for det bundne marked for at tilvejebringe et fuldstændigt billede af EU-erhvervsgrenens situation.

| (147) | Andre økonomiske indikatorer kunne imidlertid kun undersøges på meningsfuld vis ved at tage aktiviteten som helhed i betragtning, herunder EU-erhvervsgrenens bundne anvendelse. Det drejer sig om: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, investeringer, lagerbeholdninger, beskæftigelse, produktivitet, lønninger og evne til at rejse kapital. De vedrører hele aktiviteten, uanset om produktionen er bestemt til bunden anvendelse eller sælges på det frie marked. |
| --- | --- |

(147)

Andre økonomiske indikatorer kunne imidlertid kun undersøges på meningsfuld vis ved at tage aktiviteten som helhed i betragtning, herunder EU-erhvervsgrenens bundne anvendelse. Det drejer sig om: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, investeringer, lagerbeholdninger, beskæftigelse, produktivitet, lønninger og evne til at rejse kapital. De vedrører hele aktiviteten, uanset om produktionen er bestemt til bunden anvendelse eller sælges på det frie marked.

4.3.   EU-forbrug

EU-forbrug

| (148) | Kommissionen fastsatte EU-forbruget på grundlag af det samlede EU-salg som fastsat af klageren plus importen fra alle tredjelande som registreret i Eurostat. |
| --- | --- |

(148)

Kommissionen fastsatte EU-forbruget på grundlag af det samlede EU-salg som fastsat af klageren plus importen fra alle tredjelande som registreret i Eurostat.

| (149) | EU-forbruget udviklede sig således:










  Tabel 1


  EU-forbruget (ton) |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Undersøgelsesperiode |
| Samlet EU-forbrug | 1 687 120 | 1 765 864 | 1 755 524 | 1 624 170 |
| Indeks | 100 | 105 | 104 | 96 |
| Det bundne marked | 164 452 | 163 791 | 140 637 | 119 102 |
| Indeks | 100 | 100 | 86 | 72 |
| Det frie marked | 1 522 668 | 1 602 073 | 1 614 888 | 1 505 068 |
| Indeks | 100 | 105 | 106 | 99 |
| Kilde: Eurostat, klageren |

(149)

EU-forbruget udviklede sig således:

Tabel 1

Tabel 1

EU-forbruget (ton)

EU-forbruget (ton)

2017

2018

2019

Undersøgelsesperiode

Samlet EU-forbrug

1 687 120

1 765 864

1 755 524

1 624 170

Indeks

Indeks

100

100

105

105

104

104

96

96

Det bundne marked

164 452

163 791

140 637

119 102

Indeks

Indeks

100

100

100

100

86

86

72

72

Det frie marked

1 522 668

1 602 073

1 614 888

1 505 068

Indeks

Indeks

100

100

105

105

106

106

99

99

Kilde: Eurostat, klageren

Kilde: Eurostat, klageren

| (150) | Samlet set var forbruget på det frie marked i Unionen ret stabilt og faldt med 1 %. Fra 2017 til 2019 voksede EU-markedet med 6 % fra 1 522 668 ton til 1 614 888 ton, inden det faldt med 6,8 % i undersøgelsesperioden og var på 1 505 068 ton, dvs. næsten på samme niveau som i 2017. |
| --- | --- |

(150)

Samlet set var forbruget på det frie marked i Unionen ret stabilt og faldt med 1 %. Fra 2017 til 2019 voksede EU-markedet med 6 % fra 1 522 668 ton til 1 614 888 ton, inden det faldt med 6,8 % i undersøgelsesperioden og var på 1 505 068 ton, dvs. næsten på samme niveau som i 2017.

4.4.   Import fra de pågældende lande

Import fra de pågældende lande

4.4.1.   Kumulativ vurdering af virkningerne af importen fra de pågældende lande

Kumulativ vurdering af virkningerne af importen fra de pågældende lande

| (151) | Kommissionen undersøgte, om importen af monoethylenglycol med oprindelse i de pågældende lande burde vurderes kumulativt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 4. |
| --- | --- |

(151)

Kommissionen undersøgte, om importen af monoethylenglycol med oprindelse i de pågældende lande burde vurderes kumulativt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 4.

| (152) | I denne bestemmelse er det fastsat, at virkningerne af import fra mere end ét land, kun skal vurderes kumulativt, hvis det fastslås, at:






  a) | den dumpingmargen, der er fastlagt for importen fra hvert af de pågældende lande, er højere end den minimumsværdi, der er anført i artikel 9, stk. 3, og importmængden fra hvert land ikke er ubetydelig, og |
| --- | --- | --- |

(152)

I denne bestemmelse er det fastsat, at virkningerne af import fra mere end ét land, kun skal vurderes kumulativt, hvis det fastslås, at:

a)

den dumpingmargen, der er fastlagt for importen fra hvert af de pågældende lande, er højere end den minimumsværdi, der er anført i artikel 9, stk. 3, og importmængden fra hvert land ikke er ubetydelig, og

| b) | det er hensigtsmæssigt at foretage en kumulativ vurdering af virkningerne af importen set i lyset af konkurrencevilkårene mellem de importerede varer og den i Unionen fremstillede samme vare. |
| --- | --- |

b)

det er hensigtsmæssigt at foretage en kumulativ vurdering af virkningerne af importen set i lyset af konkurrencevilkårene mellem de importerede varer og den i Unionen fremstillede samme vare.

| (153) | De dumpingmargener, der blev fastsat for importen fra USA og Saudi-Arabien, var højere end den minimumsværdi, der er fastsat i grundforordningens artikel 9, stk. 3. Importmængden fra hvert af de pågældende lande var ikke ubetydelig, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 7. Faktisk var markedsandelen i undersøgelsesperioden på 16,7 % for importen fra USA og 24,2 % fra Saudi-Arabien. |
| --- | --- |

(153)

De dumpingmargener, der blev fastsat for importen fra USA og Saudi-Arabien, var højere end den minimumsværdi, der er fastsat i grundforordningens artikel 9, stk. 3. Importmængden fra hvert af de pågældende lande var ikke ubetydelig, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 7. Faktisk var markedsandelen i undersøgelsesperioden på 16,7 % for importen fra USA og 24,2 % fra Saudi-Arabien.

| (154) | Konkurrencevilkårene mellem dumpingimporten fra USA og Saudi-Arabien og mellem dumpingimporten fra de pågældende lande og samme vare var næsten de samme. Mere specifikt konkurrerer de importerede varer kraftigt med hinanden og med monoethylenglycol fremstillet i Unionen, fordi monoethylenglycol er en meget prisfølsom homogen råvare, som sælges til lignende kategorier af kunder. Selv om der kan være visse forskelle med hensyn til salgskanaler (EU-erhvervsgrenen sælger direkte til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder, de amerikanske eksporterende producenter sælger enten direkte eller via forretningsmæssigt forbundne importører/forhandlere, og de saudiarabiske eksporterende producenter sælger hovedsagelig via forretningsmæssigt forbundne importører/forhandlere), er konkurrencen primært baseret på den laveste pris og ikke på disse salgskanaler. |
| --- | --- |

(154)

Konkurrencevilkårene mellem dumpingimporten fra USA og Saudi-Arabien og mellem dumpingimporten fra de pågældende lande og samme vare var næsten de samme. Mere specifikt konkurrerer de importerede varer kraftigt med hinanden og med monoethylenglycol fremstillet i Unionen, fordi monoethylenglycol er en meget prisfølsom homogen råvare, som sælges til lignende kategorier af kunder. Selv om der kan være visse forskelle med hensyn til salgskanaler (EU-erhvervsgrenen sælger direkte til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder, de amerikanske eksporterende producenter sælger enten direkte eller via forretningsmæssigt forbundne importører/forhandlere, og de saudiarabiske eksporterende producenter sælger hovedsagelig via forretningsmæssigt forbundne importører/forhandlere), er konkurrencen primært baseret på den laveste pris og ikke på disse salgskanaler.

| (155) | Desuden blev importen fra begge lande solgt til priser, der lå et godt stykke under EU-erhvervsgrenens omkostninger, jf. betragtning 211, og bidrog dermed på samme måde til det pristryk, som EU-erhvervsgrenen blev ramt af, jf. betragtning 188-190. |
| --- | --- |

(155)

Desuden blev importen fra begge lande solgt til priser, der lå et godt stykke under EU-erhvervsgrenens omkostninger, jf. betragtning 211, og bidrog dermed på samme måde til det pristryk, som EU-erhvervsgrenen blev ramt af, jf. betragtning 188-190.

| (156) | Alle kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, var således opfyldt, og importen fra USA Saudi-Arabien blev undersøgt kumulativt med henblik på konstatering af skade. |
| --- | --- |

(156)

Alle kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, var således opfyldt, og importen fra USA Saudi-Arabien blev undersøgt kumulativt med henblik på konstatering af skade.

| (157) | SABIC hævdede, at importen fra Saudi-Arabien ikke skulle kumuleres med importen fra USA, da i) importen fra Saudi-Arabien og USA fulgte forskellige tendenser, ii) »den gennemsnitlige enhedsværdi af importen« fra Saudi-Arabien var 5 % højere end fra USA, iii) de saudiarabiske og amerikanske producenter sælger monoethylenglycol til Unionen gennem forskellige kanaler og til forskellige priser. |
| --- | --- |

(157)

SABIC hævdede, at importen fra Saudi-Arabien ikke skulle kumuleres med importen fra USA, da i) importen fra Saudi-Arabien og USA fulgte forskellige tendenser, ii) »den gennemsnitlige enhedsværdi af importen« fra Saudi-Arabien var 5 % højere end fra USA, iii) de saudiarabiske og amerikanske producenter sælger monoethylenglycol til Unionen gennem forskellige kanaler og til forskellige priser.

| (158) | Kommissionen afviste disse påstande. Beslutningen om, hvorvidt import bør vurderes kumulativt, skal baseres på kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, der i dette tilfælde var opfyldt som fremhævet i betragtning 153-155. Ingen af de forhold, som SABIC havde gjort opmærksom på, kunne rejse tvivl om, hvorvidt det var hensigtsmæssigt at undersøge importen fra Saudi-Arabien sammen med importen fra USA. |
| --- | --- |

(158)

Kommissionen afviste disse påstande. Beslutningen om, hvorvidt import bør vurderes kumulativt, skal baseres på kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, der i dette tilfælde var opfyldt som fremhævet i betragtning 153-155. Ingen af de forhold, som SABIC havde gjort opmærksom på, kunne rejse tvivl om, hvorvidt det var hensigtsmæssigt at undersøge importen fra Saudi-Arabien sammen med importen fra USA.

4.4.2.   Mængde og markedsandel for importen fra de pågældende lande

Mængde og markedsandel for importen fra de pågældende lande

| (159) | Kommissionen fastsatte importmængden på grundlag af data fra Eurostat. Markedsandelen for importen blev fastsat ved at sammenligne importmængden med EU-forbruget. |
| --- | --- |

(159)

Kommissionen fastsatte importmængden på grundlag af data fra Eurostat. Markedsandelen for importen blev fastsat ved at sammenligne importmængden med EU-forbruget.

| (160) | Importen til Unionen fra de pågældende lande udviklede sig således:










  Tabel 2


  Importmængde (i ton) og markedsandel |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Undersøgelsesperiode |
| Importmængde fra de pågældende lande (ton) | 481 466 | 574 965 | 703 348 | 663 835 |
| Indeks | 100 | 119 | 146 | 138 |
| Markedsandel (%) | 31,6 | 35,9 | 43,6 | 44,1 |
| Indeks | 100 | 114 | 138 | 139 |
| Importmængder fra USA (ton) | 57 919 | 73 681 | 209 013 | 270 508 |
| Indeks | 100 | 127 | 361 | 467 |
| Markedsandel (%) | 3,8 | 4,6 | 12,9 | 18,0 |
| Indeks | 100 | 121 | 340 | 473 |
| Importmængder fra Saudi-Arabien (ton) | 423 547 | 501 284 | 494 335 | 393 327 |
| Indeks | 100 | 118 | 117 | 93 |
| Markedsandel (%) | 27,8 | 31,3 | 30,6 | 26,1 |
| Indeks | 100 | 112 | 110 | 94 |
| Kilde: Eurostat |

(160)

Importen til Unionen fra de pågældende lande udviklede sig således:

Tabel 2

Tabel 2

Importmængde (i ton) og markedsandel

Importmængde (i ton) og markedsandel

2017

2018

2019

Undersøgelsesperiode

Importmængde fra de pågældende lande (ton)

481 466

574 965

703 348

663 835

Indeks

Indeks

100

100

119

119

146

146

138

138

Markedsandel (%)

31,6

35,9

43,6

44,1

Indeks

Indeks

100

100

114

114

138

138

139

139

Importmængder fra USA (ton)

57 919

73 681

209 013

270 508

Indeks

Indeks

100

100

127

127

361

361

467

467

Markedsandel (%)

3,8

4,6

12,9

18,0

Indeks

Indeks

100

100

121

121

340

340

473

473

Importmængder fra Saudi-Arabien (ton)

423 547

501 284

494 335

393 327

Indeks

Indeks

100

100

118

118

117

117

93

93

Markedsandel (%)

27,8

31,3

30,6

26,1

Indeks

Indeks

100

100

112

112

110

110

94

94

Kilde: Eurostat

Kilde: Eurostat

| (161) | Importen fra de pågældende lande steg med 38 % i den betragtede periode. Stigningen i markedsandelen var endnu mere udtalt, idet markedsandelen for den pågældende import steg med 12,5 procentpoint, fra 31,6 % i 2017 til 44,1 % i undersøgelsesperioden. Da forbruget var ret stabilt i undersøgelsesperioden i forhold til 2017, var den kraftige stigning i de pågældende landes markedsandel klart til skade for andre markedsdeltagere, navnlig EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(161)

Importen fra de pågældende lande steg med 38 % i den betragtede periode. Stigningen i markedsandelen var endnu mere udtalt, idet markedsandelen for den pågældende import steg med 12,5 procentpoint, fra 31,6 % i 2017 til 44,1 % i undersøgelsesperioden. Da forbruget var ret stabilt i undersøgelsesperioden i forhold til 2017, var den kraftige stigning i de pågældende landes markedsandel klart til skade for andre markedsdeltagere, navnlig EU-erhvervsgrenen.

4.4.3.   Priser på importen fra de pågældende lande og prisunderbud

Priser på importen fra de pågældende lande og prisunderbud

| (162) | Kommissionen fastsatte importpriserne på grundlag af data fra Eurostat. Det er vigtigt at præcisere, at niveauet for disse statistiske priser kan adskille sig fra de kontrollerede priser for de samarbejdsvillige eksporterende producenter som sådan, da hovedparten af importen fra de pågældende lande, navnlig fra Saudi-Arabien, foregår gennem forretningsmæssigt forbundne importører/forhandlere. Oplysningerne om sidstnævnte bekræfter de tendenser og generelle niveauer, der er nævnt nedenfor. |
| --- | --- |

(162)

Kommissionen fastsatte importpriserne på grundlag af data fra Eurostat. Det er vigtigt at præcisere, at niveauet for disse statistiske priser kan adskille sig fra de kontrollerede priser for de samarbejdsvillige eksporterende producenter som sådan, da hovedparten af importen fra de pågældende lande, navnlig fra Saudi-Arabien, foregår gennem forretningsmæssigt forbundne importører/forhandlere. Oplysningerne om sidstnævnte bekræfter de tendenser og generelle niveauer, der er nævnt nedenfor.

| (163) | De vejede gennemsnitlige importpriser til Unionen fra de pågældende lande udviklede sig således:










  Tabel 3


  Importpriser (EUR/ton) |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Undersøgelsesperiode |
| USA | 747 | 775 | 508 | 441 |
| Indeks | 100 | 104 | 68 | 59 |
| Kongeriget Saudi-Arabien | 704 | 746 | 545 | 470 |
| Indeks | 100 | 106 | 77 | 67 |
| De pågældende lande | 709 | 749 | 534 | 458 |
| Indeks | 100 | 106 | 75 | 65 |
| Kilde: Eurostat |

(163)

De vejede gennemsnitlige importpriser til Unionen fra de pågældende lande udviklede sig således:

Tabel 3

Tabel 3

Importpriser (EUR/ton)

Importpriser (EUR/ton)

2017

2018

2019

Undersøgelsesperiode

USA

747

775

508

441

Indeks

Indeks

100

100

104

104

68

68

59

59

Kongeriget Saudi-Arabien

704

746

545

470

Indeks

Indeks

100

100

106

106

77

77

67

67

De pågældende lande

709

749

534

458

Indeks

Indeks

100

100

106

106

75

75

65

65

Kilde: Eurostat

Kilde: Eurostat

| (164) | Den gennemsnitlige importpris fra de pågældende lande faldt med 35 % i den betragtede periode. Priserne på importen fra begge de pågældende lande faldt nemlig med 41 % fra USA og med 33 % fra Saudi-Arabien i den betragtede periode. Dette fald var særlig markant fra 2018 til 2019, hvor de amerikanske eksporterende producenter øgede deres markedsandel med 8,3 procentpoint til skade for EU-erhvervsgrenen, mens de saudiarabiske eksporterende producenter fastholdt deres markedsandel ved også at sænke priserne, også på meget betydelig vis. |
| --- | --- |

(164)

Den gennemsnitlige importpris fra de pågældende lande faldt med 35 % i den betragtede periode. Priserne på importen fra begge de pågældende lande faldt nemlig med 41 % fra USA og med 33 % fra Saudi-Arabien i den betragtede periode. Dette fald var særlig markant fra 2018 til 2019, hvor de amerikanske eksporterende producenter øgede deres markedsandel med 8,3 procentpoint til skade for EU-erhvervsgrenen, mens de saudiarabiske eksporterende producenter fastholdt deres markedsandel ved også at sænke priserne, også på meget betydelig vis.

| (165) | Kommissionen fastsatte prisunderbuddet i undersøgelsesperioden ved at sammenligne:






  — | de vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype, som de stikprøveudtagne EU-producenter forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til et ab fabrik-niveau, og |
| --- | --- | --- |

(165)

Kommissionen fastsatte prisunderbuddet i undersøgelsesperioden ved at sammenligne:

—

de vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype, som de stikprøveudtagne EU-producenter forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til et ab fabrik-niveau, og

| — | de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser pr. varetype for importen fra de stikprøveudtagne saudiarabiske og amerikanske producenter ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet som fastsat på cif-basis (dvs. inklusive omkostninger, forsikringer og fragt) med passende justeringer for told og omkostninger efter importen. |
| --- | --- |

—

de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser pr. varetype for importen fra de stikprøveudtagne saudiarabiske og amerikanske producenter ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet som fastsat på cif-basis (dvs. inklusive omkostninger, forsikringer og fragt) med passende justeringer for told og omkostninger efter importen.

| (166) | Prissammenligningen blev foretaget for hver enkelt varetype for transaktioner i samme handelsled — med passende justeringer, hvor det var nødvendigt — og fratrukket rabatter og nedslag. Resultatet af sammenligningen blev udtrykt i procent af de stikprøveudtagne EU-producenters teoretiske omsætning i undersøgelsesperioden. Den viste en vejet gennemsnitlig underbudsmargen på [10,7-13,0] % for importen fra Saudi-Arabien, mens der på grundlag af et vejet gennemsnit af alle transaktioner foretaget af de to berørte amerikanske virksomheder ikke blev konstateret underbud for så vidt angår den amerikanske import. |
| --- | --- |

(166)

Prissammenligningen blev foretaget for hver enkelt varetype for transaktioner i samme handelsled — med passende justeringer, hvor det var nødvendigt — og fratrukket rabatter og nedslag. Resultatet af sammenligningen blev udtrykt i procent af de stikprøveudtagne EU-producenters teoretiske omsætning i undersøgelsesperioden. Den viste en vejet gennemsnitlig underbudsmargen på [10,7-13,0] % for importen fra Saudi-Arabien, mens der på grundlag af et vejet gennemsnit af alle transaktioner foretaget af de to berørte amerikanske virksomheder ikke blev konstateret underbud for så vidt angår den amerikanske import.

| (167) | En sammenligning af salgspriserne for hver enkelt varetype for transaktioner i samme handelsled viste, at importen fra de pågældende lande i undersøgelsesperioden underbød EU-erhvervsgrenens priser med [7,6-9,3 %] i gennemsnit. |
| --- | --- |

(167)

En sammenligning af salgspriserne for hver enkelt varetype for transaktioner i samme handelsled viste, at importen fra de pågældende lande i undersøgelsesperioden underbød EU-erhvervsgrenens priser med [7,6-9,3 %] i gennemsnit.

| (168) | I betragtning af at den pågældende vare er en råvare, at konkurrencen stort set udelukkende er baseret på prisen, og at priserne er yderst gennemsigtige (dvs. kendt på markedet), anses en sådan margen for at være betydelig. En beskeden prisforskel vil få køberen til at skifte leverandør. Dette blev også bekræftet af brugernes besvarelser. Som det fremgår af tabel 3 og 7, var importprisen fra begge de pågældende lande desuden lavere end EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(168)

I betragtning af at den pågældende vare er en råvare, at konkurrencen stort set udelukkende er baseret på prisen, og at priserne er yderst gennemsigtige (dvs. kendt på markedet), anses en sådan margen for at være betydelig. En beskeden prisforskel vil få køberen til at skifte leverandør. Dette blev også bekræftet af brugernes besvarelser. Som det fremgår af tabel 3 og 7, var importprisen fra begge de pågældende lande desuden lavere end EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden.

4.5.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

4.5.1.   Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| (169) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle de økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(169)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle de økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.

| (170) | Der blev anvendt stikprøveudtagning med henblik på at fastlægge, hvilken skade der eventuelt var blevet forvoldt EU-erhvervsgrenen, jf. betragtning 58. |
| --- | --- |

(170)

Der blev anvendt stikprøveudtagning med henblik på at fastlægge, hvilken skade der eventuelt var blevet forvoldt EU-erhvervsgrenen, jf. betragtning 58.

| (171) | Med henblik på vurderingen af skade skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Kommissionen evaluerede de makroøkonomiske indikatorer på grundlag af oplysningerne i spørgeskemabesvarelsen fra klageren. Oplysningerne vedrørte samtlige EU-producenter. Kommissionen evaluerede de mikroøkonomiske indikatorer ud fra oplysningerne i spørgeskemabesvarelserne fra de stikprøveudtagne EU-producenter. Begge datasæt blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. |
| --- | --- |

(171)

Med henblik på vurderingen af skade skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Kommissionen evaluerede de makroøkonomiske indikatorer på grundlag af oplysningerne i spørgeskemabesvarelsen fra klageren. Oplysningerne vedrørte samtlige EU-producenter. Kommissionen evaluerede de mikroøkonomiske indikatorer ud fra oplysningerne i spørgeskemabesvarelserne fra de stikprøveudtagne EU-producenter. Begge datasæt blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.

| (172) | De makroøkonomiske indikatorer er: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping. |
| --- | --- |

(172)

De makroøkonomiske indikatorer er: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping.

| (173) | De mikroøkonomiske indikatorer er: gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital. |
| --- | --- |

(173)

De mikroøkonomiske indikatorer er: gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital.

4.5.2.   Makroøkonomiske indikatorer

Makroøkonomiske indikatorer

4.5.2.1.   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

| (174) | Den samlede produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:










  Tabel 4


  Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Undersøgelsesperiode |
| Produktionsmængde (ton) | 1 165 543 | 1 171 349 | 997 626 | 942 911 |
| Indeks | 100 | 100 | 86 | 81 |
| Produktionskapacitet (ton) | 1 521 000 | 1 521 000 | 1 521 000 | 1 478 500 |
| Indeks | 100 | 100 | 100 | 97 |
| Kapacitetsudnyttelse (%) | 76,6 | 77,0 | 65,6 | 63,8 |
| Indeks | 100 | 100 | 86 | 83 |
| Kilde: Verificeret spørgeskemabesvarelse fra klageren |

(174)

Den samlede produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 4

Tabel 4

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

2017

2018

2019

Undersøgelsesperiode

Produktionsmængde (ton)

1 165 543

1 171 349

997 626

942 911

Indeks

Indeks

100

100

100

100

86

86

81

81

Produktionskapacitet (ton)

1 521 000

1 521 000

1 521 000

1 478 500

Indeks

Indeks

100

100

100

100

100

100

97

97

Kapacitetsudnyttelse (%)

76,6

77,0

65,6

63,8

Indeks

Indeks

100

100

100

100

86

86

83

83

Kilde: Verificeret spørgeskemabesvarelse fra klageren

Kilde: Verificeret spørgeskemabesvarelse fra klageren

| (175) | EU-erhvervsgrenens produktionsmængde var forholdsvis stabil indtil 2018, hvorefter den faldt med 14,4 % i 2019 i forhold til 2018 og med 5,4 % i undersøgelsesperioden sammenlignet med 2019. Dette fald i produktionsmængden faldt sammen med den kraftige stigning i importmængden og faldet i importpriserne i 2019, jf. tabel 2 og 3. Samlet faldt produktionsmængden med 19 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(175)

EU-erhvervsgrenens produktionsmængde var forholdsvis stabil indtil 2018, hvorefter den faldt med 14,4 % i 2019 i forhold til 2018 og med 5,4 % i undersøgelsesperioden sammenlignet med 2019. Dette fald i produktionsmængden faldt sammen med den kraftige stigning i importmængden og faldet i importpriserne i 2019, jf. tabel 2 og 3. Samlet faldt produktionsmængden med 19 % i den betragtede periode.

| (176) | Produktionskapaciteten var næsten uændret i den betragtede periode. Den faldt en smule i undersøgelsesperioden, hvilket også skyldtes et uheld på en af EU-producenternes anlæg i januar 2020 (8). |
| --- | --- |

(176)

Produktionskapaciteten var næsten uændret i den betragtede periode. Den faldt en smule i undersøgelsesperioden, hvilket også skyldtes et uheld på en af EU-producenternes anlæg i januar 2020 (8).

8

| (177) | Kapacitetsudnyttelsen afspejlede udviklingen i produktionsmængden og faldt med 13 procentpoint i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(177)

Kapacitetsudnyttelsen afspejlede udviklingen i produktionsmængden og faldt med 13 procentpoint i den betragtede periode.

4.5.2.2.   Salgsmængde og markedsandel

Salgsmængde og markedsandel

| (178) | EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig i den betragtede periode som følger:










  Tabel 5


  Salgsmængde og markedsandel |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Undersøgelsesperiode |
| Samlet salgsmængde på EU-markedet — både på det frie og det bundne marked (ton) | 1 106 652 | 1 105 241 | 972 515 | 889 779 |
| Indeks | 100 | 100 | 88 | 80 |
| Markedsandel (%) | 65,6 | 62,6 | 55,4 | 54,8 |
| Indeks | 100 | 95 | 84 | 84 |
| Salg på det bundne marked (ton) | 164 452 | 163 791 | 140 637 | 119 102 |
| Indeks | 100 | 100 | 86 | 72 |
| Markedsandel på det bundne marked | 9,7 | 9,3 | 8,0 | 7,3 |
| Indeks | 100 | 95 | 82 | 75 |
| Salg på det frie marked (ton) | 942 200 | 941 449 | 831 878 | 770 677 |
| Indeks | 100 | 100 | 88 | 82 |
| Markedsandel på det frie marked (%) | 61,9 | 58,8 | 51,5 | 51,2 |
| Indeks | | | 83 | 83 |
| Kilde: Eurostat, verificeret spørgeskemabesvarelse fra klageren |

(178)

EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 5

Tabel 5

Salgsmængde og markedsandel

Salgsmængde og markedsandel

2017

2017

2018

2019

Undersøgelsesperiode

Samlet salgsmængde på EU-markedet — både på det frie og det bundne marked (ton)

1 106 652

1 105 241

972 515

889 779

Indeks

Indeks

100

100

100

100

88

88

80

80

Markedsandel (%)

65,6

62,6

55,4

54,8

Indeks

Indeks

100

100

95

95

84

84

84

84

Salg på det bundne marked (ton)

164 452

163 791

140 637

119 102

Indeks

Indeks

100

100

100

100

86

86

72

72

Markedsandel på det bundne marked

9,7

9,3

8,0

7,3

Indeks

Indeks

100

100

95

95

82

82

75

75

Salg på det frie marked (ton)

942 200

941 449

831 878

770 677

Indeks

Indeks

100

100

100

100

88

88

82

82

Markedsandel på det frie marked (%)

61,9

58,8

51,5

51,2

Indeks

Indeks

83

83

83

83

Kilde: Eurostat, verificeret spørgeskemabesvarelse fra klageren

Kilde: Eurostat, verificeret spørgeskemabesvarelse fra klageren

| (179) | Det samlede salg i Unionen faldt med 20 % i løbet af den betragtede periode. Dette fald begyndte i 2019 på baggrund af den samtidige betydelige stigning i importmængden fra de pågældende lande. |
| --- | --- |

(179)

Det samlede salg i Unionen faldt med 20 % i løbet af den betragtede periode. Dette fald begyndte i 2019 på baggrund af den samtidige betydelige stigning i importmængden fra de pågældende lande.

| (180) | Salget på det bundne marked faldt også med 28 % i løbet af den betragtede periode. |
| --- | --- |

(180)

Salget på det bundne marked faldt også med 28 % i løbet af den betragtede periode.

| (181) | I den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens samlede salg på det frie marked med 18 %. Udviklingen i EU-erhvervsgrenens samlede salg gav sig udslag i et tab af markedsandel for EU-erhvervsgrenen på 8,3 procentpoint, fra 55,8 % i 2017 til 47,5 % i undersøgelsesperioden. I samme periode øgede de pågældende lande deres markedsandel fra 31,6 % i 2017 til 44,1 % i undersøgelsesperioden, dvs. en stigning på mere end 12,5 procentpoint, jf. betragtning 161. |
| --- | --- |

(181)

I den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens samlede salg på det frie marked med 18 %. Udviklingen i EU-erhvervsgrenens samlede salg gav sig udslag i et tab af markedsandel for EU-erhvervsgrenen på 8,3 procentpoint, fra 55,8 % i 2017 til 47,5 % i undersøgelsesperioden. I samme periode øgede de pågældende lande deres markedsandel fra 31,6 % i 2017 til 44,1 % i undersøgelsesperioden, dvs. en stigning på mere end 12,5 procentpoint, jf. betragtning 161.

4.5.2.3.   Vækst

Vækst

| (182) | Ovenstående tal for produktion, salgsmængde og markedsandel viser, at EU-erhvervsgrenen ikke var i stand til at vokse, hverken i absolutte tal eller i forhold til forbruget, i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(182)

Ovenstående tal for produktion, salgsmængde og markedsandel viser, at EU-erhvervsgrenen ikke var i stand til at vokse, hverken i absolutte tal eller i forhold til forbruget, i den betragtede periode.

4.5.2.4.   Beskæftigelse og produktivitet

Beskæftigelse og produktivitet

| (183) | Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:










  Tabel 6


  Beskæftigelse og produktivitet |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Undersøgelsesperiode |
| Antal ansatte | 91 | 91 | 88 | 84 |
| Indeks | 100 | 100 | 97 | 92 |
| Produktivitet (ton/ansat) | 12 868 | 12 907 | 11 372 | 11 159 |
| Indeks | 100 | 100 | 88 | 87 |
| Kilde: Verificeret spørgeskemabesvarelse fra klageren |

(183)

Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 6

Tabel 6

Beskæftigelse og produktivitet

Beskæftigelse og produktivitet

2017

2018

2019

Undersøgelsesperiode

Antal ansatte

91

91

88

84

Indeks

Indeks

100

100

100

100

97

97

92

92

Produktivitet (ton/ansat)

12 868

12 907

11 372

11 159

Indeks

Indeks

100

100

100

100

88

88

87

87

Kilde: Verificeret spørgeskemabesvarelse fra klageren

Kilde: Verificeret spørgeskemabesvarelse fra klageren

| (184) | På grund af de forværrede markedsvilkår faldt antallet af ansatte i EU-erhvervsgrenen med 8 % i den betragtede periode. I takt med at produktionen faldt yderligere, faldt produktiviteten med 13 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(184)

På grund af de forværrede markedsvilkår faldt antallet af ansatte i EU-erhvervsgrenen med 8 % i den betragtede periode. I takt med at produktionen faldt yderligere, faldt produktiviteten med 13 % i den betragtede periode.

4.5.2.5.   Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping

Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping

| (185) | Dumpingmargenerne lå alle over minimalniveauet. Virkningen af de faktiske dumpingmargeners størrelse på EU-erhvervsgrenen var betydelig i betragtning af mængden af og priserne på importen fra de pågældende lande og den pågældende vares udtalte prisfølsomhed. |
| --- | --- |

(185)

Dumpingmargenerne lå alle over minimalniveauet. Virkningen af de faktiske dumpingmargeners størrelse på EU-erhvervsgrenen var betydelig i betragtning af mængden af og priserne på importen fra de pågældende lande og den pågældende vares udtalte prisfølsomhed.

| (186) | Dette er den første antidumpingundersøgelse vedrørende den pågældende vare. Der forelå derfor ingen data, der kunne bruges til at vurdere virkningerne af mulig tidligere dumping. |
| --- | --- |

(186)

Dette er den første antidumpingundersøgelse vedrørende den pågældende vare. Der forelå derfor ingen data, der kunne bruges til at vurdere virkningerne af mulig tidligere dumping.

4.5.3.   Mikroøkonomiske indikatorer (9)

Mikroøkonomiske indikatorer

9

4.5.3.1.   Priser og faktorer, som påvirker priserne

Priser og faktorer, som påvirker priserne

| (187) | De vejede gennemsnitlige enhedssalgspriser hos de stikprøveudtagne EU-producenter ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:










  Tabel 7


  Salgspriser i Unionen |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Undersøgelsesperiode |
| Gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen på hele markedet (EUR/ton) | [688-841] | [722-882] | [509-622] | [418-511] |
| Indeks | 100 | 105 | 74 | 61 |
| Gennemsnitlig enhedssalgspris på det bundne marked (EUR/ton) | [652-796] | [706-862] | [509-623] | [446-545] |
| Indeks | 100 | 108 | 78 | 68 |
| Gennemsnitlig enhedssalgspris på det frie marked (EUR/ton) | [688-841] | [722-883] | [508-620] | [415-507] |
| Indeks | 100 | 105 | 74 | 60 |
| Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/ton) | [552-675] | [568-694] | [557-681] | [478-584] |
| Indeks | 100 | 103 | 101 | 87 |
| Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter |

(187)

De vejede gennemsnitlige enhedssalgspriser hos de stikprøveudtagne EU-producenter ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 7

Tabel 7

Salgspriser i Unionen

Salgspriser i Unionen

2017

2018

2019

Undersøgelsesperiode

Gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen på hele markedet (EUR/ton)

[688-841]

[722-882]

[509-622]

[418-511]

Indeks

Indeks

100

100

105

105

74

74

61

61

Gennemsnitlig enhedssalgspris på det bundne marked (EUR/ton)

[652-796]

[706-862]

[509-623]

[446-545]

Indeks

Indeks

100

100

108

108

78

78

68

68

Gennemsnitlig enhedssalgspris på det frie marked (EUR/ton)

[688-841]

[722-883]

[508-620]

[415-507]

Indeks

Indeks

100

100

105

105

74

74

60

60

Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/ton)

[552-675]

[568-694]

[557-681]

[478-584]

Indeks

Indeks

100

100

103

103

101

101

87

87

Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter

Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter

| (188) | EU-producenternes gennemsnitlige enhedssalgspriser til ikke forretningsmæssigt forbundne parter på det frie marked faldt med 40 % i den betragtede periode. Det største fald i priserne fra år til år sås i 2019, hvor lavprisimporten fra de pågældende lande steg med 38 %, og forbruget var ret konstant. |
| --- | --- |

(188)

EU-producenternes gennemsnitlige enhedssalgspriser til ikke forretningsmæssigt forbundne parter på det frie marked faldt med 40 % i den betragtede periode. Det største fald i priserne fra år til år sås i 2019, hvor lavprisimporten fra de pågældende lande steg med 38 %, og forbruget var ret konstant.

| (189) | Enhedsproduktionsomkostningerne hos de stikprøveudtagne producenter var forholdsvis stabile i perioden 2017-2019 og faldt derefter i undersøgelsesperioden, om end i et lavere tempo end salgsprisen, hovedsagelig på grund af lavere omkostninger ved ethylen, som er det vigtigste råmateriale til fremstilling af monoethylenglycol. |
| --- | --- |

(189)

Enhedsproduktionsomkostningerne hos de stikprøveudtagne producenter var forholdsvis stabile i perioden 2017-2019 og faldt derefter i undersøgelsesperioden, om end i et lavere tempo end salgsprisen, hovedsagelig på grund af lavere omkostninger ved ethylen, som er det vigtigste råmateriale til fremstilling af monoethylenglycol.

| (190) | Dette viser det betydelige pristryk som følge af den kraftige stigning i importmængden til dumpingpriser fra de pågældende lande. |
| --- | --- |

(190)

Dette viser det betydelige pristryk som følge af den kraftige stigning i importmængden til dumpingpriser fra de pågældende lande.

4.5.3.2.   Arbejdskraftomkostninger

Arbejdskraftomkostninger

| (191) | De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger hos de stikprøveudtagne EU-producenter udviklede sig i den betragtede periode som følger:










  Tabel 8


  Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Undersøgelsesperiode |
| Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR) | [94 277 -115 227 ] | [95 581 -116 821 ] | [100 232 -122 506 ] | [98 732 -120 672 ] |
| Indeks | 100 | 101 | 106 | 105 |
| Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter |

(191)

De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger hos de stikprøveudtagne EU-producenter udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 8

Tabel 8

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

2017

2018

2019

Undersøgelsesperiode

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)

[94 277 -115 227 ]

[95 581 -116 821 ]

[100 232 -122 506 ]

[98 732 -120 672 ]

Indeks

Indeks

100

100

101

101

106

106

105

105

Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter

Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter

| (192) | De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat hos de stikprøveudtagne EU-producenter steg med 5 % i den betragtede periode. Denne stigning skyldes hovedsagelig inflationen og en lille årlig lønstigning for ansatte i den kemiske industri. |
| --- | --- |

(192)

De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat hos de stikprøveudtagne EU-producenter steg med 5 % i den betragtede periode. Denne stigning skyldes hovedsagelig inflationen og en lille årlig lønstigning for ansatte i den kemiske industri.

4.5.3.3.   Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger

| (193) | Lagerbeholdningerne hos de stikprøveudtagne EU-producenter udviklede sig i den betragtede periode som følger:










  Tabel 9


  Lagerbeholdninger |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Undersøgelsesperiode |
| Slutlagre (ton) | [12 167 -14 871 ] | [29 408 -35 944 ] | [16 833 -20 573 ] | [17 231 -21 060 ] |
| Indeks | 100 | 242 | 138 | 142 |
| Slutlagre i procent af produktionen (%) | [1,7-2,0] | [4,0-4,9] | [2,6-3,2] | [2,7-3,3] |
| Indeks | 100 | 239 | 155 | 162 |
| Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter |

(193)

Lagerbeholdningerne hos de stikprøveudtagne EU-producenter udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 9

Tabel 9

Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger

2017

2018

2019

Undersøgelsesperiode

Slutlagre (ton)

[12 167 -14 871 ]

[29 408 -35 944 ]

[16 833 -20 573 ]

[17 231 -21 060 ]

Indeks

Indeks

100

100

242

242

138

138

142

142

Slutlagre i procent af produktionen (%)

[1,7-2,0]

[4,0-4,9]

[2,6-3,2]

[2,7-3,3]

Indeks

Indeks

100

100

239

239

155

155

162

162

Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter

Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter

| (194) | Slutlagrene hos de stikprøveudtagne EU-producenter voksede med 42 % i løbet af den betragtede periode. |
| --- | --- |

(194)

Slutlagrene hos de stikprøveudtagne EU-producenter voksede med 42 % i løbet af den betragtede periode.

| (195) | I procent af produktionen steg lagerbeholdningerne også med 62 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(195)

I procent af produktionen steg lagerbeholdningerne også med 62 % i den betragtede periode.

4.5.3.4.   Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

| (196) | Rentabiliteten, likviditeten, investeringerne og investeringsafkastet hos de stikprøveudtagne EU-producenter udviklede sig i den betragtede periode som følger:










  Tabel 10


  Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Undersøgelsesperiode |
| Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen) | [16,7-20,5] | [18,6-22,7] | [- 8,3-- 10,2] | [- 10,8-- 13,2] |
| Indeks | 100 | 111 | -50 | -64 |
| Likviditet (1 000 EUR) | [60 866 -74 392 ] | [60 197 -73 574 ] | [-7 005 – -8 562 ] | [-16 409 – -20 056 ] |
| Indeks | 100 | 99 | -12 | -27 |
| Investeringer (1 000 EUR) | [5 613 -6 860 ] | [1 316 -1 609 ] | [1 926 -2 354 ] | [2 055 -2 512 ] |
| Indeks | 100 | 23 | 34 | 37 |
| Investeringsafkast (%) | [177-216] | [194-237] | [- 34-- 41] | [- 27-- 34] |
| Indeks | 100 | 110 | - 19 | - 16 |
| Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter |

(196)

Rentabiliteten, likviditeten, investeringerne og investeringsafkastet hos de stikprøveudtagne EU-producenter udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 10

Tabel 10

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

2017

2018

2019

Undersøgelsesperiode

Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)

[16,7-20,5]

[18,6-22,7]

[- 8,3-- 10,2]

[- 10,8-- 13,2]

Indeks

Indeks

100

100

111

111

-50

-50

-64

-64

Likviditet (1 000 EUR)

[60 866 -74 392 ]

[60 197 -73 574 ]

[-7 005 – -8 562 ]

[-16 409 – -20 056 ]

Indeks

100

100

99

99

-12

-12

-27

-27

Investeringer (1 000 EUR)

[5 613 -6 860 ]

[1 316 -1 609 ]

[1 926 -2 354 ]

[2 055 -2 512 ]

Indeks

Indeks

100

100

23

23

34

34

37

37

Investeringsafkast (%)

[177-216]

[194-237]

[- 34-- 41]

[- 27-- 34]

Indeks

Indeks

100

100

110

110

- 19

- 19

- 16

- 16

Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter

Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter

| (197) | Kommissionen fastlagde de stikprøveudtagne EU-producenters rentabilitet som nettofortjenesten før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. Rentabiliteten forværredes drastisk i den betragtede periode fra 2019 på grund af udviklingen i de gennemsnitlige salgspriser og produktionsomkostninger, jf. betragtning 188 og 189. Under presset fra de betydelige importmængder fra de pågældende lande måtte EU-erhvervsgrenen sænke salgspriserne til et niveau betydeligt under produktionsomkostningerne og således notere store tab på mellem 10,8 % og 13,2 % i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(197)

Kommissionen fastlagde de stikprøveudtagne EU-producenters rentabilitet som nettofortjenesten før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. Rentabiliteten forværredes drastisk i den betragtede periode fra 2019 på grund af udviklingen i de gennemsnitlige salgspriser og produktionsomkostninger, jf. betragtning 188 og 189. Under presset fra de betydelige importmængder fra de pågældende lande måtte EU-erhvervsgrenen sænke salgspriserne til et niveau betydeligt under produktionsomkostningerne og således notere store tab på mellem 10,8 % og 13,2 % i undersøgelsesperioden.

| (198) | Nettolikviditeten er udtryk for EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Tendensen i nettolikviditeten udviklede sig stort set på linje med tendensen i rentabiliteten. Indtil 2018 genererede de stikprøveudtagne EU-producenter en positiv likviditet, mens de fra 2019 og fremefter indberettede en stadig mere negativ likviditetssaldo. Samlet set faldt likviditeten med 127 % i den betragtede periode. Dette bringer EU-erhvervsgrenens evne til at finansiere sine aktiviteter i alvorlig fare. |
| --- | --- |

(198)

Nettolikviditeten er udtryk for EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Tendensen i nettolikviditeten udviklede sig stort set på linje med tendensen i rentabiliteten. Indtil 2018 genererede de stikprøveudtagne EU-producenter en positiv likviditet, mens de fra 2019 og fremefter indberettede en stadig mere negativ likviditetssaldo. Samlet set faldt likviditeten med 127 % i den betragtede periode. Dette bringer EU-erhvervsgrenens evne til at finansiere sine aktiviteter i alvorlig fare.

| (199) | Investeringerne faldt også med 67 % i den betragtede periode. Næsten alle investeringer blev foretaget for at erstatte forældede anlægsaktiver. Investeringer med henblik på at øge kapaciteten eller effektiviteten var marginale, hvilket afspejler de forværrede markedsudsigter i betragtning af den faldende markedsandel og rentabilitet. |
| --- | --- |

(199)

Investeringerne faldt også med 67 % i den betragtede periode. Næsten alle investeringer blev foretaget for at erstatte forældede anlægsaktiver. Investeringer med henblik på at øge kapaciteten eller effektiviteten var marginale, hvilket afspejler de forværrede markedsudsigter i betragtning af den faldende markedsandel og rentabilitet.

| (200) | Investeringsafkastet er fortjenesten udtrykt i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Det steg en smule i 2018 og faldt derefter kraftigt til negative værdier i resten af den betragtede periode, hvilket afspejler tendensen i rentabiliteten. |
| --- | --- |

(200)

Investeringsafkastet er fortjenesten udtrykt i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Det steg en smule i 2018 og faldt derefter kraftigt til negative værdier i resten af den betragtede periode, hvilket afspejler tendensen i rentabiliteten.

| (201) | De tre stikprøveudtagne EU-producenter indgår i større virksomhedsgrupper, og deres evne til at rejse kapital er derfor bedre end selvstændige virksomheders i en tilsvarende finansiel situation. Da deres finansielle situation imidlertid forværres så markant, er det dog klart, at deres evne til at rejse kapital i fremtiden er i fare. |
| --- | --- |

(201)

De tre stikprøveudtagne EU-producenter indgår i større virksomhedsgrupper, og deres evne til at rejse kapital er derfor bedre end selvstændige virksomheders i en tilsvarende finansiel situation. Da deres finansielle situation imidlertid forværres så markant, er det dog klart, at deres evne til at rejse kapital i fremtiden er i fare.

4.5.4.   Konklusion vedrørende skade

Konklusion vedrørende skade

| (202) | Importmængden fra de pågældende lande steg med 38 % i den betragtede periode. I betragtning af et ret stabilt EU-forbrug øgedes markedsandelen for importen fra de pågældende lande fra 31,6 % i 2017 til 44,1 % i undersøgelsesperioden. Denne stigning i markedsandelen skete på bekostning af EU-erhvervsgrenen, som mistede 10,7 procentpoint af sin markedsandel på det frie marked. |
| --- | --- |

(202)

Importmængden fra de pågældende lande steg med 38 % i den betragtede periode. I betragtning af et ret stabilt EU-forbrug øgedes markedsandelen for importen fra de pågældende lande fra 31,6 % i 2017 til 44,1 % i undersøgelsesperioden. Denne stigning i markedsandelen skete på bekostning af EU-erhvervsgrenen, som mistede 10,7 procentpoint af sin markedsandel på det frie marked.

| (203) | Stigningen i de pågældende landes markedsandel på EU-markedet var mulig på grund af et betydeligt pristryk, da priserne på importen fra de pågældende lande i undersøgelsesperioden i gennemsnit lå [12-15] % under EU-erhvervsgrenens omkostninger. Importprisen fra de pågældende lande faldt således med 35 % i den betragtede periode. For at opretholde en rimelig markedsandel og produktionsmængde på et økonomisk niveau havde EU-erhvervsgrenen ikke andet valg end at sænke priserne. Selv om produktionsomkostningerne også faldt som følge af faldet i ethylenprisen, var pristrykket fra importen af et sådant omfang, at det tvang EU-erhvervsgrenen til at sænke priserne til under produktionsomkostningerne, hvorved den oplevede betydelige tab ved udgangen af undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(203)

Stigningen i de pågældende landes markedsandel på EU-markedet var mulig på grund af et betydeligt pristryk, da priserne på importen fra de pågældende lande i undersøgelsesperioden i gennemsnit lå [12-15] % under EU-erhvervsgrenens omkostninger. Importprisen fra de pågældende lande faldt således med 35 % i den betragtede periode. For at opretholde en rimelig markedsandel og produktionsmængde på et økonomisk niveau havde EU-erhvervsgrenen ikke andet valg end at sænke priserne. Selv om produktionsomkostningerne også faldt som følge af faldet i ethylenprisen, var pristrykket fra importen af et sådant omfang, at det tvang EU-erhvervsgrenen til at sænke priserne til under produktionsomkostningerne, hvorved den oplevede betydelige tab ved udgangen af undersøgelsesperioden.

| (204) | På grund af denne markedssituation udviste alle de vigtigste makroøkonomiske skadesindikatorer en negativ tendens i den betragtede periode. Produktionsmængden og salgsmængden på det frie marked faldt med henholdsvis 19 % og 18 %. Beskæftigelsen og produktiviteten faldt med henholdsvis 7 % og 13 %. |
| --- | --- |

(204)

På grund af denne markedssituation udviste alle de vigtigste makroøkonomiske skadesindikatorer en negativ tendens i den betragtede periode. Produktionsmængden og salgsmængden på det frie marked faldt med henholdsvis 19 % og 18 %. Beskæftigelsen og produktiviteten faldt med henholdsvis 7 % og 13 %.

| (205) | På samme måde forværredes de vigtigste mikroøkonomiske indikatorer også. EU-producenternes gennemsnitlige enhedssalgspriser til ikke forretningsmæssigt forbundne parter på det frie marked faldt med 40 % i den betragtede periode, mens deres omkostninger kun faldt med 13 %, hvilket førte til en markant forværring af deres rentabilitet, fra en fortjeneste på mellem 16,7 % og 20,5 % i 2017 til tab på mellem 10,8 % og 13,2 % i undersøgelsesperioden. Slutlagrene steg med 42 %. Likviditeten og investeringerne faldt med henholdsvis 127 % og 63 %. |
| --- | --- |

(205)

På samme måde forværredes de vigtigste mikroøkonomiske indikatorer også. EU-producenternes gennemsnitlige enhedssalgspriser til ikke forretningsmæssigt forbundne parter på det frie marked faldt med 40 % i den betragtede periode, mens deres omkostninger kun faldt med 13 %, hvilket førte til en markant forværring af deres rentabilitet, fra en fortjeneste på mellem 16,7 % og 20,5 % i 2017 til tab på mellem 10,8 % og 13,2 % i undersøgelsesperioden. Slutlagrene steg med 42 %. Likviditeten og investeringerne faldt med henholdsvis 127 % og 63 %.

| (206) | På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen på dette tidspunkt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5. |
| --- | --- |

(206)

På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen på dette tidspunkt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.

| (207) | CPME hævdede, at dataene for perioden efter UP viste, at EU-erhvervsgrenen var ved at genrejse sig efter den påståede skade i første halvdel af 2020, da priserne på monoethylenglycol steg i perioden juli-november 2020. |
| --- | --- |

(207)

CPME hævdede, at dataene for perioden efter UP viste, at EU-erhvervsgrenen var ved at genrejse sig efter den påståede skade i første halvdel af 2020, da priserne på monoethylenglycol steg i perioden juli-november 2020.

| (208) | Disse oplysninger falder uden for undersøgelsesperioden og er under alle omstændigheder for usammenhængende til at drage konklusioner om skadevoldende dumping. Argumentet blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(208)

Disse oplysninger falder uden for undersøgelsesperioden og er under alle omstændigheder for usammenhængende til at drage konklusioner om skadevoldende dumping. Argumentet blev derfor afvist.

5.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

| (209) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6, undersøgte Kommissionen, hvorvidt dumpingimporten fra de pågældende lande havde forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 7, undersøgte Kommissionen tillige, om andre kendte faktorer samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade. Kommissionen sikrede, at en mulig skade forvoldt af andre faktorer end dumpingimporten fra de pågældende lande ikke blev tilskrevet dumpingimporten. Disse faktorer er: import fra tredjelande, EU-erhvervsgrenens eksportresultater, bundet salg, andre mere rentable varer end monoethylenglycol, afskrivningsomkostninger, omkostninger ved råmaterialer/manglende konkurrenceevne, covid-19-pandemien, monoethylenglycol som en råvare, der handles globalt, olieprisen, »handelskrigen« mellem USA og Kina, det globale pristryk i den betragtede periode, selvforskyldt skade og importen af PET til Unionen. |
| --- | --- |

(209)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6, undersøgte Kommissionen, hvorvidt dumpingimporten fra de pågældende lande havde forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 7, undersøgte Kommissionen tillige, om andre kendte faktorer samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade. Kommissionen sikrede, at en mulig skade forvoldt af andre faktorer end dumpingimporten fra de pågældende lande ikke blev tilskrevet dumpingimporten. Disse faktorer er: import fra tredjelande, EU-erhvervsgrenens eksportresultater, bundet salg, andre mere rentable varer end monoethylenglycol, afskrivningsomkostninger, omkostninger ved råmaterialer/manglende konkurrenceevne, covid-19-pandemien, monoethylenglycol som en råvare, der handles globalt, olieprisen, »handelskrigen« mellem USA og Kina, det globale pristryk i den betragtede periode, selvforskyldt skade og importen af PET til Unionen.

5.1.   Dumpingimportens virkninger

Dumpingimportens virkninger

| (210) | Importmængden fra de pågældende lande steg med 38 % i den betragtede periode, hvilket øgede dens markedsandel fra 31,6 % i 2017 til 44,1 % i undersøgelsesperioden. Denne udvikling fandt sted til trods for et stabilt forbrug i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(210)

Importmængden fra de pågældende lande steg med 38 % i den betragtede periode, hvilket øgede dens markedsandel fra 31,6 % i 2017 til 44,1 % i undersøgelsesperioden. Denne udvikling fandt sted til trods for et stabilt forbrug i den betragtede periode.

| (211) | Importpriserne fra de pågældende lande faldt i gennemsnit med 35 % i den betragtede periode, nemlig med 41 % fra USA og med 33 % fra Saudi-Arabien. Dette fald i salgspriserne var særligt tydeligt i 2019, da importmængden fra de pågældende lande samtidig steg med 46 % i forhold til 2017. I undersøgelsesperioden underbød importen fra de pågældende lande EU-erhvervsgrenens priser med [7,6-9,3] % i gennemsnit og var i gennemsnit [12-15] % lavere end EU-erhvervsgrenens omkostninger. |
| --- | --- |

(211)

Importpriserne fra de pågældende lande faldt i gennemsnit med 35 % i den betragtede periode, nemlig med 41 % fra USA og med 33 % fra Saudi-Arabien. Dette fald i salgspriserne var særligt tydeligt i 2019, da importmængden fra de pågældende lande samtidig steg med 46 % i forhold til 2017. I undersøgelsesperioden underbød importen fra de pågældende lande EU-erhvervsgrenens priser med [7,6-9,3] % i gennemsnit og var i gennemsnit [12-15] % lavere end EU-erhvervsgrenens omkostninger.

| (212) | Det er klart, at den kraftige stigning i importen til faldende priser spillede en væsentlig rolle i forbindelse med den hurtige forværring af EU-erhvervsgrenens økonomiske indikatorer. For det første er monoethylenglycol en homogen råvare, som næsten udelukkende sælges til kunderne på grundlag af prisen. Derfor har selv en begrænset forskel i prisen betydelige konsekvenser. |
| --- | --- |

(212)

Det er klart, at den kraftige stigning i importen til faldende priser spillede en væsentlig rolle i forbindelse med den hurtige forværring af EU-erhvervsgrenens økonomiske indikatorer. For det første er monoethylenglycol en homogen råvare, som næsten udelukkende sælges til kunderne på grundlag af prisen. Derfor har selv en begrænset forskel i prisen betydelige konsekvenser.

| (213) | Uanset et eventuelt prisunderbud fandt Kommissionen under alle omstændigheder, at dumpingimporten pressede EU-producenternes priser ned på et niveau, hvor EU-producenterne led betydelige tab. Selv om EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedsomkostninger faldt med 13 % i den betragtede periode, var dette ikke tilstrækkeligt til at opveje virkningerne af et alvorligt pristryk fra dumpingimporten. EU-producenternes gennemsnitlige enhedssalgspriser til ikke forretningsmæssigt forbundne parter på det frie marked faldt nemlig med 40 % i den betragtede periode, hvilket var et langt mere markant faldt end faldet i deres omkostninger. Som følge heraf blev EU-erhvervsgrenen, som registrerede fortjeneste før tilstrømningen af dumpingimporten, stærkt urentabel fra 2019 og fremefter og registrerede tab på mellem 8,3 % og 10,2 % i 2019 og mellem 10,8 % og 13,2 % i undersøgelsesperioden. Disse betydelige tab sætter generelt spørgsmålstegn ved forretningsgrundlaget for en fortsættelse af EU-erhvervsgrenens aktiviteter. |
| --- | --- |

(213)

Uanset et eventuelt prisunderbud fandt Kommissionen under alle omstændigheder, at dumpingimporten pressede EU-producenternes priser ned på et niveau, hvor EU-producenterne led betydelige tab. Selv om EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedsomkostninger faldt med 13 % i den betragtede periode, var dette ikke tilstrækkeligt til at opveje virkningerne af et alvorligt pristryk fra dumpingimporten. EU-producenternes gennemsnitlige enhedssalgspriser til ikke forretningsmæssigt forbundne parter på det frie marked faldt nemlig med 40 % i den betragtede periode, hvilket var et langt mere markant faldt end faldet i deres omkostninger. Som følge heraf blev EU-erhvervsgrenen, som registrerede fortjeneste før tilstrømningen af dumpingimporten, stærkt urentabel fra 2019 og fremefter og registrerede tab på mellem 8,3 % og 10,2 % i 2019 og mellem 10,8 % og 13,2 % i undersøgelsesperioden. Disse betydelige tab sætter generelt spørgsmålstegn ved forretningsgrundlaget for en fortsættelse af EU-erhvervsgrenens aktiviteter.

5.2.   Virkningerne af andre faktorer

Virkningerne af andre faktorer

5.2.1.   Import fra tredjelande

Import fra tredjelande

| (214) | Importmængden fra andre tredjelande udviklede sig i den betragtede periode som følger:











  Tabel 11


  Import fra tredjelande |
| --- | --- |
| Land | | 2017 | 2018 | 2019 | Undersøgelsesperiode |
| Rusland | Mængde (ton) | 20 295 | 10 113 | 14 494 | 20 126 |
| | Indeks | 100 | 50 | 71 | 99 |
| | Markedsandel (%) | 1,3 | 0,6 | 0,9 | 1,3 |
| | Gennemsnitspris (EUR/ton) | 727 | 810 | 527 | 394 |
| | Indeks | 100 | 111 | 72 | 54 |
| Kuwait | Mængde (ton) | 0 | 11 820 | 15 767 | 9 319 |
| | Indeks | | 100 | 133 | 79 |
| | Markedsandel (%) | 0,0 | 0,7 | 1,0 | 0,6 |
| | Gennemsnitspris (EUR/ton) | | 492 | 358 | 320 |
| | Indeks | | 100 | 73 | 65 |
| Andre tredjelande | Mængde (ton) | 78 707 | 63 725 | 49 400 | 41 110 |
| | Indeks | 100 | 81 | 63 | 52 |
| | Markedsandel (%) | 5,2 | 4,0 | 3,1 | 2,7 |
| | Gennemsnitspris (EUR/ton) | 778 | 878 | 670 | 571 |
| | Indeks | 100 | 113 | 86 | 73 |
| I alt — alle andre tredjelande undtagen de pågældende lande | Mængde (ton) | 99 002 | 85 658 | 79 661 | 70 556 |
| | Indeks | 100 | 87 | 80 | 71 |
| | Markedsandel (%) | 6,5 | 5,3 | 4,9 | 4,7 |
| | Gennemsnitspris (EUR/ton) | 768 | 817 | 582 | 487 |
| | Indeks | 100 | 106 | 76 | 63 |
| Kilde: Eurostat |

(214)

Importmængden fra andre tredjelande udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 11

Tabel 11

Import fra tredjelande

Import fra tredjelande

Land

2017

2018

2019

Undersøgelsesperiode

Rusland

Mængde (ton)

20 295

10 113

14 494

20 126

Indeks

Indeks

100

100

50

50

71

71

99

99

Markedsandel (%)

1,3

0,6

0,9

1,3

Gennemsnitspris (EUR/ton)

727

810

527

394

Indeks

Indeks

100

100

111

111

72

72

54

54

Kuwait

Mængde (ton)

0

11 820

15 767

9 319

Indeks

Indeks

100

100

133

133

79

79

Markedsandel (%)

0,0

0,7

1,0

0,6

Gennemsnitspris (EUR/ton)

492

358

320

Indeks

Indeks

100

100

73

73

65

65

Andre tredjelande

Mængde (ton)

78 707

63 725

49 400

41 110

Indeks

Indeks

100

100

81

81

63

63

52

52

Markedsandel (%)

5,2

4,0

3,1

2,7

Gennemsnitspris (EUR/ton)

778

878

670

571

Indeks

Indeks

100

100

113

113

86

86

73

73

I alt — alle andre tredjelande undtagen de pågældende lande

Mængde (ton)

99 002

85 658

79 661

70 556

Indeks

Indeks

100

100

87

87

80

80

71

71

Markedsandel (%)

6,5

5,3

4,9

4,7

Gennemsnitspris (EUR/ton)

768

817

582

487

Indeks

Indeks

100

100

106

106

76

76

63

63

Kilde: Eurostat

Kilde: Eurostat

| (215) | Importen fra de pågældende lande tegnede sig for ca. 90 % af den samlede import til Unionen i 2019 og i undersøgelsesperioden. Importen fra Rusland og Kuwait tegnede sig for henholdsvis 2,7 % og 1,3 % af den samlede import til Unionen i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(215)

Importen fra de pågældende lande tegnede sig for ca. 90 % af den samlede import til Unionen i 2019 og i undersøgelsesperioden. Importen fra Rusland og Kuwait tegnede sig for henholdsvis 2,7 % og 1,3 % af den samlede import til Unionen i undersøgelsesperioden.

| (216) | Importen fra Rusland faldt med 1 % i den betragtede periode, og dens markedsandel faldt i 2018 og 2019, før den steg i undersøgelsesperioden til samme niveau som i 2017, nemlig 1,2 %. Den gennemsnitlige importpris fra Rusland var højere i 2017 og 2018 og lavere i 2019 og i undersøgelsesperioden end importpriserne fra de pågældende lande. |
| --- | --- |

(216)

Importen fra Rusland faldt med 1 % i den betragtede periode, og dens markedsandel faldt i 2018 og 2019, før den steg i undersøgelsesperioden til samme niveau som i 2017, nemlig 1,2 %. Den gennemsnitlige importpris fra Rusland var højere i 2017 og 2018 og lavere i 2019 og i undersøgelsesperioden end importpriserne fra de pågældende lande.

| (217) | Importen fra Kuwait faldt med 21 % mellem 2018 og undersøgelsesperioden (der var ingen import fra Kuwait i 2017), og dens markedsandel faldt fra 0,7 % til 0,6 % i samme periode. De gennemsnitlige importpriser fra Kuwait var lavere end importpriserne fra de pågældende lande. |
| --- | --- |

(217)

Importen fra Kuwait faldt med 21 % mellem 2018 og undersøgelsesperioden (der var ingen import fra Kuwait i 2017), og dens markedsandel faldt fra 0,7 % til 0,6 % i samme periode. De gennemsnitlige importpriser fra Kuwait var lavere end importpriserne fra de pågældende lande.

| (218) | Importen fra andre tredjelande og deres markedsandel faldt med næsten halvdelen i den betragtede periode og nåede en markedsandel på 2,7 % i undersøgelsesperioden. Importpriserne fra andre tredjelande var højere end importpriserne fra de pågældende lande i hele den betragtede periode. |
| --- | --- |

(218)

Importen fra andre tredjelande og deres markedsandel faldt med næsten halvdelen i den betragtede periode og nåede en markedsandel på 2,7 % i undersøgelsesperioden. Importpriserne fra andre tredjelande var højere end importpriserne fra de pågældende lande i hele den betragtede periode.

| (219) | På dette grundlag konkluderede Kommissionen foreløbigt, at udviklingen i importen fra andre lande kun kunne have en marginal indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation, om nogen. |
| --- | --- |

(219)

På dette grundlag konkluderede Kommissionen foreløbigt, at udviklingen i importen fra andre lande kun kunne have en marginal indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation, om nogen.

5.2.2.   EU-erhvervsgrenens eksportresultater

EU-erhvervsgrenens eksportresultater

| (220) | EU-producenternes eksportmængde udviklede sig i den betragtede periode som følger:










  Tabel 12


  EU-erhvervsgrenens eksportresultater |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Undersøgelsesperiode |
| Samlet eksportmængde (ton) | 46 427 | 29 730 | 23 329 | 23 743 |
| Indeks | 100 | 66 | 48 | 53 |
| De stikprøveudtagne EU-producenters gennemsnitlige pris (EUR/ton) | [681-833] | [734-898] | [483-590] | [343-419] |
| Indeks | 100 | 108 | 71 | 50 |
| Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter og den efterprøvede spørgeskemabesvarelse fra klageren |

(220)

EU-producenternes eksportmængde udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 12

Tabel 12

EU-erhvervsgrenens eksportresultater

EU-erhvervsgrenens eksportresultater

2017

2018

2019

Undersøgelsesperiode

Samlet eksportmængde (ton)

46 427

29 730

23 329

23 743

Indeks

Indeks

100

100

66

66

48

48

53

53

De stikprøveudtagne EU-producenters gennemsnitlige pris (EUR/ton)

[681-833]

[734-898]

[483-590]

[343-419]

Indeks

Indeks

100

100

108

108

71

71

50

50

Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter og den efterprøvede spørgeskemabesvarelse fra klageren

Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter og den efterprøvede spørgeskemabesvarelse fra klageren

| (221) | Deres eksport tegnede sig i gennemsnit for ca. 3 % af den samlede produktion i den betragtede periode og i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(221)

Deres eksport tegnede sig i gennemsnit for ca. 3 % af den samlede produktion i den betragtede periode og i undersøgelsesperioden.

| (222) | Samlet set faldt EU-erhvervsgrenens eksport og eksportpriser med henholdsvis 47 % og 50 %. |
| --- | --- |

(222)

Samlet set faldt EU-erhvervsgrenens eksport og eksportpriser med henholdsvis 47 % og 50 %.

| (223) | I betragtning af eksportsalgets begrænsede og faldende andel af EU-erhvervsgrenens samlede produktion konkluderede Kommissionen foreløbigt, at eksportresultaterne ikke bidrog til den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. |
| --- | --- |

(223)

I betragtning af eksportsalgets begrænsede og faldende andel af EU-erhvervsgrenens samlede produktion konkluderede Kommissionen foreløbigt, at eksportresultaterne ikke bidrog til den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.

| (224) | Mitsubishi Corporation hævdede, at EU-erhvervsgrenens dårlige eksportresultater var årsagen til EU-erhvervsgrenens skade. |
| --- | --- |

(224)

Mitsubishi Corporation hævdede, at EU-erhvervsgrenens dårlige eksportresultater var årsagen til EU-erhvervsgrenens skade.

| (225) | Kommissionen er ikke enig i denne påstand. EU-erhvervsgrenen er ikke eksportorienteret, da efterspørgslen på EU-markedet er højere end EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet. EU-erhvervsgrenen var heller ikke eksportorienteret i 2017 og 2018, hvor den havde en positiv fortjeneste. |
| --- | --- |

(225)

Kommissionen er ikke enig i denne påstand. EU-erhvervsgrenen er ikke eksportorienteret, da efterspørgslen på EU-markedet er højere end EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet. EU-erhvervsgrenen var heller ikke eksportorienteret i 2017 og 2018, hvor den havde en positiv fortjeneste.

5.2.3.   Det bundne salg

Det bundne salg

| (226) | Som det fremgår af tabel 1, faldt EU-erhvervsgrenens salg til det bundne marked med 28 % i den betragtede periode. Det tegnede sig imidlertid for en forholdsvis lille del af EU-erhvervsgrenens samlede produktion, nemlig 12,6 %. |
| --- | --- |

(226)

Som det fremgår af tabel 1, faldt EU-erhvervsgrenens salg til det bundne marked med 28 % i den betragtede periode. Det tegnede sig imidlertid for en forholdsvis lille del af EU-erhvervsgrenens samlede produktion, nemlig 12,6 %.

| (227) | I betragtning af det bundne markeds begrænsede størrelse bidrager dets udvikling ikke på nogen væsentlig måde til eller forklarer forværringen af EU-erhvervsgrenens situation. |
| --- | --- |

(227)

I betragtning af det bundne markeds begrænsede størrelse bidrager dets udvikling ikke på nogen væsentlig måde til eller forklarer forværringen af EU-erhvervsgrenens situation.

5.2.4.   Andre mere rentable varer end monoethylenglycol

Andre mere rentable varer end monoethylenglycol

| (228) | Flere interesserede parter (CPME, Arteco, HELM og Oxyde) hævdede, at den skade, som EU-erhvervsgrenen led, skyldtes dens beslutning om at fokusere på andre mere rentable varer end monoethylenglycol, da producenter af monoethylenglycol kunne omlægge deres produktion fra monoethylenglycol til andre ethylenoxidderivater. Det blev endvidere fremført, at denne beslutning førte til en stigning i de faste omkostninger pr. enhed ved produktionen af monoethylenglycol. Desuden hævdede Arteco, at produktionskapaciteten og kapacitetsudnyttelsen for monoethylenglycol ikke kan betragtes adskilt fra stigningen i produktionen af ethylenoxidderivater på de samme produktionslinjer. Endvidere hævdede den, at rentabiliteten i forbindelse med monoethylenglycol heller ikke kan betragtes adskilt fra rentabiliteten på ethylenoxidderivater. |
| --- | --- |

(228)

Flere interesserede parter (CPME, Arteco, HELM og Oxyde) hævdede, at den skade, som EU-erhvervsgrenen led, skyldtes dens beslutning om at fokusere på andre mere rentable varer end monoethylenglycol, da producenter af monoethylenglycol kunne omlægge deres produktion fra monoethylenglycol til andre ethylenoxidderivater. Det blev endvidere fremført, at denne beslutning førte til en stigning i de faste omkostninger pr. enhed ved produktionen af monoethylenglycol. Desuden hævdede Arteco, at produktionskapaciteten og kapacitetsudnyttelsen for monoethylenglycol ikke kan betragtes adskilt fra stigningen i produktionen af ethylenoxidderivater på de samme produktionslinjer. Endvidere hævdede den, at rentabiliteten i forbindelse med monoethylenglycol heller ikke kan betragtes adskilt fra rentabiliteten på ethylenoxidderivater.

| (229) | Undersøgelsen bekræftede ikke disse påstande. EU-erhvervsgrenen er fortsat fast besluttet på at fremstille monoethylenglycol i Unionen. De stikprøveudtagne EU-producenter fremstiller ethylen inden for gruppen, og ud over at anvende den internt til fremstilling af monoethylenglycol og andre varer sælger de den også til andre parter. Producenterne af monoethylenglycol har således adgang til tilstrækkelige mængder ethylenoxid til at fremstille nok monoethylenglycol og andre ethylenoxidderivater i overensstemmelse med deres produktionskapacitet. EU-erhvervsgrenen planlægger også at øge produktionskapaciteten for ethylenoxid, hvilket også blev fremhævet af flere interesserede parter, som f.eks. HELM. EU-erhvervsgrenen var tvunget til at reducere produktionen af monoethylenglycol, da salgsprisen var betydeligt lavere end produktionsomkostningerne på grund af pristrykket fra importen fra de pågældende lande. Når der på ny er skabt lige konkurrencevilkår på EU-markedet, vil EU-erhvervsgrenen fortsat fremstille monoethylenglycol i større mængder, som den gjorde før den kraftige stigning i importen fra de pågældende lande. |
| --- | --- |

(229)

Undersøgelsen bekræftede ikke disse påstande. EU-erhvervsgrenen er fortsat fast besluttet på at fremstille monoethylenglycol i Unionen. De stikprøveudtagne EU-producenter fremstiller ethylen inden for gruppen, og ud over at anvende den internt til fremstilling af monoethylenglycol og andre varer sælger de den også til andre parter. Producenterne af monoethylenglycol har således adgang til tilstrækkelige mængder ethylenoxid til at fremstille nok monoethylenglycol og andre ethylenoxidderivater i overensstemmelse med deres produktionskapacitet. EU-erhvervsgrenen planlægger også at øge produktionskapaciteten for ethylenoxid, hvilket også blev fremhævet af flere interesserede parter, som f.eks. HELM. EU-erhvervsgrenen var tvunget til at reducere produktionen af monoethylenglycol, da salgsprisen var betydeligt lavere end produktionsomkostningerne på grund af pristrykket fra importen fra de pågældende lande. Når der på ny er skabt lige konkurrencevilkår på EU-markedet, vil EU-erhvervsgrenen fortsat fremstille monoethylenglycol i større mængder, som den gjorde før den kraftige stigning i importen fra de pågældende lande.

| (230) | Som følge heraf stammer enhver indvirkning på de faste omkostninger direkte fra de negative virkninger af dumpingimporten, og ikke fra produktionen af ethylenoxidderivater. |
| --- | --- |

(230)

Som følge heraf stammer enhver indvirkning på de faste omkostninger direkte fra de negative virkninger af dumpingimporten, og ikke fra produktionen af ethylenoxidderivater.

| (231) | Desuden fremstiller EU-erhvervsgrenen ikke andre varer såsom ethylenoxidderivater på samme produktionslinje som monoethylenglycol. De skadesindikatorer, der er vurderet i betragtning 174-201, er begrænset til produktion og salg af monoethylenglycol. Rentabiliteten på monoethylenglycol kan derfor ikke kædes sammen med rentabiliteten på andre varer, som f.eks. ethylenoxidderivater, da disse varer ikke er omfattet af undersøgelsen. Disse påstande blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(231)

Desuden fremstiller EU-erhvervsgrenen ikke andre varer såsom ethylenoxidderivater på samme produktionslinje som monoethylenglycol. De skadesindikatorer, der er vurderet i betragtning 174-201, er begrænset til produktion og salg af monoethylenglycol. Rentabiliteten på monoethylenglycol kan derfor ikke kædes sammen med rentabiliteten på andre varer, som f.eks. ethylenoxidderivater, da disse varer ikke er omfattet af undersøgelsen. Disse påstande blev derfor afvist.

5.2.5.   Afskrivningsomkostninger

Afskrivningsomkostninger

| (232) | Flere interesserede parter (Arteco, HELM og Oxyde) fremførte, at EU-erhvervsgrenens resultater forværredes på grund af de høje afskrivningsomkostninger. |
| --- | --- |

(232)

Flere interesserede parter (Arteco, HELM og Oxyde) fremførte, at EU-erhvervsgrenens resultater forværredes på grund af de høje afskrivningsomkostninger.

| (233) | Undersøgelsen viste, at afskrivningsomkostningerne ikke er høje og udgør mellem 1 % og 3 % af produktionsomkostningerne. De havde således ingen nævneværdig indvirkning på EU-erhvervsgrenens finansielle resultater. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(233)

Undersøgelsen viste, at afskrivningsomkostningerne ikke er høje og udgør mellem 1 % og 3 % af produktionsomkostningerne. De havde således ingen nævneværdig indvirkning på EU-erhvervsgrenens finansielle resultater. Påstanden blev derfor afvist.

5.2.6.   Råmaterialeomkostninger/manglende konkurrenceevne

Råmaterialeomkostninger/manglende konkurrenceevne

| (234) | Flere interesserede parter (Mitsubishi Corporation, Arteco og Oxyde) hævdede, at EU-erhvervsgrenens forringede resultater skyldtes højere produktionsomkostninger i forhold til producenterne i de pågældende lande, da EU-producenterne anvender dyrere råmaterialer (naphta) end deres amerikanske og saudiarabiske konkurrenter (skifergas og ethan) til at fremstille ethylen og derfor manglede konkurrenceevne. Arteco hævdede også, at produktionsprocessen i USA og Saudi-Arabien medførte færre biprodukter, hvilket gjorde anlæggene billigere at opføre og mindre komplicerede at drive. Virksomheden hævdede desuden, at EU-erhvervsgrenens rentabilitet var svækket på grund af de høje energiomkostninger. |
| --- | --- |

(234)

Flere interesserede parter (Mitsubishi Corporation, Arteco og Oxyde) hævdede, at EU-erhvervsgrenens forringede resultater skyldtes højere produktionsomkostninger i forhold til producenterne i de pågældende lande, da EU-producenterne anvender dyrere råmaterialer (naphta) end deres amerikanske og saudiarabiske konkurrenter (skifergas og ethan) til at fremstille ethylen og derfor manglede konkurrenceevne. Arteco hævdede også, at produktionsprocessen i USA og Saudi-Arabien medførte færre biprodukter, hvilket gjorde anlæggene billigere at opføre og mindre komplicerede at drive. Virksomheden hævdede desuden, at EU-erhvervsgrenens rentabilitet var svækket på grund af de høje energiomkostninger.

| (235) | Kommissionen var ikke enig i denne påstand. Selv om det er korrekt, at de amerikanske og saudiarabiske producenter kan have haft en vis omkostningsfordel for visse råmaterialer, afholdt dette ikke EU-erhvervsgrenen fra at registrere høje fortjenstmargener i 2017 og 2018, jf. tabel 10, dvs. før den store stigning i importen til stærkt faldende priser fra de pågældende lande. Det er således dumpingimporten og ikke de forskellige anvendte råmaterialer, der har bidraget til EU-erhvervsgrenens alvorlige finansielle situation. |
| --- | --- |

(235)

Kommissionen var ikke enig i denne påstand. Selv om det er korrekt, at de amerikanske og saudiarabiske producenter kan have haft en vis omkostningsfordel for visse råmaterialer, afholdt dette ikke EU-erhvervsgrenen fra at registrere høje fortjenstmargener i 2017 og 2018, jf. tabel 10, dvs. før den store stigning i importen til stærkt faldende priser fra de pågældende lande. Det er således dumpingimporten og ikke de forskellige anvendte råmaterialer, der har bidraget til EU-erhvervsgrenens alvorlige finansielle situation.

| (236) | Hvad angår påstanden vedrørende biprodukter, underbyggede Arteco ikke sin påstand med nogen dokumentation og anførte ikke præcist, hvilke biprodukter virksomheden henviste til. Kommissionen kan kun gå ud fra, at Arteco henviste til de andre glycoler, der genereres i fremstillingsprocessen for monoethylenglycol såsom diethylenglycol (DEG) og triethylenglycol (TEG). Disse produkter genereres imidlertid i forbindelse med fremstillingen af monoethylenglycol, uanset hvilket råmateriale der anvendes til fremstilling af ethylen. Selv om der kan være visse mængdemæssige variationer for triethylenglycol og diethylenglycol producenterne imellem, er disse variationer begrænsede og kan derfor ikke have nogen større indvirkning på en producents resultater. Ikke desto mindre er der et marked for diethylenglycol og triethylenglycol, og disse produkter genererer derfor indtægter for virksomhederne. Hvad angår opførelsen og driften af disse anlæg, underbygger Arteco heller ikke sin påstand. Anlæg til produktion af monoethylenglycol er fuldautomatiske i Unionen og kræver minimal inddragelse af arbejdskraft, da fremstillingsprocessen for monoethylenglycol er ret enkel. Endelig viste undersøgelsen med hensyn til energiomkostninger, at de tegner sig for ca. 3 % af EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger, og at de derfor ikke kunne have en væsentlig indvirkning på EU-erhvervsgrenens konkurrenceevne. Disse påstande blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(236)

Hvad angår påstanden vedrørende biprodukter, underbyggede Arteco ikke sin påstand med nogen dokumentation og anførte ikke præcist, hvilke biprodukter virksomheden henviste til. Kommissionen kan kun gå ud fra, at Arteco henviste til de andre glycoler, der genereres i fremstillingsprocessen for monoethylenglycol såsom diethylenglycol (DEG) og triethylenglycol (TEG). Disse produkter genereres imidlertid i forbindelse med fremstillingen af monoethylenglycol, uanset hvilket råmateriale der anvendes til fremstilling af ethylen. Selv om der kan være visse mængdemæssige variationer for triethylenglycol og diethylenglycol producenterne imellem, er disse variationer begrænsede og kan derfor ikke have nogen større indvirkning på en producents resultater. Ikke desto mindre er der et marked for diethylenglycol og triethylenglycol, og disse produkter genererer derfor indtægter for virksomhederne. Hvad angår opførelsen og driften af disse anlæg, underbygger Arteco heller ikke sin påstand. Anlæg til produktion af monoethylenglycol er fuldautomatiske i Unionen og kræver minimal inddragelse af arbejdskraft, da fremstillingsprocessen for monoethylenglycol er ret enkel. Endelig viste undersøgelsen med hensyn til energiomkostninger, at de tegner sig for ca. 3 % af EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger, og at de derfor ikke kunne have en væsentlig indvirkning på EU-erhvervsgrenens konkurrenceevne. Disse påstande blev derfor afvist.

5.2.7.   Covid-19-pandemien

Covid-19-pandemien

| (237) | Flere interesserede parter (CPME, Arteco, HELM og Oxyde) hævdede, at covid-19-pandemien havde en indvirkning på monoethylenglycolindustrien i Unionen i første kvartal af 2020 og endnu mere i andet kvartal af 2020. CPME hævdede, at faldet i produktionen og salget af monoethylenglycol i Unionen skete efter et fald i EU-efterspørgslen efter monoethylenglycol som følge af covid-19-pandemien. Parten hævdede navnlig, at indstilningen af bilsalget (og bilproduktionen) og flyvninger under nedlukningen førte til et fald i EU-efterspørgslen efter monoethylenglycol, der anvendes til at fremstille antifrost- og afisningsvæsker. |
| --- | --- |

(237)

Flere interesserede parter (CPME, Arteco, HELM og Oxyde) hævdede, at covid-19-pandemien havde en indvirkning på monoethylenglycolindustrien i Unionen i første kvartal af 2020 og endnu mere i andet kvartal af 2020. CPME hævdede, at faldet i produktionen og salget af monoethylenglycol i Unionen skete efter et fald i EU-efterspørgslen efter monoethylenglycol som følge af covid-19-pandemien. Parten hævdede navnlig, at indstilningen af bilsalget (og bilproduktionen) og flyvninger under nedlukningen førte til et fald i EU-efterspørgslen efter monoethylenglycol, der anvendes til at fremstille antifrost- og afisningsvæsker.

| (238) | Undersøgelsen viste, at der indtraf en betydelig forværring af EU-erhvervsgrenens situation allerede i 2019, længe før covid-19-pandemien begyndte i Unionen i starten af 2020. Ingen af EU-producenterne lukkede deres produktionsanlæg under pandemien, undtagen for vedligeholdelse. Pandemiens virkninger for EU-forbruget var desuden blandede, idet mindre efterspørgsel efter kølevæske blev opvejet af den stigende efterspørgsel efter PET til nødvendig beskyttende emballage til vand, fødevarer og hånddesinfektionsmidler under udbruddet, hvilket også blev fremhævet af SABIC. |
| --- | --- |

(238)

Undersøgelsen viste, at der indtraf en betydelig forværring af EU-erhvervsgrenens situation allerede i 2019, længe før covid-19-pandemien begyndte i Unionen i starten af 2020. Ingen af EU-producenterne lukkede deres produktionsanlæg under pandemien, undtagen for vedligeholdelse. Pandemiens virkninger for EU-forbruget var desuden blandede, idet mindre efterspørgsel efter kølevæske blev opvejet af den stigende efterspørgsel efter PET til nødvendig beskyttende emballage til vand, fødevarer og hånddesinfektionsmidler under udbruddet, hvilket også blev fremhævet af SABIC.

| (239) | Mens forbruget således faldt moderat med 1 % i undersøgelsesperioden i forhold til 2017, faldt EU-erhvervsgrenens produktion med 19 %, kapacitetsudnyttelsen med næsten 14 procentpoint, salget på det frie marked med 20 % og markedsandelen med 10,7 procentpoint. |
| --- | --- |

(239)

Mens forbruget således faldt moderat med 1 % i undersøgelsesperioden i forhold til 2017, faldt EU-erhvervsgrenens produktion med 19 %, kapacitetsudnyttelsen med næsten 14 procentpoint, salget på det frie marked med 20 % og markedsandelen med 10,7 procentpoint.

| (240) | Selv om det ikke kan udelukkes, at covid-19-pandemien havde en vis indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation ved udgangen af undersøgelsesperioden, var det således ikke den vigtigste årsag til den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. |
| --- | --- |

(240)

Selv om det ikke kan udelukkes, at covid-19-pandemien havde en vis indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation ved udgangen af undersøgelsesperioden, var det således ikke den vigtigste årsag til den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.

5.2.8.   Monoethylenglycol som en råvare, der handles globalt

Monoethylenglycol som en råvare, der handles globalt

| (241) | Arteco og Oxyde hævdede, at importen fra USA og Saudi-Arabien til Unionen ikke påvirkede prisfastsættelsesmekanismen for monoethylenglycol, da der var tale om en vare, der handles globalt, og at klageren fastsatte den europæiske kontraktpris. Det blev desuden fremført, at i) disse priser afspejler priserne på det asiatiske marked, da Kina er det største marked for monoethylenglycol på verdensplan, og ii) priserne på monoethylenglycol nøje følger prisudviklingen for den vigtigste råvare, dvs. ethylen. Det blev desuden påstået, at forskellen mellem ethylenpriserne og priserne på monoethylenglycol voksede fra marts 2019 til marts 2020, angiveligt som følge af virkningen af den kinesisk-ledede globale udbuds-/efterspørgselssituation for monoethylenglycol, og at EU-producenternes rentabilitet blev påvirket negativt som følge af det stigende spread. |
| --- | --- |

(241)

Arteco og Oxyde hævdede, at importen fra USA og Saudi-Arabien til Unionen ikke påvirkede prisfastsættelsesmekanismen for monoethylenglycol, da der var tale om en vare, der handles globalt, og at klageren fastsatte den europæiske kontraktpris. Det blev desuden fremført, at i) disse priser afspejler priserne på det asiatiske marked, da Kina er det største marked for monoethylenglycol på verdensplan, og ii) priserne på monoethylenglycol nøje følger prisudviklingen for den vigtigste råvare, dvs. ethylen. Det blev desuden påstået, at forskellen mellem ethylenpriserne og priserne på monoethylenglycol voksede fra marts 2019 til marts 2020, angiveligt som følge af virkningen af den kinesisk-ledede globale udbuds-/efterspørgselssituation for monoethylenglycol, og at EU-producenternes rentabilitet blev påvirket negativt som følge af det stigende spread.

| (242) | Denne påstand er faktuelt forkert. EU-producenterne af monoethylenglycol fastsætter ikke den europæiske kontraktpris. Den europæiske kontraktpris er en indikation af en pris i Unionen på et givet tidspunkt, et indeks. På et marked med flere købere og sælgere er en pris ligevægten mellem udbud og efterspørgsel på markedet, og den kan derfor ikke fastsættes af en eller flere parter uafhængigt af de andre. Én sælger alene kan ikke fastsætte prisen for en transaktion. Da klageren kun er på salgssiden, kan den pågældende ikke manipulere dette indeks. I praksis indrapporterer flere dataleverandører den europæiske kontraktpris. Disse indrapporteringer udarbejdes og offentliggøres af uafhængige markedskonsulenter. Der findes fire hovedleverandører: ICIS (10), IHS (11), Wood Mackenzie Chemicals (12) og Tecnon (13). Disse markedskonsulenter er afhængige af anonyme undersøgelser, der indsamler priser, der er aftalt mellem købere og sælgere. Generelt er de europæiske kontraktpriser, som disse virksomheder har indrapporteret, i store træk afstemt med hinanden. Alle parter, der sælger eller køber monoethylenglycol i væsentligt omfang på markedet, herunder importører, kan deltage i undersøgelserne om europæiske kontraktpriser. Den europæiske kontraktpris følger faktisk i et vist omfang prisen på monoethylenglycol i Asien, og udviklingen i prisen på ethylen, som er det vigtigste råmateriale, påvirker salgsprisen på monoethylenglycol. |
| --- | --- |

(242)

Denne påstand er faktuelt forkert. EU-producenterne af monoethylenglycol fastsætter ikke den europæiske kontraktpris. Den europæiske kontraktpris er en indikation af en pris i Unionen på et givet tidspunkt, et indeks. På et marked med flere købere og sælgere er en pris ligevægten mellem udbud og efterspørgsel på markedet, og den kan derfor ikke fastsættes af en eller flere parter uafhængigt af de andre. Én sælger alene kan ikke fastsætte prisen for en transaktion. Da klageren kun er på salgssiden, kan den pågældende ikke manipulere dette indeks. I praksis indrapporterer flere dataleverandører den europæiske kontraktpris. Disse indrapporteringer udarbejdes og offentliggøres af uafhængige markedskonsulenter. Der findes fire hovedleverandører: ICIS (10), IHS (11), Wood Mackenzie Chemicals (12) og Tecnon (13). Disse markedskonsulenter er afhængige af anonyme undersøgelser, der indsamler priser, der er aftalt mellem købere og sælgere. Generelt er de europæiske kontraktpriser, som disse virksomheder har indrapporteret, i store træk afstemt med hinanden. Alle parter, der sælger eller køber monoethylenglycol i væsentligt omfang på markedet, herunder importører, kan deltage i undersøgelserne om europæiske kontraktpriser. Den europæiske kontraktpris følger faktisk i et vist omfang prisen på monoethylenglycol i Asien, og udviklingen i prisen på ethylen, som er det vigtigste råmateriale, påvirker salgsprisen på monoethylenglycol.

10

11

12

13

| (243) | På EU-markedet sælges monoethylenglycol på en langtidskontrakt eller ved engangssalg (»spotsalg«). Det anslås, at det kontraktlige salg tegner sig for ca. 80 % af det samlede salg i Unionen, og at spotsalget tegner sig for de resterende 20 %. I kontraktsalget er prisformlen baseret på den europæiske kontraktpris fratrukket en rabat. Den europæiske kontraktpris er et månedligt indeks, der offentliggøres af markedskonsulenter, jf. betragtning 242, men rabatten er fortrolig. Konkurrencen mellem sælgerne vedrører rabatten. Den kontraktmæssige pris forhandles månedligt, og den påvirkes af spotpriserne, da monoethylenglycol er en råvare, der handles på et meget gennemsigtigt marked, hvor markedsaktørerne hurtigt tilpasser sig den situation, som dumpingimporten har skabt. Selv om de forbinder deres salgspris på EU-markedet med den europæiske kontraktpris, trykkede de amerikanske og saudiarabiske eksportører salgsprisen på monoethylenglycol ved at øge den rabat, der tilbydes køberne. De skadevoldende virkninger på EU-markedet kan derfor ikke tilskrives indekset for den europæiske kontraktpris som sådan. Skaden skyldtes tilstrømningen af lavprisimport til EU-markedet, som trykkede spot- og kontraktpriserne til fordel for køberne. Disse påstande blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(243)

På EU-markedet sælges monoethylenglycol på en langtidskontrakt eller ved engangssalg (»spotsalg«). Det anslås, at det kontraktlige salg tegner sig for ca. 80 % af det samlede salg i Unionen, og at spotsalget tegner sig for de resterende 20 %. I kontraktsalget er prisformlen baseret på den europæiske kontraktpris fratrukket en rabat. Den europæiske kontraktpris er et månedligt indeks, der offentliggøres af markedskonsulenter, jf. betragtning 242, men rabatten er fortrolig. Konkurrencen mellem sælgerne vedrører rabatten. Den kontraktmæssige pris forhandles månedligt, og den påvirkes af spotpriserne, da monoethylenglycol er en råvare, der handles på et meget gennemsigtigt marked, hvor markedsaktørerne hurtigt tilpasser sig den situation, som dumpingimporten har skabt. Selv om de forbinder deres salgspris på EU-markedet med den europæiske kontraktpris, trykkede de amerikanske og saudiarabiske eksportører salgsprisen på monoethylenglycol ved at øge den rabat, der tilbydes køberne. De skadevoldende virkninger på EU-markedet kan derfor ikke tilskrives indekset for den europæiske kontraktpris som sådan. Skaden skyldtes tilstrømningen af lavprisimport til EU-markedet, som trykkede spot- og kontraktpriserne til fordel for køberne. Disse påstande blev derfor afvist.

5.2.9.   Olieprisen

Olieprisen

| (244) | CPME og CIRFS hævdede, at faldet i olieprisen i anden halvdel af undersøgelsesperioden var årsagen til et fald i prisen på monoethylenglycol i Unionen og ikke dumpingimporten fra de pågældende lande. |
| --- | --- |

(244)

CPME og CIRFS hævdede, at faldet i olieprisen i anden halvdel af undersøgelsesperioden var årsagen til et fald i prisen på monoethylenglycol i Unionen og ikke dumpingimporten fra de pågældende lande.

| (245) | Som anført i betragtning 234 er ethylenproduktionen i Unionen baseret på naphtha, et produkt, der fremstilles ved raffinering af råolie. Olieprisudviklingen påvirker derfor omkostningerne ved og prisen på ethylen samt omkostningerne ved og prisen på monoethylenglycol. Som forklaret i betragtning 205 faldt EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger med 13 % i den betragtede periode, mens salgsprisen på monoethylenglycol faldt meget mere, nemlig med 40 %. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(245)

Som anført i betragtning 234 er ethylenproduktionen i Unionen baseret på naphtha, et produkt, der fremstilles ved raffinering af råolie. Olieprisudviklingen påvirker derfor omkostningerne ved og prisen på ethylen samt omkostningerne ved og prisen på monoethylenglycol. Som forklaret i betragtning 205 faldt EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger med 13 % i den betragtede periode, mens salgsprisen på monoethylenglycol faldt meget mere, nemlig med 40 %. Påstanden blev derfor afvist.

5.2.10.   
  »Handelskrigen« mellem USA og Kina

»Handelskrigen« mellem USA og Kina

| (246) | I august 2018 indførte Kina en supplerende importtold på 25 % på monoethylenglycol fra USA, hvilket angiveligt fik de amerikanske producenter til at omdirigere eksporten fra Kina til Unionen. Flere interesserede parter (Mitsubishi Corporation, Arteco og Oxyde) hævdede således, at forværringen af handelsforbindelserne mellem Kina og USA var hovedårsagen til skaden. Parterne hævdede, at situationen på EU-markedet efter indførelsen i 2020 af midlertidige fritagelser for disse toldsatser ville vende tilbage til de tidligere forhold. |
| --- | --- |

(246)

I august 2018 indførte Kina en supplerende importtold på 25 % på monoethylenglycol fra USA, hvilket angiveligt fik de amerikanske producenter til at omdirigere eksporten fra Kina til Unionen. Flere interesserede parter (Mitsubishi Corporation, Arteco og Oxyde) hævdede således, at forværringen af handelsforbindelserne mellem Kina og USA var hovedårsagen til skaden. Parterne hævdede, at situationen på EU-markedet efter indførelsen i 2020 af midlertidige fritagelser for disse toldsatser ville vende tilbage til de tidligere forhold.

| (247) | Disse betragtninger er irrelevante, da den retlige standard, der er fastsat i grundforordningen og i WTO's antidumpingaftale, er forekomsten af skade forårsaget af dumpingimport — ikke de politiske eller andre eksterne overvejelser, der kan være forbundet med en sådan praksis. Under alle omstændigheder bemærker Kommissionen, at selv om restriktionerne faktisk blev lempet, finder de supplerende toldsatser fortsat anvendelse som generel regel, og det er uklart, hvordan situationen vil udvikle sig. Desuden er den amerikanske monoethylenglycolindustri eksportorienteret og har en stigende produktionskapacitet. Derudover øger den kinesiske monoethylenglycolindustri også produktionskapaciteten med henblik på at blive selvforsynende. Det er derfor sandsynligt, at de amerikanske producenter fortsat vil være meget interesseret i EU-markedet, uanset en eventuel kinesisk-amerikansk strid. |
| --- | --- |

(247)

Disse betragtninger er irrelevante, da den retlige standard, der er fastsat i grundforordningen og i WTO's antidumpingaftale, er forekomsten af skade forårsaget af dumpingimport — ikke de politiske eller andre eksterne overvejelser, der kan være forbundet med en sådan praksis. Under alle omstændigheder bemærker Kommissionen, at selv om restriktionerne faktisk blev lempet, finder de supplerende toldsatser fortsat anvendelse som generel regel, og det er uklart, hvordan situationen vil udvikle sig. Desuden er den amerikanske monoethylenglycolindustri eksportorienteret og har en stigende produktionskapacitet. Derudover øger den kinesiske monoethylenglycolindustri også produktionskapaciteten med henblik på at blive selvforsynende. Det er derfor sandsynligt, at de amerikanske producenter fortsat vil være meget interesseret i EU-markedet, uanset en eventuel kinesisk-amerikansk strid.

5.2.11.   Det globale pristryk i den betragtede periode

Det globale pristryk i den betragtede periode

| (248) | Flere interesserede parter (Mitsubishi og CIRFS) hævdede, at den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, faldt sammen med et af de værste pristryk i de globale priser på monoethylenglycol i de seneste ti år, som ikke udelukkende påvirkede EU-markedet, men fulgte priserne på det globale marked. Det blev hævdet, at den globale kapacitet for monoethylenglycol steg betydeligt uden en tilsvarende global efterspørgsel — alene i slutningen af 2018, blev der tilføjet yderligere [1,5-2,5] mio. ton pr. år i Kina. I november 2019 var den samlede globale kapacitet for monoethylenglycol på ca. [37,5-38,5] mio. ton pr. år, hvilket svarer til en overskydende kapacitet på ca. [10-20] %, mens der blev tilføjet betydelig yderligere kapacitet i løbet af 2020. Skaden blev derfor angiveligt forårsaget af de historisk lave priser på de globale markeder snarere end af dumping. |
| --- | --- |

(248)

Flere interesserede parter (Mitsubishi og CIRFS) hævdede, at den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, faldt sammen med et af de værste pristryk i de globale priser på monoethylenglycol i de seneste ti år, som ikke udelukkende påvirkede EU-markedet, men fulgte priserne på det globale marked. Det blev hævdet, at den globale kapacitet for monoethylenglycol steg betydeligt uden en tilsvarende global efterspørgsel — alene i slutningen af 2018, blev der tilføjet yderligere [1,5-2,5] mio. ton pr. år i Kina. I november 2019 var den samlede globale kapacitet for monoethylenglycol på ca. [37,5-38,5] mio. ton pr. år, hvilket svarer til en overskydende kapacitet på ca. [10-20] %, mens der blev tilføjet betydelig yderligere kapacitet i løbet af 2020. Skaden blev derfor angiveligt forårsaget af de historisk lave priser på de globale markeder snarere end af dumping.

| (249) | Disse overvejelser kan meget vel give en endelig forklaring på, hvorfor importen blev solgt til dumpingpriser i Unionen. Men det forholder sig ikke desto mindre således, at denne dumpingimport gennem ovennævnte pris- og mængdemæssige virkninger forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. den gældende retlige standard fastsat i grundforordningen og WTO's antidumpingaftale, som ikke indeholder krav om en analyse af årsagerne til beslutningen om dumping. Undersøgelsen viste, at der faktisk er en global overkapacitet i produktionen af monoethylenglycol. De saudiarabiske og amerikanske producenter har øget deres produktionskapacitet betydeligt, og det anslås, at de amerikanske eksportører vil øge produktionskapaciteten og nå op på omkring 6 mio. ton om året. På grund af denne overkapacitet søgte de amerikanske og saudiarabiske eksporterende producenter efter nye markeder, og de solgte derfor betydelige mængder monoethylenglycol på EU-markedet til dumpingpriser i undersøgelsesperioden. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(249)

Disse overvejelser kan meget vel give en endelig forklaring på, hvorfor importen blev solgt til dumpingpriser i Unionen. Men det forholder sig ikke desto mindre således, at denne dumpingimport gennem ovennævnte pris- og mængdemæssige virkninger forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. den gældende retlige standard fastsat i grundforordningen og WTO's antidumpingaftale, som ikke indeholder krav om en analyse af årsagerne til beslutningen om dumping. Undersøgelsen viste, at der faktisk er en global overkapacitet i produktionen af monoethylenglycol. De saudiarabiske og amerikanske producenter har øget deres produktionskapacitet betydeligt, og det anslås, at de amerikanske eksportører vil øge produktionskapaciteten og nå op på omkring 6 mio. ton om året. På grund af denne overkapacitet søgte de amerikanske og saudiarabiske eksporterende producenter efter nye markeder, og de solgte derfor betydelige mængder monoethylenglycol på EU-markedet til dumpingpriser i undersøgelsesperioden. Påstanden blev derfor afvist.

5.2.12.   Selvforskyldt skade

Selvforskyldt skade

| (250) | SABIC hævdede, at en EU-producent kontaktede SABIC for at markedsføre monoethylenglycol på EU-markedet, og at flere virksomheder, der var forretningsmæssigt forbundet med EU-producenter (jf. betragtning 40), importerede monoethylenglycol fra Saudi-Arabien, hvilket forvoldte selvforskyldt skade. |
| --- | --- |

(250)

SABIC hævdede, at en EU-producent kontaktede SABIC for at markedsføre monoethylenglycol på EU-markedet, og at flere virksomheder, der var forretningsmæssigt forbundet med EU-producenter (jf. betragtning 40), importerede monoethylenglycol fra Saudi-Arabien, hvilket forvoldte selvforskyldt skade.

| (251) | Hvad angår påstanden om, at en EU-producent kontaktede SABIC for at markedsføre saudiarabisk monoethylenglycol på EU-markedet, viste undersøgelsen, at kontrakten ikke var blevet undertegnet mellem SABIC og den pågældende EU-producent. Desuden kontaktede EU-producenten selv SABIC i denne forbindelse, da pristrykket på EU-markedet forårsagede betydelige tab, og denne producent søgte efter andre muligheder for at fortsætte sine aktiviteter på EU-markedet for monoethylenglycol. Dette er endnu et tegn på den vanskelige situation for EU-erhvervsgrenen. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(251)

Hvad angår påstanden om, at en EU-producent kontaktede SABIC for at markedsføre saudiarabisk monoethylenglycol på EU-markedet, viste undersøgelsen, at kontrakten ikke var blevet undertegnet mellem SABIC og den pågældende EU-producent. Desuden kontaktede EU-producenten selv SABIC i denne forbindelse, da pristrykket på EU-markedet forårsagede betydelige tab, og denne producent søgte efter andre muligheder for at fortsætte sine aktiviteter på EU-markedet for monoethylenglycol. Dette er endnu et tegn på den vanskelige situation for EU-erhvervsgrenen. Påstanden blev derfor afvist.

5.2.13.   Importen af PET til Unionen

Importen af PET til Unionen

| (252) | Flere interesserede parter, Arteco, HELM og Oxyde, hævdede uden dokumentation, at stigningen i importen af PET til Unionen påvirkede forbruget af monoethylenglycol. |
| --- | --- |

(252)

Flere interesserede parter, Arteco, HELM og Oxyde, hævdede uden dokumentation, at stigningen i importen af PET til Unionen påvirkede forbruget af monoethylenglycol.

| (253) | Denne påstand er faktuelt forkert. Importen af PET til Unionen svingede i den betragtede periode. Som anført i betragtning 150 var forbruget på det frie marked desuden ret stabilt ved udgangen af undersøgelsesperioden. Påstanden afvises derfor.










  Tabel 13


  Samlet import af PET |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Undersøgelsesperiode |
| Mængde | 706 254 645 | 704 017 403 | 877 616 849 | 797 676 108 |
| Indeks | 100 | 100 | 124 | 113 |
| Kilde: Eurostat |

(253)

Denne påstand er faktuelt forkert. Importen af PET til Unionen svingede i den betragtede periode. Som anført i betragtning 150 var forbruget på det frie marked desuden ret stabilt ved udgangen af undersøgelsesperioden. Påstanden afvises derfor.

Tabel 13

Tabel 13

Samlet import af PET

Samlet import af PET

2017

2018

2019

Undersøgelsesperiode

Mængde

706 254 645

704 017 403

877 616 849

797 676 108

Indeks

Indeks

100

100

100

100

124

124

113

113

Kilde: Eurostat

Kilde: Eurostat

5.3.   Konklusion vedrørende årsagssammenhæng

Konklusion vedrørende årsagssammenhæng

| (254) | Der var et klart tidsmæssigt sammenfald mellem den betydelige stigning i importen til dumpingpriser og i de pågældende landes markedsandel og det betydelige fald i EU-producenternes salg og markedsandel kombineret med pristrykket og EU-erhvervsgrenens forværrede finansielle situation. |
| --- | --- |

(254)

Der var et klart tidsmæssigt sammenfald mellem den betydelige stigning i importen til dumpingpriser og i de pågældende landes markedsandel og det betydelige fald i EU-producenternes salg og markedsandel kombineret med pristrykket og EU-erhvervsgrenens forværrede finansielle situation.

| (255) | Kommissionen skelnede mellem og adskilte virkningerne af alle kendte faktorer på EU-erhvervsgrenens situation fra den skadevoldende virkning af dumpingimporten. Virkningen af alle andre faktorer på EU-erhvervsgrenens negative udvikling med hensyn til faldende produktion og salg, tab af markedsandele, pristryk, negativ rentabilitet, investeringsafkast og likviditet var kun begrænset. |
| --- | --- |

(255)

Kommissionen skelnede mellem og adskilte virkningerne af alle kendte faktorer på EU-erhvervsgrenens situation fra den skadevoldende virkning af dumpingimporten. Virkningen af alle andre faktorer på EU-erhvervsgrenens negative udvikling med hensyn til faldende produktion og salg, tab af markedsandele, pristryk, negativ rentabilitet, investeringsafkast og likviditet var kun begrænset.

| (256) | På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen i denne fase, at dumpingimporten fra de pågældende lande forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, og at de øvrige faktorer, betragtet hver for sig eller samlet, ikke svækkede årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade. Skaden giver sig udtryk i faldende produktion og salg, tab af markedsandele, pristryk, negativ rentabilitet, investeringsafkast og likviditet. |
| --- | --- |

(256)

På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen i denne fase, at dumpingimporten fra de pågældende lande forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, og at de øvrige faktorer, betragtet hver for sig eller samlet, ikke svækkede årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade. Skaden giver sig udtryk i faldende produktion og salg, tab af markedsandele, pristryk, negativ rentabilitet, investeringsafkast og likviditet.

6.   FORANSTALTNINGERNES OMFANG

| (257) | For at fastsætte foranstaltningernes omfang undersøgte Kommissionen, om en told, der er lavere end dumpingmargenen, ville være tilstrækkelig til at afhjælpe den skade, som dumpingimporten havde forvoldt EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(257)

For at fastsætte foranstaltningernes omfang undersøgte Kommissionen, om en told, der er lavere end dumpingmargenen, ville være tilstrækkelig til at afhjælpe den skade, som dumpingimporten havde forvoldt EU-erhvervsgrenen.

6.1.   Skadesmargen

Skadesmargen

| (258) | Skaden ville blive afhjulpet, hvis EU-erhvervsgrenen kunne opnå en målfortjeneste ved at sælge til en målpris som omhandlet i grundforordningens artikel 7, stk. 2c og 2d. |
| --- | --- |

(258)

Skaden ville blive afhjulpet, hvis EU-erhvervsgrenen kunne opnå en målfortjeneste ved at sælge til en målpris som omhandlet i grundforordningens artikel 7, stk. 2c og 2d.

| (259) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2c, har Kommissionen taget hensyn til følgende faktorer ved fastsættelsen af målfortjenesten: rentabilitetsniveauet inden stigningen i importen fra de pågældende lande, det rentabilitetsniveau, som er nødvendigt for at dække alle omkostninger og investeringer, udgifter til forskning og udvikling (FoU) og innovation samt det rentabilitetsniveau, som kan forventes under normale konkurrencevilkår. Denne fortjenstmargen bør ikke være lavere end 6 %. |
| --- | --- |

(259)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2c, har Kommissionen taget hensyn til følgende faktorer ved fastsættelsen af målfortjenesten: rentabilitetsniveauet inden stigningen i importen fra de pågældende lande, det rentabilitetsniveau, som er nødvendigt for at dække alle omkostninger og investeringer, udgifter til forskning og udvikling (FoU) og innovation samt det rentabilitetsniveau, som kan forventes under normale konkurrencevilkår. Denne fortjenstmargen bør ikke være lavere end 6 %.

| (260) | Importmængden fra de pågældende lande steg betydeligt, og importpriserne faldt brat fra 2019 og fremefter (som vist i tabel 2 og 3), hvilket gjorde EU-producenterne urentable. På denne baggrund fastsatte Kommissionen en basisfortjeneste til dækning af de fulde omkostninger under normale konkurrencevilkår på grundlag af EU-producenternes rentabilitet før stigningen i dumpingimporten, dvs. som et vejet gennemsnit af de fortjenstmargener, som EU-producenterne havde registreret for 2017 og 2018. Den således beregnede basisfortjeneste udgør [17,5-19,5] %. |
| --- | --- |

(260)

Importmængden fra de pågældende lande steg betydeligt, og importpriserne faldt brat fra 2019 og fremefter (som vist i tabel 2 og 3), hvilket gjorde EU-producenterne urentable. På denne baggrund fastsatte Kommissionen en basisfortjeneste til dækning af de fulde omkostninger under normale konkurrencevilkår på grundlag af EU-producenternes rentabilitet før stigningen i dumpingimporten, dvs. som et vejet gennemsnit af de fortjenstmargener, som EU-producenterne havde registreret for 2017 og 2018. Den således beregnede basisfortjeneste udgør [17,5-19,5] %.

| (261) | Ingen af de stikprøveudtagne producenter fremsatte påstande i henhold til grundforordningens artikel 7, stk. 2c, om mistede investeringer eller FoU- og innovationsomkostninger. |
| --- | --- |

(261)

Ingen af de stikprøveudtagne producenter fremsatte påstande i henhold til grundforordningens artikel 7, stk. 2c, om mistede investeringer eller FoU- og innovationsomkostninger.

| (262) | På dette grundlag er den ikkeskadevoldende pris på [610-746] EUR/ton og fremkommer ved at anvende ovennævnte fortjenstmargen på [17,5-19,5] % på de stikprøveudtagne EU-producenters produktionsomkostninger i UP. |
| --- | --- |

(262)

På dette grundlag er den ikkeskadevoldende pris på [610-746] EUR/ton og fremkommer ved at anvende ovennævnte fortjenstmargen på [17,5-19,5] % på de stikprøveudtagne EU-producenters produktionsomkostninger i UP.

| (263) | Kommissionen vurderede i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2d, de fremtidige omkostninger, der følger af multilaterale miljøaftaler og protokoller hertil, som Unionen er part i, samt af ILO-konventioner opført i bilag Ia til grundforordningen, og som EU-erhvervsgrenen vil pådrage sig i løbet af den periode, hvor foranstaltningen anvendes, i henhold til artikel 11, stk. 2. |
| --- | --- |

(263)

Kommissionen vurderede i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2d, de fremtidige omkostninger, der følger af multilaterale miljøaftaler og protokoller hertil, som Unionen er part i, samt af ILO-konventioner opført i bilag Ia til grundforordningen, og som EU-erhvervsgrenen vil pådrage sig i løbet af den periode, hvor foranstaltningen anvendes, i henhold til artikel 11, stk. 2.

| (264) | Disse omkostninger omfattede de yderligere fremtidige omkostninger (dvs. efter fradrag af de faktiske omkostninger, der påløb i UP) for at sikre overholdelse af EU's emissionshandelssystem (»EU ETS«) og EU's direktiv om industrielle emissioner. EU ETS er en hjørnesten i den politik, som Unionen fører med henblik på at overholde multilaterale miljøaftaler. På samme måde er direktivet om industrielle emissioner det vigtigste EU-instrument til regulering af forurenende emissioner fra industrianlæg og sikrer som sådan også overholdelse af multilaterale miljøaftaler. |
| --- | --- |

(264)

Disse omkostninger omfattede de yderligere fremtidige omkostninger (dvs. efter fradrag af de faktiske omkostninger, der påløb i UP) for at sikre overholdelse af EU's emissionshandelssystem (»EU ETS«) og EU's direktiv om industrielle emissioner. EU ETS er en hjørnesten i den politik, som Unionen fører med henblik på at overholde multilaterale miljøaftaler. På samme måde er direktivet om industrielle emissioner det vigtigste EU-instrument til regulering af forurenende emissioner fra industrianlæg og sikrer som sådan også overholdelse af multilaterale miljøaftaler.

| (265) | Omkostningerne ved overholdelse af EU ETS blev beregnet på grundlag af de gennemsnitlige skønnede yderligere EU-emissionskvoter (EUA), som skal erhverves i den periode, hvor foranstaltningerne anvendes (2021-2025). De EUA'er, der blev anvendt i beregningen, blev fratrukket de gratis kvoter og vedrørte udelukkende den pågældende vare. Omkostningerne ved EUA'erne blev fastlagt på grundlag af data fra Bloomberg New Energy Finance (udtræk af 7. februar 2021). Den gennemsnitlige fremskrevne pris for EU-emissionskvoter i perioden 2021-2025 er på 36,24 EUR pr. ton udledt CO2. Omkostningerne ved overholdelse af direktivet om industrielle emissioner blev beregnet på grundlag af data, der blev indberettet af de stikprøveudtagne EU-producenter og krydstjekket af Kommissionen. Et notat til dossieret om, hvordan Kommissionen beregnede disse yderligere fremtidige overholdelsesomkostninger, findes i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter. |
| --- | --- |

(265)

Omkostningerne ved overholdelse af EU ETS blev beregnet på grundlag af de gennemsnitlige skønnede yderligere EU-emissionskvoter (EUA), som skal erhverves i den periode, hvor foranstaltningerne anvendes (2021-2025). De EUA'er, der blev anvendt i beregningen, blev fratrukket de gratis kvoter og vedrørte udelukkende den pågældende vare. Omkostningerne ved EUA'erne blev fastlagt på grundlag af data fra Bloomberg New Energy Finance (udtræk af 7. februar 2021). Den gennemsnitlige fremskrevne pris for EU-emissionskvoter i perioden 2021-2025 er på 36,24 EUR pr. ton udledt CO2. Omkostningerne ved overholdelse af direktivet om industrielle emissioner blev beregnet på grundlag af data, der blev indberettet af de stikprøveudtagne EU-producenter og krydstjekket af Kommissionen. Et notat til dossieret om, hvordan Kommissionen beregnede disse yderligere fremtidige overholdelsesomkostninger, findes i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter.

2

| (266) | Kommissionen fastslog, at disse fremtidige overholdelsesomkostninger beløb sig til [0,7-0,9] % af produktionsomkostningerne i undersøgelsesperioden, og lagde dem til den ikkeskadevoldende pris, der er nævnt i betragtning 262, for at opnå en samlet ikkeskadevoldende pris på samme vare for EU-erhvervsgrenen, dvs. [616-752] EUR/ton. |
| --- | --- |

(266)

Kommissionen fastslog, at disse fremtidige overholdelsesomkostninger beløb sig til [0,7-0,9] % af produktionsomkostningerne i undersøgelsesperioden, og lagde dem til den ikkeskadevoldende pris, der er nævnt i betragtning 262, for at opnå en samlet ikkeskadevoldende pris på samme vare for EU-erhvervsgrenen, dvs. [616-752] EUR/ton.

| (267) | Kommissionen fastsatte derefter målprisunderbudsmargenen på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris hos de stikprøveudtagne, samarbejdsvillige eksporterende producenter i de pågældende lande som fastlagt ved beregningen af prisunderbud og den vejede gennemsnitlige ikkeskadevoldende pris på samme vare, som de stikprøveudtagne EU-producenter solgte på EU-markedet i undersøgelsesperioden. Forskelle som følge af denne sammenligning blev udtrykt som en procentdel af den vejede gennemsnitlige cif-importværdi. |
| --- | --- |

(267)

Kommissionen fastsatte derefter målprisunderbudsmargenen på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris hos de stikprøveudtagne, samarbejdsvillige eksporterende producenter i de pågældende lande som fastlagt ved beregningen af prisunderbud og den vejede gennemsnitlige ikkeskadevoldende pris på samme vare, som de stikprøveudtagne EU-producenter solgte på EU-markedet i undersøgelsesperioden. Forskelle som følge af denne sammenligning blev udtrykt som en procentdel af den vejede gennemsnitlige cif-importværdi.

| (268) | Skadestærsklen for »andre samarbejdsvillige virksomheder« og for »alle andre virksomheder« er defineret på samme måde som dumpingmargenen for disse virksomheder, jf. betragtning 127-130.








  Land | Virksomhed | Midlertidig dumpingmargen (%) | Foreløbig skadesmargen (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| USA | Lotte Chemical Louisiana LLC | 8,5 % | 38,5 % |
| MEGlobal Americas Inc | 38,3 % | 84,9 % |
| Andre samarbejdsvillige virksomheder | 13,5 % | 46,9 % |
| Alle andre virksomheder | 52,0 % | 115,0 % |
| Kongeriget Saudi-Arabien | Saudi Kayan petrochemical company (Saudi Kayan) | 11,1 % | 61,4 % |
| Yanbu National Petrochemical Company (Yansab) | 11,1 % | 61,4 % |
| Eastern Petrochemical Company (Sharq) | 11,1 % | 61,4 % |
| Saudiarabisk Yanbu Petrochemical Company (Yanpet) | 11,1 % | 61,4 % |
| Arabian Petrochemical Company (Petrokemya) | 11,1 % | 61,4 % |
| Jubail United Petrochemical Company (United) | 11,1 % | 61,4 % |
| Alle andre virksomheder | 11,1 % | 61,4 % |

(268)

Skadestærsklen for »andre samarbejdsvillige virksomheder« og for »alle andre virksomheder« er defineret på samme måde som dumpingmargenen for disse virksomheder, jf. betragtning 127-130.

Land

Virksomhed

Midlertidig dumpingmargen (%)

Foreløbig skadesmargen (%)

USA

Lotte Chemical Louisiana LLC

8,5 %

38,5 %

MEGlobal Americas Inc

38,3 %

84,9 %

Andre samarbejdsvillige virksomheder

13,5 %

46,9 %

Alle andre virksomheder

52,0 %

115,0 %

Kongeriget Saudi-Arabien

Saudi Kayan petrochemical company (Saudi Kayan)

11,1 %

61,4 %

Yanbu National Petrochemical Company (Yansab)

11,1 %

61,4 %

Eastern Petrochemical Company (Sharq)

11,1 %

61,4 %

Saudiarabisk Yanbu Petrochemical Company (Yanpet)

11,1 %

61,4 %

Arabian Petrochemical Company (Petrokemya)

11,1 %

61,4 %

Jubail United Petrochemical Company (United)

11,1 %

61,4 %

Alle andre virksomheder

11,1 %

61,4 %

6.2.   Konklusion om foranstaltningernes omfang

Konklusion om foranstaltningernes omfang

| (269) | På baggrund af ovenstående vurdering bør den midlertidige antidumpingtold fastsættes som følger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2:







  Land | Virksomhed | Midlertidig antidumpingtold |
| --- | --- | --- | --- |
| USA | Lotte Chemical Louisiana LLC | 8,5 % |
| MEGlobal Americas Inc | 38,3 % |
| Andre samarbejdsvillige virksomheder | 13,5 % |
| Alle andre virksomheder | 52,0 % |
| Kongeriget Saudi-Arabien | Saudi Kayan petrochemical company (Saudi Kayan) | 11,1 % |
| Yanbu National Petrochemical Company (Yansab) | 11,1 % |
| Eastern Petrochemical Company (Sharq) | 11,1 % |
| Saudiarabisk Yanbu Petrochemical Company (Yanpet) | 11,1 % |
| Arabian Petrochemical Company (Petrokemya) | 11,1 % |
| Jubail United Petrochemical Company (United) | 11,1 % |
| Alle andre virksomheder | 11,1 % |

(269)

På baggrund af ovenstående vurdering bør den midlertidige antidumpingtold fastsættes som følger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2:

Land

Virksomhed

Midlertidig antidumpingtold

USA

Lotte Chemical Louisiana LLC

8,5 %

MEGlobal Americas Inc

38,3 %

Andre samarbejdsvillige virksomheder

13,5 %

Alle andre virksomheder

52,0 %

Kongeriget Saudi-Arabien

Saudi Kayan petrochemical company (Saudi Kayan)

11,1 %

Yanbu National Petrochemical Company (Yansab)

11,1 %

Eastern Petrochemical Company (Sharq)

11,1 %

Saudiarabisk Yanbu Petrochemical Company (Yanpet)

11,1 %

Arabian Petrochemical Company (Petrokemya)

11,1 %

Jubail United Petrochemical Company (United)

11,1 %

Alle andre virksomheder

11,1 %

7.   UNIONENS INTERESSER

| (270) | Kommissionen undersøgte, om den klart kunne konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at vedtage foranstaltninger i dette tilfælde til trods for konstateringen af skadevoldende dumping, jf. grundforordningens artikel 21. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes/forhandlernes, brugernes og leverandørernes interesser. |
| --- | --- |

(270)

Kommissionen undersøgte, om den klart kunne konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at vedtage foranstaltninger i dette tilfælde til trods for konstateringen af skadevoldende dumping, jf. grundforordningens artikel 21. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes/forhandlernes, brugernes og leverandørernes interesser.

| (271) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til kendte interesserede parter. Den modtog spørgeskemabesvarelser fra to ikke forretningsmæssigt forbundne importører (Helm og Oxyde) og syv brugere (Arteco, Indorama Group, Neo Group, Novapet, PlastiVerd, Selenis og SIR Industriale). |
| --- | --- |

(271)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til kendte interesserede parter. Den modtog spørgeskemabesvarelser fra to ikke forretningsmæssigt forbundne importører (Helm og Oxyde) og syv brugere (Arteco, Indorama Group, Neo Group, Novapet, PlastiVerd, Selenis og SIR Industriale).

7.1.   EU-erhvervsgrenens interesser

EU-erhvervsgrenens interesser

| (272) | Der er 12 producenter i ni grupper af monoethylenglycolproducenter i Unionen. Indførelsen af foranstaltninger vil gøre det muligt for EU-erhvervsgrenen at genvinde tabte markedsandele og samtidig forbedre rentabiliteten i retning af, hvad der betragtes som bæredygtige niveauer. |
| --- | --- |

(272)

Der er 12 producenter i ni grupper af monoethylenglycolproducenter i Unionen. Indførelsen af foranstaltninger vil gøre det muligt for EU-erhvervsgrenen at genvinde tabte markedsandele og samtidig forbedre rentabiliteten i retning af, hvad der betragtes som bæredygtige niveauer.

| (273) | Omfanget af den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, gør dens situation uholdbar i betragtning af de store tab (- 10,8 %- - 13,2 % i UP), der skyldes den samtidige virkning af unormalt lave priser (et fald på 40 % på det frie marked) og et fald i salget (- 18 % på det frie marked) og i produktionen (- 19 %), som lægger pres på omkostningerne. |
| --- | --- |

(273)

Omfanget af den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, gør dens situation uholdbar i betragtning af de store tab (- 10,8 %- - 13,2 % i UP), der skyldes den samtidige virkning af unormalt lave priser (et fald på 40 % på det frie marked) og et fald i salget (- 18 % på det frie marked) og i produktionen (- 19 %), som lægger pres på omkostningerne.

| (274) | Indførelsen af foranstaltninger er afgørende for at holde den massive indvirkning af dumpingimporten under kontrol og opretholde produktionen af monoethylenglycol i Unionen. Uden foranstaltninger ville presset fra både de trykkede priser og udhulingen af salg og produktion forhindre EU-erhvervsgrenen i at opnå fortjeneste, hvilket ikke ville give den andet valg end at indstille produktionen til det åbne marked, — hvilket ville betyde, at EU-producenter, som ikke er forbundet med saudiske eller amerikanske interesser, reelt ville forsvinde. |
| --- | --- |

(274)

Indførelsen af foranstaltninger er afgørende for at holde den massive indvirkning af dumpingimporten under kontrol og opretholde produktionen af monoethylenglycol i Unionen. Uden foranstaltninger ville presset fra både de trykkede priser og udhulingen af salg og produktion forhindre EU-erhvervsgrenen i at opnå fortjeneste, hvilket ikke ville give den andet valg end at indstille produktionen til det åbne marked, — hvilket ville betyde, at EU-producenter, som ikke er forbundet med saudiske eller amerikanske interesser, reelt ville forsvinde.

| (275) | Dette pres skyldes en stigning i den globale overkapacitet ifølge specialiserede konsulenter, der nøje følger markedet, som f.eks. Wood Mackenzie og ISIC. Disse kapacitetsforøgelser, som hovedsagelig skyldes Kina og USA, vil overstige efterspørgslen med flere millioner ton i 2021-2022. Betydelige kinesiske kapacitetsforøgelser vil gradvist reducere de amerikanske eksportmuligheder til Kina, hvilket vil øge incitamenterne for sidstnævnte til at finde afsætningsmuligheder andre steder. Dette vil hovedsagelig være på eksportfronten, herunder Unionen, da den amerikanske efterspørgsel kun stiger marginalt. Sammen med Saudi-Arabiens tilgang med hensyn til at følge med de faldende priser (den vigtigste måde til at sikre sig tilstedeværelse på dette prisdrevne marked), forekommer et konstant pristryk sandsynligt. Den kombinerede amerikanske og saudiarabiske tilstedeværelse vil således sandsynligvis forvolde den allerede skadelidte EU-erhvervsgren yderligere skade. |
| --- | --- |

(275)

Dette pres skyldes en stigning i den globale overkapacitet ifølge specialiserede konsulenter, der nøje følger markedet, som f.eks. Wood Mackenzie og ISIC. Disse kapacitetsforøgelser, som hovedsagelig skyldes Kina og USA, vil overstige efterspørgslen med flere millioner ton i 2021-2022. Betydelige kinesiske kapacitetsforøgelser vil gradvist reducere de amerikanske eksportmuligheder til Kina, hvilket vil øge incitamenterne for sidstnævnte til at finde afsætningsmuligheder andre steder. Dette vil hovedsagelig være på eksportfronten, herunder Unionen, da den amerikanske efterspørgsel kun stiger marginalt. Sammen med Saudi-Arabiens tilgang med hensyn til at følge med de faldende priser (den vigtigste måde til at sikre sig tilstedeværelse på dette prisdrevne marked), forekommer et konstant pristryk sandsynligt. Den kombinerede amerikanske og saudiarabiske tilstedeværelse vil således sandsynligvis forvolde den allerede skadelidte EU-erhvervsgren yderligere skade.

| (276) | Foranstaltningerne vil fjerne en stor del af det dobbelte pres, der forårsages af dumpingimporten, hvilket vil give erhvervsgrenen mulighed for at øge både priser og mængder (salg, produktion og kapacitetsudnyttelse). Foranstaltningernes omfang vil gøre det muligt at eliminere de finansielle tab, som bringer EU-erhvervsgrenens umiddelbare fremtid i fare. |
| --- | --- |

(276)

Foranstaltningerne vil fjerne en stor del af det dobbelte pres, der forårsages af dumpingimporten, hvilket vil give erhvervsgrenen mulighed for at øge både priser og mængder (salg, produktion og kapacitetsudnyttelse). Foranstaltningernes omfang vil gøre det muligt at eliminere de finansielle tab, som bringer EU-erhvervsgrenens umiddelbare fremtid i fare.

| (277) | Det konkluderes derfor, at det ville være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres midlertidige foranstaltninger. |
| --- | --- |

(277)

Det konkluderes derfor, at det ville være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres midlertidige foranstaltninger.

7.2.   Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers/forhandleres, brugeres og leverandørers interesser

Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers/forhandleres, brugeres og leverandørers interesser

7.2.1.   Generelt

Generelt

| (278) | Undersøgelsen viste, at ca. 55 % af EU-forbruget af det organiske kemikalie monoethylenglycol anvendes som input til polyethylenterephthalat (»PET« til fremstilling af plastflasker), knap 25 % af monoethylenglycol anvendes til fremstilling af kølevæsker, og den resterende fjerdedel er et råmateriale i andre industriprodukter. |
| --- | --- |

(278)

Undersøgelsen viste, at ca. 55 % af EU-forbruget af det organiske kemikalie monoethylenglycol anvendes som input til polyethylenterephthalat (»PET« til fremstilling af plastflasker), knap 25 % af monoethylenglycol anvendes til fremstilling af kølevæsker, og den resterende fjerdedel er et råmateriale i andre industriprodukter.

| (279) | Tre punkter er vigtige for analysen af importørernes/forhandlernes og brugernes interesser i Unionen. |
| --- | --- |

(279)

Tre punkter er vigtige for analysen af importørernes/forhandlernes og brugernes interesser i Unionen.

| (280) | For det første ville en manglende indførelse af foranstaltninger få klagerne til at indstille produktionen til det åbne marked og dermed reducere antallet af tilgængelige forsyningskilder på EU-markedet. Unionen ville blive afhængig af import fra tredjelande — primært fra Saudi-Arabien og USA. Dette ville ikke være ønskeligt for brugerne, ikke kun med hensyn til konkurrence, men også med hensyn til forsyningssikkerheden for importører/forhandlere og brugere. |
| --- | --- |

(280)

For det første ville en manglende indførelse af foranstaltninger få klagerne til at indstille produktionen til det åbne marked og dermed reducere antallet af tilgængelige forsyningskilder på EU-markedet. Unionen ville blive afhængig af import fra tredjelande — primært fra Saudi-Arabien og USA. Dette ville ikke være ønskeligt for brugerne, ikke kun med hensyn til konkurrence, men også med hensyn til forsyningssikkerheden for importører/forhandlere og brugere.

| (281) | For det andet er Taiwan, Singapore og Korea tilgængelige alternative forsyningskilder, hvis uudnyttede kapacitet ifølge specialiserede konsulenter fuldt ud kan dække importmængden fra Saudi-Arabien og USA, i det usandsynlige tilfælde, at denne mængde skulle forsvinde. Det skal dog erindres, at formålet med indførelsen af antidumpingforanstaltninger ikke er at stoppe importen, men at genskabe lige konkurrencevilkår på EU-markedet. |
| --- | --- |

(281)

For det andet er Taiwan, Singapore og Korea tilgængelige alternative forsyningskilder, hvis uudnyttede kapacitet ifølge specialiserede konsulenter fuldt ud kan dække importmængden fra Saudi-Arabien og USA, i det usandsynlige tilfælde, at denne mængde skulle forsvinde. Det skal dog erindres, at formålet med indførelsen af antidumpingforanstaltninger ikke er at stoppe importen, men at genskabe lige konkurrencevilkår på EU-markedet.

| (282) | For det tredje ligger de foreslåede foranstaltninger generelt i størrelsesordenen 8,5 % til 13,5 %, hvilket er betydeligt, men dog ikke uoverkommeligt. |
| --- | --- |

(282)

For det tredje ligger de foreslåede foranstaltninger generelt i størrelsesordenen 8,5 % til 13,5 %, hvilket er betydeligt, men dog ikke uoverkommeligt.

7.3.   Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers/forhandleres interesser

Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers/forhandleres interesser

| (283) | Der var en høj grad af samarbejdsvilje blandt ikke forretningsmæssigt forbundne importører/forhandlere, idet de to største virksomheder i denne meget koncentrerede sektor deltog i undersøgelsen. De tegner sig for langt størstedelen af importen fra USA. Disse virksomheder importerer også fra Saudi-Arabien, om end i langt mindre omfang, da de forretningsmæssigt forbundne SABIC-importører kanaliserer størstedelen af mængden fra Saudi-Arabien på EU-markedet. |
| --- | --- |

(283)

Der var en høj grad af samarbejdsvilje blandt ikke forretningsmæssigt forbundne importører/forhandlere, idet de to største virksomheder i denne meget koncentrerede sektor deltog i undersøgelsen. De tegner sig for langt størstedelen af importen fra USA. Disse virksomheder importerer også fra Saudi-Arabien, om end i langt mindre omfang, da de forretningsmæssigt forbundne SABIC-importører kanaliserer størstedelen af mængden fra Saudi-Arabien på EU-markedet.

| (284) | Selv om begge ikke forretningsmæssigt forbundne importører/forhandlere er imod foranstaltninger, vil foranstaltningernes virkninger ikke være uforholdsmæssige. En del af denne told kan væltes over på brugerne (navnlig i segmenterne for kølevæske og andre industrielle anvendelser — se nedenfor). For en enkelt importørs vedkommende udgør dens aktivitet i forbindelse med monoethylenglycol i Unionen ikke en væsentlig del af dennes omsætning, så selv en fuld told ville have en marginal indvirkning på dennes aktivitet. For det andet er aktiviteten i forbindelse med monoethylenglycol på EU-markedet mere omfattende, så der kan forekomme en større virkning. Dette vil afhænge af evnen til at sigte mod det segment, hvortil prisstigningerne lettere kan overvæltes, helt eller delvist. Undersøgelsen viste under alle omstændigheder, at virksomhedens finansielle situation ikke nødvendigvis bestemmes af årsager, der er knyttet til monoethylenglycol. |
| --- | --- |

(284)

Selv om begge ikke forretningsmæssigt forbundne importører/forhandlere er imod foranstaltninger, vil foranstaltningernes virkninger ikke være uforholdsmæssige. En del af denne told kan væltes over på brugerne (navnlig i segmenterne for kølevæske og andre industrielle anvendelser — se nedenfor). For en enkelt importørs vedkommende udgør dens aktivitet i forbindelse med monoethylenglycol i Unionen ikke en væsentlig del af dennes omsætning, så selv en fuld told ville have en marginal indvirkning på dennes aktivitet. For det andet er aktiviteten i forbindelse med monoethylenglycol på EU-markedet mere omfattende, så der kan forekomme en større virkning. Dette vil afhænge af evnen til at sigte mod det segment, hvortil prisstigningerne lettere kan overvæltes, helt eller delvist. Undersøgelsen viste under alle omstændigheder, at virksomhedens finansielle situation ikke nødvendigvis bestemmes af årsager, der er knyttet til monoethylenglycol.

| (285) | Der er nemlig andre forsyningskilder til rådighed for alle importører/forhandlere, hvilket afbøder virkningerne af foranstaltningerne. |
| --- | --- |

(285)

Der er nemlig andre forsyningskilder til rådighed for alle importører/forhandlere, hvilket afbøder virkningerne af foranstaltningerne.

| (286) | Af disse grunde fastslås det, at virkningerne af foranstaltningerne ikke vil være uforholdsmæssige for importører/forhandlere. |
| --- | --- |

(286)

Af disse grunde fastslås det, at virkningerne af foranstaltningerne ikke vil være uforholdsmæssige for importører/forhandlere.

7.4.   Brugernes interesser

Brugernes interesser

| (287) | Der blev modtaget besvarelser fra brugere, der dækkede alle tre segmenter af produktionen i efterfølgende produktionsled, der anvender monoethylenglycol, og de gav udtryk for deres modstand mod foranstaltninger. |
| --- | --- |

(287)

Der blev modtaget besvarelser fra brugere, der dækkede alle tre segmenter af produktionen i efterfølgende produktionsled, der anvender monoethylenglycol, og de gav udtryk for deres modstand mod foranstaltninger.

| (288) | Kølevæskesegmentet, hvor monoethylenglycol er et vigtigt input, er opdelt i to undersegmenter. Bilvirksomheder (op til halvdelen af kølevæskesegmentet) har brug for specifikke, certificerede produktformler samt en garanteret og stabil forsyningsstrøm. Som forklaret i betragtning 274 vil foranstaltningerne bidrage til at sikre en stabil forsyningsstrøm ved at opretholde den indenlandske produktion. I betragtning af den marginale indvirkning af kølevæske på bilomkostningerne kan tolden i dette undersegment sandsynligvis også i vid udstrækning overvæltes. Virkningerne af eventuelle foranstaltninger for brugerne i dette segment vil derfor ikke være uforholdsmæssige. |
| --- | --- |

(288)

Kølevæskesegmentet, hvor monoethylenglycol er et vigtigt input, er opdelt i to undersegmenter. Bilvirksomheder (op til halvdelen af kølevæskesegmentet) har brug for specifikke, certificerede produktformler samt en garanteret og stabil forsyningsstrøm. Som forklaret i betragtning 274 vil foranstaltningerne bidrage til at sikre en stabil forsyningsstrøm ved at opretholde den indenlandske produktion. I betragtning af den marginale indvirkning af kølevæske på bilomkostningerne kan tolden i dette undersegment sandsynligvis også i vid udstrækning overvæltes. Virkningerne af eventuelle foranstaltninger for brugerne i dette segment vil derfor ikke være uforholdsmæssige.

| (289) | På den anden side omfatter eftermarkedssegmentet basisprodukter, hvor det er vanskeligere at overvælte priserne. Situationen for den samarbejdsvillige bruger i dette segment tyder ikke på, at foranstaltningernes virkninger ville være uforholdsmæssige. Der er under alle omstændigheder andre forsyningskilder til rådighed for alle importører/forhandlere, hvilket afbøder virkningerne af foranstaltningerne. |
| --- | --- |

(289)

På den anden side omfatter eftermarkedssegmentet basisprodukter, hvor det er vanskeligere at overvælte priserne. Situationen for den samarbejdsvillige bruger i dette segment tyder ikke på, at foranstaltningernes virkninger ville være uforholdsmæssige. Der er under alle omstændigheder andre forsyningskilder til rådighed for alle importører/forhandlere, hvilket afbøder virkningerne af foranstaltningerne.

| (290) | Tre brugere fra segmentet for andre industrivarer (fibre, film, harpikser) samarbejdede. Der er ikke noget klart mønster for virkningerne af foranstaltningerne, som spænder lige fra marginale til betydelige virkninger. Dette blandede billede tyder på, at der findes virksomhedsspecifikke situationer, som ikke er knyttet til prisniveauet for monoethylenglycol, men til andre faktorer. Foranstaltningerne vil derfor ikke være afgørende for disse virksomheders fremtidige aktiviteter. Dette peger ikke i retning af en uforholdsmæssig indvirkning på disse brugere, navnlig når de afvejes mod de langsigtede fordele ved den mangfoldighed og stabilitet i udbuddet, som EU-erhvervsgrenen skaber, og som ikke ville eksistere uden foranstaltninger. |
| --- | --- |

(290)

Tre brugere fra segmentet for andre industrivarer (fibre, film, harpikser) samarbejdede. Der er ikke noget klart mønster for virkningerne af foranstaltningerne, som spænder lige fra marginale til betydelige virkninger. Dette blandede billede tyder på, at der findes virksomhedsspecifikke situationer, som ikke er knyttet til prisniveauet for monoethylenglycol, men til andre faktorer. Foranstaltningerne vil derfor ikke være afgørende for disse virksomheders fremtidige aktiviteter. Dette peger ikke i retning af en uforholdsmæssig indvirkning på disse brugere, navnlig når de afvejes mod de langsigtede fordele ved den mangfoldighed og stabilitet i udbuddet, som EU-erhvervsgrenen skaber, og som ikke ville eksistere uden foranstaltninger.

| (291) | PET-segmentet tegner sig for næsten 55 % af den samlede anvendelse af monoethylenglycol. Monoethylenglycol udgør ca. en femtedel af de samlede omkostninger ved PET, som er en vare under stort pristryk, hvor fortjenesten typisk er begrænset. En virkning på mellem et og to procentpoint med hensyn til rentabilitet kan derfor være betydelig. |
| --- | --- |

(291)

PET-segmentet tegner sig for næsten 55 % af den samlede anvendelse af monoethylenglycol. Monoethylenglycol udgør ca. en femtedel af de samlede omkostninger ved PET, som er en vare under stort pristryk, hvor fortjenesten typisk er begrænset. En virkning på mellem et og to procentpoint med hensyn til rentabilitet kan derfor være betydelig.

| (292) | Syv virksomheder, der tilhører fire grupper, har deltaget i undersøgelsen. Situationen varierer fra virksomhed til virksomhed. For nogle virksomheder ville overskuddet falde, men stadig være positivt; andre med lav rentabilitet ville komme op på breakeven-niveauet, og for de virksomheder, der klarer sig dårligst, vil de allerede store tab blive større, om end i forholdsmæssigt og beskedent omfang. |
| --- | --- |

(292)

Syv virksomheder, der tilhører fire grupper, har deltaget i undersøgelsen. Situationen varierer fra virksomhed til virksomhed. For nogle virksomheder ville overskuddet falde, men stadig være positivt; andre med lav rentabilitet ville komme op på breakeven-niveauet, og for de virksomheder, der klarer sig dårligst, vil de allerede store tab blive større, om end i forholdsmæssigt og beskedent omfang.

| (293) | Situationen for de virksomheder, der klarer sig dårligst, afhænger strukturelt af andre faktorer, og aktiviteterne og de hundredvis af arbejdspladser, som de understøtter, er således ikke i sidste ende bestemt af de foreslåede foranstaltninger, hvis virkninger derfor ikke vil være uforholdsmæssige. |
| --- | --- |

(293)

Situationen for de virksomheder, der klarer sig dårligst, afhænger strukturelt af andre faktorer, og aktiviteterne og de hundredvis af arbejdspladser, som de understøtter, er således ikke i sidste ende bestemt af de foreslåede foranstaltninger, hvis virkninger derfor ikke vil være uforholdsmæssige.

| (294) | For så vidt angår de virksomheder, hvis overskud ville ligge omkring breakeven-niveau, ville foranstaltningerne ikke føre til en afgørende ændring i deres situation. Dette kunne meget vel kræve udefra kommende foranstaltninger (f.eks. handelsbeskyttelsesforanstaltninger i tilfælde af skadevoldende urimelig handel) eller indefra kommende justeringer af deres forretningsmodel for at cementere konkurrenceevnen. Virkningen af foranstaltningerne er måske ikke afgørende, men nogle få hundrede job kan være på spil. |
| --- | --- |

(294)

For så vidt angår de virksomheder, hvis overskud ville ligge omkring breakeven-niveau, ville foranstaltningerne ikke føre til en afgørende ændring i deres situation. Dette kunne meget vel kræve udefra kommende foranstaltninger (f.eks. handelsbeskyttelsesforanstaltninger i tilfælde af skadevoldende urimelig handel) eller indefra kommende justeringer af deres forretningsmodel for at cementere konkurrenceevnen. Virkningen af foranstaltningerne er måske ikke afgørende, men nogle få hundrede job kan være på spil.

| (295) | Virksomheder med fortsat fortjeneste kan i nogen grad blive påvirket af foranstaltninger, men ikke uforholdsmæssigt hårdt. |
| --- | --- |

(295)

Virksomheder med fortsat fortjeneste kan i nogen grad blive påvirket af foranstaltninger, men ikke uforholdsmæssigt hårdt.

| (296) | Under alle omstændigheder vil ovennævnte mulige virkninger på kort sigt skulle afvejes mod tre risici på mellemlang sigt, der er forbundet med manglende indførelse af foranstaltninger (og det sandsynlige ophør af EU-erhvervsgrenens aktiviteter, da den nuværende situation ikke er holdbar), nemlig: færre forsyningskilder, lavere forsyningsstabilitet og højere priser på monoethylenglycol. Sidstnævnte kan let nå de foreslåede foranstaltningers moderate niveau — med negative virkninger, som meget vel kan svare til, om ikke overstige, de virkninger, som de foreslåede foranstaltninger selv medfører. |
| --- | --- |

(296)

Under alle omstændigheder vil ovennævnte mulige virkninger på kort sigt skulle afvejes mod tre risici på mellemlang sigt, der er forbundet med manglende indførelse af foranstaltninger (og det sandsynlige ophør af EU-erhvervsgrenens aktiviteter, da den nuværende situation ikke er holdbar), nemlig: færre forsyningskilder, lavere forsyningsstabilitet og højere priser på monoethylenglycol. Sidstnævnte kan let nå de foreslåede foranstaltningers moderate niveau — med negative virkninger, som meget vel kan svare til, om ikke overstige, de virkninger, som de foreslåede foranstaltninger selv medfører.

| (297) | Alt i alt anses de potentielle negative virkninger, der desværre kunne opstå på kort sigt for PET-producenterne, generelt ikke for at være tilstrækkelige til at standse indførelsen af foranstaltninger. |
| --- | --- |

(297)

Alt i alt anses de potentielle negative virkninger, der desværre kunne opstå på kort sigt for PET-producenterne, generelt ikke for at være tilstrækkelige til at standse indførelsen af foranstaltninger.

| (298) | Det samlede billede af alle brugersegmenter viser visse negative virkninger, som dog ikke er uforholdsmæssige i forhold til de fordele, foranstaltningen ville medføre. Dette spørgsmål vil også blive undersøgt i forbindelse med den endelige fase af undersøgelsen. |
| --- | --- |

(298)

Det samlede billede af alle brugersegmenter viser visse negative virkninger, som dog ikke er uforholdsmæssige i forhold til de fordele, foranstaltningen ville medføre. Dette spørgsmål vil også blive undersøgt i forbindelse med den endelige fase af undersøgelsen.

7.5.   Leverandørernes interesser

Leverandørernes interesser

| (299) | ExxonMobil var som producent af paraxylen (råmateriale til fremstilling af PTA, som derefter anvendes til fremstilling af PET) den eneste leverandør, der fremsatte bemærkninger. Virksomheden hævdede, at de negative virkninger af antidumpingforanstaltningerne for PET-producenterne også ville have en negativ indvirkning på EU-leverandørerne af paraxylen, som ville miste salget på EU-markedet, da PET-producenterne i Unionen ikke ville være i stand til at konkurrere med PET-importen fra andre lande. Det blev endvidere påstået, at EU-producenterne af paraxylen allerede stod over for udfordringer på grund af overskydende global kapacitet og øget import. Det blev desuden fremført, at paraxylenproducenter var integreret med raffinaderier, og at enhver negativ indvirkning på paraxylen derfor også ville påvirke EU's raffinaderiindustri, som allerede står over for udfordringer på grund af overskydende global kapacitet, skiftende brændstofefterspørgselsmønstre og høje omkostninger. |
| --- | --- |

(299)

ExxonMobil var som producent af paraxylen (råmateriale til fremstilling af PTA, som derefter anvendes til fremstilling af PET) den eneste leverandør, der fremsatte bemærkninger. Virksomheden hævdede, at de negative virkninger af antidumpingforanstaltningerne for PET-producenterne også ville have en negativ indvirkning på EU-leverandørerne af paraxylen, som ville miste salget på EU-markedet, da PET-producenterne i Unionen ikke ville være i stand til at konkurrere med PET-importen fra andre lande. Det blev endvidere påstået, at EU-producenterne af paraxylen allerede stod over for udfordringer på grund af overskydende global kapacitet og øget import. Det blev desuden fremført, at paraxylenproducenter var integreret med raffinaderier, og at enhver negativ indvirkning på paraxylen derfor også ville påvirke EU's raffinaderiindustri, som allerede står over for udfordringer på grund af overskydende global kapacitet, skiftende brændstofefterspørgselsmønstre og høje omkostninger.

| (300) | Disse påstande blev ikke underbygget og kan ikke accepteres på nuværende tidspunkt. Desuden henvises der til analysen vedrørende brugere, der fremstiller PET, som viser, at eventuelle negative virkninger kun vil påvirke nogle producenter, hvis situation ikke grundlæggende afhænger af, at der ikke træffes foranstaltninger over for monoethylenglycol. Det kan derfor ikke konkluderes, at virkningerne af sådanne foranstaltninger vil være uforholdsmæssige for leverandørerne. |
| --- | --- |

(300)

Disse påstande blev ikke underbygget og kan ikke accepteres på nuværende tidspunkt. Desuden henvises der til analysen vedrørende brugere, der fremstiller PET, som viser, at eventuelle negative virkninger kun vil påvirke nogle producenter, hvis situation ikke grundlæggende afhænger af, at der ikke træffes foranstaltninger over for monoethylenglycol. Det kan derfor ikke konkluderes, at virkningerne af sådanne foranstaltninger vil være uforholdsmæssige for leverandørerne.

7.6.   Modtagne bemærkninger

Modtagne bemærkninger

| (301) | Flere interesserede parter (CPME, CIFRS, Mitsubishi, Arteco, Proviron, Oxyde, HELM og NEO Group) hævdede, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger ikke ville være i Unionens interesse, da EU-producenterne ikke kan imødekomme efterspørgslen fra brugere af monoethylenglycol i Unionen, og at der derfor er behov for import. Det blev desuden påstået, at monoethylenglycolmarkedets sæsonbestemte karakter gjorde det umuligt altid at udnytte den fulde produktionskapacitet. Det blev endvidere fremført, at importen af monoethylenglycol fra USA og Saudi-Arabien ikke kan erstattes af import fra andre tredjelande såsom Canada, Kina, Kuwait, Indien, Mexico, Rusland og Tyrkiet i betragtning af utilstrækkelig produktionskapacitet, høje transportomkostninger og stigende intern efterspørgsel i andre eksportlande. Arteco hævdede, at der for at sikre levedygtigheden af kølevæskeaktiviteten i Unionen er behov for en sikker forsyning af monoethylenglycol, som garanteres ved muligheden for at købe fra flere kilder. HELM fremførte, at selv om producenterne af monoethylenglycol i Unionen planlægger at øge produktionskapaciteten for ethylenoxid, har de ingen planer om at øge produktionskapaciteten for monoethylenglycol. |
| --- | --- |

(301)

Flere interesserede parter (CPME, CIFRS, Mitsubishi, Arteco, Proviron, Oxyde, HELM og NEO Group) hævdede, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger ikke ville være i Unionens interesse, da EU-producenterne ikke kan imødekomme efterspørgslen fra brugere af monoethylenglycol i Unionen, og at der derfor er behov for import. Det blev desuden påstået, at monoethylenglycolmarkedets sæsonbestemte karakter gjorde det umuligt altid at udnytte den fulde produktionskapacitet. Det blev endvidere fremført, at importen af monoethylenglycol fra USA og Saudi-Arabien ikke kan erstattes af import fra andre tredjelande såsom Canada, Kina, Kuwait, Indien, Mexico, Rusland og Tyrkiet i betragtning af utilstrækkelig produktionskapacitet, høje transportomkostninger og stigende intern efterspørgsel i andre eksportlande. Arteco hævdede, at der for at sikre levedygtigheden af kølevæskeaktiviteten i Unionen er behov for en sikker forsyning af monoethylenglycol, som garanteres ved muligheden for at købe fra flere kilder. HELM fremførte, at selv om producenterne af monoethylenglycol i Unionen planlægger at øge produktionskapaciteten for ethylenoxid, har de ingen planer om at øge produktionskapaciteten for monoethylenglycol.

| (302) | Indførelsen af foranstaltninger er, jf. betragtning 274, afgørende for at holde den massive indvirkning af dumpingimporten under kontrol og opretholde produktionen af monoethylenglycol i Unionen. Uden en EU-erhvervsgren vil brugerne af monoethylenglycol være afhængige af import, og de vil derfor ikke have en sikker forsyning af monoethylenglycol fra flere kilder. Formålet med indførelsen af antidumpingforanstaltninger er desuden ikke at stoppe importen, men at genskabe lige konkurrencevilkår på EU-markedet. Uanset dette er der som anført i betragtning 281 andre tilgængelige forsyningskilder end Saudi-Arabien og USA, såsom Taiwan, Singapore og Korea. Mens undersøgelsen viste, at de stikprøveudtagne EU-producenter rent faktisk ikke har planer om at øge produktionskapaciteten i Unionen i den nærmeste fremtid, skal det desuden erindres, at der som anført i betragtning 249 er en overkapacitet af monoethylenglycol på verdensplan. Disse påstande blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(302)

Indførelsen af foranstaltninger er, jf. betragtning 274, afgørende for at holde den massive indvirkning af dumpingimporten under kontrol og opretholde produktionen af monoethylenglycol i Unionen. Uden en EU-erhvervsgren vil brugerne af monoethylenglycol være afhængige af import, og de vil derfor ikke have en sikker forsyning af monoethylenglycol fra flere kilder. Formålet med indførelsen af antidumpingforanstaltninger er desuden ikke at stoppe importen, men at genskabe lige konkurrencevilkår på EU-markedet. Uanset dette er der som anført i betragtning 281 andre tilgængelige forsyningskilder end Saudi-Arabien og USA, såsom Taiwan, Singapore og Korea. Mens undersøgelsen viste, at de stikprøveudtagne EU-producenter rent faktisk ikke har planer om at øge produktionskapaciteten i Unionen i den nærmeste fremtid, skal det desuden erindres, at der som anført i betragtning 249 er en overkapacitet af monoethylenglycol på verdensplan. Disse påstande blev derfor afvist.

| (303) | CPME hævdede, at indførelsen af antidumpingtold ikke er i Unionens interesse, og at den i alvorlig grad vil påvirke PET-industrien og drive PET-producenterne til at forlade markedet. |
| --- | --- |

(303)

CPME hævdede, at indførelsen af antidumpingtold ikke er i Unionens interesse, og at den i alvorlig grad vil påvirke PET-industrien og drive PET-producenterne til at forlade markedet.

| (304) | De potentielle negative virkninger, der desværre kunne opstå på kort sigt for PET-producenterne, betragtes generelt ikke for at være tilstrækkelige til at berettige, at der ikke indføres foranstaltninger, jf. betragtning 290-297. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(304)

De potentielle negative virkninger, der desværre kunne opstå på kort sigt for PET-producenterne, betragtes generelt ikke for at være tilstrækkelige til at berettige, at der ikke indføres foranstaltninger, jf. betragtning 290-297. Påstanden blev derfor afvist.

| (305) | Mitsubishi hævdede, at det ikke er i Unionens interesse at indføre antidumpingforanstaltninger, da handelsforbindelserne mellem USA og Kina kan forventes at blive bedre under en ny amerikansk forvaltning, og årsagen til dumping og skade derfor ikke længere vil være relevant. |
| --- | --- |

(305)

Mitsubishi hævdede, at det ikke er i Unionens interesse at indføre antidumpingforanstaltninger, da handelsforbindelserne mellem USA og Kina kan forventes at blive bedre under en ny amerikansk forvaltning, og årsagen til dumping og skade derfor ikke længere vil være relevant.

| (306) | Selv om restriktionerne faktisk blev lempet, finder de supplerende toldsatser fortsat anvendelse som generel regel, og det er uklart, hvordan situationen vil udvikle sig, jf. betragtning 247. På trods af udviklingen i handelsforbindelserne mellem USA og Kina er den amerikanske monoethylenglycolindustri desuden eksportorienteret med en stigende produktionskapacitet, og de amerikanske producenter vil derfor sandsynligvis fortsætte deres stærke interesse i EU-markedet, navnlig i betragtning af at Kina udvider sin egen monoethylenglycolkapacitet. Denne påstand blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(306)

Selv om restriktionerne faktisk blev lempet, finder de supplerende toldsatser fortsat anvendelse som generel regel, og det er uklart, hvordan situationen vil udvikle sig, jf. betragtning 247. På trods af udviklingen i handelsforbindelserne mellem USA og Kina er den amerikanske monoethylenglycolindustri desuden eksportorienteret med en stigende produktionskapacitet, og de amerikanske producenter vil derfor sandsynligvis fortsætte deres stærke interesse i EU-markedet, navnlig i betragtning af at Kina udvider sin egen monoethylenglycolkapacitet. Denne påstand blev derfor afvist.

| (307) | Arteco hævdede, at indførelsen af foranstaltninger kun ville være i to store virksomheders interesse, hvoraf den ene er Artecos største konkurrent på markedet for kølevæske i det efterfølgende produktionsled. Oxyde hævdede ligeledes, at eftersom BASF var en meget stor producent af afisningsmidler, der anvendte sin egen monoethylenglycol, ville virksomheden have en konkurrencemæssig fordel i forhold til sine konkurrenter, Arteco, HVL og Solventis, som ville skulle betale antidumpingtold på importen af monoethylenglycol. |
| --- | --- |

(307)

Arteco hævdede, at indførelsen af foranstaltninger kun ville være i to store virksomheders interesse, hvoraf den ene er Artecos største konkurrent på markedet for kølevæske i det efterfølgende produktionsled. Oxyde hævdede ligeledes, at eftersom BASF var en meget stor producent af afisningsmidler, der anvendte sin egen monoethylenglycol, ville virksomheden have en konkurrencemæssig fordel i forhold til sine konkurrenter, Arteco, HVL og Solventis, som ville skulle betale antidumpingtold på importen af monoethylenglycol.

| (308) | Kommissionen er ikke enig i disse påstande. Indførelsen af foranstaltninger vil være til fordel for hele EU-erhvervsgrenen og ikke kun to producenter. En af virksomhederne i BASF-koncernen fremstiller kølevæske. Undersøgelsen viste imidlertid, at denne virksomhed køber monoethylenglycol fra sin forretningsmæssigt forbundne virksomhed til markedspriser, på lige fod med Arteco og andre brugere. |
| --- | --- |

(308)

Kommissionen er ikke enig i disse påstande. Indførelsen af foranstaltninger vil være til fordel for hele EU-erhvervsgrenen og ikke kun to producenter. En af virksomhederne i BASF-koncernen fremstiller kølevæske. Undersøgelsen viste imidlertid, at denne virksomhed køber monoethylenglycol fra sin forretningsmæssigt forbundne virksomhed til markedspriser, på lige fod med Arteco og andre brugere.

| (309) | Arteco hævdede, at eftersom monoethylenglycol er en vare, der handles og transporteres globalt, vil der efter indførelsen af foranstaltninger ske en betydelig ændring i handelsstrømmene og den øgede transport, hvilket vil føre til højere emissioner fra den globale skibsfart, som er til skade for de igangværende bestræbelser på at modvirke klimaændringerne. |
| --- | --- |

(309)

Arteco hævdede, at eftersom monoethylenglycol er en vare, der handles og transporteres globalt, vil der efter indførelsen af foranstaltninger ske en betydelig ændring i handelsstrømmene og den øgede transport, hvilket vil føre til højere emissioner fra den globale skibsfart, som er til skade for de igangværende bestræbelser på at modvirke klimaændringerne.

| (310) | Kommissionen er heller ikke enig i denne påstand. Ændringen i handelen skete allerede i den betragtede periode, da importen fra de pågældende lande erstattede en betydelig del af den indenlandske produktion. Hvis der ikke indføres foranstaltninger, vil den indenlandske produktion blive erstattet af import, og ændringen i handelen vil derfor blev endnu mere udtalt. |
| --- | --- |

(310)

Kommissionen er heller ikke enig i denne påstand. Ændringen i handelen skete allerede i den betragtede periode, da importen fra de pågældende lande erstattede en betydelig del af den indenlandske produktion. Hvis der ikke indføres foranstaltninger, vil den indenlandske produktion blive erstattet af import, og ændringen i handelen vil derfor blev endnu mere udtalt.

7.7.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

Konklusion vedrørende Unionens interesser

| (311) | På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der ikke var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at indføre foranstaltninger over for importen af monoethylenglycol med oprindelse i de pågældende lande i denne fase af undersøgelsen. |
| --- | --- |

(311)

På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der ikke var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at indføre foranstaltninger over for importen af monoethylenglycol med oprindelse i de pågældende lande i denne fase af undersøgelsen.

8.   MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

| (312) | På baggrund af Kommissionens konklusioner om dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at forhindre, at EU-erhvervsgrenen forvoldes yderligere skade som følge af dumpingimporten. |
| --- | --- |

(312)

På baggrund af Kommissionens konklusioner om dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at forhindre, at EU-erhvervsgrenen forvoldes yderligere skade som følge af dumpingimporten.

| (313) | Der bør indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger over for importen af monoethylenglycol med oprindelse i Amerikas Forenede Stater og i Kongeriget Saudi-Arabien i overensstemmelse med reglen om den lavest mulige told i grundforordningens artikel 7, stk. 2. Kommissionen sammenlignede målprisunderbudsmargenerne med dumpingmargenerne. Tolden bør fastsættes på niveauet for dumpingmargenen eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest. |
| --- | --- |

(313)

Der bør indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger over for importen af monoethylenglycol med oprindelse i Amerikas Forenede Stater og i Kongeriget Saudi-Arabien i overensstemmelse med reglen om den lavest mulige told i grundforordningens artikel 7, stk. 2. Kommissionen sammenlignede målprisunderbudsmargenerne med dumpingmargenerne. Tolden bør fastsættes på niveauet for dumpingmargenen eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest.

| (314) | På grundlag af ovenstående bør de foreløbige antidumpingtoldsatser, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, være som følger:







  Land | Virksomhed | Midlertidig antidumpingtold |
| --- | --- | --- | --- |
| Kongeriget Saudi-Arabien | Saudi Kayan petrochemical company (Saudi Kayan) | 11,1 % |
| | Yanbu National Petrochemical Company (Yansab) | 11,1 % |
| | Eastern Petrochemical Company (Sharq) | 11,1 % |
| | Saudiarabisk Yanbu Petrochemical Company (Yanpet) | 11,1 % |
| | Arabian Petrochemical Company (Petrokemya) | 11,1 % |
| | Jubail United Petrochemical Company (United) | 11,1 % |
| | Alle andre virksomheder | 11,1 % |
| USA | Lotte Chemical Louisiana LLC | 8,5 % |
| | MEGlobal Americas Inc | 38,3 % |
| | Andre samarbejdsvillige virksomheder | 13,5 % |
| | Alle andre virksomheder | 52,0 % |

(314)

På grundlag af ovenstående bør de foreløbige antidumpingtoldsatser, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, være som følger:

Land

Virksomhed

Midlertidig antidumpingtold

Kongeriget Saudi-Arabien

Saudi Kayan petrochemical company (Saudi Kayan)

11,1 %

Yanbu National Petrochemical Company (Yansab)

11,1 %

Eastern Petrochemical Company (Sharq)

11,1 %

Saudiarabisk Yanbu Petrochemical Company (Yanpet)

11,1 %

Arabian Petrochemical Company (Petrokemya)

11,1 %

Jubail United Petrochemical Company (United)

11,1 %

Alle andre virksomheder

11,1 %

USA

Lotte Chemical Louisiana LLC

8,5 %

MEGlobal Americas Inc

38,3 %

Andre samarbejdsvillige virksomheder

13,5 %

Alle andre virksomheder

52,0 %

| (315) | De individuelle antidumpingtoldsatser for de virksomheder, der er udtrykkeligt nævnt i denne forordning, blev fastsat ud fra de foreløbige konklusioner i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der blev konstateret vedrørende disse virksomheder i forbindelse med denne undersøgelse. Disse toldsatser finder udelukkende anvendelse på importen af den pågældende vare med oprindelse i de pågældende lande, fremstillet af de nævnte retlige enheder. Importen af den pågældende vare, fremstillet af andre virksomheder, som ikke er udtrykkeligt nævnt i denne forordnings dispositive del, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de udtrykkeligt nævnte enheder, bør være omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«. De bør ikke være omfattet af nogen af de individuelle antidumpingtoldsatser. |
| --- | --- |

(315)

De individuelle antidumpingtoldsatser for de virksomheder, der er udtrykkeligt nævnt i denne forordning, blev fastsat ud fra de foreløbige konklusioner i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der blev konstateret vedrørende disse virksomheder i forbindelse med denne undersøgelse. Disse toldsatser finder udelukkende anvendelse på importen af den pågældende vare med oprindelse i de pågældende lande, fremstillet af de nævnte retlige enheder. Importen af den pågældende vare, fremstillet af andre virksomheder, som ikke er udtrykkeligt nævnt i denne forordnings dispositive del, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de udtrykkeligt nævnte enheder, bør være omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«. De bør ikke være omfattet af nogen af de individuelle antidumpingtoldsatser.

| (316) | For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør antidumpingtolden for alle andre virksomheder i USA ikke kun finde anvendelse på de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter i USA i forbindelse med denne undersøgelse, men også på de producenter i USA, der ikke eksporterede til Unionen i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(316)

For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør antidumpingtolden for alle andre virksomheder i USA ikke kun finde anvendelse på de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter i USA i forbindelse med denne undersøgelse, men også på de producenter i USA, der ikke eksporterede til Unionen i undersøgelsesperioden.

9.   OPLYSNINGER I DEN MIDLERTIDIGE FASE

| (317) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 19a underrettede Kommissionen de interesserede parter om den påtænkte indførelse af midlertidig told. Disse oplysninger blev også offentliggjort på GD TRADE's websted. Interesserede parter fik tre arbejdsdage til at fremsætte bemærkninger til nøjagtigheden af de beregninger, der var blevet fremlagt specifikt for dem. |
| --- | --- |

(317)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 19a underrettede Kommissionen de interesserede parter om den påtænkte indførelse af midlertidig told. Disse oplysninger blev også offentliggjort på GD TRADE's websted. Interesserede parter fik tre arbejdsdage til at fremsætte bemærkninger til nøjagtigheden af de beregninger, der var blevet fremlagt specifikt for dem.

| (318) | Der blev ikke modtaget bemærkninger til nøjagtigheden af beregningerne. |
| --- | --- |

(318)

Der blev ikke modtaget bemærkninger til nøjagtigheden af beregningerne.

10.   AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

| (319) | I overensstemmelse med god forvaltningspraksis vil Kommissionen opfordre de interesserede parter til at fremsætte skriftlige bemærkninger og/eller til at anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer inden for en fastsat tidsfrist. |
| --- | --- |

(319)

I overensstemmelse med god forvaltningspraksis vil Kommissionen opfordre de interesserede parter til at fremsætte skriftlige bemærkninger og/eller til at anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer inden for en fastsat tidsfrist.

| (320) | Konklusionerne om indførelsen af en midlertidig told er foreløbige og kan ændres i undersøgelsens endelige fase — |
| --- | --- |

(320)

Konklusionerne om indførelsen af en midlertidig told er foreløbige og kan ændres i undersøgelsens endelige fase —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af monoethylenglycol (nuværende EF-nummer 203-473-3), i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2905 31 00 (Taric-kode 2905310010), med oprindelse i Amerikas Forenede Stater og i Kongeriget Saudi-Arabien.

2.   Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare, fremstillet af følgende virksomheder:

| Land | Virksomhed | Midlertidig antidumpingtold | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- | --- |
| Kongeriget Saudi-Arabien | Saudi Kayan petrochemical company (Saudi Kayan) | 11,1 % | C674 |
| Kongeriget Saudi-Arabien | Yanbu National Petrochemical Company (Yansab) | 11,1 % | C675 |
| Kongeriget Saudi-Arabien | Eastern Petrochemical Company (Sharq) | 11,1 % | C676 |
| Kongeriget Saudi-Arabien | Saudiarabisk Yanbu Petrochemical Company (Yanpet) | 11,1 % | C677 |
| Kongeriget Saudi-Arabien | Arabian Petrochemical Company (Petrokemya) | 11,1 % | C678 |
| Kongeriget Saudi-Arabien | Jubail United Petrochemical Company (United) | 11,1 % | C679 |
| Kongeriget Saudi-Arabien | Alle andre virksomheder | 11,1 % | C999 |
| USA | Lotte Chemical Louisiana LLC | 8,5 % | C684 |
| USA | MEGlobal Americas Inc | 38,3 % | C680 |
| USA | Andre samarbejdsvillige virksomheder, der er opført i bilag I | 13,5 % | |
| USA | Alle andre virksomheder | 52,0 % | C999 |

Land

Virksomhed

Midlertidig antidumpingtold

Taric-tillægskode

Kongeriget Saudi-Arabien

Saudi Kayan petrochemical company (Saudi Kayan)

11,1 %

C674

Kongeriget Saudi-Arabien

Yanbu National Petrochemical Company (Yansab)

11,1 %

C675

Kongeriget Saudi-Arabien

Eastern Petrochemical Company (Sharq)

11,1 %

C676

Kongeriget Saudi-Arabien

Saudiarabisk Yanbu Petrochemical Company (Yanpet)

11,1 %

C677

Kongeriget Saudi-Arabien

Arabian Petrochemical Company (Petrokemya)

11,1 %

C678

Kongeriget Saudi-Arabien

Jubail United Petrochemical Company (United)

11,1 %

C679

Kongeriget Saudi-Arabien

Alle andre virksomheder

11,1 %

C999

USA

Lotte Chemical Louisiana LLC

8,5 %

C684

USA

MEGlobal Americas Inc

38,3 %

C680

USA

Andre samarbejdsvillige virksomheder, der er opført i bilag I

13,5 %

USA

Alle andre virksomheder

52,0 %

C999

3.   Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er anført for virksomhederne i stk. 2, er betinget af, at der fremlægges en gyldig handelsfaktura for medlemsstaternes toldmyndigheder; handelsfakturaen skal indeholde en erklæring, der er dateret og underskrevet af én af de ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen, med angivelse af den pågældendes navn og funktion og med følgende ordlyd: »Undertegnede bekræfter, at den (mængde) af (den pågældende vare), der er solgt til eksport til Den Europæiske Union, og som er omfattet af denne faktura, blev fremstillet af (virksomhedens navn og adresse) (Taric-tillægskode) i [det pågældende land]. Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.« Hvis der ikke fremlægges en sådan faktura, anvendes toldsatsen for »alle andre virksomheder«.

4.   Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Unionen er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.

5.   De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

1.   Interesserede parter skal indgive deres skriftlige bemærkninger til denne forordning til Kommissionen senest 15 kalenderdage efter datoen for denne forordnings ikrafttrædelse.

2.   Interesserede parter, som ønsker at anmode om en høring med Kommissionen, skal anmode herom senest fem kalenderdage efter datoen for denne forordnings ikrafttrædelse.

3.   Interesserede parter, som ønsker at anmode om en høring med høringskonsulenten i handelsprocedurer, opfordres til at anmode herom senest 5 kalenderdage fra datoen for denne forordnings ikrafttræden. Høringskonsulenten skal undersøge anmodninger, som indgives efter denne frist, og kan beslutte at imødekomme sådanne anmodninger, hvis det er hensigtsmæssigt.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 1 finder anvendelse i en periode på seks måneder.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juni 2021.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Meddelelse om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen af monoethylenglycol med oprindelse i Amerikas Forenede Stater og Kongeriget Saudi-Arabien (EUT C 342 af 14.10.2020, s. 12).

2

(3)  Rådets afgørelse (EU) 2020/135 af 30. januar 2020 om indgåelse af aftalen om Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands udtræden af Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab (EUT L 29 af 31.1.2020, s. 1).

3

(4)  http://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?ref=ong&id=2485

4

(5)  Meddelelse om konsekvenserne af udbruddet af covid-19 for antidumping- og antisubsidieundersøgelser (EUT C 86 af 16.3.2020, s. 6).

5

(6)  http://www.jadwa.com/en/download/petrochemicals-and-the-vision-2030/research-13-1-1-1-1-1-1 (tilgået den 11. maj 2021)

6

(7)  Betragtning 352 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/1336 af 25. september 2020 om indførelse af endelig antidumpingtold på importen af visse former for polyvinylalkohol med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 315 af 29.9.2020, s. 1).

7

(8)  https://www.icis.com/explore/resources/news/2020/01/16/10459681/explosion-at-reactor-caused-iqoxe-s-blast-death-toll-rises-to-three

8

(9)  Data fra de stikprøveudtagne EU-virksomheder i denne forordning præsenteres i intervaller på grund af risikoen for, at stikprøveudtagne virksomheder kan regne sig frem til deres konkurrenters data, navnlig i betragtning af at to af de tre stikprøveudtagne virksomheder er forretningsmæssigt forbundne.

9

(10)  https://www.icis.com/explore/

10

(11)  https://ihsmarkit.com/index.html

11

(12)  https://www.woodmac.com/research/products/chemicals-polymers-fibres/

12

(13)  https://www.orbichem.com/chemical-data-portfolio/ethylene-glycol-ethylene-oxide

13

---

BILAG

Samarbejdsvillige eksporterende producenter i USA, der ikke indgik i stikprøven

| Land | Navn | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| USA | Indorama Ventures Oxides LLC | C681 |
| USA | Equistar Chemicals, LP | C682 |
| USA | Sasol Chemicals Nordamerika LLC | C683 |

Land

Navn

Taric-tillægskode

USA

Indorama Ventures Oxides LLC

C681

USA

Equistar Chemicals, LP

C682

USA

Sasol Chemicals Nordamerika LLC

C683

---

| 11.6.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 205/47 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 205/47

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2021/940

af 10. juni 2021

om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af birkekrydsfiner med oprindelse i Rusland

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1), særlig artikel 7,

efter høring af medlemsstaterne, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

1.1.   Indledning

Indledning

| (1) | Den 14. oktober 2020 indledte Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) en antidumpingundersøgelse vedrørende importen af birkekrydsfiner med oprindelse i Rusland (»det pågældende land«) på grundlag af artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 (»grundforordningen«). Den offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) (»indledningsmeddelelsen«). |
| --- | --- |

(1)

Den 14. oktober 2020 indledte Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) en antidumpingundersøgelse vedrørende importen af birkekrydsfiner med oprindelse i Rusland (»det pågældende land«) på grundlag af artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 (»grundforordningen«). Den offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) (»indledningsmeddelelsen«).

Den Europæiske Unions Tidende

2

| (2) | Kommissionen indledte undersøgelsen som følge af en klage, der blev indgivet den 31. august 2020 af Woodstock Consortium (»klageren«). Klagen blev indgivet på vegne af EU-erhvervsgrenen for birkekrydsfiner, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 4. Klagen indeholdt beviser for dumping og deraf følgende væsentlig skade, som var tilstrækkelige til at berettige indledningen af undersøgelsen. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen indledte undersøgelsen som følge af en klage, der blev indgivet den 31. august 2020 af Woodstock Consortium (»klageren«). Klagen blev indgivet på vegne af EU-erhvervsgrenen for birkekrydsfiner, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 4. Klagen indeholdt beviser for dumping og deraf følgende væsentlig skade, som var tilstrækkelige til at berettige indledningen af undersøgelsen.

1.2.   Ændring af indledningsmeddelelsen

Ændring af indledningsmeddelelsen

| (3) | I indledningsmeddelelsen blev et afsnit om proceduren for vurdering af Unionens interesser ved en fejl udeladt. Selv om denne udeladelse ikke påvirkede de interesserede parters ret til at fremsætte bemærkninger vedrørende Unionens interesser, blev det anset for hensigtsmæssigt at behandle denne udeladelse som et spørgsmål om proceduremæssig gennemsigtighed. Meddelelsen blev derfor ændret den 11. december 2020 (3). |
| --- | --- |

(3)

I indledningsmeddelelsen blev et afsnit om proceduren for vurdering af Unionens interesser ved en fejl udeladt. Selv om denne udeladelse ikke påvirkede de interesserede parters ret til at fremsætte bemærkninger vedrørende Unionens interesser, blev det anset for hensigtsmæssigt at behandle denne udeladelse som et spørgsmål om proceduremæssig gennemsigtighed. Meddelelsen blev derfor ændret den 11. december 2020 (3).

3

1.3.   Registrering

Registrering

| (4) | I henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 5a, skal Kommissionen i løbet af forhåndsfremlæggelsesperioden registrere import, som er genstand for en antidumpingundersøgelse, medmindre den har tilstrækkelig dokumentation jf. artikel 5 for, at kravene i henhold til artikel 10, stk. 4, litra c) eller d) ikke er opfyldt. Et af disse krav, jf. grundforordningens artikel 10, stk. 4, litra d), er, at der har været tale om en yderligere betydelig stigning i importen ud over omfanget af den import, der forårsagede skade i undersøgelsesperioden. Kommissionen analyserede udviklingen i importen og konstaterede ingen yderligere væsentlig importstigning. |
| --- | --- |

(4)

I henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 5a, skal Kommissionen i løbet af forhåndsfremlæggelsesperioden registrere import, som er genstand for en antidumpingundersøgelse, medmindre den har tilstrækkelig dokumentation jf. artikel 5 for, at kravene i henhold til artikel 10, stk. 4, litra c) eller d) ikke er opfyldt. Et af disse krav, jf. grundforordningens artikel 10, stk. 4, litra d), er, at der har været tale om en yderligere betydelig stigning i importen ud over omfanget af den import, der forårsagede skade i undersøgelsesperioden. Kommissionen analyserede udviklingen i importen og konstaterede ingen yderligere væsentlig importstigning.

| (5) | Kommissionen gjorde derfor ikke importen af birkekrydsfiner fra Rusland som defineret i afsnit 2 til genstand for registrering, jf. grundforordningens artikel 14, stk. 5a. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen gjorde derfor ikke importen af birkekrydsfiner fra Rusland som defineret i afsnit 2 til genstand for registrering, jf. grundforordningens artikel 14, stk. 5a.

1.4.   Interesserede parter

Interesserede parter

| (6) | I den ændrede indledningsmeddelelse opfordrede Kommissionen interesserede parter til at kontakte den med henblik på at deltage i undersøgelsen. Endvidere underrettede Kommissionen specifikt klageren, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter og de russiske myndigheder, kendte importører, leverandører og brugere, forhandlere samt sammenslutninger, som den vidste var berørt, om indledningen af undersøgelsen, og opfordrede disse til at deltage i undersøgelsen. |
| --- | --- |

(6)

I den ændrede indledningsmeddelelse opfordrede Kommissionen interesserede parter til at kontakte den med henblik på at deltage i undersøgelsen. Endvidere underrettede Kommissionen specifikt klageren, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter og de russiske myndigheder, kendte importører, leverandører og brugere, forhandlere samt sammenslutninger, som den vidste var berørt, om indledningen af undersøgelsen, og opfordrede disse til at deltage i undersøgelsen.

| (7) | De interesserede parter havde mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af undersøgelsen og for at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. Flere parter anmodede om en høring med Kommissionen. Kommissionen afholdt høringer med Woodstock Consortium UPM Plywood Oy, UPM Kymmene Otepää OÜ og den russiske producent UPM Kymmene Chudovo LLC. |
| --- | --- |

(7)

De interesserede parter havde mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af undersøgelsen og for at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. Flere parter anmodede om en høring med Kommissionen. Kommissionen afholdt høringer med Woodstock Consortium UPM Plywood Oy, UPM Kymmene Otepää OÜ og den russiske producent UPM Kymmene Chudovo LLC.

1.5.   Bemærkninger til indledningen af undersøgelsen

Bemærkninger til indledningen af undersøgelsen

1.5.1.   Utilstrækkelig ikkefortrolig version

Utilstrækkelig ikkefortrolig version

| (8) | Flere parter hævdede, at klageren undlod at give tilstrækkelige oplysninger om den ikkefortrolige version. |
| --- | --- |

(8)

Flere parter hævdede, at klageren undlod at give tilstrækkelige oplysninger om den ikkefortrolige version.

| (9) | Kommissionen var af den opfattelse, at den version af klagen, der var tilgængelig for interesserede parter, indeholdt tilstrækkelige væsentlige beviser og ikkefortrolige sammendrag af de oplysninger, der ellers var fortrolige, således at de berørte parter kunne udøve deres ret til forsvar under proceduren. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen var af den opfattelse, at den version af klagen, der var tilgængelig for interesserede parter, indeholdt tilstrækkelige væsentlige beviser og ikkefortrolige sammendrag af de oplysninger, der ellers var fortrolige, således at de berørte parter kunne udøve deres ret til forsvar under proceduren.

1.5.2.   Ingen beviser for skade

Ingen beviser for skade

| (10) | Flere parter påstod, at visse skadesindikatorer i klagen, som f.eks. produktionskapacitet, EU-priser og EU-forbrug, ikke underbyggede en konklusion om skade i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(10)

Flere parter påstod, at visse skadesindikatorer i klagen, som f.eks. produktionskapacitet, EU-priser og EU-forbrug, ikke underbyggede en konklusion om skade i undersøgelsesperioden.

| (11) | Kommissionen minder om, at en umiddelbar konstatering af væsentlig skade, der er nødvendig for at kunne indlede en undersøgelse, kræver en undersøgelse af bl.a. de relevante faktorer, der er beskrevet i grundforordningen. Det kræves dog ikke specifikt i grundforordningens artikel 5, at alle de skadesfaktorer, der er nævnt i artikel 3, stk. 5, udviser en forringelse, for at en væsentlig skade kan dokumenteres i tilstrækkelig grad til, at der kan indledes en undersøgelse. Af grundforordningens artikel 5, stk. 2, fremgår det ganske rigtigt, at klagen skal indeholde oplysninger om den mængdemæssige udvikling i den påståede dumpingimport, dumpingimportens indvirkning på priserne på samme vare på EU-markedet og den deraf følgende virkning af importen på EU-erhvervsgrenen dokumenteret ved relevante (men ikke nødvendigvis alle) faktorer. Klagen indeholdt disse oplysninger, hvilket pegede i retning af, at der forekom skade. I overensstemmelse hermed fandt Kommissionen, at klagen indeholdt tilstrækkelige beviser for skade. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen minder om, at en umiddelbar konstatering af væsentlig skade, der er nødvendig for at kunne indlede en undersøgelse, kræver en undersøgelse af bl.a. de relevante faktorer, der er beskrevet i grundforordningen. Det kræves dog ikke specifikt i grundforordningens artikel 5, at alle de skadesfaktorer, der er nævnt i artikel 3, stk. 5, udviser en forringelse, for at en væsentlig skade kan dokumenteres i tilstrækkelig grad til, at der kan indledes en undersøgelse. Af grundforordningens artikel 5, stk. 2, fremgår det ganske rigtigt, at klagen skal indeholde oplysninger om den mængdemæssige udvikling i den påståede dumpingimport, dumpingimportens indvirkning på priserne på samme vare på EU-markedet og den deraf følgende virkning af importen på EU-erhvervsgrenen dokumenteret ved relevante (men ikke nødvendigvis alle) faktorer. Klagen indeholdt disse oplysninger, hvilket pegede i retning af, at der forekom skade. I overensstemmelse hermed fandt Kommissionen, at klagen indeholdt tilstrækkelige beviser for skade.

1.6.   Stikprøveudtagning

Stikprøveudtagning

| (12) | I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den eventuelt ville udtage en stikprøve blandt de interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 17. |
| --- | --- |

(12)

I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den eventuelt ville udtage en stikprøve blandt de interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 17.

1.6.1.   Stikprøveudtagning af EU-producenter

Stikprøveudtagning af EU-producenter

| (13) | Kommissionen meddelte i indledningsmeddelelsen, at den havde udtaget en foreløbig stikprøve af EU-producenter. Denne foreløbige stikprøve bestod af tre EU-producenter med hjemsted i tre forskellige medlemsstater, som tegnede sig for næsten 40 % af den anslåede samlede produktion og 35 % af den anslåede samlede EU-salgsmængde af samme vare i Unionen. Udtagelsen af disse tre virksomheder var baseret på den største produktions- og salgsmængde af samme vare i Unionen mellem juli 2019 og juni 2020, som med rimelighed kunne undersøges, mens den geografiske spredning også blev taget i betragtning. Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til den foreløbige stikprøve. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen meddelte i indledningsmeddelelsen, at den havde udtaget en foreløbig stikprøve af EU-producenter. Denne foreløbige stikprøve bestod af tre EU-producenter med hjemsted i tre forskellige medlemsstater, som tegnede sig for næsten 40 % af den anslåede samlede produktion og 35 % af den anslåede samlede EU-salgsmængde af samme vare i Unionen. Udtagelsen af disse tre virksomheder var baseret på den største produktions- og salgsmængde af samme vare i Unionen mellem juli 2019 og juni 2020, som med rimelighed kunne undersøges, mens den geografiske spredning også blev taget i betragtning. Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til den foreløbige stikprøve.

| (14) | Kommissionen modtog bemærkninger fra en gruppe af forretningsmæssigt forbundne EU-producenter, UPM, som anmodede om at indgå i stikprøven. Men efter en grundig analyse af de indsendte oplysninger fandt Kommissionen ikke nogen tvingende årsager til at ændre den foreløbigt udtagne stikprøve. For det første vil tilføjelsen eller medtagelsen af en af de to virksomheder i stikprøven i betragtning af gruppens virksomhedsstruktur og salgskanaler bringe Kommissionens evne til at gennemføre sin undersøgelse inden for de lovbestemte frister i fare på grund af den betydeligt øgede arbejdsbyrde. Endvidere ville medtagelsen af en af de to virksomheder i stikprøven kun i begrænset omfang ændre repræsentativiteten af den foreløbigt udtagne stikprøve med hensyn til produktions- eller salgsmængder i Unionen eller den geografiske spredning. Kommissionen besluttede derfor at beholde de foreløbigt udtagne virksomheder som den endelige stikprøve. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen modtog bemærkninger fra en gruppe af forretningsmæssigt forbundne EU-producenter, UPM, som anmodede om at indgå i stikprøven. Men efter en grundig analyse af de indsendte oplysninger fandt Kommissionen ikke nogen tvingende årsager til at ændre den foreløbigt udtagne stikprøve. For det første vil tilføjelsen eller medtagelsen af en af de to virksomheder i stikprøven i betragtning af gruppens virksomhedsstruktur og salgskanaler bringe Kommissionens evne til at gennemføre sin undersøgelse inden for de lovbestemte frister i fare på grund af den betydeligt øgede arbejdsbyrde. Endvidere ville medtagelsen af en af de to virksomheder i stikprøven kun i begrænset omfang ændre repræsentativiteten af den foreløbigt udtagne stikprøve med hensyn til produktions- eller salgsmængder i Unionen eller den geografiske spredning. Kommissionen besluttede derfor at beholde de foreløbigt udtagne virksomheder som den endelige stikprøve.

| (15) | Efter meddelelsen om udtagningen af den endelige stikprøve fremførte en af virksomhederne, UPM, at andre stikprøveudtagne producenter har lige så eller mere komplekse virksomhedsstrukturer og salgskanaler. Den fremførte også, at medtagelsen i stikprøven og kontrollen af en af dens enheder UPM-Kymmene Otepää Oü ikke ville være byrdefuld, og da kontrolbesøget ville finde sted virtuelt, ville det ikke påvirke Kommissionens mulighed for at gennemføre undersøgelsen. |
| --- | --- |

(15)

Efter meddelelsen om udtagningen af den endelige stikprøve fremførte en af virksomhederne, UPM, at andre stikprøveudtagne producenter har lige så eller mere komplekse virksomhedsstrukturer og salgskanaler. Den fremførte også, at medtagelsen i stikprøven og kontrollen af en af dens enheder UPM-Kymmene Otepää Oü ikke ville være byrdefuld, og da kontrolbesøget ville finde sted virtuelt, ville det ikke påvirke Kommissionens mulighed for at gennemføre undersøgelsen.

| (16) | Kommissionen anførte, at eftersom stikprøven allerede omfattede virksomheder med komplekse strukturer, ville medtagelsen af endnu en virksomhed med en kompleks struktur væsentligt øge arbejdsbyrden og derfor bringe Kommissionens evne til at gennemføre sin undersøgelse inden for de lovbestemte frister i fare. I den henseende ville medtagelsen af UPM-Kymmene Otepää Oü på grund af virksomhedens salgsorganisation have krævet kontrol af en række øvrige juridiske enheder i UPM-gruppen, hvilket ville omfatte salgs- og produktionsenheder. Disse enheder kunne ikke med rimelighed undersøges inden for den tid, der var til rådighed. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen anførte, at eftersom stikprøven allerede omfattede virksomheder med komplekse strukturer, ville medtagelsen af endnu en virksomhed med en kompleks struktur væsentligt øge arbejdsbyrden og derfor bringe Kommissionens evne til at gennemføre sin undersøgelse inden for de lovbestemte frister i fare. I den henseende ville medtagelsen af UPM-Kymmene Otepää Oü på grund af virksomhedens salgsorganisation have krævet kontrol af en række øvrige juridiske enheder i UPM-gruppen, hvilket ville omfatte salgs- og produktionsenheder. Disse enheder kunne ikke med rimelighed undersøges inden for den tid, der var til rådighed.

| (17) | Kommissionen fastholdt derfor sin beslutning om ikke at medtage UPM i den endelige stikprøve. Den midlertidige stikprøve blev derfor bekræftet som den endelige stikprøve og anses for repræsentativ for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen fastholdt derfor sin beslutning om ikke at medtage UPM i den endelige stikprøve. Den midlertidige stikprøve blev derfor bekræftet som den endelige stikprøve og anses for repræsentativ for EU-erhvervsgrenen.

1.6.2.   Stikprøveudtagning af ikke forretningsmæssigt forbundne importører

Stikprøveudtagning af ikke forretningsmæssigt forbundne importører

| (18) | For at afgøre, om stikprøveudtagning var nødvendig, og i bekræftende fald udtage en stikprøve anmodede Kommissionen ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at indberette de oplysninger, som der anmodes om i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(18)

For at afgøre, om stikprøveudtagning var nødvendig, og i bekræftende fald udtage en stikprøve anmodede Kommissionen ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at indberette de oplysninger, som der anmodes om i indledningsmeddelelsen.

| (19) | 13 ikke forretningsmæssigt forbundne importører indsendte de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen en stikprøve på tre importører ud fra den største salgsmængde af den undersøgte vare i Unionen. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle kendte, berørte importører hørt om udtagningen af stikprøven, men der blev ikke fremsat nogen bemærkninger. |
| --- | --- |

(19)

13 ikke forretningsmæssigt forbundne importører indsendte de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen en stikprøve på tre importører ud fra den største salgsmængde af den undersøgte vare i Unionen. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle kendte, berørte importører hørt om udtagningen af stikprøven, men der blev ikke fremsat nogen bemærkninger.

1.6.3.   Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Rusland

Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Rusland

| (20) | For at afgøre, om stikprøveudtagning var nødvendig, og i bekræftende fald udtage en stikprøve anmodede Kommissionen alle eksporterende producenter i Rusland om at indberette de oplysninger, der anmodes om i indledningsmeddelelsen. Kommissionen bad endvidere Den Russiske Føderations faste repræsentation ved Den Europæiske Union om at identificere og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen. |
| --- | --- |

(20)

For at afgøre, om stikprøveudtagning var nødvendig, og i bekræftende fald udtage en stikprøve anmodede Kommissionen alle eksporterende producenter i Rusland om at indberette de oplysninger, der anmodes om i indledningsmeddelelsen. Kommissionen bad endvidere Den Russiske Føderations faste repræsentation ved Den Europæiske Union om at identificere og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen.

| (21) | I alt 15 eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter i det pågældende land indgav de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen en stikprøve på tre grupper af virksomheder, hvoraf en bestod af syv forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenter, ud fra den største repræsentative eksportmængde til Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle berørte kendte eksporterende producenter og myndighederne i det pågældende land hørt om udtagningen af stikprøven. Stikprøven tegnede sig for mere end 47 % af den samlede eksport til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(21)

I alt 15 eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter i det pågældende land indgav de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen en stikprøve på tre grupper af virksomheder, hvoraf en bestod af syv forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenter, ud fra den største repræsentative eksportmængde til Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle berørte kendte eksporterende producenter og myndighederne i det pågældende land hørt om udtagningen af stikprøven. Stikprøven tegnede sig for mere end 47 % af den samlede eksport til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode.

| (22) | To samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, gjorde gældende, at de også burde indgå i stikprøven. Den første hævdede, at den burde indgå i stikprøven, da dens salgsmængde til Unionen var tæt på den tredje stikprøveudtagne eksporterende producent. Den anden hævdede, at Kommissionen tidligere havde undersøgt et betydeligt større antal eksporterende producenter, og at virksomhedens tilføjelse derfor ikke i urimelig grad ville belaste Kommissionens kapacitet og ressourcer. Den samme eksporterende producent hævdede derudover, at da den er forretningsmæssigt forbundet med en gruppe EU-producenter, adskiller den sig fra de andre eksporterende producenter. Virksomheden gjorde navnlig gældende, at dens ledelse, salgsstruktur og logistikorganisation adskiller den fra nogle eller alle de stikprøveudtagne eksporterende producenter (4). |
| --- | --- |

(22)

To samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, gjorde gældende, at de også burde indgå i stikprøven. Den første hævdede, at den burde indgå i stikprøven, da dens salgsmængde til Unionen var tæt på den tredje stikprøveudtagne eksporterende producent. Den anden hævdede, at Kommissionen tidligere havde undersøgt et betydeligt større antal eksporterende producenter, og at virksomhedens tilføjelse derfor ikke i urimelig grad ville belaste Kommissionens kapacitet og ressourcer. Den samme eksporterende producent hævdede derudover, at da den er forretningsmæssigt forbundet med en gruppe EU-producenter, adskiller den sig fra de andre eksporterende producenter. Virksomheden gjorde navnlig gældende, at dens ledelse, salgsstruktur og logistikorganisation adskiller den fra nogle eller alle de stikprøveudtagne eksporterende producenter (4).

4

| (23) | Som nævnt i betragtning 21 udtog Kommissionen tre virksomheder/grupper af virksomheder i stikprøven. Antallet af enheder, der skulle undersøges, var imidlertid meget større, da en af grupperne bestod af syv eksporterende producenter. Desuden havde virksomhederne/grupperne også forretningsmæssigt forbundne forhandlere og en forretningsmæssigt forbundet importør, der var involveret i salget af den pågældende vare. Den første eksporterende producents påstand om salgsmængde var baseret på den ikkefortrolige version af stikprøvebesvarelsen, der kunne tilgås af alle samarbejdsvillige eksporterende producenter, mens afgørelsen om stikprøveudtagning var baseret på den faktiske mængde, som alle eksporterende producenter havde indberettet. I betragtning af den salgsmængde, som de to pågældende eksporterende producenter havde indberettet, angav den tredje eksporterende producent yderligere (5-10 %) målt i salgsmængde i forhold til den fjerde producent. Desuden er de argumenter, der blev fremført af den anden eksporterende producent, ikke et relevant kriterium for stikprøveudtagningen i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 1. Kommissionen konkluderede derfor, at den udtagne stikprøve er repræsentativ på grundlag af kriterierne i artikel 17, stk. 1, og at de pågældende to parter ikke havde fremlagt relevante oplysninger, der kunne rejse tvivl om denne konklusion. Disse anmodninger blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(23)

Som nævnt i betragtning 21 udtog Kommissionen tre virksomheder/grupper af virksomheder i stikprøven. Antallet af enheder, der skulle undersøges, var imidlertid meget større, da en af grupperne bestod af syv eksporterende producenter. Desuden havde virksomhederne/grupperne også forretningsmæssigt forbundne forhandlere og en forretningsmæssigt forbundet importør, der var involveret i salget af den pågældende vare. Den første eksporterende producents påstand om salgsmængde var baseret på den ikkefortrolige version af stikprøvebesvarelsen, der kunne tilgås af alle samarbejdsvillige eksporterende producenter, mens afgørelsen om stikprøveudtagning var baseret på den faktiske mængde, som alle eksporterende producenter havde indberettet. I betragtning af den salgsmængde, som de to pågældende eksporterende producenter havde indberettet, angav den tredje eksporterende producent yderligere (5-10 %) målt i salgsmængde i forhold til den fjerde producent. Desuden er de argumenter, der blev fremført af den anden eksporterende producent, ikke et relevant kriterium for stikprøveudtagningen i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 1. Kommissionen konkluderede derfor, at den udtagne stikprøve er repræsentativ på grundlag af kriterierne i artikel 17, stk. 1, og at de pågældende to parter ikke havde fremlagt relevante oplysninger, der kunne rejse tvivl om denne konklusion. Disse anmodninger blev derfor afvist.

1.7.   Individuel undersøgelse

Individuel undersøgelse

| (24) | Ti eksporterende producenter i Rusland anmodede om en individuel undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3. Dog indgav kun tre eksporterende producenter udfyldte spørgeskemaer inden for fristen. Behandlingen af disse anmodninger i den foreløbige fase af undersøgelsen ville have været urimeligt byrdefuld. Kommissionen vil derfor i den endelige fase af undersøgelsen afgøre, om den vil indrømme individuel undersøgelse. |
| --- | --- |

(24)

Ti eksporterende producenter i Rusland anmodede om en individuel undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3. Dog indgav kun tre eksporterende producenter udfyldte spørgeskemaer inden for fristen. Behandlingen af disse anmodninger i den foreløbige fase af undersøgelsen ville have været urimeligt byrdefuld. Kommissionen vil derfor i den endelige fase af undersøgelsen afgøre, om den vil indrømme individuel undersøgelse.

1.8.   Spørgeskemabesvarelser og kontrolbesøg

Spørgeskemabesvarelser og kontrolbesøg

| (25) | Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til de tre stikprøveudtagne russiske eksporterende producenter/grupper af eksporterende producenter, de stikprøveudtagne EU-producenter og de stikprøveudtagne ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Spørgeskemaerne var også blevet gjort tilgængelige online (5) på tidspunktet for indledningen af undersøgelsen. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til de tre stikprøveudtagne russiske eksporterende producenter/grupper af eksporterende producenter, de stikprøveudtagne EU-producenter og de stikprøveudtagne ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Spørgeskemaerne var også blevet gjort tilgængelige online (5) på tidspunktet for indledningen af undersøgelsen.

5

| (26) | Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra de tre stikprøveudtagne russiske eksporterende producenter/grupper af eksporterende producenter, fra tre samarbejdsvillige russiske eksporterende producenter, de stikprøveudtagne EU-producenter, de stikprøveudtagne ikke forretningsmæssigt forbundne importører og ni brugere. |
| --- | --- |

(26)

Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra de tre stikprøveudtagne russiske eksporterende producenter/grupper af eksporterende producenter, fra tre samarbejdsvillige russiske eksporterende producenter, de stikprøveudtagne EU-producenter, de stikprøveudtagne ikke forretningsmæssigt forbundne importører og ni brugere.

| (27) | Som følge af udbruddet af covid-19 og de nedlukningsforanstaltninger, der er indført af flere medlemsstater og af flere tredjelande, kunne Kommissionen ikke aflægge kontrolbesøg i den foreløbige fase i henhold til grundforordningens artikel 16. Kommissionen krydstjekkede uden at aflægge kontrolbesøg i stedet alle de oplysninger, den anså for nødvendige for sine foreløbige afgørelser i overensstemmelse med meddelelsen om konsekvenserne af covid-19-udbruddet for antidumping- og antisubsidieundersøgelser (6). Kommissionen foretog krydstjek uden at aflægge kontrolbesøg (krydstjek uden kontrolbesøg) af følgende virksomheder/parter:
  EU-producenter






  — | Latvijas Finieris AS, Letland og forretningsmæssigt forbundne salgsvirksomheder |
| --- | --- | --- |

(27)

Som følge af udbruddet af covid-19 og de nedlukningsforanstaltninger, der er indført af flere medlemsstater og af flere tredjelande, kunne Kommissionen ikke aflægge kontrolbesøg i den foreløbige fase i henhold til grundforordningens artikel 16. Kommissionen krydstjekkede uden at aflægge kontrolbesøg i stedet alle de oplysninger, den anså for nødvendige for sine foreløbige afgørelser i overensstemmelse med meddelelsen om konsekvenserne af covid-19-udbruddet for antidumping- og antisubsidieundersøgelser (6). Kommissionen foretog krydstjek uden at aflægge kontrolbesøg (krydstjek uden kontrolbesøg) af følgende virksomheder/parter:

6

EU-producenter

—

Latvijas Finieris AS, Letland og forretningsmæssigt forbundne salgsvirksomheder

| — | Paged Pisz sp. z o.o., Polen, og forretningsmæssigt forbundne salgsvirksomheder |
| --- | --- |

—

Paged Pisz sp. z o.o., Polen, og forretningsmæssigt forbundne salgsvirksomheder

| — | Metsä Wood, Finland og forretningsmæssigt forbundne salgsvirksomheder. |
| --- | --- |

—

Metsä Wood, Finland og forretningsmæssigt forbundne salgsvirksomheder.

Importører

| — | Orlimex CZ s.r.o., Osik, Tjekkiet |
| --- | --- |

—

Orlimex CZ s.r.o., Osik, Tjekkiet

| — | Robert Neudeck GmbH & Co KG, Germersheim, Tyskland |
| --- | --- |

—

Robert Neudeck GmbH & Co KG, Germersheim, Tyskland

| — | Groupe ISB, Pacé, Frankrig. |
| --- | --- |

—

Groupe ISB, Pacé, Frankrig.

Eksporterende producenter i Rusland

| — | Sveza-gruppen, der består af syv eksporterende producenter: JSC »SVEZA Manturovo«, JSC »SVEZA Novator«, Tyumen Plywood Plant Limited, JSC »SVEZA Ust-Izhora«, JSC »SVEZA Uralskiy«, JSC »SVEZA Kostroma« og JSC »SVEZA Verhnaya Sinyachiha« (»Sveza-gruppen«) |
| --- | --- |

—

Sveza-gruppen, der består af syv eksporterende producenter: JSC »SVEZA Manturovo«, JSC »SVEZA Novator«, Tyumen Plywood Plant Limited, JSC »SVEZA Ust-Izhora«, JSC »SVEZA Uralskiy«, JSC »SVEZA Kostroma« og JSC »SVEZA Verhnaya Sinyachiha« (»Sveza-gruppen«)

| — | Zheshartsky LРK LLC (»UPG«) |
| --- | --- |

—

Zheshartsky LРK LLC (»UPG«)

| — | Syktyvkar Plywood Mill Ltd. |
| --- | --- |

—

Syktyvkar Plywood Mill Ltd.

1.9.   Undersøgelsesperioden og den betragtede periode

Undersøgelsesperioden og den betragtede periode

| (28) | Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. juli 2019 til den 30. juni 2020 (»undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2017 frem til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(28)

Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. juli 2019 til den 30. juni 2020 (»undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2017 frem til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).

1.10.   Det Forenede Kongeriges udtræden af Unionen

Det Forenede Kongeriges udtræden af Unionen

| (29) | Denne sag blev indledt den 14. oktober 2020, dvs. i den overgangsperiode, der blev aftalt mellem Det Forenede Kongerige og Unionen, hvor Det Forenede Kongerige forblev underlagt EU-retten. Denne periode udløb den 31. december 2020. Derfor blev virksomheder og sammenslutninger fra Det Forenede Kongerige pr. 1. januar 2021 ikke længere betegnet som interesserede parter i denne procedure. |
| --- | --- |

(29)

Denne sag blev indledt den 14. oktober 2020, dvs. i den overgangsperiode, der blev aftalt mellem Det Forenede Kongerige og Unionen, hvor Det Forenede Kongerige forblev underlagt EU-retten. Denne periode udløb den 31. december 2020. Derfor blev virksomheder og sammenslutninger fra Det Forenede Kongerige pr. 1. januar 2021 ikke længere betegnet som interesserede parter i denne procedure.

| (30) | Ved et notat til sagsakterne af 19. januar 2021 opfordrede Kommissionen operatører fra Det Forenede Kongerige, som mente, at de stadig kunne betegnes som interesserede parter, til at kontakte den (7). Ingen virksomheder gav sig til kende. |
| --- | --- |

(30)

Ved et notat til sagsakterne af 19. januar 2021 opfordrede Kommissionen operatører fra Det Forenede Kongerige, som mente, at de stadig kunne betegnes som interesserede parter, til at kontakte den (7). Ingen virksomheder gav sig til kende.

7

| (31) | For at tilpasse det datasæt, der blev indsamlet fra interesserede parter, til det forhold, at overgangsperioden var udløbet, og at Det Forenede Kongerige ikke længere var underlagt EU-retten, blev berørte interesserede parter opfordret til at indsende en revideret spørgeskemabesvarelse på EU-27-basis. |
| --- | --- |

(31)

For at tilpasse det datasæt, der blev indsamlet fra interesserede parter, til det forhold, at overgangsperioden var udløbet, og at Det Forenede Kongerige ikke længere var underlagt EU-retten, blev berørte interesserede parter opfordret til at indsende en revideret spørgeskemabesvarelse på EU-27-basis.

2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

2.1.   Den pågældende vare

Den pågældende vare

| (32) | Den pågældende vare er krydsfiner, der udelukkende består af plader af træ, hvoraf hver enkelt er af højst 6 mm tykkelse, med udvendige lag af træ, som er anført under underposition 4412 33, med mindst et udvendigt lag af birketræ, også belagt (»birkekrydsfiner« eller »den pågældende vare«), med oprindelse i Rusland, og i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 4412 33 00 (Taric-kode 4412330010 (»den pågældende vare«). |
| --- | --- |

(32)

Den pågældende vare er krydsfiner, der udelukkende består af plader af træ, hvoraf hver enkelt er af højst 6 mm tykkelse, med udvendige lag af træ, som er anført under underposition 4412 33, med mindst et udvendigt lag af birketræ, også belagt (»birkekrydsfiner« eller »den pågældende vare«), med oprindelse i Rusland, og i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 4412 33 00 (Taric-kode 4412330010 (»den pågældende vare«).

| (33) | Birkekrydsfiner er et træplademateriale, der består af lag eller spåner af træfiner, der presses sammen med lim til store flade plader. Det anvendes til en lang række formål, f.eks. i bygge- og anlægsindustrien, emballage- og møbelsektoren. |
| --- | --- |

(33)

Birkekrydsfiner er et træplademateriale, der består af lag eller spåner af træfiner, der presses sammen med lim til store flade plader. Det anvendes til en lang række formål, f.eks. i bygge- og anlægsindustrien, emballage- og møbelsektoren.

2.2.   Samme vare

Samme vare

| (34) | Undersøgelsen viste, at følgende varer har samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål:






  — | den pågældende vare |
| --- | --- | --- |

(34)

Undersøgelsen viste, at følgende varer har samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål:

—

den pågældende vare

| — | den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Rusland og |
| --- | --- |

—

den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Rusland og

| — | den vare, der produceres og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

—

den vare, der produceres og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen.

| (35) | Kommissionen besluttede på dette tidspunkt, at disse varer derfor udgør samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen besluttede på dette tidspunkt, at disse varer derfor udgør samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

2.3.   Påstande vedrørende varedækningen

Påstande vedrørende varedækningen

2.3.1.   Udelukkelse af varer

Udelukkelse af varer

| (36) | En bruger, Emiliana Imballaggi S.p.A., og to russiske eksporterende producenter, Sveza og Vlas Truda, anmodede om, at kvadratisk birkekrydsfiner af længde og bredde på fem fod (1 525 × 1 525 mm) udelukkes fra undersøgelsen på grund af forskelle med hensyn til: i) fysiske, tekniske og kemiske egenskaber samt geometriske egenskaber, ii) endelige anvendelsesformål og indbyrdes udskiftelighed, iii) varens kvalitet og iv) forbrugernes opfattelse og priser samt v) manglende konkurrence mellem krydsfiner af rektangulær og kvadratisk form. |
| --- | --- |

(36)

En bruger, Emiliana Imballaggi S.p.A., og to russiske eksporterende producenter, Sveza og Vlas Truda, anmodede om, at kvadratisk birkekrydsfiner af længde og bredde på fem fod (1 525 × 1 525 mm) udelukkes fra undersøgelsen på grund af forskelle med hensyn til: i) fysiske, tekniske og kemiske egenskaber samt geometriske egenskaber, ii) endelige anvendelsesformål og indbyrdes udskiftelighed, iii) varens kvalitet og iv) forbrugernes opfattelse og priser samt v) manglende konkurrence mellem krydsfiner af rektangulær og kvadratisk form.

| (37) | Kommissionen analyserede anmodningerne og konkluderede, at kvadratisk krydsfiner ikke kunne udelukkes fra varedækningen af følgende årsager: det har samme grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber som det rektangulære krydsfiner. På samme måde udøver kvadratisk birkekrydsfiner et konkurrencepres på rektangulært birkekrydsfiner, da der er en vis grad af substituerbarhed, og det er muligt, at kvadratisk birkekrydsfiner videreforarbejdes til rektangulært birkekrydsfiner, når det er importeret, med den efterfølgende risiko for omgåelse. EU-erhvervsgrenen producerer og råder desuden over det udstyr, der er nødvendigt for at tilpasse sig specifikke kunders behov. Kommissionen afviste derfor anmodningerne om udelukkelse. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionen analyserede anmodningerne og konkluderede, at kvadratisk krydsfiner ikke kunne udelukkes fra varedækningen af følgende årsager: det har samme grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber som det rektangulære krydsfiner. På samme måde udøver kvadratisk birkekrydsfiner et konkurrencepres på rektangulært birkekrydsfiner, da der er en vis grad af substituerbarhed, og det er muligt, at kvadratisk birkekrydsfiner videreforarbejdes til rektangulært birkekrydsfiner, når det er importeret, med den efterfølgende risiko for omgåelse. EU-erhvervsgrenen producerer og råder desuden over det udstyr, der er nødvendigt for at tilpasse sig specifikke kunders behov. Kommissionen afviste derfor anmodningerne om udelukkelse.

2.3.2.   Varedækning

Varedækning

| (38) | En russisk producent, Segezha, hævdede, at varedækningen burde udvides til ikke blot at omfatte birkekrydsfiner, men også krydsfiner af fyrretræ, poppel, okoumé og bøg. Det blev fremført, at der er direkte konkurrence og udskiftelighed mellem de nævnte typer trækrydsfiner og birkekrydsfiner, som tilsammen udgør én og samme vare. |
| --- | --- |

(38)

En russisk producent, Segezha, hævdede, at varedækningen burde udvides til ikke blot at omfatte birkekrydsfiner, men også krydsfiner af fyrretræ, poppel, okoumé og bøg. Det blev fremført, at der er direkte konkurrence og udskiftelighed mellem de nævnte typer trækrydsfiner og birkekrydsfiner, som tilsammen udgør én og samme vare.

| (39) | Kommissionen afviste denne påstand, da krydsfiner af fyrretræ, poppel, okoumé og bøg ikke har de samme grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber som birkekrydsfiner. Det forhold, at der i nogle anvendelser, som ikke blev uddybet eller udspecificeret i påstanden, kunne anvendes alternative varer og materialer med en uspecificeret substitutionskapacitet, ændrer ikke karakteren af de fysiske, tekniske og kemiske forskelle mellem den pågældende vare og de omhandlede varer. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen afviste denne påstand, da krydsfiner af fyrretræ, poppel, okoumé og bøg ikke har de samme grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber som birkekrydsfiner. Det forhold, at der i nogle anvendelser, som ikke blev uddybet eller udspecificeret i påstanden, kunne anvendes alternative varer og materialer med en uspecificeret substitutionskapacitet, ændrer ikke karakteren af de fysiske, tekniske og kemiske forskelle mellem den pågældende vare og de omhandlede varer.

3.   DUMPING

3.1.   Indledende bemærkninger

Indledende bemærkninger

| (40) | Tre grupper af eksporterende producenter indgik i stikprøven. |
| --- | --- |

(40)

Tre grupper af eksporterende producenter indgik i stikprøven.

| (41) | Sveza-gruppen bestod af syv producenter og en forhandler, som alle var direkte involveret i produktion og salg af den pågældende vare. De syv producenter solgte via en forretningsmæssigt forbundet forhandler på hjemmemarkedet og eksporterede direkte til Unionen. |
| --- | --- |

(41)

Sveza-gruppen bestod af syv producenter og en forhandler, som alle var direkte involveret i produktion og salg af den pågældende vare. De syv producenter solgte via en forretningsmæssigt forbundet forhandler på hjemmemarkedet og eksporterede direkte til Unionen.

| (42) | Zheshartsky LРK LLC er en del af en gruppe af virksomheder under betegnelsen UPG. Denne producent eksporterede både direkte og gennem en forretningsmæssigt forbundet virksomhed i Letland. |
| --- | --- |

(42)

Zheshartsky LРK LLC er en del af en gruppe af virksomheder under betegnelsen UPG. Denne producent eksporterede både direkte og gennem en forretningsmæssigt forbundet virksomhed i Letland.

| (43) | Syktyvkar Plywood Mill Ltd. er en del af en gruppe af virksomheder, der er direkte involveret i produktion og salg af den pågældende vare. Denne gruppe omfattede fire forretningsmæssigt forbundne forhandlere på hjemmemarkedet. |
| --- | --- |

(43)

Syktyvkar Plywood Mill Ltd. er en del af en gruppe af virksomheder, der er direkte involveret i produktion og salg af den pågældende vare. Denne gruppe omfattede fire forretningsmæssigt forbundne forhandlere på hjemmemarkedet.

3.2.   Normal værdi

| (44) | Med henblik på fastsættelsen af den normale værdi anmodede Kommissionen om en spørgeskemabesvarelse fra alle stikprøveudtagne producenter, der fremstiller den pågældende vare. |
| --- | --- |

(44)

Med henblik på fastsættelsen af den normale værdi anmodede Kommissionen om en spørgeskemabesvarelse fra alle stikprøveudtagne producenter, der fremstiller den pågældende vare.

| (45) | Kommissionen undersøgte først, om det samlede hjemmemarkedssalg for hver stikprøveudtaget samarbejdsvillige eksporterende producent var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget anses for repræsentativt, hvis det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for hver af de eksporterende producenter udgør mindst 5 % af den samlede eksportsalgsmængde af den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(45)

Kommissionen undersøgte først, om det samlede hjemmemarkedssalg for hver stikprøveudtaget samarbejdsvillige eksporterende producent var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget anses for repræsentativt, hvis det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for hver af de eksporterende producenter udgør mindst 5 % af den samlede eksportsalgsmængde af den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden.

| (46) | På den baggrund var det samlede salg for hver af de stikprøvetagne eksporterende producenter af samme vare på hjemmemarkedet repræsentativt. |
| --- | --- |

(46)

På den baggrund var det samlede salg for hver af de stikprøvetagne eksporterende producenter af samme vare på hjemmemarkedet repræsentativt.

| (47) | Kommissionen undersøgte efterfølgende, hvilke varetyper solgt på hjemmemarkedet, der var identiske eller sammenlignelige med varetyper solgt med henblik på eksport til Unionen for de eksporterende producenter med repræsentativt hjemmemarkedssalg. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen undersøgte efterfølgende, hvilke varetyper solgt på hjemmemarkedet, der var identiske eller sammenlignelige med varetyper solgt med henblik på eksport til Unionen for de eksporterende producenter med repræsentativt hjemmemarkedssalg.

| (48) | Kommissionen undersøgte dernæst, om hjemmemarkedssalget — for hver stikprøveudtagne eksporterende producent på hjemmemarkedet — for hver varetype, der var identisk eller sammenlignelig med en varetype solgt med henblik på eksport til Unionen, var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en varetype er repræsentativt, hvis det samlede hjemmemarkedssalg af denne varetype til uafhængige kunder i undersøgelsesperioden udgør mindst 5 % af den samlede eksportsalgsmængde af den identiske eller sammenlignelige varetype til Unionen. |
| --- | --- |

(48)

Kommissionen undersøgte dernæst, om hjemmemarkedssalget — for hver stikprøveudtagne eksporterende producent på hjemmemarkedet — for hver varetype, der var identisk eller sammenlignelig med en varetype solgt med henblik på eksport til Unionen, var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en varetype er repræsentativt, hvis det samlede hjemmemarkedssalg af denne varetype til uafhængige kunder i undersøgelsesperioden udgør mindst 5 % af den samlede eksportsalgsmængde af den identiske eller sammenlignelige varetype til Unionen.

| (49) | For de tre eksporterende producenter/grupper af eksporterende producenter var der for visse varetyper, der blev eksporteret til Unionen i undersøgelsesperioden, enten slet intet hjemmemarkedssalg, eller hjemmemarkedssalget af den pågældende varetype var på under 5 % i mængde og derfor ikke repræsentativt. |
| --- | --- |

(49)

For de tre eksporterende producenter/grupper af eksporterende producenter var der for visse varetyper, der blev eksporteret til Unionen i undersøgelsesperioden, enten slet intet hjemmemarkedssalg, eller hjemmemarkedssalget af den pågældende varetype var på under 5 % i mængde og derfor ikke repræsentativt.

| (50) | Kommissionen fastsatte dernæst andelen af rentable salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for hver varetype i undersøgelsesperioden for at afgøre, hvorvidt det faktiske hjemmemarkedssalg skulle anvendes som grundlag for beregning af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. |
| --- | --- |

(50)

Kommissionen fastsatte dernæst andelen af rentable salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for hver varetype i undersøgelsesperioden for at afgøre, hvorvidt det faktiske hjemmemarkedssalg skulle anvendes som grundlag for beregning af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4.

| (51) | Den normale værdi er baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet pr. varetype, uanset om dette salg er rentabelt eller ej, hvis:






  a) | salgsmængden af den varetype, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mere end 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og |
| --- | --- | --- |

(51)

Den normale værdi er baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet pr. varetype, uanset om dette salg er rentabelt eller ej, hvis:

a)

salgsmængden af den varetype, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mere end 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og

| b) | den vejede gennemsnitlige salgspris for denne varetype var lig med eller højere end produktionsomkostningerne pr. enhed. |
| --- | --- |

b)

den vejede gennemsnitlige salgspris for denne varetype var lig med eller højere end produktionsomkostningerne pr. enhed.

| (52) | I så fald er den normale værdi det vejede gennemsnit af priserne på det samlede salg på hjemmemarkedet af den pågældende varetype i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(52)

I så fald er den normale værdi det vejede gennemsnit af priserne på det samlede salg på hjemmemarkedet af den pågældende varetype i undersøgelsesperioden.

| (53) | På den anden sider er den normale værdi den faktiske pris på hjemmemarkedet for hver varetype for kun det rentable salg på hjemmemarkedet af varetyperne i undersøgelsesperioden, hvis:






  a) | mængden af rentabelt salg af varetypen udgør højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, eller |
| --- | --- | --- |

(53)

På den anden sider er den normale værdi den faktiske pris på hjemmemarkedet for hver varetype for kun det rentable salg på hjemmemarkedet af varetyperne i undersøgelsesperioden, hvis:

a)

mængden af rentabelt salg af varetypen udgør højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, eller

| b) | den vejede gennemsnitlige pris for denne varetype er lavere end produktionsomkostningerne pr. enhed. |
| --- | --- |

b)

den vejede gennemsnitlige pris for denne varetype er lavere end produktionsomkostningerne pr. enhed.

| (54) | Analysen af hjemmemarkedssalget viste, at mellem 28 % og 93 % af hele hjemmemarkedssalget var rentabelt, og at den vejede gennemsnitlige salgspris var højere end produktionsomkostningerne. Afhængigt af varetypen blev den normale værdi derfor beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på det samlede salg på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden i den situation, der er beskrevet i betragtning 51, eller som et vejet gennemsnit af det rentable salg udelukkende i den situation, der er beskrevet i ovennævnte betragtning. |
| --- | --- |

(54)

Analysen af hjemmemarkedssalget viste, at mellem 28 % og 93 % af hele hjemmemarkedssalget var rentabelt, og at den vejede gennemsnitlige salgspris var højere end produktionsomkostningerne. Afhængigt af varetypen blev den normale værdi derfor beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på det samlede salg på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden i den situation, der er beskrevet i betragtning 51, eller som et vejet gennemsnit af det rentable salg udelukkende i den situation, der er beskrevet i ovennævnte betragtning.

| (55) | Hvis der var utilstrækkeligt eller intet salg af en varetype af samme vare i normal handel, eller hvis en varetype ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, beregnede Kommissionen den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6. |
| --- | --- |

(55)

Hvis der var utilstrækkeligt eller intet salg af en varetype af samme vare i normal handel, eller hvis en varetype ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, beregnede Kommissionen den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6.

| (56) | Den normale værdi blev beregnet ved at tilføje følgende til de stikprøveudtagne samarbejdsvillige eksporterende producenters gennemsnitlige produktionsomkostninger ved samme vare i undersøgelsesperioden:






  a) | de stikprøveudtagne samarbejdsvillige eksporterende producenters vejede gennemsnitlige salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) ved hjemmemarkedssalg af samme vare i normal handel i løbet af undersøgelsesperioden og |
| --- | --- | --- |

(56)

Den normale værdi blev beregnet ved at tilføje følgende til de stikprøveudtagne samarbejdsvillige eksporterende producenters gennemsnitlige produktionsomkostninger ved samme vare i undersøgelsesperioden:

a)

de stikprøveudtagne samarbejdsvillige eksporterende producenters vejede gennemsnitlige salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) ved hjemmemarkedssalg af samme vare i normal handel i løbet af undersøgelsesperioden og

| b) | de stikprøveudtagne samarbejdsvillige eksporterende producenters vejede gennemsnitlige fortjeneste ved hjemmemarkedssalg af samme vare i normal handel i løbet af undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

b)

de stikprøveudtagne samarbejdsvillige eksporterende producenters vejede gennemsnitlige fortjeneste ved hjemmemarkedssalg af samme vare i normal handel i løbet af undersøgelsesperioden.

| (57) | For de varetyper, der ikke solgtes i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, blev de gennemsnitlige SA&G-omkostninger samt fortjenesten ved transaktioner i normal handel på hjemmemarkedet for disse typer tilføjet. For de varetyper, der slet ikke blev solgt på hjemmemarkedet, blev de vejede gennemsnitlige SA&G-omkostninger samt fortjenesten ved alle transaktioner i normal handel på hjemmemarkedet tilføjet. |
| --- | --- |

(57)

For de varetyper, der ikke solgtes i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, blev de gennemsnitlige SA&G-omkostninger samt fortjenesten ved transaktioner i normal handel på hjemmemarkedet for disse typer tilføjet. For de varetyper, der slet ikke blev solgt på hjemmemarkedet, blev de vejede gennemsnitlige SA&G-omkostninger samt fortjenesten ved alle transaktioner i normal handel på hjemmemarkedet tilføjet.

3.2.1.   Eksportpris

Eksportpris

| (58) | De stikprøveudtagne eksporterende producenter eksporterede til Unionen enten direkte til uafhængige kunder eller gennem en forretningsmæssigt forbundet virksomhed, jf. betragtning 40-43. |
| --- | --- |

(58)

De stikprøveudtagne eksporterende producenter eksporterede til Unionen enten direkte til uafhængige kunder eller gennem en forretningsmæssigt forbundet virksomhed, jf. betragtning 40-43.

| (59) | For de eksporterende producenter, som eksporterede den pågældende vare direkte til uafhængige kunder i Unionen, blev eksportprisen fastsat på grundlag af den pris, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare ved eksportsalg til Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8. |
| --- | --- |

(59)

For de eksporterende producenter, som eksporterede den pågældende vare direkte til uafhængige kunder i Unionen, blev eksportprisen fastsat på grundlag af den pris, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare ved eksportsalg til Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.

| (60) | For de eksporterende producenter, som eksporterede den pågældende vare til Unionen gennem en forretningsmæssigt forbundet virksomhed, der fungerede som importør, blev eksportprisen baseret på den importerede vares pris ved første videresalg til uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9. I dette tilfælde blev prisen justeret for alle omkostninger, der påløb mellem import og videresalg, herunder SA&G-omkostninger, samt fortjeneste. |
| --- | --- |

(60)

For de eksporterende producenter, som eksporterede den pågældende vare til Unionen gennem en forretningsmæssigt forbundet virksomhed, der fungerede som importør, blev eksportprisen baseret på den importerede vares pris ved første videresalg til uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9. I dette tilfælde blev prisen justeret for alle omkostninger, der påløb mellem import og videresalg, herunder SA&G-omkostninger, samt fortjeneste.

3.2.2.   Sammenligning

Sammenligning

| (61) | Kommissionen sammenlignede den normale værdi og eksportprisen for de stikprøveudtagne eksporterende producenter ab fabrik. |
| --- | --- |

(61)

Kommissionen sammenlignede den normale værdi og eksportprisen for de stikprøveudtagne eksporterende producenter ab fabrik.

| (62) | I tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirker priserne og prisernes sammenlignelighed. Der blev foretaget justeringer for transport, forsikring, håndtering og lastning, emballage, kreditomkostninger, bankgebyrer, EU-told, andre importafgifter og provisioner. |
| --- | --- |

(62)

I tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirker priserne og prisernes sammenlignelighed. Der blev foretaget justeringer for transport, forsikring, håndtering og lastning, emballage, kreditomkostninger, bankgebyrer, EU-told, andre importafgifter og provisioner.

| (63) | Den eksporterende producent UPG hævdede, at Den Russiske Føderations regering godtgjorde op til 80 % af producenternes transportomkostninger, når disse transporterer deres varer til udenlandske markeder. Denne eksporterende producent hævdede, at der burde foretages en opjustering af eksportprisen i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra e) og k), da der ikke blev ydet en tilsvarende godtgørelse for hjemmemarkedssalget. |
| --- | --- |

(63)

Den eksporterende producent UPG hævdede, at Den Russiske Føderations regering godtgjorde op til 80 % af producenternes transportomkostninger, når disse transporterer deres varer til udenlandske markeder. Denne eksporterende producent hævdede, at der burde foretages en opjustering af eksportprisen i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra e) og k), da der ikke blev ydet en tilsvarende godtgørelse for hjemmemarkedssalget.

| (64) | I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra k), kan der også foretages en justering for forskelle i andre faktorer, der ikke er omhandlet i litra a)-j), hvis det påvises, at de påvirker prissammenligneligheden som krævet i dette stykke, navnlig hvis kunderne konsekvent betaler forskellige priser på hjemmemarkedet på grund af forskellen i sådanne faktorer. Den eksporterende producent fremlagde imidlertid ingen beviser for, at priserne blev påvirket af denne subsidieordning. Navnlig fremlagde den eksporterende producent, der anmodede om justeringen, ingen beviser for, at dens kunder konsekvent betalte forskellige priser på hjemmemarkedet på grund af den påståede forskel i godtgørelsen af transportomkostninger fra den Russiske Føderations regering mellem hjemmemarkedssalg og eksportsalg. Uden at det berører ovenstående, anførte Kommissionen også, at godtgørelsen af transportomkostninger ved salg til udenlandske markeder, men ikke ved hjemmemarkedssalg efter al sandsynlighed udgør eksportsubsidier, jf. artikel 4, stk. 4, litra a), i forordning (EU) 2016/1037. Sådanne ordninger øger eksportørernes evne til at konkurrere illoyalt på udenlandske markeder og navnlig til finansielt at opretholde dumpingpraksis. De udgør som sådan ikke en faktor, der berettiger til en justering i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10. Hvis der tillades en justering for faktorer, der gør det lettere for en eksportør at udøve dumpingpraksis, vil det reelt betyde, at omfanget af den dumping, der faktisk finder sted, skjules. Kommissionen afviste derfor påstanden. |
| --- | --- |

(64)

I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra k), kan der også foretages en justering for forskelle i andre faktorer, der ikke er omhandlet i litra a)-j), hvis det påvises, at de påvirker prissammenligneligheden som krævet i dette stykke, navnlig hvis kunderne konsekvent betaler forskellige priser på hjemmemarkedet på grund af forskellen i sådanne faktorer. Den eksporterende producent fremlagde imidlertid ingen beviser for, at priserne blev påvirket af denne subsidieordning. Navnlig fremlagde den eksporterende producent, der anmodede om justeringen, ingen beviser for, at dens kunder konsekvent betalte forskellige priser på hjemmemarkedet på grund af den påståede forskel i godtgørelsen af transportomkostninger fra den Russiske Føderations regering mellem hjemmemarkedssalg og eksportsalg. Uden at det berører ovenstående, anførte Kommissionen også, at godtgørelsen af transportomkostninger ved salg til udenlandske markeder, men ikke ved hjemmemarkedssalg efter al sandsynlighed udgør eksportsubsidier, jf. artikel 4, stk. 4, litra a), i forordning (EU) 2016/1037. Sådanne ordninger øger eksportørernes evne til at konkurrere illoyalt på udenlandske markeder og navnlig til finansielt at opretholde dumpingpraksis. De udgør som sådan ikke en faktor, der berettiger til en justering i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10. Hvis der tillades en justering for faktorer, der gør det lettere for en eksportør at udøve dumpingpraksis, vil det reelt betyde, at omfanget af den dumping, der faktisk finder sted, skjules. Kommissionen afviste derfor påstanden.

| (65) | Den samme eksporterende producent anmodede også om, at der skulle foretages en justering i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra i), for provisioner, der blev betalt til en forretningsmæssigt forbundet forhandler for salg på hjemmemarkedet. Den eksporterende producent fremlagde imidlertid også oplysninger, der viste, at de betalte provisioner vedrørte både hjemmemarkedssalget og eksportsalget til Unionen. Kommissionen fordelte derfor det provisionsbeløb, der blev betalt til den forretningsmæssigt forbundne forhandler, på både hjemmemarkeds- og eksportsalget ud fra mængden af dette salg. |
| --- | --- |

(65)

Den samme eksporterende producent anmodede også om, at der skulle foretages en justering i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra i), for provisioner, der blev betalt til en forretningsmæssigt forbundet forhandler for salg på hjemmemarkedet. Den eksporterende producent fremlagde imidlertid også oplysninger, der viste, at de betalte provisioner vedrørte både hjemmemarkedssalget og eksportsalget til Unionen. Kommissionen fordelte derfor det provisionsbeløb, der blev betalt til den forretningsmæssigt forbundne forhandler, på både hjemmemarkeds- og eksportsalget ud fra mængden af dette salg.

| (66) | Alle de eksporterende producenter i den stikprøveudtagne Sveza-gruppe eksporterede den pågældende vare til Unionen gennem en forretningsmæssigt forbundet indenlandsk virksomhed, nemlig Sveza-Les LLC (»Sveza-Les«) i Sankt Petersborg. Alle de eksporterende producenter i Sveza-gruppen har indgået en provisionsaftale for agenter med den pågældende forretningsmæssigt forbundne forhandler. Alle de eksporterende producenter i gruppen er enten direkte eller indirekte forretningsmæssigt forbundet med denne virksomhed. De hævdede, at de provisioner, der blev betalt til forhandleren, ikke burde trækkes fra eksportprisen, da de ikke påvirker prissammenligneligheden, idet den forretningsmæssigt forbundne forhandler udførte nøjagtig de samme funktioner i forbindelse med eksportsalget og hjemmemarkedssalget. Den eneste forskel vedrører angiveligt aflønningen for de forretningsmæssigt forbundne forhandleraktiviteter: Hjemmemarkedssalget er omfattet af en avance, mens eksportsalget er underlagt en provision baseret på provisionsaftaler. De eksporterende producenter hævdede endvidere, at de udgør en enkelt økonomisk enhed sammen med forhandleren, hvilket påvirker både hjemmemarkeds- og eksportsalget. |
| --- | --- |

(66)

Alle de eksporterende producenter i den stikprøveudtagne Sveza-gruppe eksporterede den pågældende vare til Unionen gennem en forretningsmæssigt forbundet indenlandsk virksomhed, nemlig Sveza-Les LLC (»Sveza-Les«) i Sankt Petersborg. Alle de eksporterende producenter i Sveza-gruppen har indgået en provisionsaftale for agenter med den pågældende forretningsmæssigt forbundne forhandler. Alle de eksporterende producenter i gruppen er enten direkte eller indirekte forretningsmæssigt forbundet med denne virksomhed. De hævdede, at de provisioner, der blev betalt til forhandleren, ikke burde trækkes fra eksportprisen, da de ikke påvirker prissammenligneligheden, idet den forretningsmæssigt forbundne forhandler udførte nøjagtig de samme funktioner i forbindelse med eksportsalget og hjemmemarkedssalget. Den eneste forskel vedrører angiveligt aflønningen for de forretningsmæssigt forbundne forhandleraktiviteter: Hjemmemarkedssalget er omfattet af en avance, mens eksportsalget er underlagt en provision baseret på provisionsaftaler. De eksporterende producenter hævdede endvidere, at de udgør en enkelt økonomisk enhed sammen med forhandleren, hvilket påvirker både hjemmemarkeds- og eksportsalget.

| (67) | Som svar mindede Kommissionen om, at alle syv producerende virksomheder i gruppen havde underskrevet en kontrakt om en klart defineret provision for hvert eksportsalg, der faktisk blev betalt. Dette var ikke tilfældet på hjemmemarkedet. Det giver anledning til et spørgsmål om prissammenlignelighed i henhold til artikel 2, stk. 10, mellem eksportprisen og den normale værdi, og Kommissionen har derfor fratrukket den provision, der er betalt i henhold til artikel 2, stk. 10, litra i). |
| --- | --- |

(67)

Som svar mindede Kommissionen om, at alle syv producerende virksomheder i gruppen havde underskrevet en kontrakt om en klart defineret provision for hvert eksportsalg, der faktisk blev betalt. Dette var ikke tilfældet på hjemmemarkedet. Det giver anledning til et spørgsmål om prissammenlignelighed i henhold til artikel 2, stk. 10, mellem eksportprisen og den normale værdi, og Kommissionen har derfor fratrukket den provision, der er betalt i henhold til artikel 2, stk. 10, litra i).

| (68) | Med hensyn til forekomsten af én enkelt økonomisk enhed mindede Kommissionen desuden om, at i henhold til Unionens retspraksis er eksistensen af en skriftlig provisionsaftale kun om eksportsalg et vigtigt element, der har til formål at vise, at forhandleren ikke er en intern salgsafdeling hos de eksporterende producenter for så vidt angår eksportsalg (8). Kontrakten indeholder også en lang række klausuler, som f.eks. en voldgiftsbestemmelse, hvilket er udtryk for manglende solidaritet mellem virksomhederne. Disse klausuler var vanskelige at forene med påstanden om, at de eksporterende producenter og den forretningsmæssigt forbundne forhandler bør behandles som én enkelt økonomisk enhed, selv om de er juridisk selvstændige virksomheder. Det fremgik også, at visse salgsfunktioner blev bibeholdt af de eksporterende producenter i betragtning af deres SA&G-omkostninger i den forbindelse. Endelig anførte Kommissionen, at den forretningsmæssigt forbundne forhandler udstedte fakturaerne i de eksporterende producenters navn til de første uafhængige kunder i Unionen. På baggrund af ovenstående afviste Kommissionen foreløbigt påstanden om, at forhandleren og de eksporterende producenter udgør en enkelt økonomisk enhed, for så vidt angår eksportsalg. |
| --- | --- |

(68)

Med hensyn til forekomsten af én enkelt økonomisk enhed mindede Kommissionen desuden om, at i henhold til Unionens retspraksis er eksistensen af en skriftlig provisionsaftale kun om eksportsalg et vigtigt element, der har til formål at vise, at forhandleren ikke er en intern salgsafdeling hos de eksporterende producenter for så vidt angår eksportsalg (8). Kontrakten indeholder også en lang række klausuler, som f.eks. en voldgiftsbestemmelse, hvilket er udtryk for manglende solidaritet mellem virksomhederne. Disse klausuler var vanskelige at forene med påstanden om, at de eksporterende producenter og den forretningsmæssigt forbundne forhandler bør behandles som én enkelt økonomisk enhed, selv om de er juridisk selvstændige virksomheder. Det fremgik også, at visse salgsfunktioner blev bibeholdt af de eksporterende producenter i betragtning af deres SA&G-omkostninger i den forbindelse. Endelig anførte Kommissionen, at den forretningsmæssigt forbundne forhandler udstedte fakturaerne i de eksporterende producenters navn til de første uafhængige kunder i Unionen. På baggrund af ovenstående afviste Kommissionen foreløbigt påstanden om, at forhandleren og de eksporterende producenter udgør en enkelt økonomisk enhed, for så vidt angår eksportsalg.

8

| (69) | Undersøgelsen viste endvidere, at ikke forretningsmæssigt forbundne agenter i Unionen også var involveret i et vist eksportsalg fra Sveza-gruppen. Disse agenter modtog en provision, som blev bogført i regnskaberne hos Sveza-Les som en del af virksomhedens SA&G-omkostninger. Kommissionen justerede derfor eksportprisen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra i), for den provision, der blev betalt til de ikke forretningsmæssigt forbundne agenter for eksportsalg. Justeringen svarede til provisionen bestående af agenthonorarer som indberettet i regnskaberne hos Sveza-Les. |
| --- | --- |

(69)

Undersøgelsen viste endvidere, at ikke forretningsmæssigt forbundne agenter i Unionen også var involveret i et vist eksportsalg fra Sveza-gruppen. Disse agenter modtog en provision, som blev bogført i regnskaberne hos Sveza-Les som en del af virksomhedens SA&G-omkostninger. Kommissionen justerede derfor eksportprisen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra i), for den provision, der blev betalt til de ikke forretningsmæssigt forbundne agenter for eksportsalg. Justeringen svarede til provisionen bestående af agenthonorarer som indberettet i regnskaberne hos Sveza-Les.

| (70) | Endelig hævdede den samme gruppe, at hvis Kommissionen justerede eksportprisen, ville dette indebære, at Kommissionen ville være af den opfattelse, at de eksporterende producenter og den forretningsmæssigt forbundne forhandler ikke udgjorde én enkelt økonomisk enhed, og at der derfor også burde foretages fradrag for SA&G samt fortjeneste i forbindelse med videresalg af samme vare, der solgtes på hjemmemarkedet. |
| --- | --- |

(70)

Endelig hævdede den samme gruppe, at hvis Kommissionen justerede eksportprisen, ville dette indebære, at Kommissionen ville være af den opfattelse, at de eksporterende producenter og den forretningsmæssigt forbundne forhandler ikke udgjorde én enkelt økonomisk enhed, og at der derfor også burde foretages fradrag for SA&G samt fortjeneste i forbindelse med videresalg af samme vare, der solgtes på hjemmemarkedet.

| (71) | Kommissionen mindede om, at i modsætning til situationen for eksportsalget, hvor savværkerne fakturerer de første uafhængige kunder i Unionen direkte, foretages hjemmemarkedssalget til de første uafhængige kunder via Sveza-Les. Med andre ord videresælger Sveza-Les den pågældende vare, som den har indkøbt hos de forskellige savværker i gruppen. I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, er det på grundlag af denne salgspris på hjemmemarkedet til den første uafhængige kunde, at den normale værdi skal fastsættes. En justering for avance i henhold til artikel 2, stk. 10, litra i), ville forudsætte, at det relevante salg med henblik på fastsættelsen af den normale værdi snarere ville være salget mellem savværkerne og Sveza-Les, for hvilket der ville blive fastsat en pris efter fradrag af den påståede avance, som Sveza-Les havde opkrævet ved videresalget af varen. Savværkernes salg til Sveza-Les er imidlertid ikke salg til en første uafhængig kunde. Under disse omstændigheder ville et fradrag af den avance, som Sveza-Les opkrævede, ikke være i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 1. I overensstemmelse med ordlyden i artikel 2, stk. 10, litra i), ville en justering for den avance, som en forhandler modtager, desuden kræve bevis for, at Sveza-Les udfører funktioner svarende til dem, der udøves af en agent, der handler på provisionsbasis for hjemmemarkedssalg. Sådanne beviser findes ikke i sagsakterne. Ud fra ovenstående afviste Kommissionen foreløbigt påstanden om, at en justering for avance for hjemmemarkedssalg var berettiget. |
| --- | --- |

(71)

Kommissionen mindede om, at i modsætning til situationen for eksportsalget, hvor savværkerne fakturerer de første uafhængige kunder i Unionen direkte, foretages hjemmemarkedssalget til de første uafhængige kunder via Sveza-Les. Med andre ord videresælger Sveza-Les den pågældende vare, som den har indkøbt hos de forskellige savværker i gruppen. I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, er det på grundlag af denne salgspris på hjemmemarkedet til den første uafhængige kunde, at den normale værdi skal fastsættes. En justering for avance i henhold til artikel 2, stk. 10, litra i), ville forudsætte, at det relevante salg med henblik på fastsættelsen af den normale værdi snarere ville være salget mellem savværkerne og Sveza-Les, for hvilket der ville blive fastsat en pris efter fradrag af den påståede avance, som Sveza-Les havde opkrævet ved videresalget af varen. Savværkernes salg til Sveza-Les er imidlertid ikke salg til en første uafhængig kunde. Under disse omstændigheder ville et fradrag af den avance, som Sveza-Les opkrævede, ikke være i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 1. I overensstemmelse med ordlyden i artikel 2, stk. 10, litra i), ville en justering for den avance, som en forhandler modtager, desuden kræve bevis for, at Sveza-Les udfører funktioner svarende til dem, der udøves af en agent, der handler på provisionsbasis for hjemmemarkedssalg. Sådanne beviser findes ikke i sagsakterne. Ud fra ovenstående afviste Kommissionen foreløbigt påstanden om, at en justering for avance for hjemmemarkedssalg var berettiget.

3.2.3.   Dumpingmargener

Dumpingmargener

| (72) | For de stikprøveudtagne samarbejdsvillige eksporterende producenter sammenlignede Kommissionen den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af samme vare med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12. |
| --- | --- |

(72)

For de stikprøveudtagne samarbejdsvillige eksporterende producenter sammenlignede Kommissionen den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af samme vare med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.

| (73) | For de eksporterende producenter i Sveza-gruppen beregnede Kommissionen først en individuel dumpingmargen for hver eksporterende producent, og som næste trin beregnede den en vejet dumpingmargen for hele Sveza-gruppen. |
| --- | --- |

(73)

For de eksporterende producenter i Sveza-gruppen beregnede Kommissionen først en individuel dumpingmargen for hver eksporterende producent, og som næste trin beregnede den en vejet dumpingmargen for hele Sveza-gruppen.

| (74) | På dette grundlag fastsættes de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, som følger:






  Virksomhed | Midlertidig dumpingmargen |
| --- | --- | --- |
| Sveza-gruppen | 15,9 % |
| Syktyvkar Plywood Mill Ltd. | 15,0 % |
| Zheshartsky LРK LLC | 15,3 % |

(74)

På dette grundlag fastsættes de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, som følger:

Virksomhed

Midlertidig dumpingmargen

Sveza-gruppen

15,9 %

Syktyvkar Plywood Mill Ltd.

15,0 %

Zheshartsky LРK LLC

15,3 %

| (75) | For de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, beregnede Kommissionen den vejede gennemsnitlige dumpingmargen i henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 6. Denne margen blev derfor fastsat på grundlag af de margener, der var opstillet for de stikprøveudtagne eksporterende producenter. |
| --- | --- |

(75)

For de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, beregnede Kommissionen den vejede gennemsnitlige dumpingmargen i henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 6. Denne margen blev derfor fastsat på grundlag af de margener, der var opstillet for de stikprøveudtagne eksporterende producenter.

| (76) | På dette grundlag udgør den midlertidige dumpingmargen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, 15,7 %. |
| --- | --- |

(76)

På dette grundlag udgør den midlertidige dumpingmargen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, 15,7 %.

| (77) | For alle andre eksporterende producenter i Rusland beregnede Kommissionen dumpingmargenen på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Med henblik herpå fastsatte Kommissionen de eksporterende producenters grad af samarbejdsvilje. Graden af samarbejdsvilje er de samarbejdsvillige eksporterende producenters eksportmængde til Unionen udtrykt som en andel af den samlede import fra det pågældende land til Unionen i undersøgelsesperioden, som blev fastsat på grundlag af Eurostat. |
| --- | --- |

(77)

For alle andre eksporterende producenter i Rusland beregnede Kommissionen dumpingmargenen på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Med henblik herpå fastsatte Kommissionen de eksporterende producenters grad af samarbejdsvilje. Graden af samarbejdsvilje er de samarbejdsvillige eksporterende producenters eksportmængde til Unionen udtrykt som en andel af den samlede import fra det pågældende land til Unionen i undersøgelsesperioden, som blev fastsat på grundlag af Eurostat.

| (78) | I dette tilfælde er graden af samarbejdsvilje høj, da eksporten fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter tegnede sig for ca. 81 % af den samlede import i undersøgelsesperioden. Ud fra ovenstående besluttede Kommissionen at fastsætte dumpingmargenen for ikkesamarbejdsvillige eksporterende producenter på niveauet for den individuelt undersøgte stikprøveudtagne samarbejdsvillige virksomhed, som havde den højeste dumpingmargen. |
| --- | --- |

(78)

I dette tilfælde er graden af samarbejdsvilje høj, da eksporten fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter tegnede sig for ca. 81 % af den samlede import i undersøgelsesperioden. Ud fra ovenstående besluttede Kommissionen at fastsætte dumpingmargenen for ikkesamarbejdsvillige eksporterende producenter på niveauet for den individuelt undersøgte stikprøveudtagne samarbejdsvillige virksomhed, som havde den højeste dumpingmargen.

| (79) | De midlertidige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:






  Virksomhed | Midlertidig dumpingmargen |
| --- | --- | --- |
| Sveza-gruppen | 15,9 % |
| Syktyvkar Plywood Mill Ltd. | 15,0 % |
| Zheshartsky LРK LLC | 15,3 % |
| Andre samarbejdsvillige virksomheder | 15,7 % |
| Alle andre virksomheder | 15,9 % |

(79)

De midlertidige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:

Virksomhed

Midlertidig dumpingmargen

Sveza-gruppen

15,9 %

Syktyvkar Plywood Mill Ltd.

15,0 %

Zheshartsky LРK LLC

15,3 %

Andre samarbejdsvillige virksomheder

15,7 %

Alle andre virksomheder

15,9 %

4.   SKADE

4.1.   Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktionen

Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktionen

| (80) | 15 kendte producenter i Unionen fremstillede samme vare i undersøgelsesperioden. De udgør »EU-erhvervsgrenen«, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1. |
| --- | --- |

(80)

15 kendte producenter i Unionen fremstillede samme vare i undersøgelsesperioden. De udgør »EU-erhvervsgrenen«, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.

| (81) | Den samlede EU-produktion i undersøgelsesperioden blev fastsat til ca. 849 000 m3. Kommissionen fastsatte tallet på grundlag af alle foreliggende oplysninger vedrørende EU-erhvervsgrenen, som f.eks. spørgeskemabesvarelserne fra de stikprøveudtagne EU-producenter. Som anført i afsnit 1.6 tegnede de tre stikprøveudtagne EU-producenter sig for 39 % af den samlede EU-produktion af samme vare. |
| --- | --- |

(81)

Den samlede EU-produktion i undersøgelsesperioden blev fastsat til ca. 849 000 m3. Kommissionen fastsatte tallet på grundlag af alle foreliggende oplysninger vedrørende EU-erhvervsgrenen, som f.eks. spørgeskemabesvarelserne fra de stikprøveudtagne EU-producenter. Som anført i afsnit 1.6 tegnede de tre stikprøveudtagne EU-producenter sig for 39 % af den samlede EU-produktion af samme vare.

3

| (82) | EU-produktionen beregnet til det bundne forbrug blev anslået til at være under 0,5 %. Da det bundne forbrug er ubetydeligt, anses det ikke for relevant for skadesanalysen i dette tilfælde. |
| --- | --- |

(82)

EU-produktionen beregnet til det bundne forbrug blev anslået til at være under 0,5 %. Da det bundne forbrug er ubetydeligt, anses det ikke for relevant for skadesanalysen i dette tilfælde.

4.2.   EU-forbruget

EU-forbruget

| (83) | Kommissionen fastsatte EU-forbruget på grundlag af a) oplysninger indgivet af klageren vedrørende EU-erhvervsgrenens salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen, som blev krydstjekket med de salgsmængder, der blev indberettet af de stikprøveudtagne EU-producenter, og b) importen af den undersøgte vare fra alle tredjelande i henhold til Eurostat (9). |
| --- | --- |

(83)

Kommissionen fastsatte EU-forbruget på grundlag af a) oplysninger indgivet af klageren vedrørende EU-erhvervsgrenens salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen, som blev krydstjekket med de salgsmængder, der blev indberettet af de stikprøveudtagne EU-producenter, og b) importen af den undersøgte vare fra alle tredjelande i henhold til Eurostat (9).

9

| (84) | EU-forbruget udviklede sig således:

  Tabel 1


  EU-forbrug i kubikmeter (m3) | 2017 | 2018 | 2019 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlet EU-forbrug | 1 874 725 | 2 000 293 | 2 080 786 | 2 130 325 |
| Indeks | 100 | 107 | 111 | 114 |
| Kilde: Klageren, de stikprøveudtagne EU-producenter og Eurostat |

(84)

EU-forbruget udviklede sig således:

Tabel 1

Tabel 1

EU-forbrug i kubikmeter (m3)

EU-forbrug i kubikmeter (m3

2017

2018

2019

Undersøgelsesperiode

Samlet EU-forbrug

1 874 725

2 000 293

2 080 786

2 130 325

Indeks

Indeks

100

100

107

107

111

111

114

114

Kilde: Klageren, de stikprøveudtagne EU-producenter og Eurostat

Kilde

| (85) | Forbruget i Unionen steg med 14 % i løbet af den betragtede periode. En detaljeret analyse viser en støt stigning år for år med den største stigning fra 2017 til 2018 på 7 %, som i de efterfølgende år svækkedes, om end den havde en konstant vækst. |
| --- | --- |

(85)

Forbruget i Unionen steg med 14 % i løbet af den betragtede periode. En detaljeret analyse viser en støt stigning år for år med den største stigning fra 2017 til 2018 på 7 %, som i de efterfølgende år svækkedes, om end den havde en konstant vækst.

4.3.   Import fra det pågældende land

Import fra det pågældende land

4.3.1.   Metode til identifikation af importen af den pågældende vare

Metode til identifikation af importen af den pågældende vare

| (86) | Før indledningen af proceduren og den efterfølgende indførelse af en særlig Taric-kode (10) blev importen af den pågældende vare registreret på KN-niveau (11), herunder også andre varer end den pågældende vare. For at anslå importmængden af den pågældende vare i den betragtede periode anvendte Kommissionen det samme forhold (Taric/KN), som blev konstateret efter indledningen af undersøgelsen, mellem importmængderne for den fulde KN-kode og importen af den pågældende vare baseret på Taric-data. For importen fra det pågældende land blev forholdet fastsat til 78 %. |
| --- | --- |

(86)

Før indledningen af proceduren og den efterfølgende indførelse af en særlig Taric-kode (10) blev importen af den pågældende vare registreret på KN-niveau (11), herunder også andre varer end den pågældende vare. For at anslå importmængden af den pågældende vare i den betragtede periode anvendte Kommissionen det samme forhold (Taric/KN), som blev konstateret efter indledningen af undersøgelsen, mellem importmængderne for den fulde KN-kode og importen af den pågældende vare baseret på Taric-data. For importen fra det pågældende land blev forholdet fastsat til 78 %.

10

11

| (87) | Resultaterne af denne metode bekræfter den importtendens, der er angivet i klagen. |
| --- | --- |

(87)

Resultaterne af denne metode bekræfter den importtendens, der er angivet i klagen.

4.3.2.   Mængde og markedsandel for importen fra det pågældende land

Mængde og markedsandel for importen fra det pågældende land

| (88) | Baseret på ovennævnte metode fastsatte Kommissionen importmængden ud fra Eurostat-data. Markedsandelen for importen blev fastsat ved at sammenligne importmængden med EU-forbruget. |
| --- | --- |

(88)

Baseret på ovennævnte metode fastsatte Kommissionen importmængden ud fra Eurostat-data. Markedsandelen for importen blev fastsat ved at sammenligne importmængden med EU-forbruget.

| (89) | Importen fra det pågældende land udviklede sig som følger:

  Tabel 2


  Importmængde (m3) og markedsandel | 2017 | 2018 | 2019 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importmængde fra Rusland (m3) | 871 050 | 933 329 | 1 081 937 | 1 192 712 |
| Indeks | 100 | 107 | 124 | 137 |
| Markedsandel | 46 % | 47 % | 52 % | 56 % |
| Indeks | 100 | 100 | 112 | 120 |
| Kilde: Eurostat |

(89)

Importen fra det pågældende land udviklede sig som følger:

Tabel 2

Tabel 2

Importmængde (m3) og markedsandel

Importmængde (m3

2017

2018

2019

Undersøgelsesperiode

Importmængde fra Rusland (m3)

3

871 050

933 329

1 081 937

1 192 712

Indeks

Indeks

100

100

107

107

124

124

137

137

Markedsandel

46 %

47 %

52 %

56 %

Indeks

Indeks

100

100

100

100

112

112

120

120

Kilde: Eurostat

Kilde

| (90) | Importen fra det pågældende land steg fra ca. 871 050 m3 til ca. 1 192 712 m3 i den betragtede periode, dvs. med 37 %. Markedsandelen for denne import steg fra 46 % til 56 % i den betragtede periode, dvs. med 20 %. |
| --- | --- |

(90)

Importen fra det pågældende land steg fra ca. 871 050 m3 til ca. 1 192 712 m3 i den betragtede periode, dvs. med 37 %. Markedsandelen for denne import steg fra 46 % til 56 % i den betragtede periode, dvs. med 20 %.

3

3

4.3.3.   Priser på importen fra det pågældende land og prisunderbud

Priser på importen fra det pågældende land og prisunderbud

| (91) | Kommissionen fastsatte importpriserne på grundlag af Eurostats statistikker på KN-niveau (EUR/ton). Som forklaret i afsnit 4.3.1 blev importen af den pågældende vare registreret sammen med en større varekurv, men denne metode giver et pålideligt skøn over priserne og udviklingen over tid, da størstedelen af importen under denne KN-kode var den pågældende vare, hvilket gør det muligt at sammenligne prisudviklingen mellem forskellige eksportlande. |
| --- | --- |

(91)

Kommissionen fastsatte importpriserne på grundlag af Eurostats statistikker på KN-niveau (EUR/ton). Som forklaret i afsnit 4.3.1 blev importen af den pågældende vare registreret sammen med en større varekurv, men denne metode giver et pålideligt skøn over priserne og udviklingen over tid, da størstedelen af importen under denne KN-kode var den pågældende vare, hvilket gør det muligt at sammenligne prisudviklingen mellem forskellige eksportlande.

| (92) | Gennemsnitspriserne på importen fra det pågældende land udviklede sig således:

  Tabel 3


  Importpriser (EUR/ton) | 2017 | 2018 | 2019 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rusland | 646 | 681 | 608 | 584 |
| Indeks | 100 | 105 | 94 | 90 |
| Kilde: Eurostat |

(92)

Gennemsnitspriserne på importen fra det pågældende land udviklede sig således:

Tabel 3

Tabel 3

Importpriser (EUR/ton)

Importpriser (EUR/ton)

2017

2018

2019

Undersøgelsesperiode

Rusland

646

681

608

584

Indeks

Indeks

100

100

105

105

94

94

90

90

Kilde: Eurostat

Kilde

| (93) | De gennemsnitlige priser på importen fra Rusland faldt fra 646 EUR/ton i 2017 til 584 EUR/ton i undersøgelsesperioden, hvilket var et fald på 10 %. Gennemsnitsprisen på importen steg med 5 % i 2018 og faldt i de efterfølgende perioder med 15 %. |
| --- | --- |

(93)

De gennemsnitlige priser på importen fra Rusland faldt fra 646 EUR/ton i 2017 til 584 EUR/ton i undersøgelsesperioden, hvilket var et fald på 10 %. Gennemsnitsprisen på importen steg med 5 % i 2018 og faldt i de efterfølgende perioder med 15 %.

| (94) | Den samme tendens kan observeres, når man anvender de vejede gennemsnitlige eksportpriser som oplyst af de stikprøveudtagne eksporterende producenter, hvilket viser en pris på 434 EUR/m3 i UP for den undersøgte vare. Importpriserne lå således konsekvent under EU-producenternes salgspriser (se tabel 7), hvilket viste en prisforskel på 38 % i UP. |
| --- | --- |

(94)

Den samme tendens kan observeres, når man anvender de vejede gennemsnitlige eksportpriser som oplyst af de stikprøveudtagne eksporterende producenter, hvilket viser en pris på 434 EUR/m3 i UP for den undersøgte vare. Importpriserne lå således konsekvent under EU-producenternes salgspriser (se tabel 7), hvilket viste en prisforskel på 38 % i UP.

3

| (95) | Birkekrydsfiner sælges i mange forskellige dimensioner, kvaliteter og i henhold til specifikke kundeangivelser. På grund af de mange forskellige varetyper, der solgtes af EU-erhvervsgrenen og de russiske eksporterende producenter, vanskeliggjorde det detaljerede varekontrolnummersystem, der var blevet indført ved indledningen, en høj grad af matchning af identiske varer. Med henblik på prissammenligningen foretog Kommissionen derfor en rimelig og teknisk robust tilnærmelse ved at gruppere visse varetyper tæt, som ligner hinanden, således at der kunne foretages en korrekt sammenligning mellem de varer, der sælges af EU-erhvervsgrenen, og de tilsvarende varetyper, der sælges af de russiske eksporterende producenter. På det grundlag var matchningsniveauet mellem de forskellige varetyper, der solgtes af EU-erhvervsgrenen, og de varetyper, der solgtes af de russiske eksporterende producenter, på over 68 % af de stikprøveudtagne russiske eksporterende producenters importmængder. |
| --- | --- |

(95)

Birkekrydsfiner sælges i mange forskellige dimensioner, kvaliteter og i henhold til specifikke kundeangivelser. På grund af de mange forskellige varetyper, der solgtes af EU-erhvervsgrenen og de russiske eksporterende producenter, vanskeliggjorde det detaljerede varekontrolnummersystem, der var blevet indført ved indledningen, en høj grad af matchning af identiske varer. Med henblik på prissammenligningen foretog Kommissionen derfor en rimelig og teknisk robust tilnærmelse ved at gruppere visse varetyper tæt, som ligner hinanden, således at der kunne foretages en korrekt sammenligning mellem de varer, der sælges af EU-erhvervsgrenen, og de tilsvarende varetyper, der sælges af de russiske eksporterende producenter. På det grundlag var matchningsniveauet mellem de forskellige varetyper, der solgtes af EU-erhvervsgrenen, og de varetyper, der solgtes af de russiske eksporterende producenter, på over 68 % af de stikprøveudtagne russiske eksporterende producenters importmængder.

| (96) | Kommissionen fastsatte prisunderbuddet i undersøgelsesperioden ved at sammenligne: |
| --- | --- |

(96)

Kommissionen fastsatte prisunderbuddet i undersøgelsesperioden ved at sammenligne:

| (97) | de vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype, som de stikprøveudtagne EU-producenter forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet. Da EU-producenterne solgte den pågældende vare direkte og via forretningsmæssigt forbundne salgsvirksomheder, blev salgsprisen justeret, alt efter hvad der var relevant, for transport-, forsikrings- og håndteringsomkostninger til et ab fabrik-niveau, og |
| --- | --- |

(97)

de vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype, som de stikprøveudtagne EU-producenter forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet. Da EU-producenterne solgte den pågældende vare direkte og via forretningsmæssigt forbundne salgsvirksomheder, blev salgsprisen justeret, alt efter hvad der var relevant, for transport-, forsikrings- og håndteringsomkostninger til et ab fabrik-niveau, og

| (98) | de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser pr. varetype for importen fra de stikprøveudtagne russiske producenter ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet justeret til Unionens toldgrænse. For salg foretaget via en forretningsmæssigt forbundet importør blev der foretaget en yderligere justering i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9. Et beløb for omkostninger efter import og told blev derefter lagt til den pris, der var fastlagt ved Unionens toldgrænse. Dette salg udgjorde mindre end 5 % af det samlede salg for de stikprøveudtagne russiske producenter. |
| --- | --- |

(98)

de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser pr. varetype for importen fra de stikprøveudtagne russiske producenter ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet justeret til Unionens toldgrænse. For salg foretaget via en forretningsmæssigt forbundet importør blev der foretaget en yderligere justering i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9. Et beløb for omkostninger efter import og told blev derefter lagt til den pris, der var fastlagt ved Unionens toldgrænse. Dette salg udgjorde mindre end 5 % af det samlede salg for de stikprøveudtagne russiske producenter.

| (99) | Prissammenligningen blev foretaget for hver enkelt varetype for transaktioner — med passende justeringer, hvor det var nødvendigt, for rabatter og nedslag. Resultatet af sammenligningen blev udtrykt i procent af de stikprøveudtagne EU-producenters teoretiske omsætning i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(99)

Prissammenligningen blev foretaget for hver enkelt varetype for transaktioner — med passende justeringer, hvor det var nødvendigt, for rabatter og nedslag. Resultatet af sammenligningen blev udtrykt i procent af de stikprøveudtagne EU-producenters teoretiske omsætning i undersøgelsesperioden.

| (100) | På grundlag af ovenstående viste dumpingimporten fra de stikprøveudtagne eksporterende producenter en vejet gennemsnitlig underbudsmargen på 12,6 % (et interval på mellem 9,5 % og 18,5 %). Underbudsmargenerne anses for betydelige. |
| --- | --- |

(100)

På grundlag af ovenstående viste dumpingimporten fra de stikprøveudtagne eksporterende producenter en vejet gennemsnitlig underbudsmargen på 12,6 % (et interval på mellem 9,5 % og 18,5 %). Underbudsmargenerne anses for betydelige.

4.4.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

4.4.1.   Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| (101) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkning for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(101)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkning for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.

| (102) | Der blev anvendt stikprøveudtagning med henblik på at konstatere, hvilken skade der eventuelt var blevet forvoldt EU-erhvervsgrenen, jf. afsnit 1.6.1. |
| --- | --- |

(102)

Der blev anvendt stikprøveudtagning med henblik på at konstatere, hvilken skade der eventuelt var blevet forvoldt EU-erhvervsgrenen, jf. afsnit 1.6.1.

| (103) | I forbindelse med konstateringen af skade skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Kommissionen evaluerede de makroøkonomiske indikatorer på grundlag af data fra klagerens spørgeskemabesvarelse vedrørende alle EU-producenter, om nødvendigt krydstjekket med spørgeskemabesvarelserne fra de stikprøveudtagne EU-producenter. Kommissionen evaluerede de mikroøkonomiske indikatorer ud fra oplysninger i spørgeskemabesvarelserne fra de stikprøveudtagne EU-producenter, som blev krydstjekket uden kontrolbesøg. Begge datasæt blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. |
| --- | --- |

(103)

I forbindelse med konstateringen af skade skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Kommissionen evaluerede de makroøkonomiske indikatorer på grundlag af data fra klagerens spørgeskemabesvarelse vedrørende alle EU-producenter, om nødvendigt krydstjekket med spørgeskemabesvarelserne fra de stikprøveudtagne EU-producenter. Kommissionen evaluerede de mikroøkonomiske indikatorer ud fra oplysninger i spørgeskemabesvarelserne fra de stikprøveudtagne EU-producenter, som blev krydstjekket uden kontrolbesøg. Begge datasæt blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.

| (104) | De makroøkonomiske indikatorer er: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping. |
| --- | --- |

(104)

De makroøkonomiske indikatorer er: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping.

| (105) | De mikroøkonomiske indikatorer er: gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital. |
| --- | --- |

(105)

De mikroøkonomiske indikatorer er: gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital.

4.4.2.   Makroøkonomiske indikatorer

Makroøkonomiske indikatorer

4.4.2.1.   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

| (106) | Den samlede produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i Unionen udviklede sig således i den betragtede periode:

  Tabel 4


  Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse | 2017 | 2018 | 2019 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsmængde (m3) | 982 658 | 1 009 772 | 879 540 | 848 900 |
| Indeks | 100 | 103 | 90 | 86 |
| Produktionskapacitet (m3) | 1 244 310 | 1 296 650 | 1 328 000 | 1 203 000 |
| Indeks | 100 | 104 | 107 | 97 |
| Kapacitetsudnyttelse | 79 % | 78 % | 66 % | 71 % |
| Indeks | 100 | 99 | 84 | 89 |
| Kilde: Klageren og de stikprøveudtagne EU-producenter |

(106)

Den samlede produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i Unionen udviklede sig således i den betragtede periode:

Tabel 4

Tabel 4

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

2017

2018

2019

Undersøgelsesperiode

Produktionsmængde (m3)

3

982 658

1 009 772

879 540

848 900

Indeks

Indeks

100

100

103

103

90

90

86

86

Produktionskapacitet (m3)

3

1 244 310

1 296 650

1 328 000

1 203 000

Indeks

Indeks

100

100

104

104

107

107

97

97

Kapacitetsudnyttelse

79 %

78 %

66 %

71 %

Indeks

Indeks

100

100

99

99

84

84

89

89

Kilde: Klageren og de stikprøveudtagne EU-producenter

Kilde

| (107) | I den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens produktionsmængde med 14 % eller ca. 140 000 m3. Der var en lille stigning fra 2017 til 2018 efterfulgt af et betydeligt fald i de efterfølgende perioder. |
| --- | --- |

(107)

I den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens produktionsmængde med 14 % eller ca. 140 000 m3. Der var en lille stigning fra 2017 til 2018 efterfulgt af et betydeligt fald i de efterfølgende perioder.

3

| (108) | EU-produktionskapaciteten blev reduceret med i alt 3 % i den betragtede periode. EU-produktionskapaciteten steg en smule i 2018 og 2019, hvilket skyldes tidsforskydningen mellem beslutningen om at øge kapaciteten og virkningen heraf. I UP måtte EU-erhvervsgrenen imidlertid foretage en nedskæring på 10 % i forhold til 2019. |
| --- | --- |

(108)

EU-produktionskapaciteten blev reduceret med i alt 3 % i den betragtede periode. EU-produktionskapaciteten steg en smule i 2018 og 2019, hvilket skyldes tidsforskydningen mellem beslutningen om at øge kapaciteten og virkningen heraf. I UP måtte EU-erhvervsgrenen imidlertid foretage en nedskæring på 10 % i forhold til 2019.

| (109) | I den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse med 11 %, eftersom EU-producenterne ikke var i stand til at øge produktionen i takt med væksten på markedet. Fra 2017 til 2019 faldt udnyttelsen med 16 %, efterfulgt af en stigning i UP på 5 % som følge af desinvestering og lukning af produktionsanlæg. |
| --- | --- |

(109)

I den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse med 11 %, eftersom EU-producenterne ikke var i stand til at øge produktionen i takt med væksten på markedet. Fra 2017 til 2019 faldt udnyttelsen med 16 %, efterfulgt af en stigning i UP på 5 % som følge af desinvestering og lukning af produktionsanlæg.

4.4.2.2.   Salgsmængde og markedsandel

Salgsmængde og markedsandel

| (110) | EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig som følger i den betragtede periode:

  Tabel 5


  Salgsmængde og markedsandel | 2017 | 2018 | 2019 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salgsmængde på EU-markedet i alt (i m3) | 821 341 | 818 621 | 757 103 | 680 243 |
| Indeks | 100 | 100 | 92 | 83 |
| Markedsandel | 44 % | 41 % | 36 % | 32 % |
| Indeks | 100 | 93 | 83 | 73 |
| Kilde: Klageren, de stikprøveudtagne EU-producenter og Eurostat |

(110)

EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig som følger i den betragtede periode:

Tabel 5

Tabel 5

Salgsmængde og markedsandel

Salgsmængde og markedsandel

2017

2018

2019

Undersøgelsesperiode

Salgsmængde på EU-markedet i alt (i m3)

3

821 341

818 621

757 103

680 243

Indeks

Indeks

100

100

100

100

92

92

83

83

Markedsandel

44 %

41 %

36 %

32 %

Indeks

Indeks

100

100

93

93

83

83

73

73

Kilde: Klageren, de stikprøveudtagne EU-producenter og Eurostat

Kilde:

| (111) | I løbet af den betragtede periode gik EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde betydeligt tilbage med 17 %. EU-salget forblev på samme niveau fra 2017 til 2018, men viste i 2019 en tilbagegang på 8 % og en yderligere tilbagegang på 9 % fra 2019 til UP. |
| --- | --- |

(111)

I løbet af den betragtede periode gik EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde betydeligt tilbage med 17 %. EU-salget forblev på samme niveau fra 2017 til 2018, men viste i 2019 en tilbagegang på 8 % og en yderligere tilbagegang på 9 % fra 2019 til UP.

| (112) | Sammen med tilbagegangen i salget blev EU-erhvervsgrenens markedsandel reduceret med 27 % i en konstant faldende tendens, der reducerede EU-erhvervsgrenens tilstedeværelse på markedet fra 44 % af markedsandelen i 2017 til 32 % i UP. |
| --- | --- |

(112)

Sammen med tilbagegangen i salget blev EU-erhvervsgrenens markedsandel reduceret med 27 % i en konstant faldende tendens, der reducerede EU-erhvervsgrenens tilstedeværelse på markedet fra 44 % af markedsandelen i 2017 til 32 % i UP.

4.4.2.3.   Vækst

Vækst

| (113) | I en situation med markedsudvidelse og øget EU-forbrug viser ovenstående tal, at EU-erhvervsgrenen oplevede en betydelig tilbagegang med hensyn til produktion, salgsmængde og markedsandel. |
| --- | --- |

(113)

I en situation med markedsudvidelse og øget EU-forbrug viser ovenstående tal, at EU-erhvervsgrenen oplevede en betydelig tilbagegang med hensyn til produktion, salgsmængde og markedsandel.

4.4.2.4.   Beskæftigelse og produktivitet

Beskæftigelse og produktivitet

| (114) | Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode, som følger:

  Tabel 6


  Beskæftigelse og produktivitet | 2017 | 2018 | 2019 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal ansatte | 6 039 | 5 960 | 5 325 | 5 308 |
| Indeks | 100 | 99 | 88 | 88 |
| Produktivitet (m3/ansat) | 163 | 169 | 165 | 160 |
| Indeks | 100 | 104 | 102 | 98 |
| Kilde: Klageren og de stikprøveudtagne EU-producenter |

(114)

Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode, som følger:

Tabel 6

Tabel 6

Beskæftigelse og produktivitet

Beskæftigelse og produktivitet

2017

2018

2019

Undersøgelsesperiode

Antal ansatte

6 039

5 960

5 325

5 308

Indeks

Indeks

100

100

99

99

88

88

88

88

Produktivitet (m3/ansat)

3

163

169

165

160

Indeks

Indeks

100

100

104

104

102

102

98

98

Kilde: Klageren og de stikprøveudtagne EU-producenter

Kilde:

| (115) | Beskæftigelsesniveauet i EU-erhvervsgrenen faldt med 12 % i den betragtede periode. Beskæftigelsen var forholdsvis stabil fra 2017 til 2018, om end antallet af ansatte selv i denne forholdsvis stabile periode faldt med 79. Beskæftigelsen blev yderligere reduceret betydeligt i 2019 og steg ikke igen i UP, men fortsatte med at falde dog i et mindre omfang. |
| --- | --- |

(115)

Beskæftigelsesniveauet i EU-erhvervsgrenen faldt med 12 % i den betragtede periode. Beskæftigelsen var forholdsvis stabil fra 2017 til 2018, om end antallet af ansatte selv i denne forholdsvis stabile periode faldt med 79. Beskæftigelsen blev yderligere reduceret betydeligt i 2019 og steg ikke igen i UP, men fortsatte med at falde dog i et mindre omfang.

| (116) | I betragtning af tilbagegangen i produktionen og beskæftigelsen faldt produktiviteten for EU-erhvervsgrenens arbejdsstyrke, målt i ton pr. ansat pr. år, med 2 % i den betragtede periode. Den steg fra 2017 til 2018 med 4 %, efterfulgt af et fald i de efterfølgende perioder. |
| --- | --- |

(116)

I betragtning af tilbagegangen i produktionen og beskæftigelsen faldt produktiviteten for EU-erhvervsgrenens arbejdsstyrke, målt i ton pr. ansat pr. år, med 2 % i den betragtede periode. Den steg fra 2017 til 2018 med 4 %, efterfulgt af et fald i de efterfølgende perioder.

4.4.2.5.   Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping

Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping

| (117) | Dumpingmargenerne lå alle væsentligt over minimalniveauet. Virkningen af de faktiske dumpingmargeners størrelse på EU-erhvervsgrenen var betydelig i betragtning af mængden af og priserne på importen fra det pågældende land. |
| --- | --- |

(117)

Dumpingmargenerne lå alle væsentligt over minimalniveauet. Virkningen af de faktiske dumpingmargeners størrelse på EU-erhvervsgrenen var betydelig i betragtning af mængden af og priserne på importen fra det pågældende land.

| (118) | Dette er den første antidumpingundersøgelse vedrørende den pågældende vare. Der forelå derfor ingen data, der kunne bruges til at vurdere virkningerne af eventuel tidligere dumping. |
| --- | --- |

(118)

Dette er den første antidumpingundersøgelse vedrørende den pågældende vare. Der forelå derfor ingen data, der kunne bruges til at vurdere virkningerne af eventuel tidligere dumping.

4.4.3.   Mikroøkonomiske indikatorer

Mikroøkonomiske indikatorer

4.4.3.1.   Priser og faktorer, som påvirker priserne

Priser og faktorer, som påvirker priserne

| (119) | De vejede gennemsnitlige enhedssalgspriser hos de stikprøveudtagne EU-producenter ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig således i den betragtede periode:

  Tabel 7


  Salgspriser i Unionen | 2017 | 2018 | 2019 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen — hele markedet (EUR/m3) | 717 | 746 | 732 | 694 |
| Indeks | 100 | 104 | 102 | 97 |
| Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/m3) | 629 | 670 | 713 | 692 |
| Indeks | 100 | 107 | 113 | 110 |
| Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter |

(119)

De vejede gennemsnitlige enhedssalgspriser hos de stikprøveudtagne EU-producenter ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig således i den betragtede periode:

Tabel 7

Tabel 7

Salgspriser i Unionen

Salgspriser i Unionen

2017

2018

2019

Undersøgelsesperiode

Gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen — hele markedet (EUR/m3)

3

717

746

732

694

Indeks

Indeks

100

100

104

104

102

102

97

97

Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/m3)

3

629

670

713

692

Indeks

Indeks

100

100

107

107

113

113

110

110

Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter

Kilde

| (120) | Salgspriserne på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne parter faldt fra 717 EUR/m3 til 694 EUR/m3 i den betragtede periode, dvs. et fald på 3 %. I 2018 steg prisniveauet en lille smule, om end det var en midlertidig stigning på 4 %, som blev afdæmpet i de efterfølgende perioder. |
| --- | --- |

(120)

Salgspriserne på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne parter faldt fra 717 EUR/m3 til 694 EUR/m3 i den betragtede periode, dvs. et fald på 3 %. I 2018 steg prisniveauet en lille smule, om end det var en midlertidig stigning på 4 %, som blev afdæmpet i de efterfølgende perioder.

3

3

| (121) | I samme periode steg enhedsproduktionsomkostningerne for de stikprøveudtagne EU-producenter med 10 %. Produktionsomkostningerne blev påvirket af udviklingen i de vigtigste råvarepriser, som er finer af birketømmer, og vanskelighederne ved en fuld udnyttelse af stordriftsfordele på grund af nedgangen i salg og produktion. |
| --- | --- |

(121)

I samme periode steg enhedsproduktionsomkostningerne for de stikprøveudtagne EU-producenter med 10 %. Produktionsomkostningerne blev påvirket af udviklingen i de vigtigste råvarepriser, som er finer af birketømmer, og vanskelighederne ved en fuld udnyttelse af stordriftsfordele på grund af nedgangen i salg og produktion.

4.4.3.2.   Arbejdskraftomkostninger

Arbejdskraftomkostninger

| (122) | De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger hos de stikprøveudtagne EU-producenter udviklede sig i den betragtede periode, som følger:

  Tabel 8


  Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat | 2017 | 2018 | 2019 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR) | 23 474 | 23 542 | 23 733 | 23 690 |
| Indeks | 100 | 100 | 101 | 101 |
| Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter |

(122)

De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger hos de stikprøveudtagne EU-producenter udviklede sig i den betragtede periode, som følger:

Tabel 8

Tabel 8

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

2017

2018

2019

Undersøgelsesperiode

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)

23 474

23 542

23 733

23 690

Indeks

Indeks

100

100

100

100

101

101

101

101

Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter

Kilde

| (123) | Gennemsnitslønnen pr. ansat steg med 1 % i løbet af den betragtede periode. |
| --- | --- |

(123)

Gennemsnitslønnen pr. ansat steg med 1 % i løbet af den betragtede periode.

4.4.3.3.   Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger

| (124) | Lagerbeholdningerne hos stikprøveudtagne EU-producenter udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 9


  Lagerbeholdninger | 2017 | 2018 | 2019 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Slutlagre (m3) | 30 894 | 43 550 | 35 706 | 37 685 |
| Indeks | 100 | 141 | 116 | 122 |
| Slutlagre i procent af produktionen | 3,1 % | 4,3 % | 4,1 % | 4,4 % |
| Indeks | 100 | 137 | 129 | 141 |
| Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter |

(124)

Lagerbeholdningerne hos stikprøveudtagne EU-producenter udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 9

Tabel 9

Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger

2017

2018

2019

Undersøgelsesperiode

Slutlagre (m3)

3

30 894

43 550

35 706

37 685

Indeks

Indeks

100

100

141

141

116

116

122

122

Slutlagre i procent af produktionen

3,1 %

4,3 %

4,1 %

4,4 %

Indeks

Indeks

100

100

137

137

129

129

141

141

Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter

Kilde:

| (125) | Lagerbeholdningerne hos de stikprøveudtagne EU-producenter voksede med 22 % i løbet af den betragtede periode. Den største stigning på 41 % fandt sted mellem 2017 og 2018, og lagerbeholdningerne nåede deres maksimale niveau i 2018. Derefter lykkedes det EU-erhvervsgrenen at reducere lagerbeholdningerne med 25 % i 2019 ved at justere sin produktion, men lagerbeholdningerne steg igen fra 2019 til UP med 6 % på grund af det fortsatte fald i EU-salget. Slutlagrene udtrykt i procent af produktionen steg fra 3,1 % i 2017 til 4,4 % i UP. |
| --- | --- |

(125)

Lagerbeholdningerne hos de stikprøveudtagne EU-producenter voksede med 22 % i løbet af den betragtede periode. Den største stigning på 41 % fandt sted mellem 2017 og 2018, og lagerbeholdningerne nåede deres maksimale niveau i 2018. Derefter lykkedes det EU-erhvervsgrenen at reducere lagerbeholdningerne med 25 % i 2019 ved at justere sin produktion, men lagerbeholdningerne steg igen fra 2019 til UP med 6 % på grund af det fortsatte fald i EU-salget. Slutlagrene udtrykt i procent af produktionen steg fra 3,1 % i 2017 til 4,4 % i UP.

4.4.3.4.   Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evnen til at rejse kapital

Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evnen til at rejse kapital

| (126) | Rentabiliteten, likviditeten, investeringerne og investeringsafkastet hos de stikprøveudtagne EU-producenter udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 10


  Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast | 2017 | 2018 | 2019 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen) | 9,7 % | 7,4 % | 0,2 % | - 2,8 % |
| Indeks | 100 | 76 | 2 | - 28 |
| Likviditet (EUR) | 191 991 172 | 187 065 363 | 175 135 121 | 165 108 224 |
| Indeks | 100 | 97 | 91 | 86 |
| Investeringer (EUR) | 14 326 493 | 12 473 095 | 11 169 293 | 14 237 597 |
| Indeks | 100 | 87 | 78 | 99 |
| Investeringsafkast | 20 % | 11 % | 0 % | - 2 % |
| Indeks | 100 | 55 | 2 | - 10 |
| Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter |

(126)

Rentabiliteten, likviditeten, investeringerne og investeringsafkastet hos de stikprøveudtagne EU-producenter udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 10

Tabel 10

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

2017

2018

2019

Undersøgelsesperiode

Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)

9,7 %

7,4 %

0,2 %

- 2,8 %

Indeks

Indeks

100

100

76

76

2

2

- 28

- 28

Likviditet (EUR)

191 991 172

187 065 363

175 135 121

165 108 224

Indeks

Indeks

100

100

97

97

91

91

86

86

Investeringer (EUR)

14 326 493

12 473 095

11 169 293

14 237 597

Indeks

Indeks

100

100

87

87

78

78

99

99

Investeringsafkast

20 %

11 %

0 %

- 2 %

Indeks

Indeks

100

100

55

55

2

2

- 10

- 10

Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter

Kilde

| (127) | Kommissionen beregnede de stikprøveudtagne EU-producenters rentabilitet som nettofortjenesten før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. Rentabiliteten hos de stikprøveudtagne producenter kollapsede i hele den betragtede periode og faldt fra 10 % i 2017 til -3 % i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(127)

Kommissionen beregnede de stikprøveudtagne EU-producenters rentabilitet som nettofortjenesten før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. Rentabiliteten hos de stikprøveudtagne producenter kollapsede i hele den betragtede periode og faldt fra 10 % i 2017 til -3 % i undersøgelsesperioden.

| (128) | Som forklaret i afsnit 4.4.3.1 steg EU-producenternes omkostninger betydeligt mere end deres priser. EU-erhvervsgrenen var ikke i stand til at hæve priserne i samme omfang, da omkostningerne var stigende på grund af pristrykket fra dumpingimporten fra Rusland (både med hensyn til mængder og lave priser). I hele den betragtede periode kom importen fra Rusland faktisk ind i store og støt stigende mængder til priser, der konstant var lave, og fulgte en klar nedadgående tendens i den betragtede periode. Gennemsnitsprisen på importen fra Rusland lå betydeligt under EU-erhvervsgrenens priser og begrænsede således muligheden for prisstigninger, som man kunne have forventet i en situation med stigende råvareomkostninger og stigende efterspørgsel. Dette resulterede i en svækket og faldende rentabilitet i et sådant omfang, at EU-erhvervsgrenen var tabsgivende i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(128)

Som forklaret i afsnit 4.4.3.1 steg EU-producenternes omkostninger betydeligt mere end deres priser. EU-erhvervsgrenen var ikke i stand til at hæve priserne i samme omfang, da omkostningerne var stigende på grund af pristrykket fra dumpingimporten fra Rusland (både med hensyn til mængder og lave priser). I hele den betragtede periode kom importen fra Rusland faktisk ind i store og støt stigende mængder til priser, der konstant var lave, og fulgte en klar nedadgående tendens i den betragtede periode. Gennemsnitsprisen på importen fra Rusland lå betydeligt under EU-erhvervsgrenens priser og begrænsede således muligheden for prisstigninger, som man kunne have forventet i en situation med stigende råvareomkostninger og stigende efterspørgsel. Dette resulterede i en svækket og faldende rentabilitet i et sådant omfang, at EU-erhvervsgrenen var tabsgivende i undersøgelsesperioden.

| (129) | Nettolikviditeten er EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Tendensen i nettolikviditeten udviklede sig negativt i den undersøgte periode med en årlig nedgang, hvilket førte til et samlet fald på 14 % fra 2017 til UP. Evnen til at rejse kapital blev påvirket negativt af tilbagegangen i fortjenesten. |
| --- | --- |

(129)

Nettolikviditeten er EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Tendensen i nettolikviditeten udviklede sig negativt i den undersøgte periode med en årlig nedgang, hvilket førte til et samlet fald på 14 % fra 2017 til UP. Evnen til at rejse kapital blev påvirket negativt af tilbagegangen i fortjenesten.

| (130) | De årlige investeringer faldt med 1 % i den betragtede periode, men faldt mellem 2018 og 2019 med 22 % og nåede kun med nød og næppe op på niveauet fra 2017 i UP. Selv om faldet til at begynde med skyldes udviklingen på markedet og indvirkningen på salg og rentabilitet, havde den seneste stigning i UP til formål at fastholde den eksisterende kapacitet og foretage passende udskiftning af de nødvendige produktionsaktiver. |
| --- | --- |

(130)

De årlige investeringer faldt med 1 % i den betragtede periode, men faldt mellem 2018 og 2019 med 22 % og nåede kun med nød og næppe op på niveauet fra 2017 i UP. Selv om faldet til at begynde med skyldes udviklingen på markedet og indvirkningen på salg og rentabilitet, havde den seneste stigning i UP til formål at fastholde den eksisterende kapacitet og foretage passende udskiftning af de nødvendige produktionsaktiver.

| (131) | Investeringsafkastet er fortjenesten udtrykt i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Det udviklede sig negativt i den betragtede periode og blev elimineret fra 20 % i 2017 til - 2 % i UP. Denne negative udvikling viser, at selv om investeringerne fortsat foretages for at bevare konkurrenceevnen, er afkastet af disse investeringer faldet betydeligt i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(131)

Investeringsafkastet er fortjenesten udtrykt i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Det udviklede sig negativt i den betragtede periode og blev elimineret fra 20 % i 2017 til - 2 % i UP. Denne negative udvikling viser, at selv om investeringerne fortsat foretages for at bevare konkurrenceevnen, er afkastet af disse investeringer faldet betydeligt i den betragtede periode.

4.4.4.   Konklusion vedrørende skade

Konklusion vedrørende skade

| (132) | I en situation med en betydelig stigning i EU-forbruget (+ 14 %) steg importen fra Rusland endnu kraftigere i den betragtede periode (+ 37 %) til priser, der i betydeligt omfang underbød EU-erhvervsgrenens priser. Det gjorde det muligt for russiske eksporterende producenter at nå op på en markedsandel på 56 % i UP (en stigning fra 46 % i 2017). |
| --- | --- |

(132)

I en situation med en betydelig stigning i EU-forbruget (+ 14 %) steg importen fra Rusland endnu kraftigere i den betragtede periode (+ 37 %) til priser, der i betydeligt omfang underbød EU-erhvervsgrenens priser. Det gjorde det muligt for russiske eksporterende producenter at nå op på en markedsandel på 56 % i UP (en stigning fra 46 % i 2017).

| (133) | Under disse omstændigheder blev EU-erhvervsgrenen ikke blot forhindret i at drage fordel af et ekspanderende marked, men dens økonomiske situation forværredes, idet alle de vigtigste makroindikatorer udviste en negativ tendens: produktion (- 14 %), EU-salg (- 17 %) og en betydelig nedgang i markedsandelen (fra 44 % til 32 %) i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(133)

Under disse omstændigheder blev EU-erhvervsgrenen ikke blot forhindret i at drage fordel af et ekspanderende marked, men dens økonomiske situation forværredes, idet alle de vigtigste makroindikatorer udviste en negativ tendens: produktion (- 14 %), EU-salg (- 17 %) og en betydelig nedgang i markedsandelen (fra 44 % til 32 %) i den betragtede periode.

| (134) | Som reaktion på presset fra de lave russiske priser forsøgte EU-erhvervsgrenen at reducere omkostningerne, og der blev foretaget justeringer i beskæftigelsen (- 12 %). Men resultatet af presset fra dumpingimporten fra Rusland i form af øgede mængder og lave priser var, at EU-salget faldt, og lagerbeholdningerne steg hurtigt (+ 22 %) i den betragtede periode og nåede deres maksimale niveau (+ 41 %) i 2018. |
| --- | --- |

(134)

Som reaktion på presset fra de lave russiske priser forsøgte EU-erhvervsgrenen at reducere omkostningerne, og der blev foretaget justeringer i beskæftigelsen (- 12 %). Men resultatet af presset fra dumpingimporten fra Rusland i form af øgede mængder og lave priser var, at EU-salget faldt, og lagerbeholdningerne steg hurtigt (+ 22 %) i den betragtede periode og nåede deres maksimale niveau (+ 41 %) i 2018.

| (135) | EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger steg betydeligt i den betragtede periode (+ 10 %), hovedsageligt på grund af en kraftig stigning i råmaterialepriserne. |
| --- | --- |

(135)

EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger steg betydeligt i den betragtede periode (+ 10 %), hovedsageligt på grund af en kraftig stigning i råmaterialepriserne.

| (136) | EU-erhvervsgrenens omkostninger steg mere end salgspriserne, og rentabiliteten kollapsede derfor sammen i den betragtede periode og gik fra en sund situation (+ 10 %) i 2017 til et uholdbart tabsgivende scenario (- 3 %) i UP. |
| --- | --- |

(136)

EU-erhvervsgrenens omkostninger steg mere end salgspriserne, og rentabiliteten kollapsede derfor sammen i den betragtede periode og gik fra en sund situation (+ 10 %) i 2017 til et uholdbart tabsgivende scenario (- 3 %) i UP.

| (137) | På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen på dette stade, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5. |
| --- | --- |

(137)

På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen på dette stade, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.

5.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

5.1.   I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten fra det pågældende land forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 7, undersøgte Kommissionen tillige, om andre kendte faktorer samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade. Kommissionen sikrede sig, at eventuel skade forvoldt af andre faktorer end dumpingimporten fra det pågældende land ikke blev tilskrevet dumpingimporten. Disse faktorer er: import fra tredjelande, EU-erhvervsgrenens eksportresultater, forbrug, konkurrencemæssige ulemper i forbindelse med adgangen til det vigtigste råmateriale, selvforskyldt skade, strejker i Finland, covid-19-virkninger og varesammenlignelighed.

5.2.   Virkningerne af dumpingimporten

Virkningerne af dumpingimporten

| (138) | Forværringen af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation faldt sammen med en betydelig og stigende markedsindtrængning af stadig mere import fra Rusland, som konsekvent underbød EU-erhvervsgrenens priser, og som under alle omstændigheder førte til pristryk. I den forbindelse undertrykte udviklingen i importmængder og -priser, jf. tabel 2 og 3, EU-erhvervsgrenens prisniveauer, og der etableredes en årsagssammenhæng mellem de to. |
| --- | --- |

(138)

Forværringen af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation faldt sammen med en betydelig og stigende markedsindtrængning af stadig mere import fra Rusland, som konsekvent underbød EU-erhvervsgrenens priser, og som under alle omstændigheder førte til pristryk. I den forbindelse undertrykte udviklingen i importmængder og -priser, jf. tabel 2 og 3, EU-erhvervsgrenens prisniveauer, og der etableredes en årsagssammenhæng mellem de to.

| (139) | Importen fra Rusland steg med 37 % i den betragtede periode, fra ca. 870 050 m3 i 2017, svarende til en markedsandel på 46 %, til 1 192 712 m3 i undersøgelsesperioden, svarende til en markedsandel på 56 %. Denne stigende import fandt sted til priser, der var lavere end EU-erhvervsgrenens priser i hele den betragtede periode, og under alle omstændigheder til priser på et niveau, der førte til pristryk, idet EU-erhvervsgrenen ikke kunne hæve sine priser i takt med stigningen i produktionsomkostningerne. |
| --- | --- |

(139)

Importen fra Rusland steg med 37 % i den betragtede periode, fra ca. 870 050 m3 i 2017, svarende til en markedsandel på 46 %, til 1 192 712 m3 i undersøgelsesperioden, svarende til en markedsandel på 56 %. Denne stigende import fandt sted til priser, der var lavere end EU-erhvervsgrenens priser i hele den betragtede periode, og under alle omstændigheder til priser på et niveau, der førte til pristryk, idet EU-erhvervsgrenen ikke kunne hæve sine priser i takt med stigningen i produktionsomkostningerne.

3

3

| (140) | Dette forhold havde en stærk negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenen i UP. I en situation med stigende omkostninger og pristryk fra dumpingimporten fra Rusland var EU-erhvervsgrenen forhindret i at fastsætte bæredygtige priser, hvilket resulterede i et meget kraftigt fald i rentabiliteten fra 10 % til et tab (- 3 %) og den deraf følgende forværring af dens finansielle indikatorer. |
| --- | --- |

(140)

Dette forhold havde en stærk negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenen i UP. I en situation med stigende omkostninger og pristryk fra dumpingimporten fra Rusland var EU-erhvervsgrenen forhindret i at fastsætte bæredygtige priser, hvilket resulterede i et meget kraftigt fald i rentabiliteten fra 10 % til et tab (- 3 %) og den deraf følgende forværring af dens finansielle indikatorer.

| (141) | Det blev derfor foreløbigt konkluderet, at dumpingimporten fra Rusland forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade med hensyn til pris og mængde. |
| --- | --- |

(141)

Det blev derfor foreløbigt konkluderet, at dumpingimporten fra Rusland forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade med hensyn til pris og mængde.

5.3.   Virkningerne af andre faktorer

Virkningerne af andre faktorer

5.3.1.   Import fra tredjelande

Import fra tredjelande

| (142) | For at fastslå importmængden af den pågældende vare fra tredjelande anvendte Kommissionen som forklaret i afsnit 4.3.1 det samme forhold (Taric/KN), som var blevet konstateret efter indledningen af undersøgelsen, mellem importmængderne for den fulde KN-kode og importen af den pågældende vare baseret på Taric-data. De eneste tredjelande, fra hvilke der blev importeret betydelige mængder til Unionen, var Belarus og Ukraine. For Belarus' vedkommende er forholdet blevet fastsat til 43 %. |
| --- | --- |

(142)

For at fastslå importmængden af den pågældende vare fra tredjelande anvendte Kommissionen som forklaret i afsnit 4.3.1 det samme forhold (Taric/KN), som var blevet konstateret efter indledningen af undersøgelsen, mellem importmængderne for den fulde KN-kode og importen af den pågældende vare baseret på Taric-data. De eneste tredjelande, fra hvilke der blev importeret betydelige mængder til Unionen, var Belarus og Ukraine. For Belarus' vedkommende er forholdet blevet fastsat til 43 %.

| (143) | For Ukraines vedkommende fandt Kommissionen fordrejede data i de indberettede statistikker for den supplerende enhed (kubikmeter i dette tilfælde). Til sammenligningsformål besluttede Kommissionen derfor at omregne den indberettede vægt (ton), som er et mere pålideligt og stabilt datasæt, til kubikmeter. |
| --- | --- |

(143)

For Ukraines vedkommende fandt Kommissionen fordrejede data i de indberettede statistikker for den supplerende enhed (kubikmeter i dette tilfælde). Til sammenligningsformål besluttede Kommissionen derfor at omregne den indberettede vægt (ton), som er et mere pålideligt og stabilt datasæt, til kubikmeter.

| (144) | For at omregne ton til kubikmeter anvendte Kommissionen en omregningsnøgle, nemlig Ruslands og Belarus' »fremgangsmåde« med hensyn til mængde og vægt på Taric-niveau efter indledningen (fremgangsmåden defineret som den værdi, der oftest forekommer i et sæt dataværdier). Omregningsnøglen til konvertering af importerede ton fra Ukraine til kubikmeter blev fastsat til 0,69. |
| --- | --- |

(144)

For at omregne ton til kubikmeter anvendte Kommissionen en omregningsnøgle, nemlig Ruslands og Belarus' »fremgangsmåde« med hensyn til mængde og vægt på Taric-niveau efter indledningen (fremgangsmåden defineret som den værdi, der oftest forekommer i et sæt dataværdier). Omregningsnøglen til konvertering af importerede ton fra Ukraine til kubikmeter blev fastsat til 0,69.

| (145) | Kommissionen fastsatte importpriserne på grundlag af EUR/ton på KN-niveau, jf. afsnit 4.3.3. |
| --- | --- |

(145)

Kommissionen fastsatte importpriserne på grundlag af EUR/ton på KN-niveau, jf. afsnit 4.3.3.

| (146) | Importmængden fra andre tredjelande udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 11


  Import fra tredjelande











  Land | | 2017 | 2018 | 2019 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukraine | Mængde (m3) | 82 029 | 100 935 | 104 962 | 106 785 |
| | Indeks | 100 | 123 | 128 | 130 |
| | Markedsandel | 4 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| | Gennemsnitspris (EUR/ton) | 651 | 725 | 641 | 616 |
| | Indeks | 100 | 111 | 98 | 95 |
| Belarus | Mængde (m3) | 81 638 | 112 922 | 75 961 | 93 231 |
| | Indeks | 100 | 138 | 93 | 114 |
| | Markedsandel | 4 % | 6 % | 4 % | 4 % |
| | Gennemsnitspris (EUR/ton) | 403 | 481 | 387 | 363 |
| | Indeks | 100 | 119 | 96 | 90 |
| Andre tredjelande (12) | Mængde (m3) | 18 668 | 34 486 | 60 822 | 57 354 |
| | Indeks | 100 | 185 | 326 | 307 |
| | Markedsandel | 1 % | 2 % | 3 % | 3 % |
| | Gennemsnitspris (EUR/ton) | 566 | 576 | 565 | 561 |
| | Indeks | 100 | 102 | 100 | 99 |
| Alle andre tredjelande end Rusland i alt | Mængde (m3) | 182 335 | 248 344 | 241 746 | 257 371 |
| | Indeks | 100 | 136 | 133 | 141 |
| | Markedsandel | 10 % | 12 % | 12 % | 12 % |
| | Gennemsnitspris (EUR/ton) | 537 | 574 | 535 | 520 |
| | Indeks | 100 | 107 | 100 | 97 |
| Kilde: Eurostat |

(146)

Importmængden fra andre tredjelande udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 11

Tabel 11

Import fra tredjelande

Import fra tredjelande

Land

2017

2018

2019

Undersøgelsesperiode

Ukraine

Mængde (m3)

3

82 029

100 935

104 962

106 785

Indeks

Indeks

100

100

123

123

128

128

130

130

Markedsandel

4 %

5 %

5 %

5 %

Gennemsnitspris (EUR/ton)

651

725

641

616

Indeks

Indeks

100

100

111

111

98

98

95

95

Belarus

Mængde (m3)

3

81 638

112 922

75 961

93 231

Indeks

Indeks

100

100

138

138

93

93

114

114

Markedsandel

4 %

6 %

4 %

4 %

Gennemsnitspris (EUR/ton)

403

481

387

363

Indeks

Indeks

100

100

119

119

96

96

90

90

Andre tredjelande (12)

12

Mængde (m3)

3

18 668

34 486

60 822

57 354

Indeks

Indeks

100

100

185

185

326

326

307

307

Markedsandel

1 %

2 %

3 %

3 %

Gennemsnitspris (EUR/ton)

566

576

565

561

Indeks

Indeks

100

100

102

102

100

100

99

99

Alle andre tredjelande end Rusland i alt

Mængde (m3)

3

182 335

248 344

241 746

257 371

Indeks

Indeks

100

100

136

136

133

133

141

141

Markedsandel

10 %

12 %

12 %

12 %

Gennemsnitspris (EUR/ton)

537

574

535

520

Indeks

Indeks

100

100

107

107

100

100

97

97

Kilde: Eurostat

Kilde:

| (147) | Sammenlignet med Rusland har Belarus og Ukraine en begrænset tilstedeværelse på EU-markedet. I den betragtede periode forblev deres markedsandele stabile med minimale eller ingen variationer på henholdsvis 4 % og 5 %. Alle de øvrige tredjelande øgede deres tilstedeværelse en smule fra en markedsandel på 1 % til en stadig meget lav markedsandel på 3 %. Den kombinerede markedsandel for importen fra alle tredjelande med undtagelse af Rusland steg med 2 % fra 2017 til 2018 og forblev derefter stabil på et niveau på 12 %. |
| --- | --- |

(147)

Sammenlignet med Rusland har Belarus og Ukraine en begrænset tilstedeværelse på EU-markedet. I den betragtede periode forblev deres markedsandele stabile med minimale eller ingen variationer på henholdsvis 4 % og 5 %. Alle de øvrige tredjelande øgede deres tilstedeværelse en smule fra en markedsandel på 1 % til en stadig meget lav markedsandel på 3 %. Den kombinerede markedsandel for importen fra alle tredjelande med undtagelse af Rusland steg med 2 % fra 2017 til 2018 og forblev derefter stabil på et niveau på 12 %.

| (148) | Hvad angår priserne i den betragtede periode, solgte Ukraine til lidt højere priser end Rusland, og Belarus til lavere priser. De lavere priser fra Belarus skyldes landets begrænsede teknologi, som kun gør det muligt at producere en meget specifik vare af lavere kvalitet på markedet. I modsætning til Belarus vedrører importen fra Rusland birkekrydsfiner af højere kvalitet, som således har højere gennemsnitspriser. |
| --- | --- |

(148)

Hvad angår priserne i den betragtede periode, solgte Ukraine til lidt højere priser end Rusland, og Belarus til lavere priser. De lavere priser fra Belarus skyldes landets begrænsede teknologi, som kun gør det muligt at producere en meget specifik vare af lavere kvalitet på markedet. I modsætning til Belarus vedrører importen fra Rusland birkekrydsfiner af højere kvalitet, som således har højere gennemsnitspriser.

| (149) | På dette grundlag konkluderede Kommissionen foreløbigt, at virkningerne af importen fra andre lande ikke svækker årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Rusland og den væsentlige skade, som EU-producenterne har lidt. |
| --- | --- |

(149)

På dette grundlag konkluderede Kommissionen foreløbigt, at virkningerne af importen fra andre lande ikke svækker årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Rusland og den væsentlige skade, som EU-producenterne har lidt.

5.3.2.   EU-erhvervsgrenens eksportresultater

EU-erhvervsgrenens eksportresultater

| (150) | De stikprøveudtagne EU-producenters eksportmængde udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 12


  De stikprøveudtagne EU-producenters eksportresultater | 2017 | 2018 | 2019 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksportmængde (m3) | 98 324 | 96 327 | 93 892 | 101 866 |
| Indeks | 100 | 98 | 95 | 104 |
| Gennemsnitspris (EUR/m3) | 689 | 755 | 752 | 705 |
| Indeks | 100 | 110 | 109 | 102 |
| Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter |

(150)

De stikprøveudtagne EU-producenters eksportmængde udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 12

Tabel 12

De stikprøveudtagne EU-producenters eksportresultater

De stikprøveudtagne EU-producenters eksportresultater

2017

2018

2019

Undersøgelsesperiode

Eksportmængde (m3)

3

98 324

96 327

93 892

101 866

Indeks

Indeks

100

100

98

98

95

95

104

104

Gennemsnitspris (EUR/m3)

3

689

755

752

705

Indeks

Indeks

100

100

110

110

109

109

102

102

Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter

Kilde

| (151) | Eksportmængden fra de stikprøveudtagne EU-producenter voksede med 4 % i den betragtede periode. Fra 2017 til 2019 faldt eksporten med 5 %, efterfulgt af en stigning på 9 % i UP. De gennemsnitlige eksportpriser steg med 2 % i den betragtede periode. Fra 2017 til 2018 steg gennemsnitspriserne med 10 % og faldt i de efterfølgende perioder. |
| --- | --- |

(151)

Eksportmængden fra de stikprøveudtagne EU-producenter voksede med 4 % i den betragtede periode. Fra 2017 til 2019 faldt eksporten med 5 %, efterfulgt af en stigning på 9 % i UP. De gennemsnitlige eksportpriser steg med 2 % i den betragtede periode. Fra 2017 til 2018 steg gennemsnitspriserne med 10 % og faldt i de efterfølgende perioder.

| (152) | I betragtning af den positive udvikling i både eksportmængden og gennemsnitspriserne i den betragtede periode konkluderede Kommissionen foreløbigt, at virkningen af eksportresultaterne ikke kunne have bidraget til den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. |
| --- | --- |

(152)

I betragtning af den positive udvikling i både eksportmængden og gennemsnitspriserne i den betragtede periode konkluderede Kommissionen foreløbigt, at virkningen af eksportresultaterne ikke kunne have bidraget til den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.

5.3.3.   Konkurrencemæssig ulempe med hensyn til adgang til det vigtigste råmateriale

Konkurrencemæssig ulempe med hensyn til adgang til det vigtigste råmateriale

| (153) | En række parter hævdede, at EU-erhvervsgrenen lider under en begrænset tilgængelighed hvad angår det vigtigste råmateriale, birketømmer, sammenlignet med Rusland. Denne begrænsede adgang til råmaterialer skulle efter sigende være årsagen til lavere produktionsmængder og omkostningsstigninger og derfor være årsagen til skade. |
| --- | --- |

(153)

En række parter hævdede, at EU-erhvervsgrenen lider under en begrænset tilgængelighed hvad angår det vigtigste råmateriale, birketømmer, sammenlignet med Rusland. Denne begrænsede adgang til råmaterialer skulle efter sigende være årsagen til lavere produktionsmængder og omkostningsstigninger og derfor være årsagen til skade.

| (154) | Adgang til råmaterialet i form af birketømmer forklarer ikke skaden, eftersom EU-producenterne har tilstrækkelig adgang til birketømmer. Stigningen i lagerbeholdningerne viser, at problemet ikke ligger i produktionen, men snarere i markedsføringen heraf. Faldet i produktionen i den betragtede periode kan derfor ikke forklares med tilgængeligheden af tømmer. |
| --- | --- |

(154)

Adgang til råmaterialet i form af birketømmer forklarer ikke skaden, eftersom EU-producenterne har tilstrækkelig adgang til birketømmer. Stigningen i lagerbeholdningerne viser, at problemet ikke ligger i produktionen, men snarere i markedsføringen heraf. Faldet i produktionen i den betragtede periode kan derfor ikke forklares med tilgængeligheden af tømmer.

| (155) | Hvad angår den påståede ulempe med hensyn til omkostninger, blev det fastslået i undersøgelsen, at en vigtig faktor, der påvirker stigningen i produktionsomkostningerne for EU-erhvervsgrenen, er prisen på birketømmer. Omkostningerne til råmaterialer og deres indvirkning på den samlede stigning i produktionsomkostningerne for EU-erhvervsgrenen svækker imidlertid ikke årsagssammenhængen. Dette kan især konstateres ved, at EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger faldt mellem 2019 og UP, og at dette ikke førte til en forbedring af rentabiliteten. |
| --- | --- |

(155)

Hvad angår den påståede ulempe med hensyn til omkostninger, blev det fastslået i undersøgelsen, at en vigtig faktor, der påvirker stigningen i produktionsomkostningerne for EU-erhvervsgrenen, er prisen på birketømmer. Omkostningerne til råmaterialer og deres indvirkning på den samlede stigning i produktionsomkostningerne for EU-erhvervsgrenen svækker imidlertid ikke årsagssammenhængen. Dette kan især konstateres ved, at EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger faldt mellem 2019 og UP, og at dette ikke førte til en forbedring af rentabiliteten.

5.3.4.   Selvforskyldt skade

Selvforskyldt skade

| (156) | Nogle parter hævdede, at EU-erhvervsgrenen foretog unødvendige investeringer i kapacitetsudvidelse, da salget var aftagende, og at dette var en kilde til skaden. |
| --- | --- |

(156)

Nogle parter hævdede, at EU-erhvervsgrenen foretog unødvendige investeringer i kapacitetsudvidelse, da salget var aftagende, og at dette var en kilde til skaden.

| (157) | EU-produktionskapaciteten blev dog generelt reduceret med 3 % i den betragtede periode. EU-produktionskapaciteten steg en smule i 2018 og 2019, men den gik i hele den betragtede periode tilbage for EU-erhvervsgrenen. Påstanden om, at investeringerne i kapacitetsudvidelsen var en kilde til skade, er derfor ubegrundet. |
| --- | --- |

(157)

EU-produktionskapaciteten blev dog generelt reduceret med 3 % i den betragtede periode. EU-produktionskapaciteten steg en smule i 2018 og 2019, men den gik i hele den betragtede periode tilbage for EU-erhvervsgrenen. Påstanden om, at investeringerne i kapacitetsudvidelsen var en kilde til skade, er derfor ubegrundet.

5.3.5.   Strejker i Finland

Strejker i Finland

| (158) | Nogle parter hævdede, at en række strejker på finske savværker, der fandt sted i december 2019 og i begyndelsen af 2020, skulle være årsagen til produktionsnedgangen. |
| --- | --- |

(158)

Nogle parter hævdede, at en række strejker på finske savværker, der fandt sted i december 2019 og i begyndelsen af 2020, skulle være årsagen til produktionsnedgangen.

| (159) | Kommissionen konkluderede foreløbigt, at savværkernes strejker i Finland ikke svækker årsagssammenhængen, da deres virkning var geografisk begrænset til Finland og tidsbegrænset (strejkerne fandt sted mellem december 2019 og januar 2020). |
| --- | --- |

(159)

Kommissionen konkluderede foreløbigt, at savværkernes strejker i Finland ikke svækker årsagssammenhængen, da deres virkning var geografisk begrænset til Finland og tidsbegrænset (strejkerne fandt sted mellem december 2019 og januar 2020).

5.3.6.   Virkningerne af covid-19

Virkningerne af covid-19

| (160) | Nogle parter hævdede, at Kommissionen bør udvise særlig forsigtighed med hensyn til data for udgangen af 2019 og første halvdel af 2020 for at skelne mellem virkningerne af covid-19 i økonomien og virkningerne af den påståede dumpingimport. |
| --- | --- |

(160)

Nogle parter hævdede, at Kommissionen bør udvise særlig forsigtighed med hensyn til data for udgangen af 2019 og første halvdel af 2020 for at skelne mellem virkningerne af covid-19 i økonomien og virkningerne af den påståede dumpingimport.

| (161) | Undersøgelserne viste, at efterspørgslen efter birkekrydsfiner var forholdsvis stabil i andet kvartal af 2020. Desuden var der ingen større forstyrrelser i forsyningskæden, og eksportsalget fortsatte også i denne periode. Kommissionen konkluderede således, at virkningerne af covid-19 ikke svækker årsagssammenhængen. |
| --- | --- |

(161)

Undersøgelserne viste, at efterspørgslen efter birkekrydsfiner var forholdsvis stabil i andet kvartal af 2020. Desuden var der ingen større forstyrrelser i forsyningskæden, og eksportsalget fortsatte også i denne periode. Kommissionen konkluderede således, at virkningerne af covid-19 ikke svækker årsagssammenhængen.

5.3.7.   Varernes sammenlignelighed

Varernes sammenlignelighed

| (162) | Nogle parter hævdede, at birkekrydsfiner produceret af den russiske industri ikke konkurrerer med det krydsfiner, der fremstilles af EU-erhvervsgrenen, da de angiveligt producerer forskellige kvaliteter til forskellige segmenter, og at importen fra Rusland derfor ikke er årsagen til skaden. |
| --- | --- |

(162)

Nogle parter hævdede, at birkekrydsfiner produceret af den russiske industri ikke konkurrerer med det krydsfiner, der fremstilles af EU-erhvervsgrenen, da de angiveligt producerer forskellige kvaliteter til forskellige segmenter, og at importen fra Rusland derfor ikke er årsagen til skaden.

| (163) | Sammenligningen af de forskellige varetyper, der sælges af EU-erhvervsgrenen, og de varetyper, der sælges af de russiske eksporterende producenter, viser dog, at varetyperne ligner hinanden meget og ret ofte endda er identiske, og at der er en betydelig grad af indbyrdes udskiftelighed. Desuden fastslog undersøgelsen, at EU-erhvervsgrenen og de russiske producenter begge leverer til de vigtigste sektorer, der anvender birkekrydsfiner. Undersøgelsen viste under alle omstændigheder, som forklaret i afsnit 2, at de varer, der sælges af EU-erhvervsgrenen og de russiske eksporterende producenter, er samme vare, da de har samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål. Påstanden blev derfor fundet uberettiget. |
| --- | --- |

(163)

Sammenligningen af de forskellige varetyper, der sælges af EU-erhvervsgrenen, og de varetyper, der sælges af de russiske eksporterende producenter, viser dog, at varetyperne ligner hinanden meget og ret ofte endda er identiske, og at der er en betydelig grad af indbyrdes udskiftelighed. Desuden fastslog undersøgelsen, at EU-erhvervsgrenen og de russiske producenter begge leverer til de vigtigste sektorer, der anvender birkekrydsfiner. Undersøgelsen viste under alle omstændigheder, som forklaret i afsnit 2, at de varer, der sælges af EU-erhvervsgrenen og de russiske eksporterende producenter, er samme vare, da de har samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål. Påstanden blev derfor fundet uberettiget.

5.4.   Konklusion om årsagssammenhæng

Konklusion om årsagssammenhæng

| (164) | På baggrund af ovenstående konstaterede Kommissionen foreløbigt en årsagssammenhæng mellem den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, og dumpingimporten fra Rusland. Som følge af den betydelige stigning i dumpingimporten fra Rusland var EU-erhvervsgrenen udelukket fra at fastsætte bæredygtige priser, hvilket resulterede i en kraftig forværring af dens økonomiske situation. |
| --- | --- |

(164)

På baggrund af ovenstående konstaterede Kommissionen foreløbigt en årsagssammenhæng mellem den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, og dumpingimporten fra Rusland. Som følge af den betydelige stigning i dumpingimporten fra Rusland var EU-erhvervsgrenen udelukket fra at fastsætte bæredygtige priser, hvilket resulterede i en kraftig forværring af dens økonomiske situation.

| (165) | Kommissionen skelnede mellem og adskilte virkningerne af alle kendte faktorer på EU-erhvervsgrenens situation fra den skadevoldende virkning af dumpingimporten. |
| --- | --- |

(165)

Kommissionen skelnede mellem og adskilte virkningerne af alle kendte faktorer på EU-erhvervsgrenens situation fra den skadevoldende virkning af dumpingimporten.

| (166) | På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen i denne fase, at dumpingimporten fra det pågældende land forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, og at de øvrige faktorer, betragtet hver for sig eller samlet, ikke svækkede årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade. |
| --- | --- |

(166)

På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen i denne fase, at dumpingimporten fra det pågældende land forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, og at de øvrige faktorer, betragtet hver for sig eller samlet, ikke svækkede årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade.

6.   FORANSTALTNINGERNES OMFANG

| (167) | For at fastsætte foranstaltningernes omfang undersøgte Kommissionen, om en told, der er lavere end dumpingmargenen, ville være tilstrækkelig til at afhjælpe den skade, som dumpingimporten havde forvoldt EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(167)

For at fastsætte foranstaltningernes omfang undersøgte Kommissionen, om en told, der er lavere end dumpingmargenen, ville være tilstrækkelig til at afhjælpe den skade, som dumpingimporten havde forvoldt EU-erhvervsgrenen.

6.1.   Skadesmargen

Skadesmargen

| (168) | Skaden ville blive afhjulpet, hvis EU-erhvervsgrenen kunne opnå en målfortjeneste ved at sælge til en målpris, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 2c, og 2d. |
| --- | --- |

(168)

Skaden ville blive afhjulpet, hvis EU-erhvervsgrenen kunne opnå en målfortjeneste ved at sælge til en målpris, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 2c, og 2d.

| (169) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2c, har Kommissionen taget hensyn til følgende faktorer ved fastsættelsen af målfortjenesten: Rentabilitetsniveauet inden stigningen i importen fra det pågældende land, det rentabilitetsniveau, som er nødvendigt for at dække alle omkostninger og investeringer, udgifter til forskning og udvikling (FoU) og innovation samt det rentabilitetsniveau, som kan forventes under normale konkurrencevilkår. Denne fortjenstmargen bør ikke være lavere end 6 %. |
| --- | --- |

(169)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2c, har Kommissionen taget hensyn til følgende faktorer ved fastsættelsen af målfortjenesten: Rentabilitetsniveauet inden stigningen i importen fra det pågældende land, det rentabilitetsniveau, som er nødvendigt for at dække alle omkostninger og investeringer, udgifter til forskning og udvikling (FoU) og innovation samt det rentabilitetsniveau, som kan forventes under normale konkurrencevilkår. Denne fortjenstmargen bør ikke være lavere end 6 %.

| (170) | Som et første skridt fastsatte Kommissionen en basisfortjeneste, der omfattede alle omkostninger under normale konkurrencevilkår. Kommissionen tog den fortjeneste, som de stikprøveudtagne EU-producenter havde opnået, før den urimelige import fra Rusland tog til og begyndte at forvolde EU-erhvervsgrenen skade. Denne fortjenstmargen blev fastsat til 9,7 %, hvilket svarer til EU-erhvervsgrenens fortjenstniveau i 2017. |
| --- | --- |

(170)

Som et første skridt fastsatte Kommissionen en basisfortjeneste, der omfattede alle omkostninger under normale konkurrencevilkår. Kommissionen tog den fortjeneste, som de stikprøveudtagne EU-producenter havde opnået, før den urimelige import fra Rusland tog til og begyndte at forvolde EU-erhvervsgrenen skade. Denne fortjenstmargen blev fastsat til 9,7 %, hvilket svarer til EU-erhvervsgrenens fortjenstniveau i 2017.

| (171) | Nogle EU-producenter hævdede, at erhvervsgrenens investeringsniveau, forskning og udvikling (FoU) og innovation i den betragtede periode ville have været højere under normale konkurrencevilkår. |
| --- | --- |

(171)

Nogle EU-producenter hævdede, at erhvervsgrenens investeringsniveau, forskning og udvikling (FoU) og innovation i den betragtede periode ville have været højere under normale konkurrencevilkår.

| (172) | Kommissionen vurderede denne påstand, men anførte, at til trods for en faldende omsætning var investeringsniveauet i UP højere end i de to foregående år og meget tæt på investeringsniveauet i 2017, hvor EU-erhvervsgrenen opnåede en gennemsnitlig fortjeneste på 9,7 %. På det grundlag og i betragtning af, at investeringer i forskning og udvikling (FoU) og innovation er fremtidsprognoser baseret på investeringsplaner, accepterede Kommissionen foreløbigt ikke disse påstande. |
| --- | --- |

(172)

Kommissionen vurderede denne påstand, men anførte, at til trods for en faldende omsætning var investeringsniveauet i UP højere end i de to foregående år og meget tæt på investeringsniveauet i 2017, hvor EU-erhvervsgrenen opnåede en gennemsnitlig fortjeneste på 9,7 %. På det grundlag og i betragtning af, at investeringer i forskning og udvikling (FoU) og innovation er fremtidsprognoser baseret på investeringsplaner, accepterede Kommissionen foreløbigt ikke disse påstande.

| (173) | På denne baggrund er den ikkeskadevoldende pris på 766,33 EUR/m3, der opstår, når ovennævnte fortjenstmargen på 9,7 % anvendes på produktionsomkostningerne i UP hos de stikprøveudtagne EU-producenter. |
| --- | --- |

(173)

På denne baggrund er den ikkeskadevoldende pris på 766,33 EUR/m3, der opstår, når ovennævnte fortjenstmargen på 9,7 % anvendes på produktionsomkostningerne i UP hos de stikprøveudtagne EU-producenter.

3

| (174) | Endelig vurderede Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2d, de fremtidige omkostninger, der følger af multilaterale miljøaftaler og protokoller hertil, som Unionen er part i, samt af ILO-konventioner opført i bilag Ia til grundforordningen, og som EU-erhvervsgrenen vil pådrage sig i løbet af den periode, hvor foranstaltningen anvendes, i henhold til artikel 11, stk. 2. Ud fra de spørgeskemabesvarelser, der er krydskontrolleret uden kontrolbesøg, og den foreliggende dokumentation fra nogle af de stikprøveudtagne EU-producenter fastsatte Kommissionen en yderligere omkostning på 6,68 EUR/m3, fra hvilken den trak de faktiske omkostninger ved overholdelse af sådanne konventioner i UP, nemlig 5,28 EUR pr. måleenhed, hvilket førte til et resultat på 1,40 EUR/m3. Denne forskel blev lagt til den ikkeskadevoldende pris. |
| --- | --- |

(174)

Endelig vurderede Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2d, de fremtidige omkostninger, der følger af multilaterale miljøaftaler og protokoller hertil, som Unionen er part i, samt af ILO-konventioner opført i bilag Ia til grundforordningen, og som EU-erhvervsgrenen vil pådrage sig i løbet af den periode, hvor foranstaltningen anvendes, i henhold til artikel 11, stk. 2. Ud fra de spørgeskemabesvarelser, der er krydskontrolleret uden kontrolbesøg, og den foreliggende dokumentation fra nogle af de stikprøveudtagne EU-producenter fastsatte Kommissionen en yderligere omkostning på 6,68 EUR/m3, fra hvilken den trak de faktiske omkostninger ved overholdelse af sådanne konventioner i UP, nemlig 5,28 EUR pr. måleenhed, hvilket førte til et resultat på 1,40 EUR/m3. Denne forskel blev lagt til den ikkeskadevoldende pris.

3

3

| (175) | På dette grundlag beregnede Kommissionen en ikkeskadevoldende pris på 767,73 EUR/m3 for samme vare for EU-erhvervsgrenen ved at anvende ovennævnte målfortjenstmargen på de stikprøveudtagne EU-producenters produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden og derefter lægge justeringerne til i henhold til artikel 7, stk. 2d, for hver enkelt varetype. |
| --- | --- |

(175)

På dette grundlag beregnede Kommissionen en ikkeskadevoldende pris på 767,73 EUR/m3 for samme vare for EU-erhvervsgrenen ved at anvende ovennævnte målfortjenstmargen på de stikprøveudtagne EU-producenters produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden og derefter lægge justeringerne til i henhold til artikel 7, stk. 2d, for hver enkelt varetype.

3

| (176) | Kommissionen fastsatte derefter målprisunderbudsmargenen på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris hos de stikprøveudtagne samarbejdsvillige eksporterende producenter i det pågældende land, som fastlagt ved beregningen af prisunderbud, og den vejede gennemsnitlige ikkeskadevoldende pris for samme vare, som de stikprøveudtagne EU-producenter solgte på EU-markedet i undersøgelsesperioden. Forskelle som følge af denne sammenligning blev udtrykt som en procentdel af den vejede gennemsnitlige cif-importværdi. |
| --- | --- |

(176)

Kommissionen fastsatte derefter målprisunderbudsmargenen på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris hos de stikprøveudtagne samarbejdsvillige eksporterende producenter i det pågældende land, som fastlagt ved beregningen af prisunderbud, og den vejede gennemsnitlige ikkeskadevoldende pris for samme vare, som de stikprøveudtagne EU-producenter solgte på EU-markedet i undersøgelsesperioden. Forskelle som følge af denne sammenligning blev udtrykt som en procentdel af den vejede gennemsnitlige cif-importværdi.

| (177) | Skadestærsklen for »andre samarbejdsvillige virksomheder« og for »alle andre virksomheder« er defineret på samme måde som dumpingmargenen for disse virksomheder.







  Virksomhed | Dumpingmargen (%) | Skadesmargen (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Sveza-gruppen | 15,9 % | 30,9 % |
| Syktyvkar Plywood Mill Ltd. | 15,0 % | 43,8 % |
| Zheshartsky LРK LLC | 15,3 % | 54,0 % |
| Andre samarbejdsvillige virksomheder | 15,7 % | 38,1 % |
| Alle andre virksomheder | 15,9 % | 54,0 % |

(177)

Skadestærsklen for »andre samarbejdsvillige virksomheder« og for »alle andre virksomheder« er defineret på samme måde som dumpingmargenen for disse virksomheder.

Virksomhed

Dumpingmargen (%)

Skadesmargen (%)

Sveza-gruppen

15,9 %

30,9 %

Syktyvkar Plywood Mill Ltd.

15,0 %

43,8 %

Zheshartsky LРK LLC

15,3 %

54,0 %

Andre samarbejdsvillige virksomheder

15,7 %

38,1 %

Alle andre virksomheder

15,9 %

54,0 %

7.   UNIONENS INTERESSER

| (178) | Kommissionen undersøgte, om den klart kunne konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at vedtage foranstaltninger i dette tilfælde til trods for konstateringen af skadevoldende dumping, jf. grundforordningens artikel 21. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser. |
| --- | --- |

(178)

Kommissionen undersøgte, om den klart kunne konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at vedtage foranstaltninger i dette tilfælde til trods for konstateringen af skadevoldende dumping, jf. grundforordningens artikel 21. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.

7.1.   EU-erhvervsgrenens interesser

EU-erhvervsgrenens interesser

| (179) | EU-erhvervsgrenen består af ca. 15 virksomheder. De er for det meste geografisk beliggende tæt på områder med birkeskov i Nordøsteuropa (Finland, de baltiske lande og Polen) og beskæftiger mere end 5 000 arbejdstagere direkte. Størstedelen af EU-producenterne støttede klagen, to gav udtryk for en neutral holdning, og ingen modsatte sig indledningen af undersøgelsen. |
| --- | --- |

(179)

EU-erhvervsgrenen består af ca. 15 virksomheder. De er for det meste geografisk beliggende tæt på områder med birkeskov i Nordøsteuropa (Finland, de baltiske lande og Polen) og beskæftiger mere end 5 000 arbejdstagere direkte. Størstedelen af EU-producenterne støttede klagen, to gav udtryk for en neutral holdning, og ingen modsatte sig indledningen af undersøgelsen.

| (180) | De nuværende rentabilitetsniveauer er uholdbare. Indførelsen af foranstaltninger forventes at gøre det muligt for EU-erhvervsgrenen at genvinde dele af den tabte markedsandel og fastsætte priser på et niveau, der som minimum dækker omkostningerne. |
| --- | --- |

(180)

De nuværende rentabilitetsniveauer er uholdbare. Indførelsen af foranstaltninger forventes at gøre det muligt for EU-erhvervsgrenen at genvinde dele af den tabte markedsandel og fastsætte priser på et niveau, der som minimum dækker omkostningerne.

| (181) | Det er sandsynligt, at fraværet af foranstaltninger vil få en betydelig negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenen i form af yderligere pristryk og en yderligere nedgang i salget, hvilket vil føre til flere tab og en sandsynlig lukning af produktionsanlæg og afskedigelser. |
| --- | --- |

(181)

Det er sandsynligt, at fraværet af foranstaltninger vil få en betydelig negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenen i form af yderligere pristryk og en yderligere nedgang i salget, hvilket vil føre til flere tab og en sandsynlig lukning af produktionsanlæg og afskedigelser.

| (182) | Kommissionen konkluderede derfor, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres midlertidige foranstaltninger. |
| --- | --- |

(182)

Kommissionen konkluderede derfor, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres midlertidige foranstaltninger.

7.2.   Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers/forhandleres interesser

Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers/forhandleres interesser

| (183) | 29 importører gav sig til kende, og der blev modtaget en række indlæg og bemærkninger. Som nævnt i afsnit 1.6.2 udtog Kommissionen en stikprøve på tre importører, som indgav spørgeskemabesvarelser. |
| --- | --- |

(183)

29 importører gav sig til kende, og der blev modtaget en række indlæg og bemærkninger. Som nævnt i afsnit 1.6.2 udtog Kommissionen en stikprøve på tre importører, som indgav spørgeskemabesvarelser.

| (184) | Flere importører fremførte, at indførelsen af antidumpingtold ville øge materialeomkostningerne for dem og for deres kunder. Disse ekstraomkostninger ville være vanskelige at dække og ville derfor være en trussel for deres rentabilitet og konkurrenceevne. Der blev fremsat yderligere påstande vedrørende EU-erhvervsgrenens manglende kapacitet til at dække efterspørgslen i Unionen, som anslås til ca. 2,1 mio. m3, hvilket betyder, at foranstaltningerne ville skabe en mangel på markedet. Der blev desuden fremsat påstande vedrørende EU-producenternes manglende interesse i at levere til små virksomheder såvel som afslag på at levere visse materialer. |
| --- | --- |

(184)

Flere importører fremførte, at indførelsen af antidumpingtold ville øge materialeomkostningerne for dem og for deres kunder. Disse ekstraomkostninger ville være vanskelige at dække og ville derfor være en trussel for deres rentabilitet og konkurrenceevne. Der blev fremsat yderligere påstande vedrørende EU-erhvervsgrenens manglende kapacitet til at dække efterspørgslen i Unionen, som anslås til ca. 2,1 mio. m3, hvilket betyder, at foranstaltningerne ville skabe en mangel på markedet. Der blev desuden fremsat påstande vedrørende EU-producenternes manglende interesse i at levere til små virksomheder såvel som afslag på at levere visse materialer.

3

| (185) | Med hensyn til de økonomiske konsekvenser for importørerne har undersøgelsen vist, at de stikprøveudtagne importører har en vejet fortjeneste på 4,7 % med forskellige andele af birkekrydsfiner i deres varesortiment. Dertil kommer, at selv om andelen af russisk krydsfiner, der distribueres af importører, måtte falde, hvis foranstaltningerne indføres, forventes foranstaltningernes omfang ikke at medføre et fuldstændigt ophør af russisk import. Da der også findes alternative forsyningskilder i nabolande. som f.eks. Ukraine og Belarus, forventes indvirkningen af foranstaltningerne på importørernes rentabilitet og konkurrenceevne at blive begrænset. Brugernes interesser behandles i afsnit 7.3. |
| --- | --- |

(185)

Med hensyn til de økonomiske konsekvenser for importørerne har undersøgelsen vist, at de stikprøveudtagne importører har en vejet fortjeneste på 4,7 % med forskellige andele af birkekrydsfiner i deres varesortiment. Dertil kommer, at selv om andelen af russisk krydsfiner, der distribueres af importører, måtte falde, hvis foranstaltningerne indføres, forventes foranstaltningernes omfang ikke at medføre et fuldstændigt ophør af russisk import. Da der også findes alternative forsyningskilder i nabolande. som f.eks. Ukraine og Belarus, forventes indvirkningen af foranstaltningerne på importørernes rentabilitet og konkurrenceevne at blive begrænset. Brugernes interesser behandles i afsnit 7.3.

| (186) | Hvad angår forsyningsrisikoen vil foranstaltningernes omfang sandsynligvis ikke bringe den russiske import til ophør, men snarere tillade fortsat levering af birkekrydsfiner fra Rusland til rimelige priser. Derudover kan der stadig importeres birkekrydsfiner fra andre tredjelande, som f.eks. Ukraine og Belarus. |
| --- | --- |

(186)

Hvad angår forsyningsrisikoen vil foranstaltningernes omfang sandsynligvis ikke bringe den russiske import til ophør, men snarere tillade fortsat levering af birkekrydsfiner fra Rusland til rimelige priser. Derudover kan der stadig importeres birkekrydsfiner fra andre tredjelande, som f.eks. Ukraine og Belarus.

| (187) | For så vidt angår levering til forbrugerne af små mængder, har undersøgelsen vist, at EU-erhvervsgrenen har udviklet et omfattende netværk af forretningsmæssigt forbundne og ikke forretningsmæssigt forbundne detailhandlere, hvilket gør det muligt for EU-erhvervsgrenen at nå ud til små kunder, som ikke har kapacitet til at opkøbe hele containere. Desuden kan enhver forbruger som nævnt ovenfor fortsat købe hos russiske producenter. |
| --- | --- |

(187)

For så vidt angår levering til forbrugerne af små mængder, har undersøgelsen vist, at EU-erhvervsgrenen har udviklet et omfattende netværk af forretningsmæssigt forbundne og ikke forretningsmæssigt forbundne detailhandlere, hvilket gør det muligt for EU-erhvervsgrenen at nå ud til små kunder, som ikke har kapacitet til at opkøbe hele containere. Desuden kan enhver forbruger som nævnt ovenfor fortsat købe hos russiske producenter.

| (188) | I undersøgelsen blev det også fastslået, at EU-erhvervsgrenen har det nødvendige udstyr og den nødvendige kapacitet til at tilpasse sig specifikke kundekrav og derfor er i stand til at producere alle de nødvendige varetyper. |
| --- | --- |

(188)

I undersøgelsen blev det også fastslået, at EU-erhvervsgrenen har det nødvendige udstyr og den nødvendige kapacitet til at tilpasse sig specifikke kundekrav og derfor er i stand til at producere alle de nødvendige varetyper.

| (189) | Det kan konkluderes, at antidumpingforanstaltningerne på det fastsatte niveau kan have en negativ indvirkning på visse ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Samlet set forventes en sådan indvirkning dog ikke at blive betydelig, og den vil i høj grad afhænge af importørernes forretningsmodel, variationen i deres forsyningskilder, og i hvilket omfang de øgede omkostninger væltes over på deres kunder. |
| --- | --- |

(189)

Det kan konkluderes, at antidumpingforanstaltningerne på det fastsatte niveau kan have en negativ indvirkning på visse ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Samlet set forventes en sådan indvirkning dog ikke at blive betydelig, og den vil i høj grad afhænge af importørernes forretningsmodel, variationen i deres forsyningskilder, og i hvilket omfang de øgede omkostninger væltes over på deres kunder.

| (190) | På grundlag af ovenstående fastslog Kommissionen foreløbigt, at eventuelle negative virkninger af foranstaltninger for ikke forretningsmæssigt forbundne importører som helhed forventes at være begrænsede og ikke opveje foranstaltningernes positive virkninger for EU-producenterne. |
| --- | --- |

(190)

På grundlag af ovenstående fastslog Kommissionen foreløbigt, at eventuelle negative virkninger af foranstaltninger for ikke forretningsmæssigt forbundne importører som helhed forventes at være begrænsede og ikke opveje foranstaltningernes positive virkninger for EU-producenterne.

7.3.   Brugernes interesser

Brugernes interesser

| (191) | 13 brugere gav sig til kende. Ni brugere fremsatte bemærkninger og/eller indgav spørgeskemabesvarelser. |
| --- | --- |

(191)

13 brugere gav sig til kende. Ni brugere fremsatte bemærkninger og/eller indgav spørgeskemabesvarelser.

| (192) | Kommissionen er involveret i en mangelprocedure med de fleste af de brugere, der indgav en spørgeskemabesvarelse, da der ikke forelå tilgængelige versioner til rådighed for interesserede parter. På nuværende tidspunkt er der kun indgivet en ikkefortrolig version i forbindelse med én spørgeskemabesvarelse fra Emiliana Imballaggi S.p.A., som køber birkekrydsfiner til emballagevirksomhed. |
| --- | --- |

(192)

Kommissionen er involveret i en mangelprocedure med de fleste af de brugere, der indgav en spørgeskemabesvarelse, da der ikke forelå tilgængelige versioner til rådighed for interesserede parter. På nuværende tidspunkt er der kun indgivet en ikkefortrolig version i forbindelse med én spørgeskemabesvarelse fra Emiliana Imballaggi S.p.A., som køber birkekrydsfiner til emballagevirksomhed.

| (193) | Der blev fremsat påstande om, at indførelsen af antidumpingtold ville øge brugernes omkostninger, som vanskeligt ville kunne væltes over på kunderne, og som derfor ville være en trussel for deres rentabilitet og konkurrenceevne. |
| --- | --- |

(193)

Der blev fremsat påstande om, at indførelsen af antidumpingtold ville øge brugernes omkostninger, som vanskeligt ville kunne væltes over på kunderne, og som derfor ville være en trussel for deres rentabilitet og konkurrenceevne.

| (194) | Birkekrydsfiner anvendes i forskellige sektorer. Indførelsen af foranstaltninger vil sandsynligvis have forskellige virkninger for brugerne, afhængigt af andelen af birkekrydsfiner i de samlede omkostninger for den pågældende sektor og muligheden for at vælte omkostningerne over på forbrugerne i aftagerleddet. Der blev kun givet detaljerede oplysninger fra brugerne sammen med en ikkefortrolig version fra én virksomhed, der anvendte krydsfiner til emballageindustrien. Klageren fremlagde desuden en uafhængig undersøgelse med en analyse af foranstaltningernes forventede virkninger for brugerne ud fra teoretiske toldsatser på mellem 20 % og 30 %. |
| --- | --- |

(194)

Birkekrydsfiner anvendes i forskellige sektorer. Indførelsen af foranstaltninger vil sandsynligvis have forskellige virkninger for brugerne, afhængigt af andelen af birkekrydsfiner i de samlede omkostninger for den pågældende sektor og muligheden for at vælte omkostningerne over på forbrugerne i aftagerleddet. Der blev kun givet detaljerede oplysninger fra brugerne sammen med en ikkefortrolig version fra én virksomhed, der anvendte krydsfiner til emballageindustrien. Klageren fremlagde desuden en uafhængig undersøgelse med en analyse af foranstaltningernes forventede virkninger for brugerne ud fra teoretiske toldsatser på mellem 20 % og 30 %.

| (195) | De vigtigste sektorer, der anvender birkekrydsfiner i Unionen, er efter forbrug: bygge- og anlægsvirksomhed (39 %), transport (27 %), møbler (10 %) og emballage (8 %). Ud fra de foreliggende oplysninger blev virkningerne af foranstaltningerne foreløbigt vurderet til at være begrænsede eller ubetydelige for de sektorer, der dækker størstedelen af forbruget af birkekrydsfiner. De sektorer, hvor tolden kan have den største virkning, vedrører producenter af emballage og parket. Men selv i disse sektorer er virkningen af foranstaltningerne begrænset. For emballagesektoren er den anslåede virkning på mellem 2 % og 4 % af omkostningsstrukturen, som kan forventes at blive væltet over på kunderne. For så vidt angår sektoren for parket og gulvbelægning findes der for birkekrydsfiner forskellige erstatninger, som f.eks. andre træsorter og alternative materialer, hvilket er endnu en grund til, at virkningen af muligvis lidt højere omkostninger ved birkekrydsfiner forventes at være begrænset. |
| --- | --- |

(195)

De vigtigste sektorer, der anvender birkekrydsfiner i Unionen, er efter forbrug: bygge- og anlægsvirksomhed (39 %), transport (27 %), møbler (10 %) og emballage (8 %). Ud fra de foreliggende oplysninger blev virkningerne af foranstaltningerne foreløbigt vurderet til at være begrænsede eller ubetydelige for de sektorer, der dækker størstedelen af forbruget af birkekrydsfiner. De sektorer, hvor tolden kan have den største virkning, vedrører producenter af emballage og parket. Men selv i disse sektorer er virkningen af foranstaltningerne begrænset. For emballagesektoren er den anslåede virkning på mellem 2 % og 4 % af omkostningsstrukturen, som kan forventes at blive væltet over på kunderne. For så vidt angår sektoren for parket og gulvbelægning findes der for birkekrydsfiner forskellige erstatninger, som f.eks. andre træsorter og alternative materialer, hvilket er endnu en grund til, at virkningen af muligvis lidt højere omkostninger ved birkekrydsfiner forventes at være begrænset.

| (196) | På grundlag af ovenstående fastslog Kommissionen foreløbigt, at eventuelle negative virkninger af foranstaltninger for brugerne forventes at være begrænsede og ikke opveje foranstaltningernes positive virkninger for EU-producenterne. |
| --- | --- |

(196)

På grundlag af ovenstående fastslog Kommissionen foreløbigt, at eventuelle negative virkninger af foranstaltninger for brugerne forventes at være begrænsede og ikke opveje foranstaltningernes positive virkninger for EU-producenterne.

7.4.   Leverandørernes interesser

Leverandørernes interesser

| (197) | Tre leverandører gav sig til kende som interesserede parter. |
| --- | --- |

(197)

Tre leverandører gav sig til kende som interesserede parter.

| (198) | Alle tre virksomheder er leverandører af maskiner, træbearbejdningsudstyr eller materialer, der anvendes til fremstilling af birkekrydsfiner, til russiske eksporterende producenter. Virksomhederne hævdede, at indførelsen af foranstaltninger ville indebære et fald i importen fra Rusland, hvilket ville føre til et fald i de russiske eksporterende producenters investeringer i udstyr og dermed have en negativ indvirkning på deres aktiviteter. |
| --- | --- |

(198)

Alle tre virksomheder er leverandører af maskiner, træbearbejdningsudstyr eller materialer, der anvendes til fremstilling af birkekrydsfiner, til russiske eksporterende producenter. Virksomhederne hævdede, at indførelsen af foranstaltninger ville indebære et fald i importen fra Rusland, hvilket ville føre til et fald i de russiske eksporterende producenters investeringer i udstyr og dermed have en negativ indvirkning på deres aktiviteter.

| (199) | Kommissionen forventer, at russiske investeringer i udstyr ikke vil blive væsentligt påvirket, da foranstaltningernes omfang ikke forventes at bringe importen fra Rusland til ophør. Derimod vil foranstaltningerne sandsynligvis give EU-erhvervsgrenen mulighed for at foretage investeringer i udstyr og dermed påvirke EU-leverandørerne af træforarbejdningsudstyr positivt. |
| --- | --- |

(199)

Kommissionen forventer, at russiske investeringer i udstyr ikke vil blive væsentligt påvirket, da foranstaltningernes omfang ikke forventes at bringe importen fra Rusland til ophør. Derimod vil foranstaltningerne sandsynligvis give EU-erhvervsgrenen mulighed for at foretage investeringer i udstyr og dermed påvirke EU-leverandørerne af træforarbejdningsudstyr positivt.

| (200) | På grundlag af ovenstående fastslog Kommissionen foreløbigt, at eventuelle negative virkninger af foranstaltninger for leverandører som helhed forventes at være begrænsede og ikke opveje foranstaltningernes positive virkninger for EU-producenterne. |
| --- | --- |

(200)

På grundlag af ovenstående fastslog Kommissionen foreløbigt, at eventuelle negative virkninger af foranstaltninger for leverandører som helhed forventes at være begrænsede og ikke opveje foranstaltningernes positive virkninger for EU-producenterne.

7.5.   Andre interesserede parter: andre producenter af krydsfiner, miljøinteresser og covid-19-situationen

Andre interesserede parter: andre producenter af krydsfiner, miljøinteresser og covid-19-situationen

| (201) | Tre nationale sammenslutninger (fra Frankrig, Italien og Spanien), der repræsenterer producenter af krydsfiner af poppel, fyrretræ og andre typer træ, gav sig til kende som interesserede parter. De hævdede, at selv om den pågældende vare og deres varer er forskellige, vil der kunne finde en vis form for substitution sted. De gjorde gældende, at selv om priserne på birkekrydsfiner sædvanligvis var højere, tiltrak de dumpede priser på birkekrydsfiner fra Rusland en efterspørgsel, som normalt var for andre typer træ, som f.eks. poppel, fyrretræ og okoumé, og var en trussel for den værdikæde, der blev etableret i andre typer træindustrier. De støtter derfor indførelsen af foranstaltninger. |
| --- | --- |

(201)

Tre nationale sammenslutninger (fra Frankrig, Italien og Spanien), der repræsenterer producenter af krydsfiner af poppel, fyrretræ og andre typer træ, gav sig til kende som interesserede parter. De hævdede, at selv om den pågældende vare og deres varer er forskellige, vil der kunne finde en vis form for substitution sted. De gjorde gældende, at selv om priserne på birkekrydsfiner sædvanligvis var højere, tiltrak de dumpede priser på birkekrydsfiner fra Rusland en efterspørgsel, som normalt var for andre typer træ, som f.eks. poppel, fyrretræ og okoumé, og var en trussel for den værdikæde, der blev etableret i andre typer træindustrier. De støtter derfor indførelsen af foranstaltninger.

| (202) | En række parter hævdede, at indførelsen af told kan forårsage kulstoflækage som følge af en substitution af russisk birkekrydsfiner med kinesisk poppelkrydsfiner eller krydsfiner fra andre lande længere væk fra Europa, hvilket ville øge transportemissionerne og risikoen for, at substitutionsprodukter er mindre bæredygtige end russisk birkekrydsfiner. Kommissionen anførte, at det niveau, hvorpå foranstaltningerne skal indføres, ikke forventes at bringe importen fra Rusland til ophør. Det blev desuden ikke påvist, at hvis der sker substitution af import fra Rusland med import fra et andet tredjeland, ville det være fra Kina, eller at en anden form for træproduktion ville være mindre bæredygtig end produktionen af russisk birketræ. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(202)

En række parter hævdede, at indførelsen af told kan forårsage kulstoflækage som følge af en substitution af russisk birkekrydsfiner med kinesisk poppelkrydsfiner eller krydsfiner fra andre lande længere væk fra Europa, hvilket ville øge transportemissionerne og risikoen for, at substitutionsprodukter er mindre bæredygtige end russisk birkekrydsfiner. Kommissionen anførte, at det niveau, hvorpå foranstaltningerne skal indføres, ikke forventes at bringe importen fra Rusland til ophør. Det blev desuden ikke påvist, at hvis der sker substitution af import fra Rusland med import fra et andet tredjeland, ville det være fra Kina, eller at en anden form for træproduktion ville være mindre bæredygtig end produktionen af russisk birketræ. Påstanden blev derfor afvist.

| (203) | Parterne har hævdet, at told vil forværre virkningen af covid-19-pandemien for brugerne. Som forklaret ovenfor forventes virkningen af foranstaltningerne i de vigtigste sektorer, der anvender birkekrydsfiner, dog at være begrænset. Desuden har Kommissionen på nuværende tidspunkt ingen dokumentation for virkningen af pandemien på de forskellige brugersektorer, eller for at virkningen for producenterne vil adskille sig fra virkningen for brugerne. I mangel af sådan dokumentation anses covid-19-pandemien for at være en neutral faktor i forbindelse med vurderingen af Unionens interesser. |
| --- | --- |

(203)

Parterne har hævdet, at told vil forværre virkningen af covid-19-pandemien for brugerne. Som forklaret ovenfor forventes virkningen af foranstaltningerne i de vigtigste sektorer, der anvender birkekrydsfiner, dog at være begrænset. Desuden har Kommissionen på nuværende tidspunkt ingen dokumentation for virkningen af pandemien på de forskellige brugersektorer, eller for at virkningen for producenterne vil adskille sig fra virkningen for brugerne. I mangel af sådan dokumentation anses covid-19-pandemien for at være en neutral faktor i forbindelse med vurderingen af Unionens interesser.

7.6.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

Konklusion vedrørende Unionens interesser

| (204) | På baggrund af ovenstående fastslog Kommissionen, at der ikke var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at indføre foranstaltninger over for importen af birkekrydsfiner med oprindelse i Rusland i denne fase af undersøgelsen. |
| --- | --- |

(204)

På baggrund af ovenstående fastslog Kommissionen, at der ikke var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at indføre foranstaltninger over for importen af birkekrydsfiner med oprindelse i Rusland i denne fase af undersøgelsen.

8.   MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

| (205) | På baggrund af Kommissionens konklusioner om dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at forhindre, at EU-erhvervsgrenen forvoldes yderligere skade som følge af dumpingimporten. |
| --- | --- |

(205)

På baggrund af Kommissionens konklusioner om dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at forhindre, at EU-erhvervsgrenen forvoldes yderligere skade som følge af dumpingimporten.

| (206) | Der bør indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger over for importen af birkekrydsfiner med oprindelse i Rusland i overensstemmelse med reglen om den lavest mulige told i grundforordningens artikel 7, stk. 2. Kommissionen sammenlignede målprisunderbudsmargenerne med dumpingmargenerne. Tolden bør fastsættes på niveauet for dumpingmargenen eller målprisunderbudsmargenen, afhængigt af hvad der er lavest. |
| --- | --- |

(206)

Der bør indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger over for importen af birkekrydsfiner med oprindelse i Rusland i overensstemmelse med reglen om den lavest mulige told i grundforordningens artikel 7, stk. 2. Kommissionen sammenlignede målprisunderbudsmargenerne med dumpingmargenerne. Tolden bør fastsættes på niveauet for dumpingmargenen eller målprisunderbudsmargenen, afhængigt af hvad der er lavest.

| (207) | På grundlag af ovenstående bør de foreløbige antidumpingtoldsatser, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, være som følger:






  Virksomhed | Midlertidig antidumpingtold |
| --- | --- | --- |
| Sveza-gruppen | 15,9 % |
| Syktyvkar Plywood Mill Ltd. | 15,0 % |
| Zheshartsky LРK LLC | 15,3 % |
| Andre samarbejdsvillige virksomheder | 15,7 % |
| Alle andre virksomheder | 15,9 % |

(207)

På grundlag af ovenstående bør de foreløbige antidumpingtoldsatser, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, være som følger:

Virksomhed

Midlertidig antidumpingtold

Sveza-gruppen

15,9 %

Syktyvkar Plywood Mill Ltd.

15,0 %

Zheshartsky LРK LLC

15,3 %

Andre samarbejdsvillige virksomheder

15,7 %

Alle andre virksomheder

15,9 %

| (208) | De individuelle antidumpingtoldsatser for de virksomheder, der er udtrykkeligt nævnt i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der blev konstateret vedrørende disse virksomheder i forbindelse med denne undersøgelse. Disse toldsatser finder udelukkende anvendelse på importen af den pågældende vare med oprindelse i det pågældende land, fremstillet af de nævnte retlige enheder. Importen af den pågældende vare, fremstillet af andre virksomheder, som ikke er udtrykkeligt nævnt i denne forordnings dispositive del, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de udtrykkeligt nævnte enheder, bør være omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«. De bør ikke være omfattet af nogen af de individuelle antidumpingtoldsatser. |
| --- | --- |

(208)

De individuelle antidumpingtoldsatser for de virksomheder, der er udtrykkeligt nævnt i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der blev konstateret vedrørende disse virksomheder i forbindelse med denne undersøgelse. Disse toldsatser finder udelukkende anvendelse på importen af den pågældende vare med oprindelse i det pågældende land, fremstillet af de nævnte retlige enheder. Importen af den pågældende vare, fremstillet af andre virksomheder, som ikke er udtrykkeligt nævnt i denne forordnings dispositive del, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de udtrykkeligt nævnte enheder, bør være omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«. De bør ikke være omfattet af nogen af de individuelle antidumpingtoldsatser.

| (209) | For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør antidumpingtolden for alle andre virksomheder ikke kun finde anvendelse på de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter i forbindelse med denne undersøgelse, men også på de producenter, der ikke eksporterede til Unionen i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(209)

For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør antidumpingtolden for alle andre virksomheder ikke kun finde anvendelse på de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter i forbindelse med denne undersøgelse, men også på de producenter, der ikke eksporterede til Unionen i undersøgelsesperioden.

| (210) | For at minimere risikoen for omgåelse som følge af forskellen på toldsatserne er der behov for særlige foranstaltninger, som kan sikre anvendelsen af den individuelle antidumpingtold. Virksomheder med individuel antidumpingtold skal fremlægge en gyldig handelsfaktura for medlemsstaternes toldmyndigheder. Fakturaen skal overholde kravene i denne forordnings artikel 1, stk. 3. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, bør være underlagt den antidumpingtold, der finder anvendelse på »alle andre virksomheder«. |
| --- | --- |

(210)

For at minimere risikoen for omgåelse som følge af forskellen på toldsatserne er der behov for særlige foranstaltninger, som kan sikre anvendelsen af den individuelle antidumpingtold. Virksomheder med individuel antidumpingtold skal fremlægge en gyldig handelsfaktura for medlemsstaternes toldmyndigheder. Fakturaen skal overholde kravene i denne forordnings artikel 1, stk. 3. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, bør være underlagt den antidumpingtold, der finder anvendelse på »alle andre virksomheder«.

| (211) | Selv om det er nødvendigt at fremlægge denne faktura for toldmyndighederne i medlemsstaterne, således at de kan anvende de individuelle antidumpingtoldsatser på importen, er fakturaen ikke det eneste element, som toldmyndighederne skal tage i betragtning. Selv hvis det antages, at en sådan faktura opfylder alle kravene i denne forordnings artikel 1, stk. 3, skal medlemsstaternes toldmyndigheder foretage deres sædvanlige kontrol og skal i lighed med alle andre tilfælde kræve yderligere dokumenter (forsendelsesdokumenter mv.) for at kontrollere, at oplysningerne i erklæringen er korrekte, og sikre, at den efterfølgende anvendelse af den lavere toldsats er berettiget i henhold til toldlovgivningen. |
| --- | --- |

(211)

Selv om det er nødvendigt at fremlægge denne faktura for toldmyndighederne i medlemsstaterne, således at de kan anvende de individuelle antidumpingtoldsatser på importen, er fakturaen ikke det eneste element, som toldmyndighederne skal tage i betragtning. Selv hvis det antages, at en sådan faktura opfylder alle kravene i denne forordnings artikel 1, stk. 3, skal medlemsstaternes toldmyndigheder foretage deres sædvanlige kontrol og skal i lighed med alle andre tilfælde kræve yderligere dokumenter (forsendelsesdokumenter mv.) for at kontrollere, at oplysningerne i erklæringen er korrekte, og sikre, at den efterfølgende anvendelse af den lavere toldsats er berettiget i henhold til toldlovgivningen.

9.   OPLYSNINGER I DEN MIDLERTIDIGE FASE

| (212) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 19a underrettede Kommissionen de interesserede parter om den påtænkte indførelse af midlertidig told. Disse oplysninger blev også offentliggjort på GD Trades websted. Interesserede parter fik tre arbejdsdage til at fremsætte bemærkninger til nøjagtigheden af de beregninger, der var blevet fremlagt specifikt for dem. |
| --- | --- |

(212)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 19a underrettede Kommissionen de interesserede parter om den påtænkte indførelse af midlertidig told. Disse oplysninger blev også offentliggjort på GD Trades websted. Interesserede parter fik tre arbejdsdage til at fremsætte bemærkninger til nøjagtigheden af de beregninger, der var blevet fremlagt specifikt for dem.

| (213) | Der blev modtaget bemærkninger til nøjagtigheden af beregningerne. UPG fremsatte relevante bemærkninger, som blev taget i betragtning, mens bemærkningerne fra Sveza Group og Syktyvkar Plywood Mill Ltd. ikke påvirkede nøjagtigheden af beregningerne. De russiske myndigheder fremsatte bemærkninger med hensyn til indførelsen af midlertidige foranstaltninger uden dog at give specifikke oplysninger om nøjagtigheden af beregningerne. |
| --- | --- |

(213)

Der blev modtaget bemærkninger til nøjagtigheden af beregningerne. UPG fremsatte relevante bemærkninger, som blev taget i betragtning, mens bemærkningerne fra Sveza Group og Syktyvkar Plywood Mill Ltd. ikke påvirkede nøjagtigheden af beregningerne. De russiske myndigheder fremsatte bemærkninger med hensyn til indførelsen af midlertidige foranstaltninger uden dog at give specifikke oplysninger om nøjagtigheden af beregningerne.

10.   AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

| (214) | I overensstemmelse med god administrativ praksis vil Kommissionen opfordre de interesserede parter til at fremsætte skriftlige bemærkninger og/eller til at anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer inden for den fastsatte tidsfrist. |
| --- | --- |

(214)

I overensstemmelse med god administrativ praksis vil Kommissionen opfordre de interesserede parter til at fremsætte skriftlige bemærkninger og/eller til at anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer inden for den fastsatte tidsfrist.

| (215) | Konklusionerne om indførelsen af en midlertidig told er foreløbige og kan ændres i undersøgelsens endelige fase — |
| --- | --- |

(215)

Konklusionerne om indførelsen af en midlertidig told er foreløbige og kan ændres i undersøgelsens endelige fase —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af krydsfiner, der udelukkende består af plader af træ, hvoraf hver enkelt er af højst 6 mm tykkelse, med udvendige lag af træ, som er anført under underposition 4412 33, med mindst et udvendigt lag af birketræ, også belagt, med oprindelse i Rusland, og i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 4412 33 00 (Taric-kode 4412330010).

2.   Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare, fremstillet af følgende virksomheder:

| Virksomhed | Midlertidig antidumpingtold | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| Sveza-gruppen, der består af syv eksporterende producenter: JSC »SVEZA Manturovo«, JSC »SVEZA Novator«, Tyumen Plywood Plant Limited, JSC »SVEZA Ust-Izhora«, JSC »SVEZA Uralskiy«, JSC »SVEZA Kostroma« og JSC »SVEZA Verhnaya Sinyachiha« | 15,9 % | C659 |
| Syktyvkar Plywood Mill Ltd. | 15,0 % | C660 |
| Zheshartsky LРK LLC | 15,3 % | C661 |
| Andre samarbejdsvillige virksomheder, der er opført i bilaget | 15,7 % | |
| Alle andre virksomheder | 15,9 % | C999 |

Virksomhed

Midlertidig antidumpingtold

Taric-tillægskode

Sveza-gruppen, der består af syv eksporterende producenter: JSC »SVEZA Manturovo«, JSC »SVEZA Novator«, Tyumen Plywood Plant Limited, JSC »SVEZA Ust-Izhora«, JSC »SVEZA Uralskiy«, JSC »SVEZA Kostroma« og JSC »SVEZA Verhnaya Sinyachiha«

15,9 %

C659

Syktyvkar Plywood Mill Ltd.

15,0 %

C660

Zheshartsky LРK LLC

15,3 %

C661

Andre samarbejdsvillige virksomheder, der er opført i bilaget

15,7 %

Alle andre virksomheder

15,9 %

C999

3.   Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er anført for virksomhederne i stk. 2, er betinget af, at der fremlægges en gyldig handelsfaktura for medlemsstaternes toldmyndigheder; handelsfakturaen skal indeholde en erklæring, der er dateret og underskrevet af én af de ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen, med angivelse af den pågældendes navn og funktion og med følgende ordlyd: »Undertegnede bekræfter, at den (mængde) af birkekrydsfiner, der er solgt til eksport til Den Europæiske Union, og som er omfattet af denne faktura, blev fremstillet af (virksomhedens navn og adresse) (Taric-tillægskode) i Rusland. Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.« Hvis der ikke fremlægges en sådan faktura, anvendes toldsatsen for »alle andre virksomheder«.

4.   Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Unionen er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.

5.   Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

1.   Interesserede parter skal indgive deres skriftlige bemærkninger til denne forordning til Kommissionen senest 15 kalenderdage efter datoen for denne forordnings ikrafttrædelse.

2.   Interesserede parter, som ønsker at anmode om en høring med Kommissionen, skal anmode herom senest fem kalenderdage efter datoen for denne forordnings ikrafttrædelse.

3.   Interesserede parter, som ønsker at anmode om en høring med høringskonsulenten i handelsprocedurer, skal anmode herom senest fem kalenderdage efter datoen for denne forordnings ikrafttræden. Høringskonsulenten skal undersøge anmodninger, som indgives efter denne frist, og kan beslutte at imødekomme sådanne anmodninger, hvis det er hensigtsmæssigt.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 1 finder anvendelse i en periode på seks måneder.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juni 2021.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  
  EUT C 342 af 14.10.2020, s. 2.

2

(3)  
  EUT C 428 af 11.12.2020, s. 27.

3

(4)  Tron-dokument t20.006971 og t20.006972, begge dateret den 2. november 2020.

4

(5)  De respektive spørgeskemaer samt brugerspørgeskemaet var tilgængelige online på dagen for indledningen af undersøgelsen på https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2486.

5

(6)  Meddelelse om konsekvenserne af udbruddet af covid-19 for antidumping- og antisubsidieundersøgelser (EUT C 86 af 16.3.2020, s. 6).

6

(7)  Tron-dokument t21.000594.

7

(8)  Rettens dom af 25. juni 2015 i sag T-26/12, PT Musim Mas, præmis 50, bekræftet af Domstolens dom i appelsagen i sag C-468/15 P af 26. oktober 2016, præmis 43-44.

8

(9)  
  Kilde: Eurostatdata, tilpasset ved at anvende metoden i afsnit 4.3.1.

9

Kilde

(10)  Taric-kode: 4412330010

10

(11)  KN-kode: 4412 33 00

11

(12)  Forholdet (Taric/KN) efter indledningen af undersøgelsen mellem importmængden under den fulde KN-kode og importen af den pågældende vare ud fra Taric-koder for »andre tredjelande« er blevet fastsat til 3 %.

12

---

BILAG

Samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven

| Navn | Taric-tillægskode |
| --- | --- |
| Arkhangelsk Plywood Plant JSC | C662 |
| CJSC Murom | C663 |
| LLC InvestForest | C664 |
| Joint Stock Company Bryansk Plywood Mill | C665 |
| Joint-Stock Company Krasnyi Yakor | C666 |
| Limited Liability Company Fanernyiy Zavod | C667 |
| Limited Liability Company UPM-Kymmene Chudovo | C668 |
| Murashi Plywood Factory | C669 |
| Parfino Plywood Factori | C670 |
| ZAO Plyterra | C671 |
| Plywood Plant Vlast Truda JSC | C672 |
| Limited Liability Company Vyatsky Plywood Mill | C673 |

Navn

Taric-tillægskode

Arkhangelsk Plywood Plant JSC

C662

CJSC Murom

C663

LLC InvestForest

C664

Joint Stock Company Bryansk Plywood Mill

C665

Joint-Stock Company Krasnyi Yakor

C666

Limited Liability Company Fanernyiy Zavod

C667

Limited Liability Company UPM-Kymmene Chudovo

C668

Murashi Plywood Factory

C669

Parfino Plywood Factori

C670

ZAO Plyterra

C671

Plywood Plant Vlast Truda JSC

C672

Limited Liability Company Vyatsky Plywood Mill

C673

---

| 11.6.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 205/77 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 205/77

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2021/941

af 10. juni 2021

om fastsættelse af en specifik procedure for identifikation af tunge køretøjer, der er certificeret som specialkøretøjer, men som ikke er indregistreret som sådanne, og om anvendelse af korrektioner på en fabrikants årlige gennemsnitlige specifikke CO2-emissioner for at tage disse køretøjer i betragtning

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1242 af 20. juni 2019 om fastsættelse af præstationsnormer for nye tunge køretøjers CO2-emissioner og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 595/2009 og (EU) 2018/956 og Rådets direktiv 96/53/EF (1), særlig artikel 2, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | For at identificere tunge køretøjer, der er certificeret som specialkøretøjer, men som ikke er indregistreret som sådanne, bør de data, der er indberettet af fabrikanterne og medlemsstaterne i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/956 (2), anvendes. |
| --- | --- |

(1)

For at identificere tunge køretøjer, der er certificeret som specialkøretøjer, men som ikke er indregistreret som sådanne, bør de data, der er indberettet af fabrikanterne og medlemsstaterne i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/956 (2), anvendes.

| (2) | For at løse uoverensstemmelser i de data, der er indberettet om certificeringer og registreringer i henhold til forordning (EU) 2018/956, bør medlemsstaterne og fabrikanterne have mulighed for at kommentere og i påkommende tilfælde indberette nye oplysninger med henblik på korrektion af tidligere indberettede oplysninger. |
| --- | --- |

(2)

For at løse uoverensstemmelser i de data, der er indberettet om certificeringer og registreringer i henhold til forordning (EU) 2018/956, bør medlemsstaterne og fabrikanterne have mulighed for at kommentere og i påkommende tilfælde indberette nye oplysninger med henblik på korrektion af tidligere indberettede oplysninger.

| (3) | Det er nødvendigt, at de korrektioner, der følger af tunge køretøjer, der er certificeret som specialkøretøjer, men som ikke er indregistreret som sådanne, og som anvendes på fabrikanternes årlige gennemsnitlige specifikke CO2-emissioner, er forholdsmæssige og har en afskrækkende virkning, således at der skabes incitament til en korrekt og omhyggelig databehandling, og en forsætlig eller på grund af uagtsomhed forkert henførelse af CO2-emissioner fra sådanne køretøjer undgås. |
| --- | --- |

(3)

Det er nødvendigt, at de korrektioner, der følger af tunge køretøjer, der er certificeret som specialkøretøjer, men som ikke er indregistreret som sådanne, og som anvendes på fabrikanternes årlige gennemsnitlige specifikke CO2-emissioner, er forholdsmæssige og har en afskrækkende virkning, således at der skabes incitament til en korrekt og omhyggelig databehandling, og en forsætlig eller på grund af uagtsomhed forkert henførelse af CO2-emissioner fra sådanne køretøjer undgås.

| (4) | Hvis Kommissionen finder, at et køretøj burde have været indregistreret som et specialkøretøj, bør den korrigere de data, som medlemsstaterne har indberettet, og betragte køretøjet som et specialkøretøj, jf. artikel 2, stk. 3, i forordning (EU) 2019/1242. |
| --- | --- |

(4)

Hvis Kommissionen finder, at et køretøj burde have været indregistreret som et specialkøretøj, bør den korrigere de data, som medlemsstaterne har indberettet, og betragte køretøjet som et specialkøretøj, jf. artikel 2, stk. 3, i forordning (EU) 2019/1242.

| (5) | Ved beregningen af en fabrikants gennemsnitlige specifikke CO2-emissioner tages forkert henførte tunge køretøjer derfor i betragtning med deres CO2-emissioner bestemt ud fra specialkøretøjsrelaterede opgaveprofiler, som er højere end CO2-emissioner bestemt på grundlag af transportrelaterede opgaveprofiler og dermed mindre gunstige for fabrikanten, end hvis køretøjet var blevet korrekt certificeret som et transportkøretøj fra begyndelsen. |
| --- | --- |

(5)

Ved beregningen af en fabrikants gennemsnitlige specifikke CO2-emissioner tages forkert henførte tunge køretøjer derfor i betragtning med deres CO2-emissioner bestemt ud fra specialkøretøjsrelaterede opgaveprofiler, som er højere end CO2-emissioner bestemt på grundlag af transportrelaterede opgaveprofiler og dermed mindre gunstige for fabrikanten, end hvis køretøjet var blevet korrekt certificeret som et transportkøretøj fra begyndelsen.

| (6) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for Klimaændringer — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for Klimaændringer —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Identifikation af tunge køretøjer, der er certificeret som specialkøretøjer, men som ikke er indregistreret som sådanne

1.   Kommissionen opstiller en liste over tunge køretøjer, der er certificeret som specialkøretøjer, jf. artikel 2, stk. 3, i forordning (EU) 2019/1242, på grundlag af de data, som fabrikanten har indberettet i henhold til artikel 5 i forordning (EU) 2018/956, men som ikke er indregistreret som specialkøretøjer på grundlag af de data, som medlemsstaterne har indberettet i henhold til artikel 4 i forordning (EU) 2018/956.

2.   Kommissionen forsyner de kompetente myndigheder, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2, i forordning (EU) 2018/956, og de kontaktpunkter, der er udpeget af fabrikanten i henhold til artikel 5, stk. 2, i forordning (EU) 2018/956, med de relevante dele af den i stk. 1 omhandlede liste.

3.   Kompetente myndigheder og fabrikanter kan senest en måned efter modtagelsen af den i stk. 2 omhandlede liste forelægge Kommissionen præciseringer vedrørende korrektheden af de data, der er indberettet i henhold til artikel 4 og 5 i forordning (EU) 2018/956.

4.   Efter at have modtaget præciseringerne eller efter udløbet af den i stk. 3 fastsatte frist på en måned vurderer Kommissionen den i stk. 1 omhandlede liste over tunge køretøjer på grundlag af de i henhold til stk. 3 forelagte præciseringer, parternes argumenter og eventuelt yderligere undersøgelser.

5.   Hvis Kommissionen på grundlag af resultatet af den i stk. 4 omhandlede vurdering konkluderer, at tunge køretøjer, der er identificeret i henhold til stk. 1, er korrekt indregistreret som andre køretøjer end specialkøretøjer, foretager den korrektioner af fabrikantens årlige gennemsnitlige specifikke CO2-emissioner i overensstemmelse med artikel 2 for at tage disse køretøjer i betragtning.

6.   Kommissionen kan på grundlag af de pågældende køretøjers tekniske egenskaber erstatte den oprindeligt indberettede specialkøretøjscertificering med en certificering af det samme tunge køretøj, som genberegnes af fabrikanten i overensstemmelse med dets tekniske egenskaber i køretøjsgruppe 4, 5, 9 eller 10 i tabel 1 i bilag I til Kommissionens forordning (EU) 2017/2400 (3). I så fald foretager Kommissionen ikke korrektioner af fabrikantens årlige gennemsnitlige specifikke CO2-emissioner i overensstemmelse med artikel 2 for at tage disse køretøjer i betragtning, men køretøjerne medtages i fastlæggelsen af fabrikantens specifikke CO2-emissioner i overensstemmelse med bestemmelserne i forordning (EU) 2019/1242, især hvis fabrikanten på grundlag af de på erklæringstidspunktet foreliggende oplysninger har truffet med rimelighed forventelige foranstaltninger med henblik på korrekt erklæring som specialkøretøj.

7.   Hvis Kommissionen på grundlag af resultatet af den i stk. 4 omhandlede vurdering konkluderer, at tunge køretøjer, der er identificeret i henhold til stk. 1, burde have været indregistreret som specialkøretøjer, korrigerer den de data, som medlemsstaten har indberettet i henhold til artikel 4 i forordning (EU) 2018/956, og underretter den medlemsstat, hvor disse tunge køretøjer er indregistreret, om korrektionen.

Artikel 2

Anvendelse af korrektioner på gennemsnitlige specifikke CO2-emissioner

For tunge køretøjer, der modsvarer bestemmelserne i artikel 1, stk. 5, korrigeres fabrikantens årlige gennemsnitlige specifikke CO2-emissioner på følgende måde:

2

(avgCO2sg)corr = (Vsg × avgCO2sg + Σv CO2Vv ) / (Vsg + Vocsg)

sg

corr

sg

sg

v

v

sg

sg

hvor:

avgCO2sg
  er fabrikantens gennemsnitlige specifikke CO2-emissioner som defineret i punkt 2.2 i bilag I til forordning (EU) 2019/1242

avgCO2sg

2

Vsg
  er antallet af fabrikantens nye tunge køretøjer i undergruppen af køretøjer sg, undtagen specialkøretøjer, jf. artikel 4, litra a), i forordning (EU) 2019/1242

Vsg

sg

ΣVv er summen af alle fabrikantens tunge køretøjer i undergruppen af kørertøjer sg, jf. artikel 1, stk. 5

v

sg

CO2Vv
  er gennemsnittet af CO2-emissionerne i g/tkm for specialkøretøjet v for alle forskellige kombinationer af opgaveprofiler, lastforhold og brændstoftyper, der er indberettet i henhold til forordning (EU) 2018/956

CO2Vv

2

v

Vocsg
  er antallet af fabrikantens tunge køretøjer i undergruppen af kørertøjer sg, jf. artikel 1, stk. 5.

Vocsg

sg

Fabrikantens korrigerede gennemsnitlige specifikke CO2-emissioner (avgCO2sg)corr
  erstatter fabrikantens gennemsnitlige specifikke CO2-emissioner avgCO2sg
  for så vidt angår forordning (EU) 2019/1242.

2

(avgCO2sg

corr

2

avgCO2sg

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juni 2021.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 198 af 25.7.2019, s. 202.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/956 af 28. juni 2018 om overvågning og indberetning af nye tunge køretøjers CO2-emissioner og brændstofforbrug (EUT L 173 af 9.7.2018, s. 1).

2

2

(3)  Kommissionens forordning (EU) 2017/2400 af 12. december 2017 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 595/2009 for så vidt angår bestemmelse af CO2-emissioner og brændstofforbrug for tunge køretøjer og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF og Kommissionens forordning (EU) nr. 582/2011 (EUT L 349 af 29.12.2017, s. 1).

3

2

---

AFGØRELSER

| 11.6.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 205/80 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 205/80

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2021/942

af 10. juni 2021

om regler for anvendelsen af Rådets direktiv 2006/112/EF for så vidt angår opstilling af en liste over tredjelande med hvilke Unionen har indgået en aftale om gensidig bistand med en retsvirkning, der svarer til reglerne i Rådets direktiv 2010/24/EU og Rådets forordning (EU) nr. 904/2010

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 2006/112/EF af 28. november 2006 om det fælles merværdiafgiftssystem (1), særlig artikel 369m, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det indre markeds funktion, globaliseringen og de teknologiske ændringer har medført en eksplosiv vækst inden for elektronisk handel og følgelig fjernsalg af varer og tjenester til medlemsstater fra leverandører, som enten er etableret i andre medlemsstater eller i tredjelandsområder eller tredjelande. |
| --- | --- |

(1)

Det indre markeds funktion, globaliseringen og de teknologiske ændringer har medført en eksplosiv vækst inden for elektronisk handel og følgelig fjernsalg af varer og tjenester til medlemsstater fra leverandører, som enten er etableret i andre medlemsstater eller i tredjelandsområder eller tredjelande.

| (2) | Direktiv 2006/112/EF blev ændret ved direktiv (EU) 2017/2455 (2) og direktiv (EU) 2019/1995 (3) for at tilpasse merværdiafgiftssystemet til den elektroniske handel ved at sikre effektiv opkrævning af momsen gennem en minimering af den administrative byrde for både afgiftspligtige personer og skattemyndigheder og for at modernisere den retlige ramme for moms med hensyn til grænseoverskridende e-handel fra virksomhed til forbruger. |
| --- | --- |

(2)

Direktiv 2006/112/EF blev ændret ved direktiv (EU) 2017/2455 (2) og direktiv (EU) 2019/1995 (3) for at tilpasse merværdiafgiftssystemet til den elektroniske handel ved at sikre effektiv opkrævning af momsen gennem en minimering af den administrative byrde for både afgiftspligtige personer og skattemyndigheder og for at modernisere den retlige ramme for moms med hensyn til grænseoverskridende e-handel fra virksomhed til forbruger.

| (3) | Ifølge artikel 369m, stk. 1, litra c), tillader medlemsstaterne afgiftspligtige personer, der er etableret i et tredjeland, med hvilket Unionen har indgået en aftale om gensidig bistand svarende til reglerne i Rådets direktiv 2010/24/EU (4) og Rådets forordning (EU) nr. 904/2010 (5), at gøre brug af særordningen, når de foretager fjernsalg af varer fra dette tredjeland, uden at være repræsenteret ved en formidler, der er etableret i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(3)

Ifølge artikel 369m, stk. 1, litra c), tillader medlemsstaterne afgiftspligtige personer, der er etableret i et tredjeland, med hvilket Unionen har indgået en aftale om gensidig bistand svarende til reglerne i Rådets direktiv 2010/24/EU (4) og Rådets forordning (EU) nr. 904/2010 (5), at gøre brug af særordningen, når de foretager fjernsalg af varer fra dette tredjeland, uden at være repræsenteret ved en formidler, der er etableret i Fællesskabet.

| (4) | Aftalen mellem Den Europæiske Union og Kongeriget Norge om administrativt samarbejde, bekæmpelse af svig og inddrivelse af fordringer på momsområdet (6) trådte i kraft den 1. september 2018. |
| --- | --- |

(4)

Aftalen mellem Den Europæiske Union og Kongeriget Norge om administrativt samarbejde, bekæmpelse af svig og inddrivelse af fordringer på momsområdet (6) trådte i kraft den 1. september 2018.

| (5) | Den aftale har en retsvirkning, der svarer til reglerne i direktiv 2010/24/EU og forordning (EU) nr. 904/2010, eftersom der indføres en fælles ordning for samarbejde navnlig med hensyn til informationsudveksling, som skal gøre det muligt for de myndigheder, der er ansvarlige for anvendelsen af momslovgivningen, at yde hinanden bistand for at sikre overholdelse af lovgivningen og beskyttelse af momsindtægterne. Der ydes også bistand til sikring af korrekt momsansættelse, bekæmpelse af momssvig og inddrivelse af fordringer i forbindelse med moms. Aftalen indeholder regler og procedurer for administrativt samarbejde og inddrivelsesbistand, der svarer til de regler og procedurer, der er fastsat i direktiv 2010/24/EU og forordning (EU) nr. 904/2010, og fastsætter forpligtelser for kompetente myndigheder til at bistå hinanden, der svarer til forpligtelserne i direktiv 2010/24/EU og forordning (EU) nr. 904/2010. |
| --- | --- |

(5)

Den aftale har en retsvirkning, der svarer til reglerne i direktiv 2010/24/EU og forordning (EU) nr. 904/2010, eftersom der indføres en fælles ordning for samarbejde navnlig med hensyn til informationsudveksling, som skal gøre det muligt for de myndigheder, der er ansvarlige for anvendelsen af momslovgivningen, at yde hinanden bistand for at sikre overholdelse af lovgivningen og beskyttelse af momsindtægterne. Der ydes også bistand til sikring af korrekt momsansættelse, bekæmpelse af momssvig og inddrivelse af fordringer i forbindelse med moms. Aftalen indeholder regler og procedurer for administrativt samarbejde og inddrivelsesbistand, der svarer til de regler og procedurer, der er fastsat i direktiv 2010/24/EU og forordning (EU) nr. 904/2010, og fastsætter forpligtelser for kompetente myndigheder til at bistå hinanden, der svarer til forpligtelserne i direktiv 2010/24/EU og forordning (EU) nr. 904/2010.

| (6) | Kongeriget Norge bør følgelig oplistes som et tredjeland, med hvilket Unionen har indgået en aftale om gensidig bistand, jf. artikel 369m, stk. 1, litra c), i direktiv 2006/112/EF. |
| --- | --- |

(6)

Kongeriget Norge bør følgelig oplistes som et tredjeland, med hvilket Unionen har indgået en aftale om gensidig bistand, jf. artikel 369m, stk. 1, litra c), i direktiv 2006/112/EF.

| (7) | Eftersom de relevante bestemmelser i direktiv 2006/112/EF finder anvendelse fra den 1. juli 2021, er det hensigtsmæssigt, at nærværende afgørelse finder anvendelse fra denne dato. |
| --- | --- |

(7)

Eftersom de relevante bestemmelser i direktiv 2006/112/EF finder anvendelse fra den 1. juli 2021, er det hensigtsmæssigt, at nærværende afgørelse finder anvendelse fra denne dato.

| (8) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Stående Udvalg for Administrativt Samarbejde — |
| --- | --- |

(8)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Stående Udvalg for Administrativt Samarbejde —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Det tredjeland, med hvilket Unionen har indgået en aftale om gensidig bistand med en retsvirkning, der svarer til reglerne i direktiv 2010/24/EU og forordning (EU) nr. 904/2010 er Kongeriget Norge.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. juli 2021.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juni 2021.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 347 af 11.12.2006, s. 1.

1

(2)  Rådets direktiv (EU) 2017/2455 af 5. december 2017 om ændring af direktiv 2006/112/EF og 2009/132/EF for så vidt angår visse momsforpligtelser i forbindelse med levering af ydelser og fjernsalg af varer (EUT L 348 af 29.12.2017, s. 7).

2

(3)  Rådets direktiv (EU) 2019/1995 af 21. november 2019 om ændring af direktiv 2006/112/EF for så vidt angår bestemmelserne om fjernsalg af varer og visse indenlandske leveringer af varer (EUT L 310 af 2.12.2019, s. 1).

3

(4)  Rådets direktiv 2010/24/EU af 16. marts 2010 om gensidig bistand ved inddrivelse af fordringer i forbindelse med skatter, afgifter og andre foranstaltninger (EUT L 84 af 31.3.2010, s. 1).

4

(5)  Rådets forordning (EU) nr. 904/2010 af 7. oktober 2010 om administrativt samarbejde og bekæmpelse af svig vedrørende merværdiafgift (EUT L 268 af 12.10.2010, s. 1).

5

(6)  
  EUT L 195 af 1.8.2018, s. 3.

6

---