# Euroopa Liidu L 180/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 180 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik21. mai 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 180

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik21. mai 2021

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2021/804, 20. mai 2021, millega rakendatakse määruse (EL) nr 747/2014 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Sudaanis) artikli 15 lõiget 3 | 1 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/805, 8. märts 2021, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/6 II lisa (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/806, 10. märts 2021, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 528/2012, et kanda selle I lisasse toimeainena propaani, butaani või nende segu põletamisel saadav süsinikdioksiid (
  1
  ) | 78 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/807, 10. märts 2021, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 528/2012, et kanda kaaliumsorbaat toimeainena selle I lisasse (
  1
  ) | 81 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/808, 22. märts 2021, milles käsitletakse toiduloomadel kasutatavate farmakoloogiliste toimeainete jääkide analüüsimise meetodeid ja tulemuste tõlgendamist ning proovivõtumeetodeid ning millega tunnistatakse kehtetuks otsused 2002/657/EÜ ja 98/179/EÜ (
  1
  ) | 84 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/809, 20. mai 2021, milles käsitletakse hariliku varemerohu (Symphytum officinale L.) lehtede kääritatud ekstrakti põhiainena heaks kiitmata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta (
  1
  ) | 110 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/810, 20. mai 2021, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2021/2021/808 seoses teatavaid otsuse 2002/657/EÜ II lisas loetletud aineid käsitlevate üleminekusätetega (
  1
  ) | 112 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/811, 20. mai 2021, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/605 (milles sätestatakse sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed) I lisa (
  1
  ) | 114 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2021/812, 10. mai 2021, Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepinguga loodud kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitees ja assotsieerimisnõukogus seoses Gruusia valitsuse põhjaliku tegevuskava heakskiitmisega riigihangetega seotud õigusaktide rakendamiseks ning kõnealuse assotsieerimislepingu XVI-B lisa 1. etapi lõpuleviimise tunnustamisega | 147 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2021/813, 20. mai 2021, millega muudetakse otsust 2014/486/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu nõuandemissiooni Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine) | 149 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2021/814, 20. mai 2021, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2017/915 relvakaubanduslepingu rakendamist toetava liidu teavitustegevuse kohta | 151 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (ÜVJP) 2021/815, 20. mai 2021, millega rakendatakse otsust 2014/450/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Sudaanis | 152 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2021/804, 20. mai 2021, millega rakendatakse määruse (EL) nr 747/2014 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Sudaanis) artikli 15 lõiget 3

1

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/805, 8. märts 2021, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/6 II lisa (
  1
  )

1

3

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/806, 10. märts 2021, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 528/2012, et kanda selle I lisasse toimeainena propaani, butaani või nende segu põletamisel saadav süsinikdioksiid (
  1
  )

1

78

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/807, 10. märts 2021, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 528/2012, et kanda kaaliumsorbaat toimeainena selle I lisasse (
  1
  )

1

81

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/808, 22. märts 2021, milles käsitletakse toiduloomadel kasutatavate farmakoloogiliste toimeainete jääkide analüüsimise meetodeid ja tulemuste tõlgendamist ning proovivõtumeetodeid ning millega tunnistatakse kehtetuks otsused 2002/657/EÜ ja 98/179/EÜ (
  1
  )

1

84

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/809, 20. mai 2021, milles käsitletakse hariliku varemerohu (Symphytum officinale L.) lehtede kääritatud ekstrakti põhiainena heaks kiitmata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta (
  1
  )

Symphytum officinale

1

110

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/810, 20. mai 2021, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2021/2021/808 seoses teatavaid otsuse 2002/657/EÜ II lisas loetletud aineid käsitlevate üleminekusätetega (
  1
  )

1

112

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/811, 20. mai 2021, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/605 (milles sätestatakse sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed) I lisa (
  1
  )

1

114

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2021/812, 10. mai 2021, Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepinguga loodud kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitees ja assotsieerimisnõukogus seoses Gruusia valitsuse põhjaliku tegevuskava heakskiitmisega riigihangetega seotud õigusaktide rakendamiseks ning kõnealuse assotsieerimislepingu XVI-B lisa 1. etapi lõpuleviimise tunnustamisega

147

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2021/813, 20. mai 2021, millega muudetakse otsust 2014/486/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu nõuandemissiooni Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine)

149

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2021/814, 20. mai 2021, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2017/915 relvakaubanduslepingu rakendamist toetava liidu teavitustegevuse kohta

151

*

Nõukogu rakendusotsus (ÜVJP) 2021/815, 20. mai 2021, millega rakendatakse otsust 2014/450/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Sudaanis

152

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 21.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 180/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 180/1

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/804,

20. mai 2021,

millega rakendatakse määruse (EL) nr 747/2014 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Sudaanis) artikli 15 lõiget 3

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2014. aasta määrust (EL) nr 747/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Sudaanis ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 131/2004 ja (EÜ) nr 1184/2005, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 3,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 10. juulil 2014 vastu määruse (EL) nr 747/2014. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 10. juulil 2014 vastu määruse (EL) nr 747/2014.

| (2) | ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1591 (2005) alusel loodud ÜRO Julgeolekunõukogu komitee kiitis 5. märtsil 2021 heaks ühe isiku väljajätmise selliste isikute ja üksuste loetelust, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(2)

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1591 (2005) alusel loodud ÜRO Julgeolekunõukogu komitee kiitis 5. märtsil 2021 heaks ühe isiku väljajätmise selliste isikute ja üksuste loetelust, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid.

| (3) | Määruse (EL) nr 747/2014 I lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 747/2014 I lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 747/2014 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. mai 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

A. SANTOS SILVA

---

(1)  
  ELT L 203, 11.7.2014, lk 1.

1

---

LISA

Määruse (EL) nr 747/2014 I lisas esitatud loetelust jäetakse välja järgmist isikut käsitlev kanne:

| 3. | SHAREIF, Adam. |
| --- | --- |

3.

SHAREIF, Adam.

---

| 21.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 180/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 180/3

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2021/805,

8. märts 2021,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/6 II lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2019/6, mis käsitleb veterinaarravimeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/82/EÜ, (1) eriti selle artikli 146 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) 2019/6 (millega võeti üle Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ (2) I lisas sätestatud toimikutele esitatavad nõuded) II lisas sätestatud nõudeid tuleb põhjalikult ajakohastada, sest määrusega ei ajakohastatud mainitud toimikutele esitatavaid nõudeid direktiivi kehtetuks tunnistamise ajal. Direktiivi 2001/82/EÜ I lisas sätestatud nõudeid toimikutele ajakohastati viimati 2009. aastal. Seega tuleks II lisa muuta, et võtta arvesse teaduse edusamme ja arengut alates 2009. aastast, sealhulgas veterinaarravimite tehniliste registreerimisnõuete rahvusvahelise ühtlustamiskonverentsi (VICH), Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) rahvusvahelisi suuniseid ja standardeid. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) 2019/6 (millega võeti üle Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ (2) I lisas sätestatud toimikutele esitatavad nõuded) II lisas sätestatud nõudeid tuleb põhjalikult ajakohastada, sest määrusega ei ajakohastatud mainitud toimikutele esitatavaid nõudeid direktiivi kehtetuks tunnistamise ajal. Direktiivi 2001/82/EÜ I lisas sätestatud nõudeid toimikutele ajakohastati viimati 2009. aastal. Seega tuleks II lisa muuta, et võtta arvesse teaduse edusamme ja arengut alates 2009. aastast, sealhulgas veterinaarravimite tehniliste registreerimisnõuete rahvusvahelise ühtlustamiskonverentsi (VICH), Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) rahvusvahelisi suuniseid ja standardeid.

| (2) | Samuti on asjakohane sätestada nõuded bioloogilistele veterinaarravimitele ja uudsetele veterinaarravimitele, mis on määrusega (EL) 2019/6 kehtestatud uute veterinaarravimikategooriatena. Nende toodete jaoks tuleks määrata kindlaks tehnilised erinõuded, mis tuleb esitada müügiloa taotlemisel. |
| --- | --- |

(2)

Samuti on asjakohane sätestada nõuded bioloogilistele veterinaarravimitele ja uudsetele veterinaarravimitele, mis on määrusega (EL) 2019/6 kehtestatud uute veterinaarravimikategooriatena. Nende toodete jaoks tuleks määrata kindlaks tehnilised erinõuded, mis tuleb esitada müügiloa taotlemisel.

| (3) | Tunnistades, et mikroobide resistentsus ravimite suhtes on liidus ja kogu maailmas suurenev terviseprobleem, kehtestati määrusega (EL) 2019/6 konkreetsed õigusnormid, mille eesmärk on piirata antimikroobikumiresistentsuse tekke riski. Seepärast on asjakohane kehtestada tehnilised erinõuded mikroobivastastele veterinaarravimitele. |
| --- | --- |

(3)

Tunnistades, et mikroobide resistentsus ravimite suhtes on liidus ja kogu maailmas suurenev terviseprobleem, kehtestati määrusega (EL) 2019/6 konkreetsed õigusnormid, mille eesmärk on piirata antimikroobikumiresistentsuse tekke riski. Seepärast on asjakohane kehtestada tehnilised erinõuded mikroobivastastele veterinaarravimitele.

| (4) | Vastavalt määruse (EL) 2019/6 artikli 153 lõikele 3 tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 28. jaanuarist 2022. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt määruse (EL) 2019/6 artikli 153 lõikele 3 tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 28. jaanuarist 2022.

| (5) | Määrust (EL) 2019/6 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Määrust (EL) 2019/6 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) 2019/6 II lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 28. jaanuarist 2022.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. märts 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 4, 7.1.2019, lk 43.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiiv 2001/82/EÜ veterinaarravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (EÜT L 311, 28.11.2001, lk 1).

2

---

LISA

„II LISA

ARTIKLI 8 LÕIKE 1 PUNKTIS B OSUTATUD NÕUDED

Sisukord

| I JAGU | ÜLDPÕHIMÕTTED JA -NÕUDED | 11 |
| --- | --- | --- |

I JAGU

| I.1. | Üldpõhimõtted | 11 |
| --- | --- | --- |

I.1.

| I.2. | Toimiku ülesehituse nõuded | 11 |
| --- | --- | --- |

I.2.

| I.2.1. | 1. osa: toimiku kokkuvõte | 11 |
| --- | --- | --- |

I.2.1.

| I.2.2. | 2. osa: kvaliteeti käsitlevad dokumendid (füüsikalis-keemiline, bioloogiline või mikrobioloogiline teave) | 12 |
| --- | --- | --- |

I.2.2.

| I.2.3. | 3. osa: ohutusdokumendid (ohutustestid ja jääkide tuvastamise testid) | 13 |
| --- | --- | --- |

I.2.3.

| I.2.4. | 4. osa: efektiivsust käsitlevad dokumendid (prekliinilised ja kliinilised uuringud) | 13 |
| --- | --- | --- |

I.2.4.

| I.2.5. | Üksikasjalikud nõuded eri liiki veterinaarravimitele või müügiloa toimikutele | 14 |
| --- | --- | --- |

I.2.5.

| II JAGU | NÕUDED SEOSES MUUDE VETERINAARRAVIMITEGA PEALE BIOLOOGILISTE VETERINAARRAVIMITE | 14 |
| --- | --- | --- |

II JAGU

| II.1. | 1. osa: toimiku kokkuvõte | 14 |
| --- | --- | --- |

II.1.

| II.2. | 2. osa: kvaliteeti käsitlevad dokumendid (füüsikalis-keemiline, bioloogiline või mikrobioloogiline teave) | 14 |
| --- | --- | --- |

II.2.

| II.2A. | Toote kirjeldus | 14 |
| --- | --- | --- |

II.2A.

| II.2A1. | Kvalitatiivne ja kvantitatiivne koostis | 14 |
| --- | --- | --- |

II.2A1.

| II.2A2. | Tootearendus | 16 |
| --- | --- | --- |

II.2A2.

| II.2B. | Valmistamisviisi kirjeldus | 16 |
| --- | --- | --- |

II.2B.

| II.2C. | Lähteainete tootmine ja kontrollimine | 16 |
| --- | --- | --- |

II.2C.

| II.2C1. | Toimeaine(d) | 17 |
| --- | --- | --- |

II.2C1.

| II.2C1.1. | Farmakopöades loetletud toimeained | 18 |
| --- | --- | --- |

II.2C1.1.

| II.2C1.2. | Farmakopöas loetlemata toimeained | 18 |
| --- | --- | --- |

II.2C1.2.

| II. 2C1.3. | Füüsikalis-keemilised omadused, mis võivad mõjutada biosaadavust | 18 |
| --- | --- | --- |

II. 2C1.3.

| II.2C2. | Abiained | 19 |
| --- | --- | --- |

II.2C2.

| II.2C3. | Pakend (pakendid ja sulgemissüsteemid) | 19 |
| --- | --- | --- |

II.2C3.

| II. 2C3.1. | Toimeaine | 19 |
| --- | --- | --- |

II. 2C3.1.

| II. 2C3.2. | Valmistoode | 19 |
| --- | --- | --- |

II. 2C3.2.

| II.2C4. | Bioloogilise päritoluga ained | 20 |
| --- | --- | --- |

II.2C4.

| II.2D. | Valmistamisprotsessi isoleeritud vahesaadustega tehtavad kontrolltestid | 20 |
| --- | --- | --- |

II.2D.

| II.2E. | Valmistoote kontrolltestid | 20 |
| --- | --- | --- |

II.2E.

| II.2E1. | Valmistoote üldised omadused | 21 |
| --- | --- | --- |

II.2E1.

| II. 2E2. | Toimeaine(te) identifitseerimine ja analüüs | 21 |
| --- | --- | --- |

II. 2E2.

| II. 2E3. | Abiaine komponentide identifitseerimine ja analüüs | 21 |
| --- | --- | --- |

II. 2E3.

| II. 2E4. | Mikrobioloogiline kontroll | 21 |
| --- | --- | --- |

II. 2E4.

| II. 2E5. | Partiide ühetaolisus | 21 |
| --- | --- | --- |

II. 2E5.

| II. 2E6. | Muu kontroll | 22 |
| --- | --- | --- |

II. 2E6.

| II.2F. | Stabiilsustest | 22 |
| --- | --- | --- |

II.2F.

| II.2F1. | Toimeaine(d) | 22 |
| --- | --- | --- |

II.2F1.

| II.2F2. | Valmistoode | 22 |
| --- | --- | --- |

II.2F2.

| II.2G. | Muu teave | 23 |
| --- | --- | --- |

II.2G.

| II.3. | 3. osa: ohutusdokumendid (ohutustestid ja jääkide tuvastamise testid) | 23 |
| --- | --- | --- |

II.3.

| II.3A. | Ohutustestid | 23 |
| --- | --- | --- |

II.3A.

| II.3A1. | Toote ja selle toimeaine(te) täpne identifitseerimine | 24 |
| --- | --- | --- |

II.3A1.

| II.3A2. | Farmakoloogia | 24 |
| --- | --- | --- |

II.3A2.

| II.3A2.1. | Farmakodünaamika | 24 |
| --- | --- | --- |

II.3A2.1.

| II.3A2.2. | Farmakokineetika | 25 |
| --- | --- | --- |

II.3A2.2.

| II.3A3. | Toksikoloogia | 25 |
| --- | --- | --- |

II.3A3.

| II.3A4. | Muud nõuded | 26 |
| --- | --- | --- |

II.3A4.

| II.3A.4.1. | Eriuuringud | 26 |
| --- | --- | --- |

II.3A.4.1.

| II.3A.4.2. | Mõju inimestele | 26 |
| --- | --- | --- |

II.3A.4.2.

| II.3A.4.3. | Resistentsuse teke ja sellega seotud oht inimestele | 27 |
| --- | --- | --- |

II.3A.4.3.

| II.3A5. | Kasutajate ohutus | 27 |
| --- | --- | --- |

II.3A5.

| II.3A6. | Keskkonnariski hindamine | 27 |
| --- | --- | --- |

II.3A6.

| II.3B. | Jääkide tuvastamise testid | 28 |
| --- | --- | --- |

II.3B.

| II.3B1. | Toote identifitseerimine | 28 |
| --- | --- | --- |

II.3B1.

| II.3B2. | Jääkide kadumine (ainevahetus ja jääkide kineetika) | 28 |
| --- | --- | --- |

II.3B2.

| II.3B3. | Jääkide tuvastamise analüüsimeetod | 29 |
| --- | --- | --- |

II.3B3.

| II.4. | 4. osa: efektiivsust käsitlevad dokumendid (prekliinilised ja kliinilised uuringud) | 29 |
| --- | --- | --- |

II.4.

| II.4A. | Prekliinilised uuringud | 29 |
| --- | --- | --- |

II.4A.

| II.4A1. | Farmakoloogia | 29 |
| --- | --- | --- |

II.4A1.

| II.4A.1.1. | Farmakodünaamika | 29 |
| --- | --- | --- |

II.4A.1.1.

| II.4A.1.2. | Farmakokineetika | 29 |
| --- | --- | --- |

II.4A.1.2.

| II.4A2. | Resistentsuse teke ja sellega seotud oht loomadele | 30 |
| --- | --- | --- |

II.4A2.

| II.4A3. | Doosi määramine ja kinnitamine | 30 |
| --- | --- | --- |

II.4A3.

| II.4A4. | Sihtloomaliigi ravimitaluvus | 30 |
| --- | --- | --- |

II.4A4.

| II.4B. | Kliinilised uuringud | 31 |
| --- | --- | --- |

II.4B.

| II.4B1. | Üldpõhimõtted | 31 |
| --- | --- | --- |

II.4B1.

| II.4B2. | Dokumendid | 31 |
| --- | --- | --- |

II.4B2.

| II.4AB2.1. | Prekliiniliste uuringute tulemused | 31 |
| --- | --- | --- |

II.4AB2.1.

| II.4AB2.2. | Kliiniliste uuringute tulemused | 32 |
| --- | --- | --- |

II.4AB2.2.

| III JAGU | NÕUDED BIOLOOGILISTELE VETERINAARRAVIMITELE | 32 |
| --- | --- | --- |

III JAGU

| IIIa JAGU | NÕUDED SEOSES MUUDE BIOLOOGILISTE VETERINAARRAVIMITEGA PEALE IMMUNOLOOGILISTE VETERINAARRAVIMITE | 33 |
| --- | --- | --- |

IIIa JAGU

| IIIa.1. | 1. osa: toimiku kokkuvõte | 33 |
| --- | --- | --- |

IIIa.1.

| IIIa.2. | 2. osa: kvaliteeti käsitlevad dokumendid (füüsikalis-keemiline, bioloogiline või mikrobioloogiline teave) | 33 |
| --- | --- | --- |

IIIa.2.

| IIIa.2A. | Toote kirjeldus | 33 |
| --- | --- | --- |

IIIa.2A.

| IIIa.2A1. | Kvalitatiivne ja kvantitatiivne koostis | 33 |
| --- | --- | --- |

IIIa.2A1.

| IIIa.2A2. | Tootearendus | 34 |
| --- | --- | --- |

IIIa.2A2.

| IIIa.2A3. | Iseloomustus | 34 |
| --- | --- | --- |

IIIa.2A3.

| IIIa.2A3.1. | Struktuuri ja muude omaduste määramine | 34 |
| --- | --- | --- |

IIIa.2A3.1.

| IIIa.2A3.2. | Lisandid | 35 |
| --- | --- | --- |

IIIa.2A3.2.

| IIIa.2B. | Valmistamisviisi kirjeldus | 35 |
| --- | --- | --- |

IIIa.2B.

| IIIa.2C. | Lähteainete tootmine ja kontrollimine | 35 |
| --- | --- | --- |

IIIa.2C.

| IIIa.2C1. | Farmakopöas loetletud lähteained | 36 |
| --- | --- | --- |

IIIa.2C1.

| IIIa.2C2. | Farmakopöas loetlemata lähteained | 36 |
| --- | --- | --- |

IIIa.2C2.

| IIIa.2C2.1. | Bioloogilise päritoluga lähteained | 36 |
| --- | --- | --- |

IIIa.2C2.1.

| IIIa.2C2.2. | Muu kui bioloogilise päritoluga lähteained | 37 |
| --- | --- | --- |

IIIa.2C2.2.

| IIIa.2D. | Kontrolltestid valmistamisprotsessi ajal | 37 |
| --- | --- | --- |

IIIa.2D.

| IIIa.2E. | Valmistoote kontrolltestid | 38 |
| --- | --- | --- |

IIIa.2E.

| IIIa.2E1 | Valmistoote spetsifikatsioon | 38 |
| --- | --- | --- |

IIIa.2E1

| IIIa.2E2. | Meetodite kirjeldused ja turulelaskmise testide valideerimine | 38 |
| --- | --- | --- |

IIIa.2E2.

| IIIa.2E3. | Etalonid või etalonained | 39 |
| --- | --- | --- |

IIIa.2E3.

| IIIa.2F. | Partiide ühetaolisus | 39 |
| --- | --- | --- |

IIIa.2F.

| IIIa.2F1. | Toimeaine | 39 |
| --- | --- | --- |

IIIa.2F1.

| IIIa.2F2. | Valmistoode | 39 |
| --- | --- | --- |

IIIa.2F2.

| IIIa.2G. | Stabiilsustestid | 39 |
| --- | --- | --- |

IIIa.2G.

| IIIa.2H. | Muu teave | 40 |
| --- | --- | --- |

IIIa.2H.

| IIIa.3. | 3. osa: ohutusdokumendid (ohutustestid ja jääkide tuvastamise testid) | 40 |
| --- | --- | --- |

IIIa.3.

| IIIa.3A. | Ohutustestid | 41 |
| --- | --- | --- |

IIIa.3A.

| IIIa.3A1. | Toote ja selle toimeaine(te) täpne identifitseerimine: | 41 |
| --- | --- | --- |

IIIa.3A1.

| IIIa.3A2. | Farmakoloogia | 41 |
| --- | --- | --- |

IIIa.3A2.

| IIIa.3A2.1. | Farmakodünaamika | 42 |
| --- | --- | --- |

IIIa.3A2.1.

| IIIa.3A2.2. | Farmakokineetika | 42 |
| --- | --- | --- |

IIIa.3A2.2.

| IIIa.3A3. | Toksikoloogia | 42 |
| --- | --- | --- |

IIIa.3A3.

| IIIa.3A3.1. | Ühekordse doosi mürgisus | 42 |
| --- | --- | --- |

IIIa.3A3.1.

| IIIa.3A3.2. | Kordusdoosi mürgisus | 42 |
| --- | --- | --- |

IIIa.3A3.2.

| IIIa.3A3.3. | Taluvus sihtloomaliigi puhul | 43 |
| --- | --- | --- |

IIIa.3A3.3.

| IIIa.3A3.4. | Paljunemisvõimet, sealhulgas arengut mõjutav mürgisus | 43 |
| --- | --- | --- |

IIIa.3A3.4.

| IIIa.3A3.5. | Genotoksilisus | 43 |
| --- | --- | --- |

IIIa.3A3.5.

| IIIa.3A3.6. | Kantserogeensus | 43 |
| --- | --- | --- |

IIIa.3A3.6.

| IIIa.3A3.7. | Erandid | 43 |
| --- | --- | --- |

IIIa.3A3.7.

| IIIa.3A4. | Muud nõuded | 44 |
| --- | --- | --- |

IIIa.3A4.

| IIIa.3A4.1. | Eriuuringud | 44 |
| --- | --- | --- |

IIIa.3A4.1.

| IIIa.3A4.2. | Mõju inimestele | 44 |
| --- | --- | --- |

IIIa.3A4.2.

| IIIa.3A4.3. | Resistentsuse teke ja sellega seotud oht inimestele | 44 |
| --- | --- | --- |

IIIa.3A4.3.

| IIIa.3A5. | Kasutajate ohutus | 45 |
| --- | --- | --- |

IIIa.3A5.

| IIIa.3A6. | Keskkonnariski hindamine | 45 |
| --- | --- | --- |

IIIa.3A6.

| IIIa.3A6.1. | Selliste veterinaarravimite keskkonnariski hindamine, mis ei sisalda geneetiliselt muundatud organisme ega koosne nendest | 45 |
| --- | --- | --- |

IIIa.3A6.1.

| IIIa.3A6.2. | Geneetiliselt muundatud organisme sisaldavate või nendest koosnevate veterinaarravimite keskkonnariski hindamine | 45 |
| --- | --- | --- |

IIIa.3A6.2.

| IIIa.3B. | Jääkide tuvastamise testid | 46 |
| --- | --- | --- |

IIIa.3B.

| IIIa.3B1. | Toote identifitseerimine | 46 |
| --- | --- | --- |

IIIa.3B1.

| IIIa.3B2. | Jääkide kadumine | 46 |
| --- | --- | --- |

IIIa.3B2.

| IIIa.3B3. | Jääkide tuvastamise analüüsimeetod | 46 |
| --- | --- | --- |

IIIa.3B3.

| IIIa.4. | 4. osa: Efektiivsust käsitlevad dokumendid (prekliinilised ja kliinilised uuringud) | 47 |
| --- | --- | --- |

IIIa.4.

| IIIa.4A. | Prekliinilised uuringud | 47 |
| --- | --- | --- |

IIIa.4A.

| IIIa.4A1. | Farmakoloogia | 47 |
| --- | --- | --- |

IIIa.4A1.

| IIIa.4A1.1. | Farmakodünaamika | 47 |
| --- | --- | --- |

IIIa.4A1.1.

| IIIa.4A1.2. | Farmakokineetika | 47 |
| --- | --- | --- |

IIIa.4A1.2.

| IIIa.4A2. | Resistentsuse teke ja sellega seotud oht loomadele | 48 |
| --- | --- | --- |

IIIa.4A2.

| IIIa.4A3. | Doosi määramine ja kinnitamine | 48 |
| --- | --- | --- |

IIIa.4A3.

| IIIa.4A4. | Sihtloomaliigi ravimitaluvus | 48 |
| --- | --- | --- |

IIIa.4A4.

| IIIa.4B. | Kliinilised uuringud | 48 |
| --- | --- | --- |

IIIa.4B.

| IIIa.4B1. | Üldpõhimõtted | 48 |
| --- | --- | --- |

IIIa.4B1.

| IIIa.4B2. | Dokumendid | 49 |
| --- | --- | --- |

IIIa.4B2.

| IIIa.4B2.1. | Prekliiniliste uuringute tulemused | 49 |
| --- | --- | --- |

IIIa.4B2.1.

| IIIa.4B2.2. | Kliiniliste uuringute tulemused | 49 |
| --- | --- | --- |

IIIa.4B2.2.

| IIIb JAGU | NÕUDED IMMUNOLOOGILISTELE VETERINAARRAVIMITELE | 50 |
| --- | --- | --- |

IIIb JAGU

| IIIb.1. | 1. osa: toimiku kokkuvõte | 50 |
| --- | --- | --- |

IIIb.1.

| IIIb.2. | 2. osa: kvaliteeti käsitlevad dokumendid (füüsikalis-keemiline, bioloogiline ja mikrobioloogiline teave) | 50 |
| --- | --- | --- |

IIIb.2.

| IIIb.2.A. | Toote kirjeldus | 50 |
| --- | --- | --- |

IIIb.2.A.

| IIIb.2A1. | Kvalitatiivne ja kvantitatiivne koostis | 50 |
| --- | --- | --- |

IIIb.2A1.

| IIIb.2A2. | Tootearendus | 51 |
| --- | --- | --- |

IIIb.2A2.

| IIIb.2B. | Valmistamisviisi kirjeldus | 52 |
| --- | --- | --- |

IIIb.2B.

| IIIb.2C. | Lähteainete tootmine ja kontrollimine | 52 |
| --- | --- | --- |

IIIb.2C.

| IIIb.2C1. | Farmakopöades loetletud lähteained | 53 |
| --- | --- | --- |

IIIb.2C1.

| IIIb.2C2. | Farmakopöas loetlemata lähteained | 53 |
| --- | --- | --- |

IIIb.2C2.

| IIIb.2C2.1. | Bioloogilise päritoluga lähteained | 53 |
| --- | --- | --- |

IIIb.2C2.1.

| IIIb.2C2.2. | Muu kui bioloogilise päritoluga lähteained | 54 |
| --- | --- | --- |

IIIb.2C2.2.

| IIIb.2D. | Kontrolltestid valmistamisprotsessi ajal | 54 |
| --- | --- | --- |

IIIb.2D.

| IIIb.2E. | Valmistoote kontrolltestid | 55 |
| --- | --- | --- |

IIIb.2E.

| IIIb.2F. | Partiide ühetaolisus | 56 |
| --- | --- | --- |

IIIb.2F.

| IIIb.2G. | Stabiilsustestid | 56 |
| --- | --- | --- |

IIIb.2G.

| IIIb.2H. | Muu teave | 57 |
| --- | --- | --- |

IIIb.2H.

| IIIb.3. | 3. osa: ohutusdokumendid (ohutustestid ja jääkide tuvastamise testid) | 57 |
| --- | --- | --- |

IIIb.3.

| IIIb.3A. | Üldnõuded | 57 |
| --- | --- | --- |

IIIb.3A.

| IIIb.3B. | Prekliinilised uuringud | 58 |
| --- | --- | --- |

IIIb.3B.

| IIIb.3C. | Kliinilised uuringud | 60 |
| --- | --- | --- |

IIIb.3C.

| IIIb.3D. | Keskkonnariski hindamine | 60 |
| --- | --- | --- |

IIIb.3D.

| IIIb.3E. | Geneetiliselt muundatud organisme sisaldavate või nendest koosnevate veterinaarravimite puhul nõutav hindamine | 61 |
| --- | --- | --- |

IIIb.3E.

| IIIb.3F. | Prekliinilistesse uuringutesse lisatavad jääkide tuvastamise testid | 61 |
| --- | --- | --- |

IIIb.3F.

| IIIb.4. | 4. osa: efektiivsust käsitlevad dokumendid (prekliinilised ja kliinilised uuringud) | 61 |
| --- | --- | --- |

IIIb.4.

| IIIb.4A. | Üldnõuded | 61 |
| --- | --- | --- |

IIIb.4A.

| IIIb.4B. | Prekliinilised uuringud | 62 |
| --- | --- | --- |

IIIb.4B.

| IIIb.4C. | Kliinilised uuringud | 63 |
| --- | --- | --- |

IIIb.4C.

| IV JAGU | NÕUDED MÜÜGILOA ERITAOTLUSTELE | 64 |
| --- | --- | --- |

IV JAGU

| IV.1. | Geneeriliste veterinaarravimite taotlused | 64 |
| --- | --- | --- |

IV.1.

| IV.2. | Hübriidsete veterinaarravimite taotlused | 65 |
| --- | --- | --- |

IV.2.

| IV.3. | Kombineeritud veterinaarravimite taotlused | 66 |
| --- | --- | --- |

IV.3.

| IV.4. | Teadval nõusolekul põhinevad taotlused | 66 |
| --- | --- | --- |

IV.4.

| IV.5. | Kirjanduse andmetel põhinevad taotlused | 66 |
| --- | --- | --- |

IV.5.

| IV.6. | Taotlused piiratud turgude jaoks | 68 |
| --- | --- | --- |

IV.6.

| IV.7. | Erandlikel asjaoludel esitatud taotlused | 68 |
| --- | --- | --- |

IV.7.

| V JAGU | TEATAVATE VETERINAARRAVIMITE MÜÜGILOATAOTLUSTE NÕUDED | 68 |
| --- | --- | --- |

V JAGU

| V.1. | Uudsed veterinaarravimid | 68 |
| --- | --- | --- |

V.1.

| V.1.1 | Üldnõuded | 68 |
| --- | --- | --- |

V.1.1

| V.1.2. | Kvaliteedinõuded | 69 |
| --- | --- | --- |

V.1.2.

| V.1.3. | Ohutusnõuded | 70 |
| --- | --- | --- |

V.1.3.

| V.1.4. | Efektiivsusnõuded | 70 |
| --- | --- | --- |

V.1.4.

| V.1.5. | Konkreetsed andmenõuded teatavat liiki uudsetele ravimitele | 70 |
| --- | --- | --- |

V.1.5.

| V.1.5.1. | Põhimõtted | 70 |
| --- | --- | --- |

V.1.5.1.

| V.1.5.2. | Geeniteraapia veterinaarravimid | 70 |
| --- | --- | --- |

V.1.5.2.

| V.1.5.3. | Regeneratiivse meditsiini, koetehnoloogia ja rakuteraapia veterinaarravimid | 71 |
| --- | --- | --- |

V.1.5.3.

| V.1.5.4. | Spetsiaalselt fagoteraapias kasutamiseks välja töötatud veterinaarravim | 72 |
| --- | --- | --- |

V.1.5.4.

| V.1.5.5. | Nanotehnoloogial põhinev veterinaarravim | 72 |
| --- | --- | --- |

V.1.5.5.

| V.1.5.6. | RNA-antisensravis ja RNA-interferentsravis kasutatavad ravimid | 73 |
| --- | --- | --- |

V.1.5.6.

| V.2. | Vaktsiiniantigeeni põhitoimik | 74 |
| --- | --- | --- |

V.2.

| V.3. | Mitmetüveliste viiruste toimik | 75 |
| --- | --- | --- |

V.3.

| V.4. | Vaktsiiniplatvormi tehnoloogia | 75 |
| --- | --- | --- |

V.4.

| V.5. | Müügiloa saanud homöopaatilised veterinaarravimid | 76 |
| --- | --- | --- |

V.5.

I JAGU

ÜLDPÕHIMÕTTED JA -NÕUDED

I.1.   Üldpõhimõtted

| I.1.1. | Artiklite 8 ja 18–25 kohasele müügiloa taotlusele lisatud dokumentatsioon esitatakse vastavalt käesolevas lisas sätestatud nõuetele ning selles võetakse arvesse komisjoni avaldatud suunisdokumente ja ameti avaldatud elektroonilise vormi nõudeid. |
| --- | --- |

I.1.1.

| I.1.2. | Müügiloa taotluse toimikut koostades juhinduvad taotlejad ka kõige ajakohasematest veterinaarravimite alastest teadmistest ning ameti avaldatud veterinaarravimite kvaliteedi, ohutuse ja efektiivsuse alastest teaduslikest suunistest. |
| --- | --- |

I.1.2.

| I.1.3. | Veterinaarravimite asjakohaste toimikute puhul tuleb kohaldada Euroopa farmakopöa kõiki asjakohaseid monograafiaid, sealhulgas üldmonograafiaid ja üldpeatükke. |
| --- | --- |

I.1.3.

| I.1.4. | Toimeaine(te) ja valmistoote valmistamisprotsess peab vastama heale tootmistavale. |
| --- | --- |

I.1.4.

| I.1.5. | Taotlusele lisatakse kogu asjaomase veterinaarravimi hindamisega seotud asjakohane teave, olenemata sellest, kas see on ravimile soodus või ebasoodus. Eelkõige esitatakse kõik asjakohased andmed veterinaarravimi mittetäielike või katkestatud uuringute või testide kohta. |
| --- | --- |

I.1.5.

| I.1.6. | Farmakoloogilised ja toksikoloogilised testid ning ravimijääkide uuringud ja prekliinilised uuringud tehakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2004/10/EÜ (1) ja 2004/9/EÜ (2) head laboritava käsitlevatele sätetele. |
| --- | --- |

I.1.6.

| I.1.7. | Kõik loomkatsed tehakse direktiivis 2010/63/EL sätestatud põhimõtteid arvesse võttes, olenemata katsete tegemise kohast. |
| --- | --- |

I.1.7.

| I.1.8. | Toimikus esitatakse eraldi dokumendina keskkonnariski hinnang seoses direktiivi 2001/18/EÜ artikli 2 tähenduses geneetiliselt muundatud organisme (GMOsid) sisaldavate või neist koosnevate veterinaarravimite turule laskmisega. See teave esitatakse direktiivi 2001/18/EÜ sätete kohaselt, võttes arvesse komisjoni avaldatud suuniseid. |
| --- | --- |

I.1.8.

| I.1.9. | Taotleja kinnitab müügiloa taotluse toimiku 1. osas, et tehniliste dokumentide kaitse ei kehti veterinaarravimi kvaliteedi, ohutuse ja efektiivsuse kohta esitatud andmetele, sealhulgas avalikult kättesaadavatele andmetele. |
| --- | --- |

I.1.9.

I.2.   Toimiku ülesehituse nõuded

Veterinaarravimi müügiloa taotluse toimikus peavad olema alljärgnevad osad.

I.2.1.   
  1. osa: toimiku kokkuvõte

1. osa sisaldab I lisas kirjeldatud haldusteavet järgmiselt:

| a) | 1A osa: punktid 1–4 ja 6.1–6.4; |
| --- | --- |

a)

1A osa: punktid 1–4 ja 6.1–6.4;

| b) | 1B osa: punkt 5; |
| --- | --- |

b)

1B osa: punkt 5;

| c) | 1C osa: punkt 6.5. |
| --- | --- |

c)

1C osa: punkt 6.5.

Seoses artikli 35 lõike 1 punktiga l ja 1B osa punktiga 5.1 peab taotlus, milles tehakse ettepanek liigitada veterinaarravim „veterinaarretseptita väljastatavaks ravimiks“, hõlmama ravimi omaduste kriitilist ülevaadet, et põhjendada sellise liigituse sobivust, võttes arvesse siht- ja muude loomade ohutust, rahvatervist ja keskkonnaohutust, nagu on kirjeldatud artikli 34 lõike 3 punktides a–g esitatud kriteeriumides.

Iga kriitilise eksperdiaruande koostamisel lähtutakse teaduslikult põhjendatud teadmiste tasemest taotluse esitamise ajal. Selles esitatakse hinnang erinevatele testidele ja uuringutele, mis moodustavad müügiloa taotluse toimiku, ning käsitletakse kõiki aspekte, mis on olulised veterinaarravimi kvaliteedi, ohutuse ja efektiivsuse hindamisel. Selles näidatakse esitatud testide ja uuringute üksikasjalikud tulemused ning täpsed bibliograafilised viited. Samuti esitatakse viidatud bibliograafiliste viidete koopiad.

Kriitilise eksperdiaruande autor allkirjastab selle ja märgib sellele kuupäeva ning aruandele lisatakse teave autori hariduse, väljaõppe ja erialase töökogemuse kohta. Tehakse teatavaks autori ja taotleja kutsealane seotus.

Kriitilised eksperdiaruanded ja lisad sisaldavad täpseid ja selgeid ristviiteid tehnilistes dokumentides sisalduvale teabele.

Kui 2. osa esitatakse ühise tehnilise dokumendi (Common Technical Document – CTD) vormis, kasutatakse kvaliteeti käsitleva kriitilise eksperdiaruande esitamiseks kvaliteeti käsitlevat üldkokkuvõtet (quality overall summary – QOS).

Kriitiline eksperdiaruanne sisaldab 3. ja 4. osa puhul ka tabelina esitatud kokkuvõtet kõigist esitatud tehnilistest dokumentidest ja asjakohastest andmetest.

I.2.2.   
  2. osa: kvaliteeti käsitlevad dokumendid (füüsikalis-keemiline, bioloogiline või mikrobioloogiline teave)

| 1) | Farmatseutilised (füüsikalis-keemilised, bioloogilised või mikrobioloogilised) kvaliteediandmed peavad toimeaine(te) ja valmis veterinaarravimite osas sisaldama teavet järgmiste punktide kohta: valmistamisprotsess, iseloomustus ja omadused, kvaliteedikontrolli menetlused ja nõuded, püsivus ja ka koostise kirjeldus ning veterinaarravimi arendustöö ja esitus. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Kohaldada tuleb Euroopa farmakopöa kõiki monograafiaid, sealhulgas erimonograafiaid, üldmonograafiaid ja üldpeatükke. Põhjendatud vastuväidete puudumise korral tuleb immunoloogiliste veterinaarravimite puhul kohaldada Euroopa farmakopöa kõiki monograafiaid, sealhulgas erimonograafiaid, üldmonograafiaid ja üldpeatükke. Kui monograafiat ei ole Euroopa farmakopöas esitatud, võib kohaldada liikmesriigi farmakopöa monograafiat. Kui ainet ei ole kirjeldatud ei Euroopa ega liikmesriigi farmakopöas, võidakse heaks kiita kolmanda riigi farmakopöa monograafia järgimine, kui selle sobivus on tõendatud; sel juhul esitab taotleja monograafia koopia, millele vajaduse korral lisatakse tõlge. Esitatakse andmed, et tõendada monograafia sobivust aine kvaliteedi nõuetekohaseks kontrollimiseks. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Kui kasutatakse muid kui farmakopöas nimetatud teste, tuleb selliste testide kasutamist põhjendada, esitades tõendid, et farmakopöa kohaselt testituna vastavad materjalid farmakopöa asjakohases monograafias ettenähtud kvaliteedinõuetele. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Kõikides analüüsi ja kvaliteedikontrolli katsemenetlustes võetakse arvesse kehtestatud suuniseid ja nõudeid. Esitatakse valideerimisuuringute tulemused. Kõiki katsemenetlus(t)e üksikasju kirjeldatakse piisavalt täpselt, et neid oleks võimalik pädeva asutuse nõudmise korral kontrolltestides korrata ja et pädev asutus saaks neid nõuetekohaselt hinnata. Kõiki kasutatavaid seadmeid ja vahendeid kirjeldatakse piisavalt ja asjakohasel juhul lisatakse diagramm. Laboris kasutatavate reaktiivide valemitele lisatakse vajaduse korral valmistamisviis. Euroopa farmakopöas või liikmesriigi farmakopöas esitatud katsemenetluste puhul võib kirjelduse asendada üksikasjaliku viitega asjaomasele farmakopöale. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Võimaluse korral kasutatakse Euroopa farmakopöa keemilisi ja bioloogilisi etalonaineid. Muude etalonpreparaatide ja standardite kasutamisel need identifitseeritakse ja neid kirjeldatakse üksikasjalikult. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Toimeaine ja/või valmistoote farmatseutilist (füüsikalis-keemilist, bioloogilist või mikrobioloogilist) kvaliteeti käsitlevad andmed võib toimikusse lisada ühise tehnilise dokumendi vormis. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Bioloogiliste veterinaarravimite, sealhulgas immunoloogiliste ravimite puhul lisatakse toimikusse teave valmistoote preparaadi valmistamiseks vajalike lahustite kohta. Bioloogilist veterinaarravimit käsitletakse ühe tootena, isegi kui erinevate manustamisteede või -viiside tarbeks on valmistoote erinevate preparaatide valmistamiseks vaja rohkem kui üht lahustit. Bioloogiliste veterinaarravimitega kaasa pandavad lahustid võib pakendada koos toimeainepudelitega või eraldi. |
| --- | --- |

7)

| 8) | Kooskõlas direktiiviga 2010/63/EL ning katsetes ja muul teaduslikul eesmärgil kasutatavate selgroogsete loomade kaitse Euroopa konventsiooniga viiakse testid läbi nii, et kasutatakse minimaalset arvu loomi ja põhjustatakse võimalikult vähe valu, kannatusi, stressi või püsivaid kahjustusi. Võimaluse korral tuleb kasutada alternatiivset in vitro testi, kui tänu sellele saab vältida või vähendada loomade kasutamist või kannatusi. |
| --- | --- |

8)

I.2.3.   
  3. osa: ohutusdokumendid (ohutustestid ja jääkide tuvastamise testid)

| 1) | Ohutusuuringute toimik sisaldab järgmist:






  a) | käesoleva osa kohaselt tehtud testide kokkuvõttev aruanne koos üksikasjalike viidetega avaldatud kirjandusele, sealhulgas kõigi saadud tulemuste objektiivne arutelu. Märgitakse kõik välja jäetud testid või uuringud ja põhjendatakse nende tegematajätmist, samuti märgitakse tehtud alternatiivuuringud ja põhjendatakse nende tegemist; |
| --- | --- | --- |

1)

a)

käesoleva osa kohaselt tehtud testide kokkuvõttev aruanne koos üksikasjalike viidetega avaldatud kirjandusele, sealhulgas kõigi saadud tulemuste objektiivne arutelu. Märgitakse kõik välja jäetud testid või uuringud ja põhjendatakse nende tegematajätmist, samuti märgitakse tehtud alternatiivuuringud ja põhjendatakse nende tegemist;

| b) | prekliiniliste uuringute puhul vajaduse korral kinnitus hea laboritava järgimise kohta koos aruteluga panuse kohta, mida heale laboritavale mittevastav uuring võib anda üldisesse riskihindamisse, ning põhjendusega uuringu heale laboritavale mittevastavuse staatuse kohta. |
| --- | --- |

b)

prekliiniliste uuringute puhul vajaduse korral kinnitus hea laboritava järgimise kohta koos aruteluga panuse kohta, mida heale laboritavale mittevastav uuring võib anda üldisesse riskihindamisse, ning põhjendusega uuringu heale laboritavale mittevastavuse staatuse kohta.

| 2) | Toimik sisaldab järgmist:






  a) | toimikus esitatud kõikide uuringute ja testide sisujuht; |
| --- | --- | --- |

2)

a)

toimikus esitatud kõikide uuringute ja testide sisujuht;

| b) | põhjendus mis tahes liiki uuringu ja testi tegematajätmise kohta; |
| --- | --- |

b)

põhjendus mis tahes liiki uuringu ja testi tegematajätmise kohta;

| c) | selgitus alternatiivse uuringu või testi tegemise kohta; |
| --- | --- |

c)

selgitus alternatiivse uuringu või testi tegemise kohta;

| d) | arutelu panuse kohta, mida heale laboritavale mittevastav uuring või test võib anda üldisesse riskihindamisse, ning põhjendus heale laboritavale mittevastavuse staatuse kohta. |
| --- | --- |

d)

arutelu panuse kohta, mida heale laboritavale mittevastav uuring või test võib anda üldisesse riskihindamisse, ning põhjendus heale laboritavale mittevastavuse staatuse kohta.

I.2.4.   
  4. osa: efektiivsust käsitlevad dokumendid (prekliinilised ja kliinilised uuringud)

| 1) | Ravimi efektiivsuse toimik sisaldab kõiki prekliinilisi ja kliinilisi dokumente, mis on veterinaarravimi jaoks nii soodsad kui ka ebasoodsad, et võimaldada anda objektiivne üldhinnang toote kasu ja riski vahelisele tasakaalule. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Efektiivsusuuringute toimik sisaldab järgmist:






  a) | käesoleva osa kohaselt tehtud testide kokkuvõttev aruanne koos üksikasjalike viidetega avaldatud kirjandusele, sealhulgas kõigi saadud tulemuste objektiivne arutelu. Märgitakse kõik välja jäetud testid või uuringud ja põhjendatakse nende tegematajätmist, samuti märgitakse tehtud alternatiivuuringud ja põhjendatakse nende tegemist; |
| --- | --- | --- |

2)

a)

käesoleva osa kohaselt tehtud testide kokkuvõttev aruanne koos üksikasjalike viidetega avaldatud kirjandusele, sealhulgas kõigi saadud tulemuste objektiivne arutelu. Märgitakse kõik välja jäetud testid või uuringud ja põhjendatakse nende tegematajätmist, samuti märgitakse tehtud alternatiivuuringud ja põhjendatakse nende tegemist;

| b) | prekliiniliste uuringute puhul vajaduse korral kinnitus hea laboritava järgimise kohta koos aruteluga panuse kohta, mida heale laboritavale mittevastav uuring võib anda üldisesse riskihindamisse, ning põhjendusega uuringu heale laboritavale mittevastavuse staatuse kohta. |
| --- | --- |

b)

prekliiniliste uuringute puhul vajaduse korral kinnitus hea laboritava järgimise kohta koos aruteluga panuse kohta, mida heale laboritavale mittevastav uuring võib anda üldisesse riskihindamisse, ning põhjendusega uuringu heale laboritavale mittevastavuse staatuse kohta.

| 3) | Toimik sisaldab järgmist:






  a) | toimikus esitatud kõikide uuringute sisujuht; |
| --- | --- | --- |

3)

a)

toimikus esitatud kõikide uuringute sisujuht;

| b) | põhjendus mis tahes liiki uuringu tegematajätmise kohta; |
| --- | --- |

b)

põhjendus mis tahes liiki uuringu tegematajätmise kohta;

| c) | selgitus alternatiivse uuringu tegemise kohta. |
| --- | --- |

c)

selgitus alternatiivse uuringu tegemise kohta.

| 4) | Käesolevas osas kirjeldatud uuringute eesmärk on tõendada veterinaarravimi efektiivsust. Kõiki taotleja väiteid seoses ravimi omaduste, toimete ja kasutamisega peab saama täielikult kinnitada müügiloa taotluses sisalduvate konkreetsete uuringute abil. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Kõik efektiivsuse uuringud tehakse põhjalikult läbiarutatud üksikasjaliku uuringuplaani kohaselt, mis koostatakse kirjalikult enne uuringu algust. Kõigi uuringuplaanide väljatöötamisel ning kogu uuringu ajal võetakse täiel määral arvesse katseloomade heaolu, mille eest hoolitseb veterinaarjärelevalve. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Põhjendatud vastuväidete puudumise korral tehakse kliinilised uuringud (väliuuringud) hea kliinilise tava põhimõtete kohaselt. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Enne iga väliuuringu algust tuleb uuringus kasutatavate loomade omanikult saada teadev nõusolek, mis dokumenteeritakse. Loomaomanikku teavitatakse kirjalikult uuringus osalemise võimalikest tagajärgedest, eelkõige seoses ravimit saanud loomade hilisema kõrvaldamise või toiduainete saamisega loomadelt, kellele on ravimit manustatud. |
| --- | --- |

7)

I.2.5.   
  Üksikasjalikud nõuded eri liiki veterinaarravimitele või müügiloa toimikutele

| 1) | Üksikasjalikud nõuded eri liiki veterinaarravimitele või konkreetset liiki müügiloa toimikutele on esitatud käesoleva lisa järgmistes jagudes:






  a) | II jaos kirjeldatakse standarditud nõudeid muude veterinaarravimite taotlustele peale bioloogiliste veterinaarravimite; |
| --- | --- | --- |

1)

a)

II jaos kirjeldatakse standarditud nõudeid muude veterinaarravimite taotlustele peale bioloogiliste veterinaarravimite;

| b) | III jaos kirjeldatakse standarditud nõudeid bioloogiliste veterinaarravimite taotlustele:






  i) | IIIa jaos kirjeldatakse standarditud nõudeid muude bioloogiliste veterinaarravimite taotlustele peale immunoloogiliste veterinaarravimite; |
| --- | --- | --- |

b)

III jaos kirjeldatakse standarditud nõudeid bioloogiliste veterinaarravimite taotlustele:

i)

IIIa jaos kirjeldatakse standarditud nõudeid muude bioloogiliste veterinaarravimite taotlustele peale immunoloogiliste veterinaarravimite;

| ii) | IIIb jaos kirjeldatakse standarditud nõudeid immunoloogiliste veterinaarravimite taotlustele; |
| --- | --- |

ii)

IIIb jaos kirjeldatakse standarditud nõudeid immunoloogiliste veterinaarravimite taotlustele;

| c) | IV jaos kirjeldatakse konkreetset liiki müügiloa toimikutele esitatavaid nõudeid; |
| --- | --- |

c)

IV jaos kirjeldatakse konkreetset liiki müügiloa toimikutele esitatavaid nõudeid;

| d) | V jaos kirjeldatakse nõudeid eriliiki veterinaarravimite toimikutele. |
| --- | --- |

d)

V jaos kirjeldatakse nõudeid eriliiki veterinaarravimite toimikutele.

II JAGU

NÕUDED SEOSES MUUDE VETERINAARRAVIMITEGA PEALE BIOLOOGILISTE VETERINAARRAVIMITE

Muudele veterinaarravimitele peale bioloogiliste veterinaarravimite kohaldatakse järgmisi üksikasjalikke nõudeid, kui IV jaos ei ole sätestatud teisiti.

II.1.   
  1. osa: toimiku kokkuvõte

Vt I jagu.

II.2.   
  2. osa: kvaliteeti käsitlevad dokumendid (füüsikalis-keemiline, bioloogiline või mikrobioloogiline teave)

II.2A.   Toote kirjeldus

II.2A1.   Kvalitatiivne ja kvantitatiivne koostis

| 1) | Ravimi kõigi komponentide kvalitatiivse koostise all mõistetakse nimetust või kirjeldust, mis hõlmab järgmist:






  a) | toimeaine(d); |
| --- | --- | --- |

1)

a)

toimeaine(d);

| b) | abiained, abiainete komponendid, olenemata liigist või kasutatavast kogusest, sealhulgas värvained, konservandid, vaktsiinide abiained, stabilisaatorid, paksendajad, emulgaatorid, lõhna- ja maitseühendid; |
| --- | --- |

b)

abiained, abiainete komponendid, olenemata liigist või kasutatavast kogusest, sealhulgas värvained, konservandid, vaktsiinide abiained, stabilisaatorid, paksendajad, emulgaatorid, lõhna- ja maitseühendid;

| c) | suu kaudu või muul viisil loomadele manustamiseks mõeldud muud veterinaarravimi kattekomponendid, näiteks kapslid, želatiinikapslid, intraruminaalsed vahendid; |
| --- | --- |

c)

suu kaudu või muul viisil loomadele manustamiseks mõeldud muud veterinaarravimi kattekomponendid, näiteks kapslid, želatiinikapslid, intraruminaalsed vahendid;

| d) | kõik asjakohased andmed esmapakendi ja, kui see on asjakohane, siis ka välispakendi kohta ning vajaduse korral selle sulgemisviisi ning kasutamis- või manustamisvahendite kohta, mis antakse veterinaarravimiga kaasa. |
| --- | --- |

d)

kõik asjakohased andmed esmapakendi ja, kui see on asjakohane, siis ka välispakendi kohta ning vajaduse korral selle sulgemisviisi ning kasutamis- või manustamisvahendite kohta, mis antakse veterinaarravimiga kaasa.

| 2) | Ilma et see piiraks artikli 8 muude sätete kohaldamist, hõlmab veterinaarravimite komponentide kirjeldamisel kasutatav mõiste „tavapärane terminoloogia“ järgmist:






  a) | Euroopa farmakopöasse või sealt puudumisel mõne liikmesriigi farmakopöasse kantud ainete puhul kõnealuse monograafia põhinimetus koos viitega asjaomasele farmakopöale; |
| --- | --- | --- |

2)

a)

Euroopa farmakopöasse või sealt puudumisel mõne liikmesriigi farmakopöasse kantud ainete puhul kõnealuse monograafia põhinimetus koos viitega asjaomasele farmakopöale;

| b) | muude ainete puhul Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) soovitatud rahvusvaheline mittekaubanduslik nimetus, millega võib kaasneda teine mittekaubanduslik nimetus või selle puudumisel täpne teaduslik nimetus; |
| --- | --- |

b)

muude ainete puhul Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) soovitatud rahvusvaheline mittekaubanduslik nimetus, millega võib kaasneda teine mittekaubanduslik nimetus või selle puudumisel täpne teaduslik nimetus;

| c) | rahvusvahelise mittekaubandusliku nimetuse või täpse teadusliku nimetuseta komponente kirjeldatakse seletuse kaudu, kuidas ja millest need valmistati, ning lisatakse vajaduse korral kõik muud asjakohased andmed; |
| --- | --- |

c)

rahvusvahelise mittekaubandusliku nimetuse või täpse teadusliku nimetuseta komponente kirjeldatakse seletuse kaudu, kuidas ja millest need valmistati, ning lisatakse vajaduse korral kõik muud asjakohased andmed;

| d) | värvaine puhul E-kood, millega tähistatakse värvainet vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/35/EÜ. |
| --- | --- |

d)

värvaine puhul E-kood, millega tähistatakse värvainet vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/35/EÜ.

| 3) | Veterinaarravimite kõigi toime- ja abiainete kvantitatiivse koostise esitamiseks on sõltuvalt asjaomasest ravimvormist vaja kindlaks määrata iga toime- ja abiaine mass või bioloogilise aktiivsuse ühikute arv doosi-, massi- või ruumalaühiku kohta. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Bioloogilise aktiivsuse ühikuid kasutatakse ainete puhul, mida ei saa keemiliselt määratleda. Kui on määratletud rahvusvaheline bioloogilise aktiivsuse ühik, siis kasutatakse seda. Kui rahvusvahelist ühikut ei ole määratletud, peavad bioloogilise aktiivsuse ühikud olema väljendatud nii, et ainete toime on nende alusel üheti mõistetav, kasutades vajaduse korral Euroopa farmakopöa ühikuid. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Kvantitatiivsele koostisele lisatakse järgmised andmed:






  a) | ühekordse doosi preparaatide puhul: iga toimeaine mass või bioloogilise aktiivsuse ühikud ühes tootepakendis, võttes arvesse toote kasutatavat mahtu vajaduse korral pärast selle lähteoleku taastamist; |
| --- | --- | --- |

5)

a)

ühekordse doosi preparaatide puhul: iga toimeaine mass või bioloogilise aktiivsuse ühikud ühes tootepakendis, võttes arvesse toote kasutatavat mahtu vajaduse korral pärast selle lähteoleku taastamist;

| b) | tilkadena manustatavate veterinaarravimite puhul: iga toimeaine mass või bioloogilise aktiivsuse ühikud ühes tilgas või preparaadi 1 milliliitrile või 1 grammile vastavas tilkade arvus; |
| --- | --- |

b)

tilkadena manustatavate veterinaarravimite puhul: iga toimeaine mass või bioloogilise aktiivsuse ühikud ühes tilgas või preparaadi 1 milliliitrile või 1 grammile vastavas tilkade arvus;

| c) | mõõdetud koguses manustatavate ravimvormide puhul: iga toimeaine mass või bioloogilise aktiivsuse ühikud mõõdetud koguse kohta. |
| --- | --- |

c)

mõõdetud koguses manustatavate ravimvormide puhul: iga toimeaine mass või bioloogilise aktiivsuse ühikud mõõdetud koguse kohta.

| 6) | Ühendite või derivaatidena esinevaid toimeaineid kirjeldatakse kvantitatiivselt nende üldmassi abil või molekuli aktiivse osa või aktiivsete osade massi abil, kui see on vajalik või asjakohane. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Veterinaarravimite puhul, milles sisalduvale toimeainele taotletakse liidus müügiluba esimest korda ja mille toimeaine on sool või hüdraat, väljendatakse süstemaatiliselt toimeaine kvantitatiivseid andmeid molekuli aktiivosa või -osade massina. Kõigi liikmesriikides hiljem loa saanud veterinaarravimite kvantitatiivset koostist väljendatakse ühe ja sama toimeaine osas ühtmoodi. |
| --- | --- |

7)

II.2A2.   Tootearendus

| 1) | Esitatakse selgitus koostise, komponentide, pakendi, abiainete eeldatava toime kohta valmistootes ja valmistoote tootmismeetodi kohta, sealhulgas põhjendus meetodi valiku kohta ja üksikasjalikud andmed kasutatud steriliseerimisprotseduuri ja/või aseptiliste menetluste kohta. Selgitusele lisatakse farmaatsiaalast arendustööd käsitlevad teaduslikud andmed. Esitatakse ravimpreparaati liias lisatud koostisainete kogused koos põhjendustega. Mikrobioloogilisi omadusi (mikrobioloogiline puhtus ja mikroobivastane toime) ja kasutamisjuhendeid peetakse veterinaarravimi kavatsetava kasutuse puhul sobivaks müügiloa taotluse toimikus esitatud kujul. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Uuring valmistoote ja esmapakendi koosmõju kohta esitatakse juhul, kui sellise koosmõju riski peetakse võimalikuks, eelkõige sel juhul, kui on tegemist süstitavate preparaatidega. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Kavandatavad pakendi suurused peavad olema põhjendatud, vastates kavandatavale manustamisteele, annustamisele ja sihtliikidele, eelkõige mikroobivastaste (toime)ainete puhul. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Kui valmistootega on kaasas doseerimisvahend, tuleb esitada teave annus(t)e täpsuse kohta. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Kui valmistootega soovitatakse kasutada sobivustesti (nt diagnostilist testi), tuleb esitada testi kohta asjakohane teave. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Söödale lisamiseks mõeldud veterinaarravimite puhul esitatakse järgmine teave: lisamismäär, lisamisjuhised, homogeensus söödas ja vastavus/sobiv sööt. |
| --- | --- |

6)

II.2B.   Valmistamisviisi kirjeldus

| 1) | Müügiloa taotlusele artikli 8 kohaselt lisatud valmistamisviisi kirjeldus koostatakse nii, et tekiks ammendav ülevaade kasutatavate toimingute laadist. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Selleks sisaldab kirjeldus vähemalt järgmist:






  a) | kavandatava(te) müügipartii(de) tegelik valmistamise reglement koos kõigi kasutatud ainete kvantitatiivsete andmetega. Esitatakse teave kõigi ainete kohta, mis võivad tootmise käigus kaduda; esitatakse ravimisse liias lisatud koostisainete kogused; |
| --- | --- | --- |

2)

a)

kavandatava(te) müügipartii(de) tegelik valmistamise reglement koos kõigi kasutatud ainete kvantitatiivsete andmetega. Esitatakse teave kõigi ainete kohta, mis võivad tootmise käigus kaduda; esitatakse ravimisse liias lisatud koostisainete kogused;

| b) | jutustavas laadis kirjeldus valmistamise eri etappide kohta koos teabega protsessi töötingimuste kohta ja protsessi vooskeemiga; |
| --- | --- |

b)

jutustavas laadis kirjeldus valmistamise eri etappide kohta koos teabega protsessi töötingimuste kohta ja protsessi vooskeemiga;

| c) | pideva valmistamise korral täielikud andmed valmistoote ühetaolisuse tagamiseks võetud ettevaatusabinõude kohta. Esitatakse teave partii määratlemise kohta (näiteks võib partiid esitada vahemikena, lähtudes ajaperioodist või tootekogusest); |
| --- | --- |

c)

pideva valmistamise korral täielikud andmed valmistoote ühetaolisuse tagamiseks võetud ettevaatusabinõude kohta. Esitatakse teave partii määratlemise kohta (näiteks võib partiid esitada vahemikena, lähtudes ajaperioodist või tootekogusest);

| d) | valmistamise käigus tehtavate kontrolltestide loetelu, sealhulgas teave selle kohta, millises valmistamisetapis neid tehakse, ja heakskiitmiskriteeriumid; |
| --- | --- |

d)

valmistamise käigus tehtavate kontrolltestide loetelu, sealhulgas teave selle kohta, millises valmistamisetapis neid tehakse, ja heakskiitmiskriteeriumid;

| e) | eksperimentaaluuringud valmistamisprotsessi valideerimiseks ja vajaduse korral tootmismahus partiide valmistamisprotsessi valideerimise skeem; |
| --- | --- |

e)

eksperimentaaluuringud valmistamisprotsessi valideerimiseks ja vajaduse korral tootmismahus partiide valmistamisprotsessi valideerimise skeem;

| f) | kui steriilsete ravimite puhul kasutatakse farmakopöaga hõlmamata steriliseerimist, siis üksikasjalikud andmed kasutatud steriliseerimisprotseduuri ja/või aseptiliste menetluste kohta. |
| --- | --- |

f)

kui steriilsete ravimite puhul kasutatakse farmakopöaga hõlmamata steriliseerimist, siis üksikasjalikud andmed kasutatud steriliseerimisprotseduuri ja/või aseptiliste menetluste kohta.

II.2C.   Lähteainete tootmine ja kontrollimine

| 1) | Käesolevas punktis tähendab „lähteaine“ toimeaineid, abiaineid ja pakendeid (esmapakend koos selle sulgemissüsteemiga ning vajaduse korral välispakend ja veterinaarravimiga kaasnevad doseerimisvahendid). |
| --- | --- |

1)

| 2) | Toimikusse lisatakse teave kõikide lähteainepartiide kvaliteedikontrolliks tehtavate testide kohta ning nende spetsifikatsioonid. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Lähteainetega tehtavad regulaarsed testid peavad vastama toimikus esitatule. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Kui Euroopa ravimi- ja tervishoiukvaliteedi direktoraat (European Directorate for the Quality of Medicines and HealthCare – EDQM) on väljastanud lähteaine, toimeaine või abiaine kohta sobivussertifikaadi, tähendab kõnealune sertifikaat viidet Euroopa farmakopöa asjakohasele monograafiale. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Kui viidatakse sobivussertifikaadile, kinnitab tootja taotlejale kirjalikult, et valmistamisprotsessi ei ole muudetud pärast EDQM-ilt sobivussertifikaadi saamist. Kui sertifikaadi väli „teabekasutusnõusolek“ on täidetud ja allkirjastatud, loetakse see nõue täidetuks, ilma et oleks vaja täiendavat kinnitust. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Lähteainete puhul esitatakse tõend analüüsi tulemuste kohta eesmärgiga tõendada vastavust määratletud spetsifikaadile. |
| --- | --- |

6)

II.2C1.   Toimeaine(d)

| 1) | Nõutavad andmed esitatakse ühel kolmest punktides 2–4 kirjeldatud viisist. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Esitatakse järgmised andmed:






  a) | toimeaine nimetus ja struktuur ning füüsikalis-keemiliste ja muude asjakohaste omaduste loetelu, eelkõige toimeaine ohutust ja efektiivsust mõjutada võivad füüsikalis-keemilised omadused. Asjakohasel juhul sisaldavad molekulaarstruktuuri tõendid aminohapete järjestuse skeemi ja suhtelist molekulmassi; |
| --- | --- | --- |

2)

a)

toimeaine nimetus ja struktuur ning füüsikalis-keemiliste ja muude asjakohaste omaduste loetelu, eelkõige toimeaine ohutust ja efektiivsust mõjutada võivad füüsikalis-keemilised omadused. Asjakohasel juhul sisaldavad molekulaarstruktuuri tõendid aminohapete järjestuse skeemi ja suhtelist molekulmassi;

| b) | teave valmistamisprotsessi kohta sisaldab toimeaine valmistamisprotsessi kirjeldust, mis annab ettekujutuse taotleja seotusest toimeaine valmistamisega. Loetletakse kõik toimeaine(te) valmistamiseks vajalikud materjalid, näidates, millises valmistamisprotsessi osas neid kasutatakse. Esitatakse teave nende materjalide kvaliteedi ja kontrollimise kohta. Samuti esitatakse teave, mis näitab, et materjalid vastavad nende kavatsetava kasutuse jaoks asjakohastele standarditele; |
| --- | --- |

b)

teave valmistamisprotsessi kohta sisaldab toimeaine valmistamisprotsessi kirjeldust, mis annab ettekujutuse taotleja seotusest toimeaine valmistamisega. Loetletakse kõik toimeaine(te) valmistamiseks vajalikud materjalid, näidates, millises valmistamisprotsessi osas neid kasutatakse. Esitatakse teave nende materjalide kvaliteedi ja kontrollimise kohta. Samuti esitatakse teave, mis näitab, et materjalid vastavad nende kavatsetava kasutuse jaoks asjakohastele standarditele;

| c) | teave kvaliteedikontrolli kohta sisaldab kõikides kriitilistes järkudes tehtud teste (sealhulgas heakskiitmiskriteeriume), teavet kvaliteedi ja vahesaaduste kontrolli kohta ning vajaduse korral protsessi valideerimise ja/või hindamise uuringuid. Kui see on asjakohane, esitatakse ka toimeainete suhtes kohaldatavate analüüsimeetodite valideerimisandmed; |
| --- | --- |

c)

teave kvaliteedikontrolli kohta sisaldab kõikides kriitilistes järkudes tehtud teste (sealhulgas heakskiitmiskriteeriume), teavet kvaliteedi ja vahesaaduste kontrolli kohta ning vajaduse korral protsessi valideerimise ja/või hindamise uuringuid. Kui see on asjakohane, esitatakse ka toimeainete suhtes kohaldatavate analüüsimeetodite valideerimisandmed;

| d) | teabes lisandite kohta näidatakse eeldatavad lisandid koos täheldatud lisandite määrade ja laadiga. Samuti esitatakse vajaduse korral teave kõnealuste lisandite ohutuse kohta. |
| --- | --- |

d)

teabes lisandite kohta näidatakse eeldatavad lisandid koos täheldatud lisandite määrade ja laadiga. Samuti esitatakse vajaduse korral teave kõnealuste lisandite ohutuse kohta.

| 3) | Toimeaine peatoimik
  Mittebioloogilise toimeaine korral võib taotleja ette näha, et toimeaine tootja esitab toimeaine kohta punktis 2 viidatud teabe vahetult pädevatele asutustele toimeaine peatoimiku kujul. Sel juhul esitab toimeaine tootja taotlejale kõik andmed (taotleja osa toimeaine peatoimikus), mida taotleja võib vajada veterinaarravimi eest vastutuse võtmisel. Toimeaine tootja poolt taotlejale esitatud andmete koopia lisatakse ravimi toimikusse. Toimeaine tootja kinnitab taotlejale kirjalikult, et ta tagab kõigi ravimipartiide ühetaolisuse ega muuda valmistamisprotsessi ega spetsifikatsioone sellest taotlejale teatamata. |
| --- | --- |

3)

Mittebioloogilise toimeaine korral võib taotleja ette näha, et toimeaine tootja esitab toimeaine kohta punktis 2 viidatud teabe vahetult pädevatele asutustele toimeaine peatoimiku kujul. Sel juhul esitab toimeaine tootja taotlejale kõik andmed (taotleja osa toimeaine peatoimikus), mida taotleja võib vajada veterinaarravimi eest vastutuse võtmisel. Toimeaine tootja poolt taotlejale esitatud andmete koopia lisatakse ravimi toimikusse. Toimeaine tootja kinnitab taotlejale kirjalikult, et ta tagab kõigi ravimipartiide ühetaolisuse ega muuda valmistamisprotsessi ega spetsifikatsioone sellest taotlejale teatamata.

| 4) | Euroopa ravimi- ja tervishoiukvaliteedi direktoraadi välja antud sobivussertifikaat
  Esitatakse sobivussertifikaat ja kõik lisaandmed, mis on asjakohased sobivussertifikaadiga hõlmamata ravimvormi puhul. |
| --- | --- |

4)

Esitatakse sobivussertifikaat ja kõik lisaandmed, mis on asjakohased sobivussertifikaadiga hõlmamata ravimvormi puhul.

II.2C1.1.   Farmakopöades loetletud toimeained

| 1) | Toimeaineid, mis vastavad Euroopa farmakopöa nõuetele või Euroopa farmakopöa monograafia puudumisel mõne liikmesriigi farmakopöa nõuetele, peetakse piisavalt vastavaks artiklile 8. Sel juhul asendatakse analüüsimeetodite ja -menetluste kirjeldus igas asjaomases lõigus täpse viitega kõnealusele farmakopöale. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Juhul kui Euroopa farmakopöa või liikmesriigi riikliku farmakopöa monograafias sisalduv spetsifikatsioon ei ole piisav aine kvaliteedi tagamiseks, võivad pädevad asutused nõuda taotlejalt asjakohasemaid spetsifikatsioone, sealhulgas konkreetsete lisandite heakskiitmiskriteeriume koos valideeritud katsemenetlustega. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Pädevad asutused teatavad sellest kõnealuse farmakopöa eest vastutavatele asutustele. Müügiloa hoidja esitab kõnealuse farmakopöa eest vastutavatele asutustele andmed väidetava puuduse ning täiendavalt rakendatud spetsifikatsioonide kohta. |
| --- | --- |

3)

II.2C1.2.   Farmakopöas loetlemata toimeained

| 1) | Farmakopöas loetlemata toimeaineid kirjeldatakse monograafia vormis järgmiste rubriikidena:






  a) | komponendi nimetus vastavalt alajao II.2A1 punkti 2 nõuetele, millele lisatakse kõik kaubanduslikud või teaduslikud nimetused; |
| --- | --- | --- |

1)

a)

komponendi nimetus vastavalt alajao II.2A1 punkti 2 nõuetele, millele lisatakse kõik kaubanduslikud või teaduslikud nimetused;

| b) | aine määratlus, samasuguses vormis nagu Euroopa farmakopöas, millele lisatakse kõik selgitavad tõendid, eelkõige need, mis käsitlevad molekulaarstruktuuri. Ainult valmistamisviisi kaudu kirjeldatavate ainete kirjeldus peab olema piisavalt üksikasjalik, et see iseloomustaks nii koostiselt kui ka toime poolest püsivat ainet; |
| --- | --- |

b)

aine määratlus, samasuguses vormis nagu Euroopa farmakopöas, millele lisatakse kõik selgitavad tõendid, eelkõige need, mis käsitlevad molekulaarstruktuuri. Ainult valmistamisviisi kaudu kirjeldatavate ainete kirjeldus peab olema piisavalt üksikasjalik, et see iseloomustaks nii koostiselt kui ka toime poolest püsivat ainet;

| c) | identifitseerimisviise võib kirjeldada aine tootmisel kasutatud täielike meetodite vormis ning regulaarsete testide vormis; |
| --- | --- |

c)

identifitseerimisviise võib kirjeldada aine tootmisel kasutatud täielike meetodite vormis ning regulaarsete testide vormis;

| d) | puhtustestide kirjeldamisel võetakse arvesse iga üksikut eeldatavat lisandit, eelkõige võimaliku kahjuliku toimega lisandeid ning vajaduse korral selliseid lisandeid, mis võivad taotluses viidatud ainete kombinatsioonide puhul kahjustada ravimi stabiilsust või analüüsitulemusi; |
| --- | --- |

d)

puhtustestide kirjeldamisel võetakse arvesse iga üksikut eeldatavat lisandit, eelkõige võimaliku kahjuliku toimega lisandeid ning vajaduse korral selliseid lisandeid, mis võivad taotluses viidatud ainete kombinatsioonide puhul kahjustada ravimi stabiilsust või analüüsitulemusi;

| e) | kirjeldatakse teste ja heakskiitmiskriteeriume valmistoote selliste parameetrite kontrollimiseks nagu steriilsus ning vajaduse korral valideeritakse meetodid; |
| --- | --- |

e)

kirjeldatakse teste ja heakskiitmiskriteeriume valmistoote selliste parameetrite kontrollimiseks nagu steriilsus ning vajaduse korral valideeritakse meetodid;

| f) | taimsete või loomsete kompleksainetega seoses tehakse vahet juhtudel, mil sagedasti esineva farmakoloogilise toime tõttu on vaja aine põhikomponente keemiliselt, füüsikaliselt või bioloogiliselt kontrollida, ning juhtudel, mil ained sisaldavad üht või mitut samalaadse toimega põhiainete rühma, mille suhtes võib lubada üldist analüüsimeetodit. |
| --- | --- |

f)

taimsete või loomsete kompleksainetega seoses tehakse vahet juhtudel, mil sagedasti esineva farmakoloogilise toime tõttu on vaja aine põhikomponente keemiliselt, füüsikaliselt või bioloogiliselt kontrollida, ning juhtudel, mil ained sisaldavad üht või mitut samalaadse toimega põhiainete rühma, mille suhtes võib lubada üldist analüüsimeetodit.

| 2) | Kõnealuste andmetega tõendatakse, et kavandatud katsemenetlused on piisavad, et kontrollida määratletud lähteainest pärit toimeaine kvaliteeti. |
| --- | --- |

2)

II.2C1.3.   Füüsikalis-keemilised omadused, mis võivad mõjutada biosaadavust

Toimeainete üldise kirjelduse ühe osana esitatakse järgmised toimeainete andmed, kui nendest sõltub veterinaarravimi biosaadavus:

| a) | kristallilisus ja lahustuvus; |
| --- | --- |

a)

kristallilisus ja lahustuvus;

| b) | osakeste suurus; |
| --- | --- |

b)

osakeste suurus;

| c) | hüdrateerimisaste; |
| --- | --- |

c)

hüdrateerimisaste;

| d) | õli/vee jaotustegur; |
| --- | --- |

d)

õli/vee jaotustegur;

| e) | pK/pH väärtused. |
| --- | --- |

e)

pK/pH väärtused.

Punkte a–c ei kohaldata ainete suhtes, mida kasutatakse ainult lahuses.

II.2C2.   Abiained

| 1) | Abiaineid, mis vastavad Euroopa farmakopöa nõuetele või Euroopa farmakopöa monograafia puudumisel mõne liikmesriigi farmakopöa nõuetele, peetakse piisavalt vastavaks artiklile 8. Sel juhul asendatakse analüüsimeetodite ja -menetluste kirjeldus igas asjaomases lõigus täpse viitega kõnealusele farmakopöale. Vajaduse korral täiendatakse monograafia nõudeid testidega, mille eesmärk on kontrollida selliseid näitajaid nagu osakeste suurus, steriilsus ja/või solvendijäägid. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Farmakopöa monograafia puudumise korral tuleb esitada soovitus spetsifikatsiooni kohta ning seda põhjendada. Järgida tuleb alajao II.2C1.2 lõike 1 punktides a–e sätestatud nõudeid toimeainete spetsifikatsioonidele. Esitatakse kavandatud meetodid ja asjaomased valideerimisandmed. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Esitatakse deklaratsioon, mis kinnitab, et veterinaarravimitesse lisatavad värvained vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/35/EÜ (3) nõuetele, välja arvatud juhul, kui müügiloa taotluses käsitletakse teatavaid paikseks kasutamiseks ette nähtud veterinaarravimeid, näiteks ravimit sisaldavaid kaelarihmu või kõrvamärke. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Tuleb esitada deklaratsioon, mis kinnitab, et kasutatud värvained vastavad komisjoni määruses (EL) nr 231/2012 (4) sätestatud puhtuse kriteeriumidele. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Uute abiainete puhul, st abiaine(te) puhul, mida kasutatakse liidus veterinaarravimis esimest korda või mida manustatakse uut moodi, esitatakse üksikasjad valmistamise, iseloomustuse ja kontrollide kohta koos kliinilisi ja mitte-kliinilisi ohutusalaseid andmeid toetavate ristviidetega. Värvainete puhul loetakse piisavaks punktides 3 ja 4 esitatud vastavusdeklaratsioonid. |
| --- | --- |

5)

II.2C3.   Pakend (pakendid ja sulgemissüsteemid)

II.2C3.1.   Toimeaine

| 1) | Esitatakse teave toimeaine pakendi ja selle sulgemissüsteemi kohta, sealhulgas iga esmapakendi materjali nimetus ja nende spetsifikatsioonid. Millist teavet nõutakse, määratakse kindlaks toimeaine füüsikalise olekuga (vedel, tahke). |
| --- | --- |

1)

| 2) | Kui esitatakse kavandatava lähteaine toimeaine sobivussertifikaat, milles täpsustatakse pakend ja selle sulgemissüsteem, võib kõnealuse lähteaine toimeaine pakendit ja selle sulgemissüsteemi käsitleva üksikasjaliku teabe asendada viitega kehtivale sobivussertifikaadile. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Kui esitatakse kavandatava lähteaine toimeaine peatoimik, milles täpsustatakse pakend ja selle sulgemissüsteem, võib kõnealuse lähteaine toimeaine pakendit ja selle sulgemissüsteemi käsitleva üksikasjaliku teabe asendada viitega toimeaine peatoimikule. |
| --- | --- |

3)

II.2C3.2.   Valmistoode

| 1) | Esitatakse teave valmistoote pakendi ja selle sulgemissüsteemi ning mis tahes vahendi kohta, sealhulgas iga esmapakendi materjali nimetus ja nende spetsifikatsioonid. Millist teavet nõutakse, määratakse kindlaks veterinaarravimi manustamistee ja ravimvormi füüsikalise olekuga (vedel, tahke). |
| --- | --- |

1)

| 2) | Farmakopöa monograafia puudumise korral esitatakse soovitus pakendimaterjali spetsifikatsiooni kohta ning põhjendatakse seda. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Liidus esimest korda kasutatavate ja tootega kokkupuutuvate pakendimaterjalide puhul esitatakse teave nende koostise, valmistamise ja ohutuse kohta. |
| --- | --- |

3)

II.2C4.   Bioloogilise päritoluga ained

| 1) | Kooskõlas asjakohaste suunistega esitatakse teave veterinaarravimite valmistamisel kasutatud kõigi bioloogilist päritolu (inim-, loomset, taimset päritolu või mikroorganismide toodetud) materjalide lähteaine, töötlemise, iseloomustuse ja kontrolli kohta, sealhulgas viirusohutuse andmed. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Esitatakse dokumendid, millega tõendatakse, et transmissiivse spongioosse entsefalopaatia edasikandumisega seotud loomse päritoluga materjal vastab juhistele loomade spongioosse entsefalopaatia tekitajate inimesel kasutatavate ja veterinaarravimite kaudu edasikandumise riski vähendamiseks (Note for Guidance on minimising the risk of transmitting animal spongiform encephalopathy agents via human and veterinary medicinal products) ning vastavale Euroopa farmakopöa monograafiale. Vastavuse tõendamiseks võib kasutada Euroopa ravimi- ja tervishoiukvaliteedi direktoraadi välja antud sobivussertifikaate koos viitega asjakohasele Euroopa farmakopöa monograafiale. |
| --- | --- |

2)

II.2D.   Valmistamisprotsessi isoleeritud vahesaadustega tehtavad kontrolltestid

| 1) | Käesolevas alajaos tähendab „isoleeritud vahesaadus“ osaliselt töödeldud materjali, mida võib ladustada kindla aja jooksul ja mida tuleb täiendavalt töödelda, enne kui sellest saab valmistoode. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Igale vahesaadusele määratakse spetsifikatsioon ning vajaduse korral kirjeldatakse ja valideeritakse analüüsimeetodid. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Esitatakse vahesaaduse esmapakendil esitatud teave, kui see erineb valmistoote omast. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Stabiilsusuuringutest tulenevate andmete alusel määratakse kindlaks vahesaaduse säilimisaeg ja säilitamistingimused. |
| --- | --- |

4)

II.2E.   Valmistoote kontrolltestid

| 1) | Valmistoote kontrollimisel moodustavad kontrollitava valmistoote partii kõik ravimvormi ühikud, mis on toodetud samast materjali algkogusest ning läbinud sama valmistamis- ja/või steriliseerimistoimingute jada. Pideva tootmise korral võib esitada partii suuruse vahemikena, lähtudes ajaperioodist või tootekogusest. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Loetletakse valmistootega tehtavad testid. Esitatakse kavandatud spetsifikatsiooni põhjendus. Nende testide osas, mida ei tehta regulaarselt, märgitakse sagedus ja seda põhjendatakse. Nimetatakse turulelaskmise kriteeriumid. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Toimik peab sisaldama enne valmistoote turulelaskmist tehtud kontrolltestide andmeid ja nende valideerimist. Need esitatakse järgmiste nõuete kohaselt. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Kui kasutatakse katsemenetlusi ja heakskiitmiskriteeriume, mis erinevad Euroopa farmakopöa asjakohastes monograafiates ja üldpeatükkides või nende puudumise korral liikmesriigi farmakopöas nimetatutest, tuleb neid katsemenetlusi ja heakskiitmiskriteeriume põhjendada, esitades tõendid, et kõnealuste monograafiate kohaselt testituna vastab valmistoode asjaomase ravimvormi kõnealuses farmakopöas ettenähtud kvaliteedinõuetele. |
| --- | --- |

4)

II.2E1.   Valmistoote üldised omadused

| 1) | Valmistoote testimisel tehakse alati teatavaid teste toote üldiste omaduste kontrollimiseks. Kui kohaldatakse selliseid kontrollteste, hõlmavad need keskmise massi/mahu ja suurimate lubatud kõrvalekallete määramist, mehaanilisi ja füüsikalisi teste, välimust, füüsikalisi omadusi, nagu pH väärtus või osakeste suurus. Taotleja määrab iga kõnealuse omadusega seotud normid ja heakskiitmiskriteeriumid. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Kui testide tingimusi ja vajaduse korral kasutatud seadmeid/aparatuuri ning standardeid ei ole kantud Euroopa farmakopöasse või liikmesriigi farmakopöasse, tuleb neid piisavalt üksikasjalikult kirjeldada; sama kehtib ka sel juhul, kui ei ole võimalik kohaldada kõnealuste farmakopöadega ettenähtud meetodeid. |
| --- | --- |

2)

II.2E2.   Toimeaine(te) identifitseerimine ja analüüs

| 1) | Toimeaine(d) identifitseeritakse ja analüüsitakse kas tootepartii representatiivse proovi alusel või mitmel üksikult analüüsitaval doosiühikul. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Kui ei ole asjakohast põhjendust, võib valmistoote toimeaine sisalduse suurim lubatud hälve valmistamise ajal olla kuni ± 5 %. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Teatavatel erandjuhtudel, kui on tegemist eriti keeruliste segudega, mille väga arvukate või väga väikeses koguses esinevate toimeainete analüüsimisel on vaja keerulisi uuringuid, mida on raske läbi viia iga tootepartii puhul, võidakse üks või mitu valmistoote toimeainet jätta analüüsimata, kui on täiesti kindel, et seda tehakse tootmisprotsessi vaheetappidel. Sellist lihtsustatud meetodit ei või laiendada asjaomaste ainete iseloomustamisele. Sellisele meetodile lisandub kvantitatiivse hindamise meetod, mis võimaldab pädeval asutusel kontrollida ravimi vastavust spetsifikatsioonile pärast selle turulelaskmist. |
| --- | --- |

3)

| 4) | In vivo või in vitro bioloogilised analüüsid on kohustuslikud, kui füüsikalis-keemilised meetodid ei anna piisavat teavet toote kvaliteedi kohta. Selline analüüs sisaldab võimaluse korral etalonaineid ja statistilist analüüsi, mis võimaldab arvutada usalduspiiri. Kui selliseid teste ei saa teha valmistootel, siis võib need teha valmistamisprotsessi võimalikult hilisel vaheetapil. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Kohe pärast tootmist määratakse üksikute ja kõikide lagunemisproduktide suurimad lubatud piirnormid. Tuleb põhjendada lagunemisproduktide lisamist spetsifikatsiooni või sellest väljajätmist. |
| --- | --- |

5)

II.2E3.   Abiaine komponentide identifitseerimine ja analüüs

Identifitseerimistest ning ülem- ja alammääratest on kohustuslikud iga üksiku mikroobivastase säilitusaine puhul ja mis tahes abiaine puhul, mis võib mõjutada toimeaine biosaadavust, välja arvatud juhul, kui biosaadavus tagatakse muude asjakohaste testidega. Identifitseerimistest ning ülemmäära test on kohustuslikud mis tahes antioksüdandi puhul ja mis tahes abiaine puhul, mis võib kahjustada organismi talitlust, kusjuures turulelaskmiseks vabastamisel tuleb teha ka antioksüdantide alammäära test.

II.2E4.   Mikrobioloogiline kontroll

Analüütilistesse andmetesse lisatakse mikrobioloogiliste testide sellised üksikasjad nagu steriilsus ja bakteriaalsed endotoksiinid, kui kõnealuseid teste tehakse regulaarselt toote kvaliteedi kontrollimiseks.

II.2E5.   Partiide ühetaolisus

Et tagada tootepartiide kvaliteedi ühetaolisus ja tõendada vastavust spetsifikatsioonile, esitatakse partiide andmed, mis hõlmavad kavandatud tootmiskohas (tootmiskohtades) kirjeldatud tootmisprotsessile vastavalt valmistatud umbes [3] partiil tehtud kõigi testide tulemusi.

II.2E6.   Muu kontroll

Kontrollitakse kõiki muid ravimi kvaliteedi kinnitamiseks vajalikuks peetavaid teste.

II.2F.   Stabiilsustest

II.2F1.   Toimeaine(d)

| 1) | Täpsustatakse toimeaine taastestimisaeg ja säilitamistingimused, välja arvatud juhul, kui valmistoote tootja testib toimeainet uuesti kohe enne selle kasutamist valmistoote valmistamisel. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Esitatakse stabiilsusandmed, et tõendada toimeaine kvaliteedi muutumist ajas eri keskkonnategurite mõjul ning vajaduse korral toetada määratletud taastestimisaja ja säilitamistingimuste andmeid. Esitatakse tehtud stabiilsusuuringute liik, kasutatud protokollid ja analüütilised menetlused ning nende valideerimine koos üksikasjalike tulemustega. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Kui kavandatava lähteaine toimeaine sobivussertifikaat on kättesaadav ning selles täpsustatakse taastestimisaeg ja säilitamistingimused, võib kõnealuse lähteaine toimeaine stabiilsusandmed asendada viitega kehtivale sobivussertifikaadile. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Kui esitatakse kavandatava lähteaine toimeaine peatoimik, milles täpsustatakse stabiilsusandmed, võib kõnealuse lähteaine toimeaine stabiilsust käsitleva üksikasjaliku teabe asendada viitega toimeaine peatoimikule. |
| --- | --- |

4)

II.2F2.   Valmistoode

| 1) | Kirjeldatakse uuringuid, mille abil on määratud kindlaks taotleja pakutud kõlblikkusaeg, soovitatavad säilitamistingimused ning spetsifikatsioonid kõlblikkusaja lõpul. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Esitatakse tehtud stabiilsusuuringute liik, kasutatud protokollid ja analüütilised menetlused ning nende valideerimine koos üksikasjalike tulemustega. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Kui valmistoode tuleb enne manustamist kasutamiskõlblikuks muuta või lahjendada, tuleb esitada asjaomastele stabiilsusandmetele tuginevad andmed kasutamiskõlblikuks muudetud/lahjendatud toote kavandatud kõlblikkusaja ja spetsifikatsiooni kohta. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Multidoosiliste pakendite puhul esitatakse vajaduse korral stabiilsusandmed, mis kinnitavad toote kõlblikkusaega pärast selle esmakordset avamist ning määratletakse kasutamisspetsifikatsioon. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Kui valmistoode võib anda lagunemisprodukte, peab taotleja need produktid nimetama ning märkima nende puhul kasutatud määramis- ja katsemenetlused. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Kui stabiilsusandmed näitavad, et toimeaine väheneb säilitamisel, sisaldab valmistoote kontrolltestide kirjeldus asjakohasel juhul nende kõnealuses aines toimunud muutuste keemilisi või toksikoloogilis-farmakoloogilisi uuringuid ning võimaluse korral lagunemisproduktide iseloomustust ja/või analüüsi. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Esitatakse lagunemisproduktide suurim lubatud individuaalne ja kogupiirnorm kõlblikkusaja lõpul ning seda põhjendatakse. |
| --- | --- |

7)

| 8) | Stabiilsustestide tulemuste põhjal loetletakse valmistootel selle kõlblikkusaja jooksul tehtud testid ja nende heakskiitmiskriteeriumid ning neid põhjendatakse. |
| --- | --- |

8)

| 9) | Järeldused peavad sisaldama analüüsitulemusi, millega põhjendatakse kavandatud kõlblikkusaega ja vajaduse korral kasutusaega soovitatud säilitamistingimustes. |
| --- | --- |

9)

| 10) | Söödale lisamiseks mõeldud veterinaarravimite puhul esitatakse ka teave söödale lisamise järgse stabiilsuse ja kavandatava kõlblikkusaja kohta. Samuti esitatakse spetsifikatsioon ravimsööda kohta, mis on valmistatud kõnealuseid veterinaarravimeid kasutades kooskõlas soovitatud kasutusjuhistega. |
| --- | --- |

10)

II.2G.   Muu teave

Selle punkti alusel võib toimikusse lisada veterinaarravimi kvaliteediga seonduva teabe, mida mujal selles osas ei ole käsitletud.

II.3   
  3. OSA: ohutusdokumendid (ohutustestid ja jääkide tuvastamise testid)

| 1) | Iga uuringuaruanne peab sisaldama järgmisi andmeid:






  a) | uuringukava koopia (protokoll); |
| --- | --- | --- |

1)

a)

uuringukava koopia (protokoll);

| b) | vajaduse korral kinnitus hea laboritava järgimise kohta; |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral kinnitus hea laboritava järgimise kohta;

| c) | kasutatud meetodite, seadmete ja materjalide kirjeldus; |
| --- | --- |

c)

kasutatud meetodite, seadmete ja materjalide kirjeldus;

| d) | testimissüsteemi kirjeldus ja põhjendus; |
| --- | --- |

d)

testimissüsteemi kirjeldus ja põhjendus;

| e) | saadud tulemuste piisavalt üksikasjalik kirjeldus, et tulemusi oleks võimalik autori tõlgendust arvesse võtmata kriitiliselt hinnata; |
| --- | --- |

e)

saadud tulemuste piisavalt üksikasjalik kirjeldus, et tulemusi oleks võimalik autori tõlgendust arvesse võtmata kriitiliselt hinnata;

| f) | vajaduse korral tulemuste statistiline analüüs; |
| --- | --- |

f)

vajaduse korral tulemuste statistiline analüüs;

| g) | tulemuste arutelu, esitades märkused täheldatud ja mittetäheldatud toime tasemete ning mis tahes ebatavaliste tulemuste kohta; |
| --- | --- |

g)

tulemuste arutelu, esitades märkused täheldatud ja mittetäheldatud toime tasemete ning mis tahes ebatavaliste tulemuste kohta;

| h) | labori nimi; |
| --- | --- |

h)

labori nimi;

| i) | uuringu juhi nimi; |
| --- | --- |

i)

uuringu juhi nimi;

| j) | allkiri ja kuupäev; |
| --- | --- |

j)

allkiri ja kuupäev;

| k) | uuringu tegemise koht ja ajavahemik; |
| --- | --- |

k)

uuringu tegemise koht ja ajavahemik;

| l) | lühendite ja koodide selgitus, olenemata sellest, kas need on rahvusvaheliselt tunnustatud või mitte; |
| --- | --- |

l)

lühendite ja koodide selgitus, olenemata sellest, kas need on rahvusvaheliselt tunnustatud või mitte;

| m) | matemaatiliste ja statistiliste menetluste kirjeldus. |
| --- | --- |

m)

matemaatiliste ja statistiliste menetluste kirjeldus.

| 2) | Avaldatud uuringud võib vastu võtta, kui need sisaldavad piisavalt andmeid ja üksikasju, et võimaldada sõltumatut hindamist. Uurimismeetodeid kirjeldatakse kordamist võimaldava üksikasjalikkusega ning uurija tõendab nende kehtivust. Kokkuvõtteid uuringutest, mille kohta ei ole kättesaadavad üksikasjalikud aruanded, ei ole vastuvõetavad dokumendid. Et täita teatavad ohutusnõuded, võib viidata Euroopa avalikele ravimijääkide piirnormide hindamise aruannetele (EPMAR), kui ainet on varem hinnatud ravimijääkide piirnormi määramiseks. Kui viidatakse EPMARile, ei ole vaja esitada uuringuid, mida on ravimijääkide piirnormide hindamise raames juba hinnatud; esitada tuleb ainult uued uuringud, mis ei ole ravimijääkide piirnormide hindamiseks kättesaadavad. Kui kokkupuuteviis (näiteks kasutajal) ei ole sama, mida kasutatakse vastavalt komisjoni määrusele (EL) 2018/782, (5) võib olla vaja teha uusi uuringuid. |
| --- | --- |

2)

II.3A.   Ohutustestid

| 1) | Ohutusdokumendid peavad olema piisavad, et hinnata järgmist:






  a) | veterinaarravimi võimalik mürgisus ning igasugune ohtlik või soovimatu toime sihtliigile, mis võib tekkida kavandatud kasutustingimustes; |
| --- | --- | --- |

1)

a)

veterinaarravimi võimalik mürgisus ning igasugune ohtlik või soovimatu toime sihtliigile, mis võib tekkida kavandatud kasutustingimustes;

| b) | võimalik risk, mis võib tuleneda inimeste kokkupuutest veterinaarravimiga, näiteks ravimi manustamisel loomale; |
| --- | --- |

b)

võimalik risk, mis võib tuleneda inimeste kokkupuutest veterinaarravimiga, näiteks ravimi manustamisel loomale;

| c) | võimalik risk keskkonnale, mis võib tuleneda veterinaarravimi kasutamisest. |
| --- | --- |

c)

võimalik risk keskkonnale, mis võib tuleneda veterinaarravimi kasutamisest.

| 2) | Mõnel juhul on vaja testida lähteainet metaboliitide suhtes, kui asjaomased jäägid sisaldavad metaboliite. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Abiainet, mida kasutatakse veterinaarravimis esimest korda või mida manustatakse uut moodi, käsitletakse samamoodi nagu toimeainet. |
| --- | --- |

3)

II.3A1.   Toote ja selle toimeaine(te) täpne identifitseerimine

| a) | Rahvusvaheline mittekaubanduslik nimetus (INN); |
| --- | --- |

a)

Rahvusvaheline mittekaubanduslik nimetus (INN);

| b) | rahvusvahelise puhta keemia ja rakenduskeemia liidu (International Union of Pure and Applied Chemistry Name – IUPAC) antud nimetus; |
| --- | --- |

b)

rahvusvahelise puhta keemia ja rakenduskeemia liidu (International Union of Pure and Applied Chemistry Name – IUPAC) antud nimetus;

| c) | Chemical Abstract Service’i antud number; |
| --- | --- |

c)

Chemical Abstract Service’i antud number;

| d) | terapeutiline, farmakoloogiline ja keemiline liigitus; |
| --- | --- |

d)

terapeutiline, farmakoloogiline ja keemiline liigitus;

| e) | sünonüümid ja lühendid; |
| --- | --- |

e)

sünonüümid ja lühendid;

| f) | struktuurivalem; |
| --- | --- |

f)

struktuurivalem;

| g) | molekulivalem; |
| --- | --- |

g)

molekulivalem;

| h) | molekulmass; |
| --- | --- |

h)

molekulmass;

| i) | puhtusaste; |
| --- | --- |

i)

puhtusaste;

| j) | lisandite kvalitatiivne ja kvantitatiivne koostis; |
| --- | --- |

j)

lisandite kvalitatiivne ja kvantitatiivne koostis;

| k) | füüsikaliste omaduste kirjeldus:






  i) | sulamistemperatuur, |
| --- | --- | --- |

k)

füüsikaliste omaduste kirjeldus:

i)

sulamistemperatuur,

| ii) | keemistemperatuur, |
| --- | --- |

ii)

keemistemperatuur,

| iii) | aururõhk, |
| --- | --- |

iii)

aururõhk,

| iv) | lahustuvus vees ja orgaanilistes lahustites väljendatuna g/l kohta teataval temperatuuril, |
| --- | --- |

iv)

lahustuvus vees ja orgaanilistes lahustites väljendatuna g/l kohta teataval temperatuuril,

| v) | tihedus, |
| --- | --- |

v)

tihedus,

| vi) | valguse murdumine, optiline pöörang jne; |
| --- | --- |

vi)

valguse murdumine, optiline pöörang jne;

| l) | ravimi täpne koostis. |
| --- | --- |

l)

ravimi täpne koostis.

II.3A2.   Farmakoloogia

| 1) | Veterinaarravimi farmakoloogilistel uuringutel on ravitoime avaldumise mehhanismide väljaselgitamisel oluline tähtsus ning seetõttu tuleb lisada katseloomadel ja sihtliikidel tehtud farmakoloogilised uuringud. Vajaduse korral võib esitada ristviited toimiku 4. osas esitatud uuringutele. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Kui veterinaarravimi farmakoloogiline toime ilmneb ilma mürgistusreaktsioonita või dooside puhul, mis on mürgistuse tekkimiseks liiga väikesed, võetakse kõnealust farmakoloogilist toimet veterinaarravimi kasutusohutuse hindamisel arvesse. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Ohutusdokumendid peavad alati sisaldama katseloomadel tehtud farmakoloogiliste uuringute üksikasjalikke andmeid ning sihtlooma kliinilistes uuringutes kogutud asjakohast teavet. |
| --- | --- |

3)

II.3A2.1.   Farmakodünaamika

Esitatakse teave toimeaine(te) toimimismehhanismide kohta ning samuti teave esmaste ja teiseste farmakodünaamiliste mõjude kohta, et aidata mõista mis tahes kõrvaltoimeid loomuuringutes. Üksikasjalikud andmed ravitoimega seotud farmakodünaamiliste omaduste kohta esitatakse toimiku 4A osas.

II.3A2.2.   Farmakokineetika

Esitatakse andmed toimeaine ja selle metaboliitide säilimise kohta katseloomades; kõnealused andmed hõlmavad imendumist, jaotumist, ainevahetust ja eritumist. Andmed on seotud doosi/toime alaste tähelepanekutega farmakoloogilistes ja toksikoloogilistes uuringutes eesmärgiga määrata kindlaks piisav kokkupuude.

II.3A3.   Toksikoloogia

| 1) | Toksikoloogiat käsitlevate dokumentide puhul järgitakse ameti avaldatud suuniseid üldise lähenemisviisi kohta testimisel ning suuniseid eriuuringute tegemiseks. Üldiselt tehakse mürgisuse uuringud toimeaine(te)ga, mitte valmistoodetega, kui ei ole konkreetselt nõutud teisiti. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Loomkatsed viiakse läbi katseloomade väljakujunenud liinidega, mille kohta on (eelistatavalt) olemas varasemad andmed. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Ühekordse doosi mürgisus
  Ühekordse doosi mürgisuse uuringute abil võib prognoosida:






  a) | akuutse üledoosi võimalikku toimet sihtliigile; |
| --- | --- | --- |

3)

Ühekordse doosi mürgisuse uuringute abil võib prognoosida:

a)

akuutse üledoosi võimalikku toimet sihtliigile;

| b) | ettekavatsemata manustamise võimalikku mõju inimesele; |
| --- | --- |

b)

ettekavatsemata manustamise võimalikku mõju inimesele;

| c) | doose, mida võib otstarbekohaselt kasutada kordusdoosi mürgisuse uurimisel. |
| --- | --- |

c)

doose, mida võib otstarbekohaselt kasutada kordusdoosi mürgisuse uurimisel.

Ühekordse doosi mürgisuse uuringute põhjal selguvad aine ägeda toksilisuse nähud ning nende ilmnemise ja taandumise ajavahemik.

Tehtavad uuringud valitakse eesmärgiga anda teavet kasutaja ohutuse kohta, näiteks kui võib eeldada veterinaarravimi kasutaja olulist kokkupuudet sissehingamise teel või naha kaudu, uuritakse vastavaid kokkupuuteviise.

| 4) | Kordusdoosi mürgisus
  Kordusdoosi mürgisuse testid on mõeldud füsioloogiliste ja/või patoloogiliste muutuste väljaselgitamiseks, mis tekivad toimeaine või toimeainete kombinatsiooni korduval kontrollitud manustamisel, ning kõnealuste muutuste ning dooside vahelise seose kindlaksmääramiseks.
  Tavaliselt piisab kordusdoosi mürgisuse uuringust ühel katseloomaliigil. Kõnealust uuringut võib asendada sihtloomal tehtud uuring. Manustamissagedus ja -tee ning uuringu pikkus tuleb valida vastavalt kavandatud kliinilistele kasutustingimustele ja/või kasutaja kokkupuutele. Taotleja peab uuringute ulatust ja pikkust ning dooside valikut põhjendama. |
| --- | --- |

4)

Kordusdoosi mürgisuse testid on mõeldud füsioloogiliste ja/või patoloogiliste muutuste väljaselgitamiseks, mis tekivad toimeaine või toimeainete kombinatsiooni korduval kontrollitud manustamisel, ning kõnealuste muutuste ning dooside vahelise seose kindlaksmääramiseks.

Tavaliselt piisab kordusdoosi mürgisuse uuringust ühel katseloomaliigil. Kõnealust uuringut võib asendada sihtloomal tehtud uuring. Manustamissagedus ja -tee ning uuringu pikkus tuleb valida vastavalt kavandatud kliinilistele kasutustingimustele ja/või kasutaja kokkupuutele. Taotleja peab uuringute ulatust ja pikkust ning dooside valikut põhjendama.

| 5) | Taluvus sihtloomaliigi puhul
  Kõigi alajao II.4A4 (sihtloomaliigi ravimitaluvus) nõuete kohaselt tavaliselt lõpliku koostisega tehtud uuringute ajal sihtloomaliigil täheldatud taluvushäirete kohta esitatakse kokkuvõte. Tuleb märkida asjaomane uuring, doos, mille puhul taluvushäire ilmnes, ning asjaomane liik ja tõug. Andmed tuleb esitada ka kõigi ootamatute füsioloogiliste muutuste kohta. Toimiku 4. osasse lisatakse täielikud aruanded kõnealuste uuringute kohta. |
| --- | --- |

5)

Kõigi alajao II.4A4 (sihtloomaliigi ravimitaluvus) nõuete kohaselt tavaliselt lõpliku koostisega tehtud uuringute ajal sihtloomaliigil täheldatud taluvushäirete kohta esitatakse kokkuvõte. Tuleb märkida asjaomane uuring, doos, mille puhul taluvushäire ilmnes, ning asjaomane liik ja tõug. Andmed tuleb esitada ka kõigi ootamatute füsioloogiliste muutuste kohta. Toimiku 4. osasse lisatakse täielikud aruanded kõnealuste uuringute kohta.

| 6) | Paljunemisvõimet, sealhulgas arengut mõjutav mürgisus
  Paljunemisvõimele avalduva toime uurimine
  Aretusloomadel kasutamiseks ettenähtud toodete puhul tuleb esitada veterinaarravimite tehniliste registreerimisnõuete rahvusvahelise ühtlustamiskonverentsi (VICH) suunise GL43 kohased paljunemisvõime ohutusuuringud. Kasutajale avalduva mõju hindamiseks ei eeldata katseloomade paljunemisvõimet mõjutava mürgisuse uuringuid. |
| --- | --- |

6)

Paljunemisvõimele avalduva toime uurimine

Aretusloomadel kasutamiseks ettenähtud toodete puhul tuleb esitada veterinaarravimite tehniliste registreerimisnõuete rahvusvahelise ühtlustamiskonverentsi (VICH) suunise GL43 kohased paljunemisvõime ohutusuuringud. Kasutajale avalduva mõju hindamiseks ei eeldata katseloomade paljunemisvõimet mõjutava mürgisuse uuringuid.

| 7) | Uuring arengut mõjutava mürgisuse kohta
  Sihtloomaliigile avalduva mõju hindamiseks ei nõuta arengut mõjutava mürgisuse uuringuid toodete puhul, mis on ette nähtud kasutamiseks üksnes muudel kui aretusloomadel. Muude toodete puhul tehakse arengut mõjutava mürgisuse uuring vähemalt ühel liigil, mis võib olla sihtliik. Kui uuring viiakse läbi sihtliikidel, esitatakse siin kokkuvõte ja uuringu täielik aruanne lisatakse toimiku 4. osasse.
  Kõikidel juhtudel, kui võib eeldada kasutaja märkimisväärset kokkupuudet, tehakse kasutajaohutuse hindamiseks arengut mõjutava mürgisuse standardtestid, mis vastavad kehtestatud suunistel põhinevatele standardtestidele (sealhulgas VICH suunise GL32 ja OECD suuniste kohased testid). |
| --- | --- |

7)

Sihtloomaliigile avalduva mõju hindamiseks ei nõuta arengut mõjutava mürgisuse uuringuid toodete puhul, mis on ette nähtud kasutamiseks üksnes muudel kui aretusloomadel. Muude toodete puhul tehakse arengut mõjutava mürgisuse uuring vähemalt ühel liigil, mis võib olla sihtliik. Kui uuring viiakse läbi sihtliikidel, esitatakse siin kokkuvõte ja uuringu täielik aruanne lisatakse toimiku 4. osasse.

Kõikidel juhtudel, kui võib eeldada kasutaja märkimisväärset kokkupuudet, tehakse kasutajaohutuse hindamiseks arengut mõjutava mürgisuse standardtestid, mis vastavad kehtestatud suunistel põhinevatele standardtestidele (sealhulgas VICH suunise GL32 ja OECD suuniste kohased testid).

| 8) | Genotoksilisus
  Võimaliku genotoksilise mõju testid tehakse eesmärgiga selgitada välja muutused, mida aine võib raku geneetilises materjalis põhjustada. Genotoksilisuse suhtes tuleb uurida kõiki aineid, mida kavatsetakse esimest korda lisada veterinaarravimisse.
  Toimeaine(te)l tehakse seeria genotoksilisuse standardteste, mis vastavad kehtestatud suunistel põhinevatele standardtestidele (sealhulgas VICH suunise GL23 ja OECD suuniste kohased testid). |
| --- | --- |

8)

Võimaliku genotoksilise mõju testid tehakse eesmärgiga selgitada välja muutused, mida aine võib raku geneetilises materjalis põhjustada. Genotoksilisuse suhtes tuleb uurida kõiki aineid, mida kavatsetakse esimest korda lisada veterinaarravimisse.

Toimeaine(te)l tehakse seeria genotoksilisuse standardteste, mis vastavad kehtestatud suunistel põhinevatele standardtestidele (sealhulgas VICH suunise GL23 ja OECD suuniste kohased testid).

| 9) | Kantserogeensus
  Kantserogeensustesti vajalikkuse üle otsustamisel võetakse arvesse genotoksilisuse testide tulemusi, struktuuri ja toime suhet ning kordusdoositestide järeldusi, mis võivad viidata hüper- või neoplastilistele muudatustele.
  Võetakse arvesse mürgisusmehhanismi teadaolevat liigispetsiifilisust ning samuti erinevusi katseliikide, sihtloomaliikide ja inimeste ainevahetuses.
  Kantserogeensustestid viiakse läbi vastavalt kehtestatud suunistel põhinevatele standardtestidele (sealhulgas VICH suunise GL28 ja OECD suuniste kohased testid). |
| --- | --- |

9)

Kantserogeensustesti vajalikkuse üle otsustamisel võetakse arvesse genotoksilisuse testide tulemusi, struktuuri ja toime suhet ning kordusdoositestide järeldusi, mis võivad viidata hüper- või neoplastilistele muudatustele.

Võetakse arvesse mürgisusmehhanismi teadaolevat liigispetsiifilisust ning samuti erinevusi katseliikide, sihtloomaliikide ja inimeste ainevahetuses.

Kantserogeensustestid viiakse läbi vastavalt kehtestatud suunistel põhinevatele standardtestidele (sealhulgas VICH suunise GL28 ja OECD suuniste kohased testid).

| 10) | Erandid
  Paikseks kasutamiseks mõeldud veterinaarravimi puhul uuritakse süsteemset imendumist sihtloomaliigil. Kui tõendatakse, et süsteemne imendumine ei ole märkimisväärne, võib kordusdoosi mürgisuse testid, paljunemisvõimet ja arengut kahjustava mürgisuse ja kantserogeensustestid tegemata jätta, välja arvatud juhul, kui:






  a) | kavandatud kasutustingimuste kohaselt võib arvata, et loomale manustatakse veterinaarravimit suukaudselt, või |
| --- | --- | --- |

10)

Paikseks kasutamiseks mõeldud veterinaarravimi puhul uuritakse süsteemset imendumist sihtloomaliigil. Kui tõendatakse, et süsteemne imendumine ei ole märkimisväärne, võib kordusdoosi mürgisuse testid, paljunemisvõimet ja arengut kahjustava mürgisuse ja kantserogeensustestid tegemata jätta, välja arvatud juhul, kui:

a)

kavandatud kasutustingimuste kohaselt võib arvata, et loomale manustatakse veterinaarravimit suukaudselt, või

| b) | kavandatud kasutustingimuste kohaselt võib arvata, et kasutajal on veterinaarravimiga suukaudne kokkupuude. |
| --- | --- |

b)

kavandatud kasutustingimuste kohaselt võib arvata, et kasutajal on veterinaarravimiga suukaudne kokkupuude.

II.3A4.   Muud nõuded

II.3A.4.1.   Eriuuringud

Teatavate ainerühmade puhul või kui korduvdoosi uuringute käigus täheldatud toime loomadele hõlmab muutusi, mis osutavad näiteks immuuntoksilisusele, neurotoksilisusele või endokrinoloogilistele funktsioonihäiretele, on nõutavad lisatestid, näiteks ülitundlikkuse uuringud või viivistoimega neurotoksilisuse testid. Ravimi olemusest sõltuvalt võib olla vaja teha lisauuringuid, et hinnata toksilist toimet põhjustavat mehhanismi või ärrituse tekkimise võimalikkust.

Kui toote puhul võib esineda kokkupuudet naha ja silmadega, tuleb esitada ärritus- ja ülitundlikkusuuringud. Need uuringud tehakse lõpliku koostisega.

Selliste uuringute kavandamisel ja tulemuste hindamisel lähtutakse teaduslikult põhjendatud teadmiste kõrgeimast tasemest ja kehtestatud suunistest.

II.3A.4.2.   Mõju inimestele

Esitatakse andmed selle kohta, kas veterinaarravimi farmakoloogilisi toimeaineid kasutatakse ravimitena inimeste ravimisel. Sellisel juhul koostatakse kokkuvõte kõigi inimestel avalduvate mõjude (sh kõrvaltoimete) ning nende põhjuste kohta ulatuses, mis võib olla oluline veterinaarravimi ohutuse hindamisel avaldatud uuringutulemuste põhjal, kui see on vajalik; kui veterinaarravimite komponente ei kasutata või enam ei kasutata inimeste ravimisel, tuleb esitada selle põhjused, kui need on avalikult kättesaadavad.

II.3A.4.3.   Resistentsuse teke ja sellega seotud oht inimestele

Selles punktis kirjeldatud andmenõuded on seotud antibakteriaalsete ainetega ega pruugi olla täielikult kohaldatavad muud liiki antimikroobikumidele (nagu viirusevastased ained, seenevastased ja algloomavastased ained), kuigi põhimõtteliselt võib neid nõudeid asjakohasel juhul järgida.

Veterinaarravimite puhul on vajalikud andmed inimeste tervist mõjutavate ja veterinaarravimite kasutamisega seostatavate resistentsete bakterite või resistentsuse determinantide võimaliku tekkimise kohta. Seoses sellega on sellise resistentsuse arenemise ja valikumehhanism eriti oluline. Taotleja esitab vajaduse korral meetmed veterinaarravimi kavatsetavast kasutamisest tuleneva resistentsuse arenemise piiramiseks.

Sihtloomadel ravimi kliinilise kasutuse seisukohast tähtsaid resistentsusandmeid käsitletakse kooskõlas alajaoga II.4A2. Vajaduse korral esitatakse ristviited alajaos II.4A2 sätestatud andmetele.

| 1) | Toiduloomade puhul käsitletakse riskihindamises järgmist:






  a) | selliste resistentsete bakterite või resistentsuse determinantide kindlakstegemine, mida võib seostada inimeste haigustega (zoonootilised ja/või kommensaalsed bakterid) ja mis valitakse mikroobivastase veterinaarravimi sihtloomadel kasutamise teel (ohu kindlakstegemine); |
| --- | --- | --- |

1)

a)

selliste resistentsete bakterite või resistentsuse determinantide kindlakstegemine, mida võib seostada inimeste haigustega (zoonootilised ja/või kommensaalsed bakterid) ja mis valitakse mikroobivastase veterinaarravimi sihtloomadel kasutamise teel (ohu kindlakstegemine);

| b) | asjaomase veterinaarravimi kasutamisest sihtloomaliigile tuleneva kindlakstehtud ohu või ohtude keskkonda sattumise tõenäosus; |
| --- | --- |

b)

asjaomase veterinaarravimi kasutamisest sihtloomaliigile tuleneva kindlakstehtud ohu või ohtude keskkonda sattumise tõenäosus;

| c) | tõenäosus, et inimesed puutuvad kindlakstehtud ohu või ohtudega kokku toidu kaudu või otsese kokkupuute kaudu, ja selle tagajärjed (kahjulik tervisemõju) inimeste tervisele. Suunised on esitatud VICH suunises GL27 ja ELi suunistes. |
| --- | --- |

c)

tõenäosus, et inimesed puutuvad kindlakstehtud ohu või ohtudega kokku toidu kaudu või otsese kokkupuute kaudu, ja selle tagajärjed (kahjulik tervisemõju) inimeste tervisele. Suunised on esitatud VICH suunises GL27 ja ELi suunistes.

| 2) | Lemmikloomade puhul hõlmab inimeste tervisele või rahvatervisele avalduva ohu hindamine järgmist:






  a) | selliste resistentsete bakterite või resistentsuse determinantide kindlakstegemine, mida võib seostada inimeste haigustega ja mis valitakse mikroobivastase veterinaarravimi sihtloomadel kasutamise teel; |
| --- | --- | --- |

2)

a)

selliste resistentsete bakterite või resistentsuse determinantide kindlakstegemine, mida võib seostada inimeste haigustega ja mis valitakse mikroobivastase veterinaarravimi sihtloomadel kasutamise teel;

| b) | hinnang sihtloomaliigi zoonootiliste ja kommensaalsete bakteritega kokkupuutumisele, lähtudes asjaomase veterinaarravimi kasutustingimustest; |
| --- | --- |

b)

hinnang sihtloomaliigi zoonootiliste ja kommensaalsete bakteritega kokkupuutumisele, lähtudes asjaomase veterinaarravimi kasutustingimustest;

| c) | hinnang inimeste hilisema kokkupuute kohta mikroobide resistentsusega ja selle tagajärjed inimeste tervisele. |
| --- | --- |

c)

hinnang inimeste hilisema kokkupuute kohta mikroobide resistentsusega ja selle tagajärjed inimeste tervisele.

| 3) | Käsitletakse resistentsust keskkonnas. |
| --- | --- |

3)

II.3A5.   Kasutajate ohutus

Selles alajaotises hinnatakse alajagudes II.3A–II.3A4 nimetatud toimeid ja seostatakse need toimed inimese ja ravimi kokkupuute liigi ja ulatusega, eesmärgiga sõnastada asjakohased hoiatused kasutajale ja muud riskijuhtimismeetmed.

Kasutajate ohutust käsitletakse vastavalt veterinaarravimite komitee (CVMP) suunistele.

II.3A6.   Keskkonnariski hindamine

| 1) | Keskkonnariski hindamine tehakse eesmärgiga hinnata veterinaarravimi kasutamisel tekkida võivat kahjulikku mõju keskkonnale ning teha kindlaks sellise mõju risk. Hindamisel määratakse ka kindlaks ettevaatusabinõud, mis võivad olla vajalikud kõnealuse riski vähendamiseks. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Hindamisel on kaks etappi. Esimene etapp viiakse alati läbi. Hinnangu üksikasjad esitatakse kooskõlas ameti avaldatud suunistega. Hinnangus näidatakse ravimi võimalik kokkupuute ulatus keskkonnaga ning iga sellise kokkupuutega seotud ohu ulatus, võttes arvesse eelkõige järgmist:






  a) | sihtloomaliike ja kavandatavat kasutamisviisi; |
| --- | --- | --- |

2)

a)

sihtloomaliike ja kavandatavat kasutamisviisi;

| b) | manustamisviisi, eelkõige ravimi vahetu keskkonnasüsteemidesse pääsemise tõenäolist ulatust, |
| --- | --- |

b)

manustamisviisi, eelkõige ravimi vahetu keskkonnasüsteemidesse pääsemise tõenäolist ulatust,

| c) | ravimi, selle toimeainete või asjakohaste metaboliitide võimalikku keskkonda eritumist ravitavate loomade kaudu; nende püsivust eritistes; |
| --- | --- |

c)

ravimi, selle toimeainete või asjakohaste metaboliitide võimalikku keskkonda eritumist ravitavate loomade kaudu; nende püsivust eritistes;

| d) | kasutamata veterinaarravimi või muude jäätmete kõrvaldamist. |
| --- | --- |

d)

kasutamata veterinaarravimi või muude jäätmete kõrvaldamist.

| 3) | Teises etapis tehakse kooskõlas ameti avaldatud suunistega edasised eriuuringud seoses ravimi säilimise ja mõjuga konkreetsetes ökosüsteemides. Uuritakse ravimi keskkonnaga kokkupuute ulatust ning asjaomase aine või asjaomaste ainete füüsikalis-keemiliste, farmakoloogiliste ja/või toksikoloogiliste omadustega, sealhulgas tuvastatud riski puhul metaboliitidega, seotud olemasolevaid andmeid, mis on saadud muude käesoleva määruse alusel nõutud uuringute ja testide põhjal. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Toiduloomaliikidele ettenähtud toodete puhul liigitatakse püsivad, bioakumuleeruvad ja toksilised ained (PBT-ained) või väga püsivad ja väga bioakumuleeruvad ained (vPvB-ained) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (6) (REACH-määrus) XIII lisas sätestatud kriteeriumide kohaselt ning neid hinnatakse vastavalt ameti avaldatud veterinaarravimites kasutatavate ainete PBT- ja vPvB-hindamise suunistele. |
| --- | --- |

4)

II.3B.   Jääkide tuvastamise testid

| 1) | Käesolevas punktis kohaldatakse määruse (EÜ) nr 470/2009 mõisteid. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Ravi saanud loomadelt pärit söödavatest kudedest või munadest, piimast ja meest (asjakohasel juhul vahast) jääkide kadumise uurimise eesmärk on kindlaks määrata, millistel tingimustel ja mil määral võivad jäägid neilt loomadelt saadud toiduainetes säilida. Lisaks võimaldavad uuringud kindlaks määrata keeluajad. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Toiduloomadel kasutamiseks mõeldud veterinaarravimite puhul peavad jääkide esinemise kohta koostatud dokumendid näitama:






  a) | kui suures ulatuses ning kui kaua veterinaarravimi jäägid või metaboliidid püsivad ravimit saanud loomalt pärit söödavates kudedes või selliselt loomalt saadud piimas, munades ja/või mees (asjakohasel juhul vahas); |
| --- | --- | --- |

3)

a)

kui suures ulatuses ning kui kaua veterinaarravimi jäägid või metaboliidid püsivad ravimit saanud loomalt pärit söödavates kudedes või selliselt loomalt saadud piimas, munades ja/või mees (asjakohasel juhul vahas);

| b) | võimalust kehtestada realistlikud, tegelikes pidamistingimustes järgitavad keeluajad, et vältida ravimit saanud loomadelt saadud toidust tulenevat riski tarbija tervisele; |
| --- | --- |

b)

võimalust kehtestada realistlikud, tegelikes pidamistingimustes järgitavad keeluajad, et vältida ravimit saanud loomadelt saadud toidust tulenevat riski tarbija tervisele;

| c) | et jääkide kadumise uurimisel kasutatud analüüsimeetod(id) on piisavalt valideeritud, et anda piisavat kinnitust, et jääkide kohta esitatud andmed on sobivaks aluseks keeluaja määramisel. |
| --- | --- |

c)

et jääkide kadumise uurimisel kasutatud analüüsimeetod(id) on piisavalt valideeritud, et anda piisavat kinnitust, et jääkide kohta esitatud andmed on sobivaks aluseks keeluaja määramisel.

II.3B1.   Toote identifitseerimine

Esitatakse testimisel kasutatava(te) veterinaarravimi(te) andmed, sealhulgas:

| a) | koostis; |
| --- | --- |

a)

koostis;

| b) | asjaomase partii või asjaomaste partiide füüsikalise ja keemilise (tõhususe ja puhtuse) testi tulemused; |
| --- | --- |

b)

asjaomase partii või asjaomaste partiide füüsikalise ja keemilise (tõhususe ja puhtuse) testi tulemused;

| c) | partii identifitseerimine. |
| --- | --- |

c)

partii identifitseerimine.

II.3B2.   Jääkide kadumine (ainevahetus ja jääkide kineetika)

| 1) | Uuringud, mille käigus mõõdetakse jääkide kadumist sihtlooma kudedest pärast ravimi viimast manustamist, võimaldavad kindlaks määrata keeluajad, et tagada, et ravimit saanud loomadelt saadud toidus ei leidu jääke, mis võiksid tarbijatele ohtlikuks osutuda. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Esitatakse veterinaarravimi komponentide jääkide piirnormi praegune staatus asjaomasel sihtliigil. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Olemasolevate jääkide normid mõõdetakse piisaval arvul ajahetkedel pärast veterinaarravimi lõpliku doosi manustamist katseloomadele. Imetajate ja lindudega tehtavad uuringud viiakse läbi vastavalt VICH suunisele GL48 ja muudele asjakohastele suunistele. Mees jääkide tuvastamise uuringud tehakse vastavalt VICH suunisele GL56 ja uuringud jääkide kadumise kohta veeloomaliikidest vastavalt VICH suunisele GL57. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Hindamise põhjal käsitletakse kavandatud keeluaja põhjendust. |
| --- | --- |

4)

II.3B3.   Jääkide tuvastamise analüüsimeetod

Jääkide kadumise uuring (uuringud), analüüsimeetod(id) ja selle (nende) valideerimine viiakse läbi vastavalt VICH suunisele GL49.

Analüüsimeetodi puhul lähtutakse teaduslike ja tehniliste teadmiste tasemest taotluse esitamise ajal.

II.4.   
  4. OSA: efektiivsust käsitlevad dokumendid (prekliinilised ja kliinilised uuringud)

II.4A.   Prekliinilised uuringud

Prekliiniliste uuringute eesmärk on uurida ravimi ohutust ja efektiivsust sihtloomadel ning teha kindlaks ravimi farmakoloogiline toime, farmakokineetilised omadused, doos ja dooside intervall, resistentsus (kui see on asjakohane) ja sihtlooma taluvus.

II.4A1.   Farmakoloogia

II.4A.1.1.   Farmakodünaamika

| 1) | Iseloomustatakse veterinaarravimis sisalduva(te) toimeaine(te) farmakodünaamilisi toimeid. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Igakülgselt kirjeldatakse toimeviisi ja farmakoloogilisi toimeid, millel soovitatud praktiline rakendus põhineb, kaasa arvatud teiseseid toimeid (kui neid on). Üldiselt uuritakse mõju peamistele kehalistele funktsioonidele. Tulemused väljendatakse kvantitatiivselt (näiteks kasutatakse doosi/toime ja/või aja/toime kõveraid) ning võimaluse korral võrreldes ainega, mille toime on hästi tuntud (kui täheldatakse suuremat efektiivsust võrreldes ainega, mille toime on hästi tuntud, siis näidatakse ära vahe ning tõendatakse selle statistilist olulisust). |
| --- | --- |

2)

| 3) | Uuritakse ravimite muude omaduste (näiteks manustamistee või koostise) mõju toimeaine farmakoloogilisele toimele. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Kui uurimismeetodid ei vasta standardmenetlustele, kirjeldatakse neid kordamist ja nende kehtivust tõendada võimaldava üksikasjalikkusega. Uurimistulemused esitatakse selgesti ja arusaadavalt ning esitatakse statistiliste võrdluste tulemus. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Põhjendatud vastuväidete puudumise korral uuritakse ka aine korduvast manustamisest tulenevate reaktsioonide kvantitatiivseid muutusi. |
| --- | --- |

5)

II.4A.1.2.   Farmakokineetika

| 1) | Toimeaine farmakokineetilisi põhiandmeid nõutakse, et hinnata veterinaarravimi ohutust ja efektiivsust sihtliigi loomadel, eriti kui tegemist on uue aine või koostisega. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Sihtloomaliikidega tehtavate farmakokineetiliste uuringute eesmärgid võib jagada nelja peamisse valdkonda:






  a) | koostises sisalduva toimeaine farmakokineetiliste põhiomaduste (nagu imendumine, jaotumine, ainevahetus ja eritumine) kirjeldus; |
| --- | --- | --- |

2)

a)

koostises sisalduva toimeaine farmakokineetiliste põhiomaduste (nagu imendumine, jaotumine, ainevahetus ja eritumine) kirjeldus;

| b) | kõnealuste farmakokineetiliste põhiomaduste kasutamine seoste uurimisel doseeringu, plasmas ja kudedes tekkiva kontsentratsiooni ning farmakoloogilise, terapeutilise või toksilise toime vahel; |
| --- | --- |

b)

kõnealuste farmakokineetiliste põhiomaduste kasutamine seoste uurimisel doseeringu, plasmas ja kudedes tekkiva kontsentratsiooni ning farmakoloogilise, terapeutilise või toksilise toime vahel;

| c) | vajaduse korral erinevate sihtliikide vaheliste farmakokineetiliste parameetrite võrdlemine ja selliste võimalike liigierinevuste uurimine, millel on mõju sihtlooma ohutusele ja veterinaarravimi efektiivsusele; |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral erinevate sihtliikide vaheliste farmakokineetiliste parameetrite võrdlemine ja selliste võimalike liigierinevuste uurimine, millel on mõju sihtlooma ohutusele ja veterinaarravimi efektiivsusele;

| d) | vajaduse korral biosaadavuse võrdlemine, et toetada eri toodete, ravimvormide, toimeainekoguste või manustamisteede ohutus- ja efektiivsusteabe seostamist, või valmistamises või koostises toimunud muutuste mõju võrdlemine. |
| --- | --- |

d)

vajaduse korral biosaadavuse võrdlemine, et toetada eri toodete, ravimvormide, toimeainekoguste või manustamisteede ohutus- ja efektiivsusteabe seostamist, või valmistamises või koostises toimunud muutuste mõju võrdlemine.

| 3) | Sihtloomaliikide farmakokineetilisi uuringuid on üldiselt vaja farmakodünaamiliste uuringute täiendamiseks, et toetada ohutute ja toimivate doseerimisskeemide koostamist (manustamistee ja -koht, doos, dooside intervall, manustamiskordade arv jne). Farmakokineetiliste lisauuringute tegemine võib olla nõutav doseerimisskeemide koostamiseks vastavalt teatavatele kasutajaskonna muutujatele. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Kui toimiku 3. osas on esitatud farmakokineetilised uuringud, võib teha ristviite sellistele uuringutele. Püsikombinatsioonide kohta vt IV jagu. |
| --- | --- |

4)

II.4A2.   Resistentsuse teke ja sellega seotud oht loomadele

| 1) | Asjaomaste veterinaarravimite (nt mikroobi- ja parasiidivastased ained) puhul esitatakse teave hetkeresistentsuse kohta (kui see on asjakohane) ja kliiniliselt olulise resistentsuse võimaliku tekke kohta sihtloomaliigil kavandatud näidustuse korral. Võimaluse korral esitatakse teave resistentsusmehhanismi(de), resistentsuse molekulaarse geneetilise baasi ja resistentsuse determinantide ülekandekiiruse kohta. Vajaduse korral esitatakse teave kaas- ja ristresistentsuse kohta. Taotleja esitab meetmed veterinaarravimi kavatsetavast kasutamisest tuleneva resistentsuse arenemise piiramiseks kliiniliselt olulistes organismides. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Inimestele avalduvate riskide seisukohast tähtsat resistentsust käsitletakse kooskõlas alajao II.3A4 punktiga 3. Kui see on asjakohane, viidatakse alajao II.3A4 punktis 3 esitatud andmetele. |
| --- | --- |

2)

II.4A3.   Doosi määramine ja kinnitamine

Esitatakse asjakohased andmed, mis põhjendavad kavandatud doosi, dooside intervalli, ravi kestust ja kordusravi intervalli.

Nõuetekohaselt põhjendatud vastuväidete puudumise korral esitatakse välitingimustes tehtavate uuringute puhul asjakohane teave vastavalt alajaole II.4B.

II.4A4.   Sihtloomaliigi ravimitaluvus

Veterinaarravimi lokaalset ja süsteemset taluvust uuritakse sihtloomaliikidel. Sihtloomade ohutuse uuringute eesmärk on iseloomustada talumatuse märke ja määrata kindlaks täpne ohutusvaru, kasutades soovitatud manustamisteed või -teid. Eesmärgi võib saavutada, suurendades doosi ja/või ravi kestust. Uuringuaruanne (aruanded) sisaldab üksikasjalikke andmeid kõikide oodatavate farmakoloogiliste toimete ja kõrvaltoimete kohta. Sihtloomade ohutuse uuringute läbiviimisel lähtutakse veterinaarravimite tehniliste registreerimisnõuete rahvusvahelise ühtlustamiskonverentsi (VICH) rahvusvahelistest suunistest ja ameti avaldatud asjakohas(t)est suunis(t)est. Sihtliikide ohutuse teavet võib saada ka muudest prekliinilistest uuringutest, sealhulgas 3. osas sätestatud uuringutest, ning kliinilistest uuringutest koos avaldatud kirjandusest pärineva asjakohase teabega. Siia lisatakse sihtloomaliigil tehtud arengut mõjutava mürgisuse uuringud ja toimiku 3. osas esitatakse kokkuvõte.

II.4B.   Kliinilised uuringud

II.4B1.   Üldpõhimõtted

| 1) | Kliiniliste uuringute kavandamisel, tegemisel ja nendest teatamisel võetakse nõuetekohaselt arvesse VICH rahvusvahelisi hea kliinilise tava suuniseid ja ameti avaldatud asjakohaseid suuniseid. Väljaspool liitu läbi viidud kliinilistest uuringutest saadud andmeid võib müügiloa taotluse hindamisel võtta arvesse üksnes juhul, kui andmed esindavad piisavalt liidu olukorda. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Põhjendatud vastuväidete puudumise korral kinnitatakse eksperimentaaluuringute, näiteks proovi- või katseuuringute andmeid või muude kui eksperimentaaluuringute tulemusi kliiniliste uuringutega. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Kliiniliste uuringute eesmärk on uurida välitingimustes veterinaarravimi ohutust sihtloomadele ja ravimi efektiivsust loomakasvatuse tavatingimustes ja/või hea veterinaartava osana. Need tõendavad veterinaarravimi toimet pärast ravimi manustamist ettenähtud sihtliigile, kasutades soovitatud doseerimisskeemi ja soovitatud manustamisteed või -teid. Uuringu struktuuri eesmärk on toetada näidustusi ja võtta arvesse vastunäidustusi vastavalt liigile, vanusele, tõule ja soole, ravimi kasutamisjuhised ning ravimi võimalikke kõrvaltoimeid. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Kõik veterinaarsed kliinilised uuringud tehakse üksikasjaliku uuringuplaani kohaselt. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Liidu veterinaarsetes kliinilistes uuringutes kasutamiseks ettenähtud koostise puhul on märgistusele kantud selgesti nähtavalt ja kustutamatult sõnad „kasutamiseks ainult veterinaarsetes kliinilistes uuringutes“. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Põhjendatud vastuväidete puudumise korral tehakse kliinilised uuringud kontrollrühma loomadel (võrdlevad kliinilised uuringud). Uue tootega saadud efektiivsustulemusi võrreldakse efektiivsustulemustega sihtloomaliigil, kellele on manustatud veterinaarravimit, mis on liidus müügiloa saanud, mis on tõendatult piisavalt efektiivne ja on heaks kiidetud kavandatud näidustus(t)el kasutamiseks samal sihtloomaliigil, või platseebomõjuga või ravi puudumisega. Kõik tulemused, nii soodsad kui ka ebasoodsad, registreeritakse. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Põhjendatud vastuväidete puudumise korral kasutatakse kliiniliste uuringute plaani koostamisel, analüüsimisel ja hindamisel kehtestatud statistilisi põhimõtteid kooskõlas ameti avaldatud asjakohaste suunistega. |
| --- | --- |

7)

II.4B2.   Dokumendid

II.4B2.1.   Prekliiniliste uuringute tulemused

Võimaluse korral esitatakse järgmiste testide tulemused:

| 1) | testid, mis tõendavad farmakoloogilist toimet, sealhulgas testid, mis tõendavad ravitoime aluseks olevaid farmakodünaamilisi mehhanisme, ja testid, mis tõendavad põhilist farmakokineetilist profiili; |
| --- | --- |

1)

testid, mis tõendavad farmakoloogilist toimet, sealhulgas testid, mis tõendavad ravitoime aluseks olevaid farmakodünaamilisi mehhanisme, ja testid, mis tõendavad põhilist farmakokineetilist profiili;

| 2) | vajaduse korral resistentsustestid ja -uuringud; |
| --- | --- |

2)

vajaduse korral resistentsustestid ja -uuringud;

| 3) | testid, mis tõendavad ohutust sihtloomaliigi jaoks; |
| --- | --- |

3)

testid, mis tõendavad ohutust sihtloomaliigi jaoks;

| 4) | testid, millega määratakse kindlaks ja kinnitatakse doos (sealhulgas dooside intervall, ravi kestus ja kordusravi intervall). |
| --- | --- |

4)

testid, millega määratakse kindlaks ja kinnitatakse doos (sealhulgas dooside intervall, ravi kestus ja kordusravi intervall).

Testide ajal ilmnevaid ootamatuid tulemusi tuleb üksikasjalikult kirjeldada. Kõnealuste andmete puudumist tuleb põhjendada. Kõigis prekliiniliste uuringute aruannetes esitatakse järgmised andmed:

| a) | kokkuvõte; |
| --- | --- |

a)

kokkuvõte;

| b) | uuringuprotokoll; |
| --- | --- |

b)

uuringuprotokoll;

| c) | üksikasjalik eesmärkide, ülesehituse ja läbiviimise kirjeldus, mis hõlmab kasutatud meetodeid, seadmeid ja materjale, andmeid loomade liigi, vanuse, kaalu, soo, arvu, tõu või liini kohta, loomade märgistust, doosi, manustamisteed ja -skeemi; |
| --- | --- |

c)

üksikasjalik eesmärkide, ülesehituse ja läbiviimise kirjeldus, mis hõlmab kasutatud meetodeid, seadmeid ja materjale, andmeid loomade liigi, vanuse, kaalu, soo, arvu, tõu või liini kohta, loomade märgistust, doosi, manustamisteed ja -skeemi;

| d) | vajaduse korral tulemuste statistiline analüüs; |
| --- | --- |

d)

vajaduse korral tulemuste statistiline analüüs;

| e) | saadud tulemuste objektiivne arutelu koos järeldustega veterinaarravimi efektiivsuse ja sihtloomade ohutuse kohta. |
| --- | --- |

e)

saadud tulemuste objektiivne arutelu koos järeldustega veterinaarravimi efektiivsuse ja sihtloomade ohutuse kohta.

II.4B2.2.   Kliiniliste uuringute tulemused

Uurijad esitavad iga üksikisendi raviandmed eraldi andmelehtedel ning isendite rühma raviandmed ühistel andmelehtedel.

Müügiloa hoidja võtab kõik vajalikud meetmed tagamaks, et algdokumente, millele esitatud andmed tuginevad, säilitatakse vähemalt viis aastat pärast veterinaarravimi müügiloa lõppemist.

Kõigil kliinilistel uuringutel tehtud vaatlustest ning nende tulemustest koostatakse lühikokkuvõte, milles esitatakse eelkõige:

| a) | kas üksikult või rühmana ravitud kontroll- ja katseloomade arv liikide, tõugude või liinide, vanuse ja soo kaupa; |
| --- | --- |

a)

kas üksikult või rühmana ravitud kontroll- ja katseloomade arv liikide, tõugude või liinide, vanuse ja soo kaupa;

| b) | enne uuringu lõppu kõrvaldatud loomade arv ning sellise kõrvaldamise põhjused; |
| --- | --- |

b)

enne uuringu lõppu kõrvaldatud loomade arv ning sellise kõrvaldamise põhjused;

| c) | kontrollrühma loomade puhul see, kas loomad:






  i) | ei ole ravimit saanud, |
| --- | --- | --- |

c)

kontrollrühma loomade puhul see, kas loomad:

i)

ei ole ravimit saanud,

| ii) | on saanud platseebot või |
| --- | --- |

ii)

on saanud platseebot või

| iii) | on saanud muud veterinaarravimit, mis on liidus müügiloa saanud, mis on tõendatult piisavalt efektiivne ja on heaks kiidetud kavandatud näidustus(t)e jaoks kasutamiseks samal sihtloomaliigil, või |
| --- | --- |

iii)

on saanud muud veterinaarravimit, mis on liidus müügiloa saanud, mis on tõendatult piisavalt efektiivne ja on heaks kiidetud kavandatud näidustus(t)e jaoks kasutamiseks samal sihtloomaliigil, või

| iv) | on saanud uuritavat toimeainet eri koostisena või eri manustamistee kaudu; |
| --- | --- |

iv)

on saanud uuritavat toimeainet eri koostisena või eri manustamistee kaudu;

| d) | vaatlemisel täheldatud kõrvaltoimete sagedus; |
| --- | --- |

d)

vaatlemisel täheldatud kõrvaltoimete sagedus;

| e) | vajaduse korral vaatlustulemused loomade talitlusvõimele avalduva mõju kohta; |
| --- | --- |

e)

vajaduse korral vaatlustulemused loomade talitlusvõimele avalduva mõju kohta;

| f) | andmed katseloomade kohta, kelle risk on suurem vanuse, pidamis- või söötmisviisi või pidamise eesmärgi tõttu, või loomade kohta, kelle füsioloogilist või patoloogilist seisundit tuleb eriliselt arvesse võtta; |
| --- | --- |

f)

andmed katseloomade kohta, kelle risk on suurem vanuse, pidamis- või söötmisviisi või pidamise eesmärgi tõttu, või loomade kohta, kelle füsioloogilist või patoloogilist seisundit tuleb eriliselt arvesse võtta;

| g) | tulemuste statistiline analüüs. |
| --- | --- |

g)

tulemuste statistiline analüüs.

Uuringu juht koostab üldised järeldused veterinaarravimi efektiivsuse ja sihtloomade ohutuse kohta kavandatud kasutustingimustes ning esitab kogu teabe seoses näidustuste ja vastunäidustustega, dooside ja ravi kestusega ning vajaduse korral tähelepanekud seoses ravimi ja muude veterinaarravimite või söödalisandite vastastikuse mõjuga ning ravimise ajal võetavate ettevaatusabinõudega, samuti üledoosi kliinilised nähud.

III JAGU

NÕUDED BIOLOOGILISTELE VETERINAARRAVIMITELE

Ilma et see piiraks konkreetsete nakkuslike loomahaiguste tõrjet ja likvideerimist käsitlevate liidu õigusaktidega kehtestatud konkreetsete nõuete kohaldamist, kohaldatakse bioloogiliste veterinaarravimite suhtes järgmisi nõudeid, välja arvatud juhul, kui ravimid on mõeldud kasutamiseks teatavatel liikidel või konkreetsete näidustuste puhul, nagu on määratletud IV ja V jaos ning asjakohastes suunistes.

IIIa JAGU

NÕUDED SEOSES MUUDE BIOLOOGILISTE VETERINAARRAVIMITEGA PEALE IMMUNOLOOGILISTE VETERINAARRAVIMITE

Artikli 4 punktis 6 määratletud bioloogilistele veterinaarravimitele, kuid mitte artikli 4 punktis 5 määratletud ravimitele, kohaldatakse järgmisi nõudeid, kui IV jaos ei ole sätestatud teisiti.

Käesolevas jaos sätestatud nõuete järgimisel on lubatud paindlikkus, kuid kõrvalekalded käesoleva lisa nõuetest peavad olema teaduslikult põhjendatud ja põhinema bioloogilise ravimi konkreetsetel omadustel. Toote laadist olenevalt võib teatavate ainete puhul nõuda lisaks käesolevas jaos loetletud nõuetele ka ohutusandmeid.

IIIa.1.   
  1. osa: toimiku kokkuvõte

Vt I jagu.

IIIa.2.   
  2. osa: kvaliteeti käsitlevad dokumendid (füüsikalis-keemiline, bioloogiline või mikrobioloogiline teave)

IIIa.2A.   Toote kirjeldus

IIIa.2A1.   Kvalitatiivne ja kvantitatiivne koostis

| 1) | Esitatakse bioloogilise veterinaarravimi kvalitatiivne ja kvantitatiivne koostis. Selles punktis esitatakse järgmine teave:






  a) | toimeaine(d); |
| --- | --- | --- |

1)

a)

toimeaine(d);

| b) | abiainete komponent (komponendid), olenemata nende laadist ja kasutatud kogusest, sealhulgas vaktsiinide abiained, säilitusained, stabilisaatorid, emulgaatorid, värvained, lõhna- ja maitseained, märgistusained jne; |
| --- | --- |

b)

abiainete komponent (komponendid), olenemata nende laadist ja kasutatud kogusest, sealhulgas vaktsiinide abiained, säilitusained, stabilisaatorid, emulgaatorid, värvained, lõhna- ja maitseained, märgistusained jne;

| c) | koostis, st kõigi ravimvormi komponentide loetelu ja nende kogus ühiku kohta (sh ravimisse liias lisatud koostisainete kogused, kui neid on), komponentide funktsioon ja viide nende kvaliteedistandarditele (nt kokkuvõtvad monograafiad või tootja spetsifikatsioonid); |
| --- | --- |

c)

koostis, st kõigi ravimvormi komponentide loetelu ja nende kogus ühiku kohta (sh ravimisse liias lisatud koostisainete kogused, kui neid on), komponentide funktsioon ja viide nende kvaliteedistandarditele (nt kokkuvõtvad monograafiad või tootja spetsifikatsioonid);

| d) | kaasasolev(ad) taastuslahusti(d); |
| --- | --- |

d)

kaasasolev(ad) taastuslahusti(d);

| e) | ravimvormi ja vajaduse korral sellega kaasnevate lahustite ja vahendite puhul kasutatud pakendi tüüp ja sulgemisviis. Kui bioloogilise veterinaarravimiga ei anta kaasa kasutamis- või manustamisvahendit, lisatakse selle kohta asjakohane teave. |
| --- | --- |

e)

ravimvormi ja vajaduse korral sellega kaasnevate lahustite ja vahendite puhul kasutatud pakendi tüüp ja sulgemisviis. Kui bioloogilise veterinaarravimiga ei anta kaasa kasutamis- või manustamisvahendit, lisatakse selle kohta asjakohane teave.

| 2) | Veterinaarravimite kõigi toime- ja abiainete kvantitatiivse koostise esitamiseks on sõltuvalt asjaomasest ravimvormist vaja kindlaks määrata iga toime- ja abiaine mass või bioloogilise aktiivsuse ühikute arv doosi-, massi- või ruumalaühiku kohta. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Võimaluse korral esitatakse bioloogiline aktiivsus massi- või ruumalaühikute kohta. Kui on määratletud rahvusvaheline bioloogilise aktiivsuse ühik, siis kasutatakse seda, kui ei ole teisiti põhjendatud. Kui rahvusvahelist ühikut ei ole määratletud, peavad bioloogilise aktiivsuse ühikud olema väljendatud nii, et ainete toime on nende alusel üheti mõistetav, kasutades vajaduse korral Euroopa farmakopöa ühikuid. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Olenemata artikli 8 muude sätete kohaldamisest, tähendab bioloogiliste veterinaarravimite komponentide kirjeldamisel kasutatav mõiste „tavapärane terminoloogia“:






  a) | Euroopa farmakopöas või sealt puudumisel mõne liikmesriigi farmakopöas esitatud ainete puhul kõnealuses monograafias olevat põhinimetust, mille kasutamine on kohustuslik kõigi nende ainete puhul, koos viitega asjaomasele farmakopöale; |
| --- | --- | --- |

4)

a)

Euroopa farmakopöas või sealt puudumisel mõne liikmesriigi farmakopöas esitatud ainete puhul kõnealuses monograafias olevat põhinimetust, mille kasutamine on kohustuslik kõigi nende ainete puhul, koos viitega asjaomasele farmakopöale;

| b) | muude ainete puhul WHO soovitatud rahvusvahelist mittekaubanduslikku nimetust, millega võib kaasneda teine mittekaubanduslik nimetus või selle puudumisel täpne teaduslik nimetus; rahvusvahelise mittekaubandusliku nimetuse või täpse teadusliku nimetuseta aineid kirjeldatakse seletuse kaudu, kuidas ja millest need valmistati, ning lisatakse vajaduse korral kõik muud asjakohased andmed; |
| --- | --- |

b)

muude ainete puhul WHO soovitatud rahvusvahelist mittekaubanduslikku nimetust, millega võib kaasneda teine mittekaubanduslik nimetus või selle puudumisel täpne teaduslik nimetus; rahvusvahelise mittekaubandusliku nimetuse või täpse teadusliku nimetuseta aineid kirjeldatakse seletuse kaudu, kuidas ja millest need valmistati, ning lisatakse vajaduse korral kõik muud asjakohased andmed;

| c) | värvaine puhul E-koodi, millega tähistatakse värvainet vastavalt direktiivile 2009/35/EÜ. |
| --- | --- |

c)

värvaine puhul E-koodi, millega tähistatakse värvainet vastavalt direktiivile 2009/35/EÜ.

IIIa.2A2.   Tootearendus

Esitatakse selgitus, mis sisaldab muu hulgas järgmist:

| a) | koostise ja koostisosade valik, eelkõige seoses nende kavandatud funktsioonide ja vastavate kontsentratsioonidega; |
| --- | --- |

a)

koostise ja koostisosade valik, eelkõige seoses nende kavandatud funktsioonide ja vastavate kontsentratsioonidega;

| b) | põhjendus säilitusaine koostisesse lisamise kohta; |
| --- | --- |

b)

põhjendus säilitusaine koostisesse lisamise kohta;

| c) | esmapakend ning valmistoote säilitamiseks ja kasutamiseks kasutatava pakendi ja selle sulgemissüsteemi sobivus. Uuring valmistoote ja esmapakendi koosmõju kohta esitatakse juhul, kui sellise koosmõju riski peetakse võimalikuks, eelkõige sel juhul, kui on tegemist süstitavate preparaatidega; |
| --- | --- |

c)

esmapakend ning valmistoote säilitamiseks ja kasutamiseks kasutatava pakendi ja selle sulgemissüsteemi sobivus. Uuring valmistoote ja esmapakendi koosmõju kohta esitatakse juhul, kui sellise koosmõju riski peetakse võimalikuks, eelkõige sel juhul, kui on tegemist süstitavate preparaatidega;

| d) | mikrobioloogilised omadused (mikrobioloogiline puhtus ja mikroobivastane toime) ja kasutamisjuhendid; |
| --- | --- |

d)

mikrobioloogilised omadused (mikrobioloogiline puhtus ja mikroobivastane toime) ja kasutamisjuhendid;

| e) | võimalik muu pakend ja vajaduse korral välispakend; |
| --- | --- |

e)

võimalik muu pakend ja vajaduse korral välispakend;

| f) | kavandatavad pakendi suurused seoses kavandatava manustamistee, annustamise ja sihtliikidega; |
| --- | --- |

f)

kavandatavad pakendi suurused seoses kavandatava manustamistee, annustamise ja sihtliikidega;

| g) | koostisesse liias lisatud koostisainete kogused, et tagada minimaalne tõhusus kõlblikkusaja lõpus, koos põhjendusega; |
| --- | --- |

g)

koostisesse liias lisatud koostisainete kogused, et tagada minimaalne tõhusus kõlblikkusaja lõpus, koos põhjendusega;

| h) | toimeaine ja valmistoote valmistamisprotsessi valik; |
| --- | --- |

h)

toimeaine ja valmistoote valmistamisprotsessi valik;

| i) | arutlus kliinilistes uuringutes kasutatavate partiide valmistamiseks kasutatud valmistamisprotsessi(de) ja müügiloa taotluses kirjeldatud protsessi vaheliste erinevuste kohta; |
| --- | --- |

i)

arutlus kliinilistes uuringutes kasutatavate partiide valmistamiseks kasutatud valmistamisprotsessi(de) ja müügiloa taotluses kirjeldatud protsessi vaheliste erinevuste kohta;

| j) | kui valmistootega on kaasas doseerimisvahend, tuleb esitada teave doosi(de) täpsuse kohta; |
| --- | --- |

j)

kui valmistootega on kaasas doseerimisvahend, tuleb esitada teave doosi(de) täpsuse kohta;

| k) | kui valmistootega soovitatakse kasutada sobivustesti (nt diagnostilist testi), tuleb esitada testi kohta asjakohane teave. |
| --- | --- |

k)

kui valmistootega soovitatakse kasutada sobivustesti (nt diagnostilist testi), tuleb esitada testi kohta asjakohane teave.

| l) | Selgitusele lisatakse tootearendust käsitlevad teaduslikud andmed. |
| --- | --- |

l)

Selgitusele lisatakse tootearendust käsitlevad teaduslikud andmed.

IIIa.2A3.   Iseloomustus

IIIa.2A3.1.   Struktuuri ja muude omaduste määramine

| 1) | Sobiva spetsifikatsiooni kehtestamiseks on vajalik iseloomustada asjakohaste meetoditega biotehnoloogilist või bioloogilist ainet (mis hõlmab füüsikalis-keemiliste omaduste, bioloogilise aktiivsuse, immunokeemiliste omaduste, puhtuse ja lisandite määramist). Viitamine üksnes kirjanduse andmetele ei ole vastuvõetav, välja arvatud juhul, kui see on põhjendatud varasemate teadmistega sarnastest molekulidest muudatuste tegemiseks, kui see ei põhjusta ohutusprobleeme. Arendusetapis ja vajaduse korral pärast oluliste protsessimuudatuste tegemist tuleb teha piisav iseloomustus. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Esitatakse kogu asjakohane kättesaadav teave toimeaine esmase, teisese ja kõrgema järgu struktuuri kohta, sealhulgas translatsioonijärgsed (näiteks glükovormid) ja muud muutused. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Esitatakse üksikasjad bioloogilise aktiivsuse kohta (näiteks toote konkreetne võime saavutada määratletud bioloogiline toime). Bioloogiline aktiivsus määratakse või seda hinnatakse tavaliselt asjakohase, usaldusväärse ja kvalifitseeritud meetodi abil. Sellise analüüsi puudumist tuleb põhjendada. On teada, et arenduse käigus suureneb iseloomustavate andmete hulk. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Põhjendatakse iseloomustamiseks kasutatud meetodite valikut ja nende sobivust. |
| --- | --- |

4)

IIIa.2A3.2.   Lisandid

| 1) | Käsitletakse protsessiga seotud lisandeid (näiteks peremeesraku valgud, peremeesraku DNA, söötme jäägid, kolonnis leostavad ained) ja tootega seotud lisandeid (näiteks lähteained, eraldunud vormid, lagunemisproduktid, agregaadid). Esitatakse kvantitatiivne teave lisandite kohta, sealhulgas suurima doosi maksimumkogus. Teatavate protsessiga seotud lisandite (näiteks vahutamisvastased ained) puhul võib olla põhjendatud kliirensi hindamine. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Kui teatavate lisandite kohta on esitatud ainult kvalitatiivsed andmed, tuleb seda põhjendada. |
| --- | --- |

2)

IIIa.2B.   Valmistamisviisi kirjeldus

| 1) | Müügiloa taotlusele artikli 8 kohaselt lisatud valmistamisviisi kirjeldus koostatakse nii, et tekiks ammendav kirjeldus kasutatavate toimingute laadist. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Esitatakse iga tootja nimi (nimed), aadress(id) ja kohustused, kaasa arvatud lepingulised töövõtjad, ning iga tootmise, testimise ja partiide turulelaskmisega seotud kavandatav tootmiskoht või rajatis. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Valmistamisprotsessi kirjeldus peab sisaldama vähemalt järgmist:






  a) | valmistamise eri etapid, sealhulgas toimeaine tootmine ja puhastusetappide kirjeldus; |
| --- | --- | --- |

3)

a)

valmistamise eri etapid, sealhulgas toimeaine tootmine ja puhastusetappide kirjeldus;

| b) | esitatakse kõigi järjestikuste etappide vooskeem, et oleks võimalik hinnata valmistamismenetluse reprodutseeritavust ning kõrvaltoimetest tulenevaid ohte valmistoodetele, näiteks mikrobioloogilist saastumist; |
| --- | --- |

b)

esitatakse kõigi järjestikuste etappide vooskeem, et oleks võimalik hinnata valmistamismenetluse reprodutseeritavust ning kõrvaltoimetest tulenevaid ohte valmistoodetele, näiteks mikrobioloogilist saastumist;

| c) | pideva tootmise korral kõik andmed valmistoote partiide ühetaolisuse ja vastavuse tagamiseks võetud ettevaatusabinõude kohta; esitatakse teave selle kohta, kuidas partii on määratletud, ja kavandatava(te) kaubapartii(de) suurus(t)e kohta; |
| --- | --- |

c)

pideva tootmise korral kõik andmed valmistoote partiide ühetaolisuse ja vastavuse tagamiseks võetud ettevaatusabinõude kohta; esitatakse teave selle kohta, kuidas partii on määratletud, ja kavandatava(te) kaubapartii(de) suurus(t)e kohta;

| d) | loetelu kõikide kasutatud ainete kohta vastavates etappides, hõlmates ained, mida ei saa tootmise ajal taaskasutada; |
| --- | --- |

d)

loetelu kõikide kasutatud ainete kohta vastavates etappides, hõlmates ained, mida ei saa tootmise ajal taaskasutada;

| e) | andmed segude valmistamise kohta koos kõigi kasutatud ainete kvantitatiivsete andmetega, sealhulgas representatiivse tootepartii näide; |
| --- | --- |

e)

andmed segude valmistamise kohta koos kõigi kasutatud ainete kvantitatiivsete andmetega, sealhulgas representatiivse tootepartii näide;

| f) | valmistamise käigus tehtavate kontrolltestide loetelu, sealhulgas teave selle kohta, millises valmistamisetapis neid tehakse, ja heakskiitmiskriteeriumid; |
| --- | --- |

f)

valmistamise käigus tehtavate kontrolltestide loetelu, sealhulgas teave selle kohta, millises valmistamisetapis neid tehakse, ja heakskiitmiskriteeriumid;

| g) | kui steriilsete ravimite puhul kasutatakse farmakopöaga hõlmamata steriliseerimist, siis üksikasjalikud andmed kasutatud steriliseerimisprotseduuri ja/või aseptiliste menetluste kohta. |
| --- | --- |

g)

kui steriilsete ravimite puhul kasutatakse farmakopöaga hõlmamata steriliseerimist, siis üksikasjalikud andmed kasutatud steriliseerimisprotseduuri ja/või aseptiliste menetluste kohta.

| 4) | Valideerimise ja/või hindamisuuringute kirjeldus, dokumendid ja tulemused esitatakse valmistamisprotsessis kasutatavate kriitiliselt tähtsate etappide või analüüside kohta (näiteks steriliseerimisprotsessi või aseptilise töötlemise või täitmise valideerimine) ning terve tootmisprotsessi valideerimise tõendamiseks esitatakse kirjeldatud meetodi abil toodetud kolme järjestikuse partii tulemused. |
| --- | --- |

4)

IIIa.2C.   Lähteainete tootmine ja kontrollimine

| 1) | Käesolevas punktis tähendab mõiste „lähteained“ kõiki bioloogilise veterinaarravimi tootmisel kasutatud komponente, sealhulgas toimeaineid. Toimeainete tootmiseks kasutatavaid kasvukeskkondi peetakse üheks lähteaineks. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Kvalitatiivne ja kvantitatiivne koostis esitatakse sellises ulatuses, mida vastutavad asutused peavad vajalikuks valmistoote kvaliteedi puhul, ning sellest tulenevad mis tahes riskid. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Kui kasvukeskkondade valmistamiseks kasutatakse loomse päritoluga materjali, tuleb lisada kasutatud loomaliigid ja -koed ning tõendada vastavust Euroopa farmakopöa asjakohastele monograafiatele, sealhulgas üldmonograafiatele ja üldpeatükkidele. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Taotleja esitab dokumendid, millega tõendatakse, et transmissiivse spongioosse entsefalopaatia edasikandumisega ja veterinaarravimi valmistamisega seotud lähteained, sealhulgas seemnematerjal, rakuliinid, seerumipartiid ja muu loomse päritoluga materjal vastavad loomade spongioosse entsefalopaatia tekitajate inimesel kasutatavate ja veterinaarravimite kaudu edasikandumise riski vähendamise juhiste (Note for Guidance on minimising the risk of transmitting animal spongiform encephalopathy agents via human and veterinary medicinal products) nõuetele ning Euroopa farmakopöa vastava monograafia nõuetele. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Vastavuse tõendamiseks võib kasutada Euroopa ravimi- ja tervishoiukvaliteedi direktoraadi välja antud sobivussertifikaate koos viitega asjakohasele Euroopa farmakopöa monograafiale. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Toimik sisaldab spetsifikatsioone, teavet lähteainete kõikide partiide kvaliteedikontrolliks korraldatavate testide kohta ja kõigi kasutatud partii komponentide kvaliteedikontrolli tulemuste kohta ning see esitatakse järgmiste nõuete kohaselt. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Lähteainete puhul esitatakse tõend analüüsi tulemuste kohta eesmärgiga tõendada vastavust määratletud spetsifikaadile. |
| --- | --- |

7)

| 8) | Värvaine peab igal juhul vastama nõukogu direktiivi 2009/35/EÜ nõuetele. |
| --- | --- |

8)

| 9) | Antibiootikumide kasutamine tootmises ja säilitusainete kasutamine peab olema kooskõlas Euroopa farmakopöaga. |
| --- | --- |

9)

| 10) | Uute abiainete puhul, st abiaine(te) puhul, mida kasutatakse liidus veterinaarravimis esimest korda või mida manustatakse uut moodi, esitatakse üksikasjad valmistamise, iseloomustuse ja kontrollide kohta koos ristviidetega toetavatele kliinilistele ja mitte-kliinilistele ohutusalastele andmetele. Värvainete puhul loetakse piisavaks alajao II.2C2 punktides 3 ja 4 esitatud vastavusdeklaratsioonid. |
| --- | --- |

10)

IIIa.2C1.   Farmakopöades loetletud lähteained

| 1) | Põhjendatud vastuväidete puudumise korral kohaldatakse Euroopa farmakopöa monograafiaid kõigi selles loetletud lähteainete suhtes. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Muude ainete osas võib iga liikmesriik oma territooriumil valmistatud ravimite suhtes nõuda oma riigi farmakopöa nõuete täitmist. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Analüüsimeetodite kirjelduse võib asendada täpse viitega asjaomasele farmakopöale. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Kõigi lähteainepartiidega tehtud regulaarsed testid peavad vastama müügiloa taotlusel märgitud testidele. Kui kasutatakse farmakopöades nimetatud testidest erinevaid teste, tuleb tõendada lähteainete vastavust kõnealuse farmakopöa kvaliteedinõuetele. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Kui Euroopa farmakopöa monograafias või liikmesriigi farmakopöas sisalduv spetsifikatsioon või muud sätted võivad osutuda aine kvaliteedi tagamisel ebapiisavaks, võivad pädevad asutused nõuda müügiloa taotlejalt asjakohasemaid spetsifikatsioone. Oletatavast ebapiisavusest teatatakse kõnealuse farmakopöa eest vastutavatele asutustele. |
| --- | --- |

5)

IIIa.2C2.   Farmakopöas loetlemata lähteained

IIIa.2C2.1.   Bioloogilise päritoluga lähteained

| 1) | Kui veterinaarravimite valmistamisel kasutatakse lähteaineid, nagu näiteks mikroorganismid, taimse või loomse päritoluga koed, inim- ja loomset päritolu rakud või vedelikud (sealhulgas veri) või biotehnoloogilised rakukonstruktsioonid, esitatakse ja dokumenteeritakse lähteainete päritolu, sealhulgas geograafiline päritolu, ning taust. Esitatakse andmed tootmiseks kasutatud loomade päritolu, üldise tervisliku seisundi ja immunoloogilise seisundi kohta ning kasutatakse kindlaksmääratud lähteainesegu. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Võõrpäritolu ainete (bakterite, mükoplasma, seente ja viiruste) puudumist tuleb tõendada kooskõlas Euroopa farmakopöaga seemnematerjalide, sealhulgas rakuliinide ja seerumisegude ning võimaluse korral lähteainete puhul, millest need on saadud. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Andmed esitatakse kõigi valmistamisprotsessis kasutatud bioloogilise päritoluga ainete kohta. Teave hõlmab valmistamisstrateegiat, puhastus- ja inaktiveerimisprotseduure koos valideerimisega ning kõiki tootmise ajal rakendatud kontrollimenetlusi, mis on ette nähtud valmistoote partiide kvaliteedi, ohutuse ja ühetaolisuse tagamiseks, samuti üksikasjalikke andmeid kõigile ainepartiidele tehtud saastetesti kohta. Näidatakse kõik lähteaine säilitamise ajal vajalikud eriettevaatusabinõud ning vajaduse korral lähteaine kõlblikkusaeg. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Kui kasutatakse loomset või inimpäritolu aineid, kirjeldatakse meetmeid, millega tagatakse, et aines ei esine võõrpäritolu aineid. Kui avastatakse võõrpäritolu aineid või kahtlustatakse nende olemasolu, kõrvaldatakse vastav aine või töödeldakse seda valideeritud viisil, et vähendada olemasolu riski. Kui töötlemise järel avastatakse või kahtlustatakse võõrpäritolu aine olemasolu, kasutatakse vastavat materjali vaid juhul, kui toote edasine töötlemine tagab nende ainete kõrvaldamise ja/või inaktiveerimise; võõrpäritolu ainete kõrvaldamist ja/või inaktiveerimist tõendatakse. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Rakuliinide kasutamise korral tõendatakse, et raku omadused on muutumatuna säilinud suurima tootmisel kasutatud passaažide arvuni. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Geneetiliselt muudetud lähteainete puhul peab olema lisatud üksikasjalik teave algselt kasutatud rakkude ja nende tüvede kohta, ekspressioonivektori ehitus (nimi, päritolu, replikoni funktsioon, promootori võimendaja ning teised regulaatorid), vektorisse sisestatud nukleiinhapete järjestuse kontroll, rakusisese plasmiidvektori nukleotiidne järjestus, kaastransfektsiooniks kasutatud plasmiidid, lisatud või eemaldatud geenid, lõpliku konstrukti ja ekspresseeritud geenide bioloogilised omadused, koopiate arv ja geneetiline stabiilsus. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Geneetiliselt muundatud organisme sisaldavate või nendest koosnevate veterinaarravimite puhul lisatakse taotluse kvaliteediosale ka direktiivi 2001/18/EÜ kohaselt nõutud dokumendid. |
| --- | --- |

7)

| 8) | Vajaduse korral esitatakse bioloogilise lähteaine või katsemenetlustes kasutatud reaktiivide proovid, et võimaldada pädeval asutusel korraldada ettenähtud kontrollteste. |
| --- | --- |

8)

IIIa.2C2.2.   Muu kui bioloogilise päritoluga lähteained

| 1) | Kirjeldus esitatakse monograafia vormis järgmiste rubriikidena:






  a) | lisaks alajao IIIa.2A1 punkti 4 nõuetele vastavale lähteaine nimetusele esitatakse kauba- või teadusliku nimetuse sünonüüm; |
| --- | --- | --- |

1)

a)

lisaks alajao IIIa.2A1 punkti 4 nõuetele vastavale lähteaine nimetusele esitatakse kauba- või teadusliku nimetuse sünonüüm;

| b) | lähteaine kirjeldus Euroopa farmakopöas kasutatud kirjeldusele vastavas vormis; |
| --- | --- |

b)

lähteaine kirjeldus Euroopa farmakopöas kasutatud kirjeldusele vastavas vormis;

| c) | lähteaine ülesanne; |
| --- | --- |

c)

lähteaine ülesanne;

| d) | identifitseerimisviisid; |
| --- | --- |

d)

identifitseerimisviisid;

| e) | näidatakse kõik lähteaine säilitamise ajal vajalikud eriettevaatusabinõud ning vajaduse korral lähteaine kõlblikkusaeg. |
| --- | --- |

e)

näidatakse kõik lähteaine säilitamise ajal vajalikud eriettevaatusabinõud ning vajaduse korral lähteaine kõlblikkusaeg.

IIIa.2D.   Kontrolltestid valmistamisprotsessi ajal

| 1) | Toimik peab sisaldama üksikasjalikke andmeid valmistamise vaheetappidel tehtud kontrolltestide kohta eesmärgiga kontrollida valmistamisprotsessi ja valmistoote vastavust nõuetele. Igale kontrolltestile määratakse spetsifikatsioonid ja kirjeldatakse analüüsimeetodid. Põhjendatud vastuväidete puudumise korral tuleb kontrolltestid valideerida. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Toimeainepartii(de) spetsifikatsioonis määratakse kindlaks heakskiitmiskriteeriumid ja toimeaine kvaliteedi piisavaks kontrollimiseks kasutatud testid. Põhjendatud vastuväidete puudumise korral lisatakse bioloogilise aktiivsuse test. Lisanditele kehtestatakse ülemmäärad, võttes arvesse ohutuskaalutlusi. Määratakse kindlaks toimeaine mikrobioloogiline kvaliteet. Võõrpäritolu ainete (bakterite, mükoplasma, seente ja viiruste) puudumist tuleb tõendada kooskõlas Euroopa farmakopöaga. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Kooskõlas direktiiviga 2010/63/EL ning katsetes ja muul teaduslikul eesmärgil kasutatavate selgroogsete loomade kaitse Euroopa konventsiooniga viiakse testid läbi nii, et kasutatakse minimaalset arvu loomi ja põhjustatakse võimalikult vähe valu, kannatusi, stressi või püsivaid kahjustusi. Võimaluse korral tuleb kasutada alternatiivset in vitro testi, kui tänu sellele saab vältida või vähendada loomade kasutamist või kannatusi. |
| --- | --- |

3)

IIIa.2E.   Valmistoote kontrolltestid

IIIa.2E1.   Valmistoote spetsifikatsioon

Valmistoote analüüsimiseks tehtavate testide kirjeldus ja meetodid esitatakse kvaliteedihindamise eesmärgil piisavalt üksikasjalikult.

Kui on olemas asjakohased monograafiad ning kui kasutatakse muid katsemenetlusi ja piirnorme peale Euroopa farmakopöa monograafiasse või nende puudumisel liikmesriigi farmakopöa monograafiatesse kantute, tuleb tõendada, et kõnealuste monograafiate kohaselt testitud valmistoode vastab kõnealuses farmakopöas asjaomase ravimvormi puhul ette nähtud kvaliteedinõuetele. Müügiloa taotluses loetletakse iga valmistootepartii representatiivsete proovidega tehtud testid. Vajaduse korral märgitakse pakkimata valmistootel, mitte sellest moodustatud partiil või partiidel tehtud testide sagedus. Põhjendatakse nende testide sagedust, mida ei tehta regulaarselt. Nimetatakse turulelaskmise kriteeriumid ja neid põhjendatakse. Esitatakse valmistootega tehtud kontrolltestide valideerimine.

Lisanditele kehtestatakse ülemmäärad, võttes arvesse ohutuskaalutlusi.

IIIa.2E2.   Meetodite kirjeldused ja turulelaskmise testide valideerimine

| 1) | Üldised omadused
  Kui kohaldatakse üldiste omaduste määramise teste, hõlmavad need valmistoote välimust ning füüsikalisi või keemilisi teste, nagu pH-test, osmolaalsuse test jne. Igal konkreetsel juhul määrab taotleja iga kõnealuse omadusega seotud spetsifikatsioonid ja asjakohased piirnormid. |
| --- | --- |

1)

Kui kohaldatakse üldiste omaduste määramise teste, hõlmavad need valmistoote välimust ning füüsikalisi või keemilisi teste, nagu pH-test, osmolaalsuse test jne. Igal konkreetsel juhul määrab taotleja iga kõnealuse omadusega seotud spetsifikatsioonid ja asjakohased piirnormid.

| 2) | Identifitseerimistest ja tõhususuuring
  Vajaduse korral tehakse spetsiaalne toimeaine identifitseerimise test. Asjakohasel juhul võib identifitseerimistesti kombineerida tõhususuuringuga.
  Tehakse aktiivsustest või toimeaine kvantifitseerimise test või asjakohaste bioloogiliste omadustega seotud funktsionaalsuse (bioloogiline aktiivsus/funktsionaalne toime) kvantitatiivse mõõtmise test, näitamaks, et iga partii on ohutuse ja efektiivsuse tagamiseks piisavalt tõhus.
  Bioloogiline analüüs on kohustuslik, kui füüsikalis-keemilised meetodid ei anna piisavat teavet toote kvaliteedi kohta. Selline analüüs sisaldab võimaluse korral etalonaineid ja statistilist analüüsi, mis võimaldab arvutada usalduspiiri. Kui selliseid teste ei saa teha valmistootel, siis võib need teha valmistamisprotsessi võimalikult hilisel vaheetapil.
  Kui valmistoote valmistamise jooksul esineb lagunemine, määratakse kohe pärast tootmist üksikute ja kõikide lagunemisproduktide suurimad lubatud piirnormid. |
| --- | --- |

2)

Vajaduse korral tehakse spetsiaalne toimeaine identifitseerimise test. Asjakohasel juhul võib identifitseerimistesti kombineerida tõhususuuringuga.

Tehakse aktiivsustest või toimeaine kvantifitseerimise test või asjakohaste bioloogiliste omadustega seotud funktsionaalsuse (bioloogiline aktiivsus/funktsionaalne toime) kvantitatiivse mõõtmise test, näitamaks, et iga partii on ohutuse ja efektiivsuse tagamiseks piisavalt tõhus.

Bioloogiline analüüs on kohustuslik, kui füüsikalis-keemilised meetodid ei anna piisavat teavet toote kvaliteedi kohta. Selline analüüs sisaldab võimaluse korral etalonaineid ja statistilist analüüsi, mis võimaldab arvutada usalduspiiri. Kui selliseid teste ei saa teha valmistootel, siis võib need teha valmistamisprotsessi võimalikult hilisel vaheetapil.

Kui valmistoote valmistamise jooksul esineb lagunemine, määratakse kohe pärast tootmist üksikute ja kõikide lagunemisproduktide suurimad lubatud piirnormid.

| 3) | Abiaine komponentide identifitseerimine ja analüüs
  Abiaine või -ainete suhtes kohaldatakse vajaduse korral vähemalt identifitseerimisteste. Säilitusainete puhul on kohustuslik ülem- ja alammäära test. Kõigi muude abiainekomponentide puhul, mis võivad tekitada kõrvaltoimet, on kohustuslik ülemmäära test. Asjakohasel juhul ja põhjendatud vastuväidete puudumise korral kontrollitakse valmistootel vaktsiiniabiaine ja selle komponentide kogust ja liiki. |
| --- | --- |

3)

Abiaine või -ainete suhtes kohaldatakse vajaduse korral vähemalt identifitseerimisteste. Säilitusainete puhul on kohustuslik ülem- ja alammäära test. Kõigi muude abiainekomponentide puhul, mis võivad tekitada kõrvaltoimet, on kohustuslik ülemmäära test. Asjakohasel juhul ja põhjendatud vastuväidete puudumise korral kontrollitakse valmistootel vaktsiiniabiaine ja selle komponentide kogust ja liiki.

| 4) | Steriilsus- ja puhtustestid
  Võõrpäritolu ainete (bakterite, mükoplasma, seente ja asjakohasel juhul bakteriaalsete endotoksiinide) puudumist tuleb tõendada kooskõlas Euroopa farmakopöaga. Asjakohased testid muudest ainetest tingitud saaste puudumise tõendamiseks tehakse vastavalt bioloogilise veterinaarravimi laadile, valmistamisviisile ja -tingimustele. Kui iga partii puhul tehakse regulaarselt vähem teste, kui on nõutud asjaomases Euroopa farmakopöas, on need testid kriitilise tähtsusega vastavuse tagamisel monograafia nõuetele. Esitatakse tõendid, et bioloogiline veterinaarravim vastaks nõuetele, kui tehtaks monograafia kohased täielikud testid. |
| --- | --- |

4)

Võõrpäritolu ainete (bakterite, mükoplasma, seente ja asjakohasel juhul bakteriaalsete endotoksiinide) puudumist tuleb tõendada kooskõlas Euroopa farmakopöaga. Asjakohased testid muudest ainetest tingitud saaste puudumise tõendamiseks tehakse vastavalt bioloogilise veterinaarravimi laadile, valmistamisviisile ja -tingimustele. Kui iga partii puhul tehakse regulaarselt vähem teste, kui on nõutud asjaomases Euroopa farmakopöas, on need testid kriitilise tähtsusega vastavuse tagamisel monograafia nõuetele. Esitatakse tõendid, et bioloogiline veterinaarravim vastaks nõuetele, kui tehtaks monograafia kohased täielikud testid.

| 5) | Jääkniiskus
  Kõiki lüofiliseeritud või tabletivormis tootepartiisid kontrollitakse jääkniiskuse suhtes. |
| --- | --- |

5)

Kõiki lüofiliseeritud või tabletivormis tootepartiisid kontrollitakse jääkniiskuse suhtes.

| 6) | Täitemaht
  Õige täitmismahu tõendamiseks tehakse asjakohased testid. |
| --- | --- |

6)

Õige täitmismahu tõendamiseks tehakse asjakohased testid.

IIIa.2E3.   Etalonid või etalonained

Etalonaine kindlaksmääramiseks esitatakse teave kasutatud valmistamisprotsessi kohta. Kui tootearenduse käigus on konkreetse testi jaoks kasutatud rohkem kui üht etaloni, esitatakse kvalifitseerimise ajalugu, milles kirjeldatakse, kuidas säilitati eri etalonide vahelist seost.

Muude kui Euroopa farmakopöa etalonpreparaatide ja standardite kasutamisel need identifitseeritakse ja neid kirjeldatakse üksikasjalikult.

IIIa.2F.   Partiide ühetaolisus

IIIa.2F1.   Toimeaine

Et tagada partiide toimeaine kvaliteedi ühetaolisus ja tõendada vastavust spetsifikatsioonidele, esitatakse tüüppartiide andmed.

IIIa.2F2.   Valmistoode

Et tagada tootepartiide kvaliteedi ühetaolisus ja tõendada vastavust spetsifikatsioonidele, esitatakse tavatootmisele vastava kolme järjestikuse partii täielik aruanne.

IIIa.2G.   Stabiilsustestid

| 1) | Stabiilsustestides uuritakse toimeaine ja valmistoote, sealhulgas vajaduse korral lahusti(te) stabiilsust. Kui toimeainet (toimeaineid) säilitatakse, määratakse stabiilsusandmete põhjal kindlaks kavandatud säilitamistingimused ja säilitamise kestus; stabiilsusandmete saamiseks testitakse kas toimeaineid või valmistoodet. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Kirjeldatakse teste, mis tõendavad taotleja pakutud kõlblikkusaega, soovitatavaid säilitamistingimusi ning spetsifikatsioone kõlblikkusaja lõpul. Kõnealused testid on alati reaalajalised; need tehakse vähemalt kolmel representatiivsel partiil, mille valmistamisprotsess vastab kirjeldusele, ning lõplikus pakendis (lõplikes pakendites) säilitatavatel toodetel; testid hõlmavad bioloogilisi ja füüsikalis-keemilisi stabiilsusteste, mida tehakse regulaarsete ajavahemike järel valmistootega kuni väidetava kõlblikkusaja lõpuni. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Järeldustes esitatakse analüüsitulemused, millega põhjendatakse pakutud kõlblikkusaega kõigis ettenähtud säilitamistingimustes. Stabiilsusuuringu käigus saadud tulemusi võetakse arvesse asjakohaste koostise ja turulelaskmise spetsifikatsioonide määratlemisel, et tagada toote vastavus väidetavale kõlblikkusajale. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Söödaga manustatavate ravimite puhul esitatakse andmed ravimi kõlblikkusaja kohta vajaduse korral ka segude valmistamise eri etappidel, kui segude valmistamine toimub ettenähtud juhendi kohaselt. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Kui valmistoode tuleb enne manustamist kasutamiskõlblikuks muuta või seda manustatakse joogivees, tuleb esitada andmed soovituste kohaselt kasutamiskõlblikuks muudetud toote kavandatud kõlblikkusaja kohta. Esitatakse andmed, mis kinnitavad kasutamiskõlblikuks muudetud ravimi kavandatud kõlblikkusaega. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Multidoosiliste pakendite puhul esitatakse vajaduse korral stabiilsusandmed, mis kinnitavad toote kõlblikkusaega pärast selle esmakordset avamist ning määratletakse kasutamisspetsifikatsioon. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Kui valmistoode võib anda lagunemisprodukte, peab taotleja need produktid nimetama ning märkima nende puhul kasutatud määramis- ja katsemenetlused. |
| --- | --- |

7)

| 8) | Kombineeritud toodete alusel saadud stabiilsusandmeid võib kasutada ühte või mitut sama komponenti sisaldava teisendtoote puhul, kui seda on piisavalt põhjendatud. |
| --- | --- |

8)

| 9) | Tõendatakse kõigi konserveerimissüsteemide efektiivsust. Teave säilitusainete efektiivsuse kohta teistes sama tootja sarnastes bioloogilistes veterinaarravimites võib olla piisav. |
| --- | --- |

9)

IIIa.2H.   Muu teave

Toimikusse võib lisada alajagudes IIIa.2–IIIa.2G nimetamata teabe bioloogilise veterinaarravimi kvaliteedi kohta.

IIIa.3.   
  3. osa: ohutusdokumendid (ohutustestid ja jääkide tuvastamise testid)

| 1) | Iga uuringuaruanne peab sisaldama järgmisi andmeid:






  a) | uuringukava koopia (protokoll); |
| --- | --- | --- |

1)

a)

uuringukava koopia (protokoll);

| b) | vajaduse korral kinnitus hea laboritava järgimise kohta; |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral kinnitus hea laboritava järgimise kohta;

| c) | kasutatud meetodite, seadmete ja materjalide kirjeldus; |
| --- | --- |

c)

kasutatud meetodite, seadmete ja materjalide kirjeldus;

| d) | testimissüsteemi kirjeldus ja põhjendus; |
| --- | --- |

d)

testimissüsteemi kirjeldus ja põhjendus;

| e) | saadud tulemuste piisavalt üksikasjalik kirjeldus, et tulemusi oleks võimalik autori tõlgendust arvesse võtmata kriitiliselt hinnata; |
| --- | --- |

e)

saadud tulemuste piisavalt üksikasjalik kirjeldus, et tulemusi oleks võimalik autori tõlgendust arvesse võtmata kriitiliselt hinnata;

| f) | vajaduse korral tulemuste statistiline analüüs; |
| --- | --- |

f)

vajaduse korral tulemuste statistiline analüüs;

| g) | tulemuste arutelu, esitades märkused täheldatud ja mittetäheldatud toime tasemete ning mis tahes ebatavaliste tulemuste kohta; |
| --- | --- |

g)

tulemuste arutelu, esitades märkused täheldatud ja mittetäheldatud toime tasemete ning mis tahes ebatavaliste tulemuste kohta;

| h) | labori nimi; |
| --- | --- |

h)

labori nimi;

| i) | uuringu juhi nimi; |
| --- | --- |

i)

uuringu juhi nimi;

| j) | allkiri ja kuupäev; |
| --- | --- |

j)

allkiri ja kuupäev;

| k) | uuringu tegemise koht ja ajavahemik; |
| --- | --- |

k)

uuringu tegemise koht ja ajavahemik;

| l) | lühendite ja koodide selgitus, olenemata sellest, kas need on rahvusvaheliselt tunnustatud või mitte; |
| --- | --- |

l)

lühendite ja koodide selgitus, olenemata sellest, kas need on rahvusvaheliselt tunnustatud või mitte;

| m) | matemaatiliste ja statistiliste menetluste kirjeldus. |
| --- | --- |

m)

matemaatiliste ja statistiliste menetluste kirjeldus.

| 2) | Avaldatud uuringud võib vastu võtta, kui need sisaldavad piisavalt andmeid ja üksikasju, et võimaldada sõltumatut hindamist. Uurimismeetodeid kirjeldatakse kordamist võimaldava üksikasjalikkusega ning uurija tõendab nende kehtivust. Kokkuvõtteid uuringutest, mille kohta ei ole kättesaadavad üksikasjalikud aruanded, ei ole vastuvõetavad dokumendid. Et täita teatavad ohutusnõuded, võib viidata EPMARile, kui ainet on varem hinnatud ravimijääkide piirnormi määramiseks. Kui viidatakse EPMARitele, ei ole vaja esitada uuringuid, mida on juba hinnatud jääkide piirnormide hindamise osana; esitada tuleb ainult uued uuringud, mis ei ole ravimijääkide piirnormide hindamiseks kättesaadavad. Kui kokkupuuteviis (näiteks kasutajal) ei ole sama, mida kasutatakse vastavalt määrusele (EL) 2018/78, võib olla vaja teha uusi uuringuid. |
| --- | --- |

2)

IIIa.3A.   Ohutustestid

| 1) | Ohutusdokumendid peavad olema piisavad, et hinnata järgmist:






  a) | veterinaarravimi võimalik mürgisus ning igasugune ohtlik või soovimatu toime sihtliigile, mis võib tekkida kavandatud kasutustingimustes; |
| --- | --- | --- |

1)

a)

veterinaarravimi võimalik mürgisus ning igasugune ohtlik või soovimatu toime sihtliigile, mis võib tekkida kavandatud kasutustingimustes;

| b) | võimalik risk, mis võib tuleneda inimeste kokkupuutest veterinaarravimiga, näiteks ravimi manustamisel loomale; |
| --- | --- |

b)

võimalik risk, mis võib tuleneda inimeste kokkupuutest veterinaarravimiga, näiteks ravimi manustamisel loomale;

| c) | võimalik risk keskkonnale, mis võib tuleneda veterinaarravimi kasutamisest. |
| --- | --- |

c)

võimalik risk keskkonnale, mis võib tuleneda veterinaarravimi kasutamisest.

| 2) | Mõnel juhul on vaja testida lähteainet metaboliitide suhtes, kui asjaomased jäägid sisaldavad metaboliite. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Abiainet, mida kasutatakse veterinaarravimis esimest korda või mida manustatakse uut moodi, käsitletakse toimeainena. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Käsitletakse kõiki alajaos IIIa.3A loetletud punkte. Sõltuvalt toote laadist ei pruugi teatavad punktid olla asjakohased ja põhjendatud juhul võib uuringud ära jätta. |
| --- | --- |

4)

IIIa.3A1.   Toote ja selle toimeaine(te) täpne identifitseerimine:

| a) | rahvusvaheline mittekaubanduslik nimetus (INN); |
| --- | --- |

a)

rahvusvaheline mittekaubanduslik nimetus (INN);

| b) | rahvusvahelise puhta keemia ja rakenduskeemia liidu (International Union of Pure and Applied Chemistry Name – IUPAC) antud nimetus; |
| --- | --- |

b)

rahvusvahelise puhta keemia ja rakenduskeemia liidu (International Union of Pure and Applied Chemistry Name – IUPAC) antud nimetus;

| c) | Chemical Abstract Service’i antud number; |
| --- | --- |

c)

Chemical Abstract Service’i antud number;

| d) | terapeutiline, farmakoloogiline ja keemiline liigitus; |
| --- | --- |

d)

terapeutiline, farmakoloogiline ja keemiline liigitus;

| e) | sünonüümid ja lühendid; |
| --- | --- |

e)

sünonüümid ja lühendid;

| f) | struktuurivalem; |
| --- | --- |

f)

struktuurivalem;

| g) | molekulivalem; |
| --- | --- |

g)

molekulivalem;

| h) | molekulmass; |
| --- | --- |

h)

molekulmass;

| i) | lisandite hulk; |
| --- | --- |

i)

lisandite hulk;

| j) | lisandite kvalitatiivne ja kvantitatiivne koostis; |
| --- | --- |

j)

lisandite kvalitatiivne ja kvantitatiivne koostis;

| k) | füüsikaliste omaduste kirjeldus; |
| --- | --- |

k)

füüsikaliste omaduste kirjeldus;

| l) | lahustuvus vees ja orgaanilistes lahustites väljendatuna g/l kohta teataval temperatuuril; |
| --- | --- |

l)

lahustuvus vees ja orgaanilistes lahustites väljendatuna g/l kohta teataval temperatuuril;

| m) | valguse murdumine, optiline pöörang jne; |
| --- | --- |

m)

valguse murdumine, optiline pöörang jne;

| n) | ravimi täpne koostis. |
| --- | --- |

n)

ravimi täpne koostis.

IIIa.3A2.   Farmakoloogia

| 1) | Veterinaarravimi farmakoloogilistel uuringutel on ravitoime avaldumise mehhanismide väljaselgitamisel oluline tähtsus ning seetõttu tuleb lisada sihtloomaliikidel ja asjakohasel juhul muudel kui sihtloomaliikidel tehtud farmakoloogilised uuringud. Vajaduse korral võib esitada ristviited toimiku 4. osas esitatud uuringutele. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Farmakoloogilised uuringud võivad abiks olla ka toksikoloogiliste nähtuste mõistmisel. Kui veterinaarravimi farmakoloogiline toime ilmneb ilma mürgistusreaktsioonita või dooside puhul, mis on mürgistuse tekkimiseks liiga väikesed, võetakse kõnealune farmakoloogiline toime veterinaarravimi ohutuse hindamisel arvesse. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Ohutusdokumendid peavad alati sisaldama katseloomadel tehtud farmakoloogiliste uuringute üksikasjalikke andmeid ning sihtlooma kliinilistes uuringutes kogutud asjakohast teavet. |
| --- | --- |

3)

IIIa.3A2.1.   Farmakodünaamika

Esitatakse teave toimeaine(te) toimimismehhanismide kohta ning samuti teave esmaste ja teiseste farmakodünaamiliste mõjude kohta, et aidata mõista mis tahes kõrvaltoimeid loomuuringutes. Üksikasjalikud andmed ravitoimega seotud farmakodünaamiliste omaduste kohta esitatakse toimiku 4A osas.

IIIa.3A2.2.   Farmakokineetika

Esitatakse andmed toimeaine ja selle metaboliitide säilimise kohta katseloomades; kõnealused andmed hõlmavad imendumist, jaotumist, ainevahetust ja eritumist. Andmed on seotud doosi/toime alaste tähelepanekutega farmakoloogilistes ja toksikoloogilistes uuringutes eesmärgiga määrata kindlaks piisav kokkupuude.

IIIa.3A3.   Toksikoloogia

| 1) | Toksikoloogiat käsitlevate dokumentide puhul järgitakse ameti avaldatud suuniseid üldise lähenemisviisi kohta testimisel ning suuniseid eriuuringute tegemiseks. Need suunised hõlmavad toksikoloogilisi andmeid, mis on vajalikud kasutajate ohutuse kindlakstegemiseks ning sihtloomadele ja keskkonnale avalduva kahjuliku mõju hindamiseks. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Mürgisuse uuringud tehakse toimeaine(te)ga, mitte valmistoodetega, kui ei ole konkreetselt nõutud teisiti. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Loomkatsed viiakse läbi katseloomade väljakujunenud liinidega, mille kohta on (eelistatavalt) olemas varasemad andmed. |
| --- | --- |

3)

IIIa.3A3.1.   Ühekordse doosi mürgisus

Ühekordse doosi mürgisuse uuringute abil võib prognoosida:

| a) | akuutse üledoosi võimalikku toimet sihtliigile; |
| --- | --- |

a)

akuutse üledoosi võimalikku toimet sihtliigile;

| b) | ettekavatsemata manustamise võimalikku mõju inimesele; |
| --- | --- |

b)

ettekavatsemata manustamise võimalikku mõju inimesele;

| c) | doose, mida võib otstarbekohaselt kasutada kordusdoosi mürgisuse uurimisel. |
| --- | --- |

c)

doose, mida võib otstarbekohaselt kasutada kordusdoosi mürgisuse uurimisel.

Ühekordse doosi mürgisuse uuringute põhjal selguvad aine ägeda toksilisuse nähud ning nende ilmnemise ja taandumise ajavahemik.

Tehtavad uuringud valitakse eesmärgiga anda teavet kasutaja ohutuse kohta, näiteks kui võib eeldada veterinaarravimi kasutaja olulist kokkupuudet sissehingamise teel või naha kaudu, uuritakse vastavaid kokkupuuteviise.

IIIa.3A3.2.   Kordusdoosi mürgisus

Kordusdoosi mürgisuse testid on mõeldud füsioloogiliste ja/või patoloogiliste muutuste väljaselgitamiseks, mis tekivad toimeaine või toimeainete kombinatsiooni korduval kontrollitud manustamisel, ning kõnealuste muutuste ning dooside vahelise seose kindlaksmääramiseks.

Tavaliselt piisab kordusdoosi mürgisuse uuringust ühel katseloomaliigil. Kõnealust uuringut võib asendada sihtloomal tehtud uuring. Manustamissagedus ja -tee ning uuringu pikkus tuleb valida vastavalt kavandatud kliinilistele kasutustingimustele ja/või kasutaja kokkupuutele. Taotleja peab uuringute ulatust ja pikkust ning dooside valikut põhjendama.

IIIa.3A3.3.   Taluvus sihtloomaliigi puhul

Kõigi alajao IIIa.4A4 (sihtloomade ohutus) nõuete kohaselt tavaliselt lõpliku koostisega tehtud uuringute ajal sihtliigil täheldatud taluvushäirete kohta esitatakse kokkuvõte. Tuleb märkida asjaomane uuring, doos, mille puhul taluvushäire ilmnes, ning asjaomane liik ja tõug. Andmed tuleb esitada ka kõigi ootamatute füsioloogiliste muutuste kohta. Toimiku 4. osasse lisatakse täielikud aruanded kõnealuste uuringute kohta.

IIIa.3A3.4.   Paljunemisvõimet, sealhulgas arengut mõjutav mürgisus

| 1) | Paljunemisvõimele avalduva toime uurimine
  Aretusloomadel kasutamiseks ettenähtud toodete puhul tuleb esitada veterinaarravimite tehniliste registreerimisnõuete rahvusvahelise ühtlustamiskonverentsi (VICH) suunise GL43 kohased paljunemisvõime ohutusuuringud. Kasutajale avalduva mõju hindamiseks ei eeldata katseloomade paljunemisvõimet mõjutava mürgisuse uuringuid. |
| --- | --- |

1)

Aretusloomadel kasutamiseks ettenähtud toodete puhul tuleb esitada veterinaarravimite tehniliste registreerimisnõuete rahvusvahelise ühtlustamiskonverentsi (VICH) suunise GL43 kohased paljunemisvõime ohutusuuringud. Kasutajale avalduva mõju hindamiseks ei eeldata katseloomade paljunemisvõimet mõjutava mürgisuse uuringuid.

| 2) | Uuring arengut mõjutava mürgisuse kohta
  Sihtloomaliigile avalduva mõju hindamiseks ei nõuta arengut mõjutava mürgisuse uuringuid toodete puhul, mis on ette nähtud kasutamiseks üksnes muudel kui aretusloomadel. Muude toodete puhul tehakse arengut mõjutava mürgisuse uuring vähemalt ühel liigil, mis võib olla sihtliik.
  Kõikidel juhtudel, kui võib eeldada kasutaja märkimisväärset kokkupuudet, tehakse kasutajaohutuse hindamiseks arengut mõjutava mürgisuse standardtestid, mis vastavad kehtestatud suunistel põhinevatele standardtestidele (sealhulgas VICH suunise GL32 ja OECD suuniste kohased testid). |
| --- | --- |

2)

Sihtloomaliigile avalduva mõju hindamiseks ei nõuta arengut mõjutava mürgisuse uuringuid toodete puhul, mis on ette nähtud kasutamiseks üksnes muudel kui aretusloomadel. Muude toodete puhul tehakse arengut mõjutava mürgisuse uuring vähemalt ühel liigil, mis võib olla sihtliik.

Kõikidel juhtudel, kui võib eeldada kasutaja märkimisväärset kokkupuudet, tehakse kasutajaohutuse hindamiseks arengut mõjutava mürgisuse standardtestid, mis vastavad kehtestatud suunistel põhinevatele standardtestidele (sealhulgas VICH suunise GL32 ja OECD suuniste kohased testid).

IIIa.3A3.5.   Genotoksilisus

Põhjendatud vastuväidete puudumise korral tehakse võimaliku genotoksilise mõju testid eesmärgiga selgitada välja muutused, mida aine võib raku geneetilises materjalis põhjustada. Genotoksilisuse suhtes tuleb uurida kõiki aineid, mida kavatsetakse esimest korda lisada veterinaarravimisse.

Toimeaine(te)l tehakse tavaliselt seeria genotoksilisuse standardteste, mis vastavad kehtestatud suunistel põhinevatele standardtestidele (sealhulgas VICH suunise GL23 ja OECD suuniste kohased testid).

IIIa.3A3.6.   Kantserogeensus

Kantserogeensustesti vajalikkuse üle otsustamisel võetakse arvesse genotoksilisuse testide tulemusi, struktuuri ja toime suhet ning kordusdoositestide järeldusi, mis võivad viidata hüper- või neoplastilistele muudatustele.

Võetakse arvesse mürgisusmehhanismi teadaolevat liigispetsiifilisust ning samuti erinevusi katseliikide, sihtloomaliikide ja inimeste ainevahetuses.

Kantserogeensustestid viiakse läbi vastavalt kehtestatud suunistel põhinevatele standardtestidele (sealhulgas VICH suunise GL28 ja OECD suuniste kohased testid).

IIIa.3A3.7.   Erandid

Paikseks kasutamiseks mõeldud veterinaarravimi puhul uuritakse süsteemset imendumist sihtloomaliigil. Kui tõendatakse, et süsteemne imendumine ei ole märkimisväärne, võib kordusdoosi mürgisuse testid, arengut mõjutava mürgisuse testid ja kantserogeensustestid tegemata jätta, välja arvatud juhul, kui:

| a) | kavandatud kasutustingimuste kohaselt võib arvata, et loomale manustatakse veterinaarravimit suukaudselt, või |
| --- | --- |

a)

kavandatud kasutustingimuste kohaselt võib arvata, et loomale manustatakse veterinaarravimit suukaudselt, või

| b) | kavandatud kasutustingimuste kohaselt võib arvata, et kasutajal on veterinaarravimiga suukaudne kokkupuude. |
| --- | --- |

b)

kavandatud kasutustingimuste kohaselt võib arvata, et kasutajal on veterinaarravimiga suukaudne kokkupuude.

IIIa.3A4.   Muud nõuded

IIIa.3A4.1.   Eriuuringud

Teatavate ainerühmade puhul või kui korduvdoosi uuringute käigus täheldatud toime loomadele hõlmab muutusi, mis osutavad näiteks immunogeensusele, immuuntoksilisusele, neurotoksilisusele või endokrinoloogilistele funktsioonihäiretele, on nõutavad lisatestid, näiteks ülitundlikkuse uuringud või viivistoimega neurotoksilisuse testid. Ravimi olemusest sõltuvalt võib olla vaja teha lisauuringuid, et hinnata toksilist toimet põhjustavat mehhanismi või ärrituse tekkimise võimalikkust.

Kui toote puhul võib esineda kokkupuudet naha ja silmadega, tuleb esitada ärritus- ja ülitundlikkusuuringud. Need uuringud tehakse tavaliselt lõpliku koostisega.

Selliste uuringute kavandamisel ja tulemuste hindamisel lähtutakse teaduslikult põhjendatud teadmiste tasemest ja kehtestatud suunistest.

IIIa.3A4.2.   Mõju inimestele

Esitatakse teave veterinaarravimi farmakoloogiliste toimeainete kasutamise kohta ravimitena inimeste ravimisel; sellisel juhul koostatakse avaldatud uuringutest kokkuvõte kõigi inimestel avalduvate mõjude (sh kõrvaltoimete) ning nende põhjuste kohta ulatuses, mis võib olla oluline veterinaarravimi ohutuse hindamisel; kui veterinaarravimite komponente ei kasutata või enam ei kasutata inimeste ravimisel ohutusega seotud põhjustel, tuleb esitada need põhjused.

IIIa.3A4.3.   Resistentsuse teke ja sellega seotud oht inimestele

Selles punktis nimetatud andmenõuded on seotud antibakteriaalsete ainetega ega pruugi olla kohaldatavad muud liiki antimikroobikumidele (nagu viirusevastased, seenevastased ja algloomavastased ained); muude kui antibakteriaalsete ainete puhul, millele mikroobid on tõendatult resistentsed, võib asjakohasel juhul järgida samu nõudeid.

Vajalikud on andmed inimeste tervist mõjutavate ja veterinaarravimite kasutamisega seostatavate resistentsete bakterite või resistentsuse determinantide võimaliku tekkimise kohta. Seoses sellega on sellise resistentsuse arenemise ja valikumehhanism eriti oluline. Vajaduse korral tuleb esitada meetmed, mille eesmärk on piirata resistentsuse tekkimist veterinaarravimi kavatsetud kasutamisest.

Sihtloomadel ravimi kliinilise kasutuse seisukohast tähtsaid resistentsusandmeid käsitletakse kooskõlas alajaoga IIIa.4A2. Vajaduse korral esitatakse ristviited alajaos IIIa.4A2 sätestatud andmetele.

| 1) | Toiduloomade puhul käsitletakse riskihindamises järgmist:






  a) | selliste resistentsete bakterite või resistentsuse determinantide kindlakstegemine, mida võib seostada inimeste haigustega (zoonootilised ja/või kommensaalsed bakterid) ja mis valitakse mikroobivastase veterinaarravimi sihtloomadel kasutamise teel (ohu kindlakstegemine); |
| --- | --- | --- |

1)

a)

selliste resistentsete bakterite või resistentsuse determinantide kindlakstegemine, mida võib seostada inimeste haigustega (zoonootilised ja/või kommensaalsed bakterid) ja mis valitakse mikroobivastase veterinaarravimi sihtloomadel kasutamise teel (ohu kindlakstegemine);

| b) | asjaomase veterinaarravimi kasutamisest sihtloomaliigile tuleneva kindlakstehtud ohu või ohtude keskkonda sattumise tõenäosus; |
| --- | --- |

b)

asjaomase veterinaarravimi kasutamisest sihtloomaliigile tuleneva kindlakstehtud ohu või ohtude keskkonda sattumise tõenäosus;

| c) | tõenäosus, et inimesed puutuvad kindlakstehtud ohu või ohtudega kokku toidu kaudu või otsese kokkupuute kaudu, ja selle tagajärjed (kahjulik tervisemõju) inimeste tervisele. Suunised on esitatud VICH suunises GL27 ja ELi suunistes. |
| --- | --- |

c)

tõenäosus, et inimesed puutuvad kindlakstehtud ohu või ohtudega kokku toidu kaudu või otsese kokkupuute kaudu, ja selle tagajärjed (kahjulik tervisemõju) inimeste tervisele. Suunised on esitatud VICH suunises GL27 ja ELi suunistes.

| 2) | Lemmikloomade puhul hõlmab inimeste tervisele või rahvatervisele avalduva ohu hindamine järgmist:






  a) | selliste resistentsete bakterite või resistentsuse determinantide kindlakstegemine, mida võib seostada inimeste haigustega ja mis valitakse mikroobivastase veterinaarravimi sihtloomadel kasutamise teel; |
| --- | --- | --- |

2)

a)

selliste resistentsete bakterite või resistentsuse determinantide kindlakstegemine, mida võib seostada inimeste haigustega ja mis valitakse mikroobivastase veterinaarravimi sihtloomadel kasutamise teel;

| b) | hinnang sihtloomaliigi zoonootiliste ja kommensaalsete bakteritega kokkupuutumisele, lähtudes asjaomase veterinaarravimi kasutustingimustest; |
| --- | --- |

b)

hinnang sihtloomaliigi zoonootiliste ja kommensaalsete bakteritega kokkupuutumisele, lähtudes asjaomase veterinaarravimi kasutustingimustest;

| c) | hinnang inimeste hilisema kokkupuute kohta mikroobide resistentsusega ja selle tagajärjed inimeste tervisele. |
| --- | --- |

c)

hinnang inimeste hilisema kokkupuute kohta mikroobide resistentsusega ja selle tagajärjed inimeste tervisele.

| 3) | Käsitletakse resistentsust keskkonnas. |
| --- | --- |

3)

IIIa.3A5.   Kasutajate ohutus

Kasutajaohutuse jaos hinnatakse alajagudes IIIa.3A–IIIa.3A4 nimetatud toimeid ja seostatakse need toimed inimese ja ravimi kokkupuute liigi ja ulatusega, eesmärgiga sõnastada asjakohased hoiatused kasutajale ja muud riskijuhtimismeetmed.

Kasutajate ohutust käsitletakse vastavalt veterinaarravimite komitee (CVMP) suunistele.

IIIa.3A6.   Keskkonnariski hindamine

IIIa.3A6.1.   Selliste veterinaarravimite keskkonnariski hindamine, mis ei sisalda geneetiliselt muundatud organisme ega koosne nendest

| 1) | Keskkonnariski hindamine tehakse eesmärgiga hinnata veterinaarravimi kasutamisel tekkida võivat kahjulikku mõju keskkonnale ning teha kindlaks sellise mõju risk. Hindamisel määratakse ka kindlaks ettevaatusabinõud, mis võivad olla vajalikud kõnealuse riski vähendamiseks. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Hindamisel on kaks etappi. Esimene etapp viiakse alati läbi. Hinnangu üksikasjad esitatakse kooskõlas ameti avaldatud suunistega. Hinnangus näidatakse ravimi võimalik kokkupuute ulatus keskkonnaga ning sellise kokkupuutega seotud riski ulatus, võttes arvesse eelkõige järgmist:






  a) | sihtloomaliike ja kavandatavat kasutamisviisi; |
| --- | --- | --- |

2)

a)

sihtloomaliike ja kavandatavat kasutamisviisi;

| b) | manustamisviisi, eelkõige ravimi vahetu keskkonnasüsteemidesse pääsemise tõenäolist ulatust, |
| --- | --- |

b)

manustamisviisi, eelkõige ravimi vahetu keskkonnasüsteemidesse pääsemise tõenäolist ulatust,

| c) | ravimi, selle toimeainete või asjakohaste metaboliitide võimalikku keskkonda eritumist ravitavate loomade kaudu; nende püsivust eritistes; |
| --- | --- |

c)

ravimi, selle toimeainete või asjakohaste metaboliitide võimalikku keskkonda eritumist ravitavate loomade kaudu; nende püsivust eritistes;

| d) | kasutamata veterinaarravimi või muude jäätmete kõrvaldamist. |
| --- | --- |

d)

kasutamata veterinaarravimi või muude jäätmete kõrvaldamist.

| 3) | Teises etapis tehakse kooskõlas ameti avaldatud suunistega edasised eriuuringud seoses ravimi säilimise ja mõjuga konkreetsetes ökosüsteemides. Uuritakse ravimi keskkonnaga kokkupuute ulatust ning asjaomase aine või asjaomaste ainete füüsikalis-keemiliste, farmakoloogiliste ja/või toksikoloogiliste omadustega, sealhulgas tuvastatud riski puhul metaboliitidega, seotud olemasolevaid andmeid, mis on saadud muude käesoleva määruse alusel nõutud uuringute ja testide põhjal.
  Toiduloomaliikidele ettenähtud toodete puhul liigitatakse püsivad, bioakumuleeruvad ja toksilised ained (PBT-ained) või väga püsivad ja väga bioakumuleeruvad ained (vPvB-ained) REACH-määruse XIII lisa kriteeriumide kohaselt ning neid hinnatakse vastavalt ameti avaldatud veterinaarravimites kasutatavate ainete PBT- ja vPvB-hindamise suunistele. |
| --- | --- |

3)

Toiduloomaliikidele ettenähtud toodete puhul liigitatakse püsivad, bioakumuleeruvad ja toksilised ained (PBT-ained) või väga püsivad ja väga bioakumuleeruvad ained (vPvB-ained) REACH-määruse XIII lisa kriteeriumide kohaselt ning neid hinnatakse vastavalt ameti avaldatud veterinaarravimites kasutatavate ainete PBT- ja vPvB-hindamise suunistele.

IIIa.3A6.2.   Geneetiliselt muundatud organisme sisaldavate või nendest koosnevate veterinaarravimite keskkonnariski hindamine

| 1) | Geneetiliselt muundatud organisme sisaldavate või nendest koosnevate veterinaarravimite puhul lisatakse taotlusele ka direktiivi 2001/18/EÜ artiklis 2 ja C osas nõutud dokumendid. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Võimalikku kahjulikku mõju inimeste tervisele ja keskkonnale, mis võib ilmneda geeniülekandega GMOdelt teistele organismidele või tuleneda geneetilisest muundamisest, hinnatakse iga juhtumi puhul eraldi. Sellise keskkonnaohu hindamise eesmärk on teha kindlaks ja hinnata GMO võimalikku otsest ja kaudset, kohest või hilisemat kahjulikku mõju inimeste tervisele ja keskkonnale (sealhulgas taimedele ja loomadele) ning see viiakse läbi kooskõlas direktiivi 2001/18/EÜ II lisa põhimõtetega. |
| --- | --- |

2)

IIIa.3B.   Jääkide tuvastamise testid

| 1) | Käesolevas punktis kohaldatakse määruse (EÜ) nr 470/2009 mõisteid. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Ravi saanud loomadelt pärit söödavatest kudedest või munadest, piimast ja meest (asjakohasel juhul vahast) jääkide kadumise uurimise eesmärk on kindlaks määrata, millistel tingimustel ja mil määral võivad jäägid neilt loomadelt saadud toiduainetes säilida. Lisaks võimaldavad uuringud kindlaks määrata keeluajad. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Toiduloomadel kasutamiseks mõeldud veterinaarravimite puhul peavad jääkide esinemise kohta koostatud dokumendid näitama:






  a) | kui suures ulatuses ning kui kaua veterinaarravimi jäägid või metaboliidid püsivad ravimit saanud loomalt pärit söödavates kudedes või selliselt loomalt saadud piimas, munades ja/või mees (asjakohasel juhul vahas); |
| --- | --- | --- |

3)

a)

kui suures ulatuses ning kui kaua veterinaarravimi jäägid või metaboliidid püsivad ravimit saanud loomalt pärit söödavates kudedes või selliselt loomalt saadud piimas, munades ja/või mees (asjakohasel juhul vahas);

| b) | võimalust kehtestada realistlikud, tegelikes pidamistingimustes järgitavad keeluajad, et vältida ravimit saanud loomadelt saadud toidust tulenevat riski tarbija tervisele; |
| --- | --- |

b)

võimalust kehtestada realistlikud, tegelikes pidamistingimustes järgitavad keeluajad, et vältida ravimit saanud loomadelt saadud toidust tulenevat riski tarbija tervisele;

| c) | et jääkide kadumise uurimisel kasutatud analüüsimeetod(id) on piisavalt valideeritud, et anda piisavat kinnitust, et jääkide kohta esitatud andmed on sobivaks aluseks keeluaja määramisel. |
| --- | --- |

c)

et jääkide kadumise uurimisel kasutatud analüüsimeetod(id) on piisavalt valideeritud, et anda piisavat kinnitust, et jääkide kohta esitatud andmed on sobivaks aluseks keeluaja määramisel.

IIIa.3B1.   Toote identifitseerimine

Esitatakse testimisel kasutatava(te) veterinaarravimi(te) andmed, sealhulgas:

| a) | koostis; |
| --- | --- |

a)

koostis;

| b) | asjaomase partii või asjaomaste partiide füüsikalise ja keemilise (tõhususe ja puhtuse) testi tulemused; |
| --- | --- |

b)

asjaomase partii või asjaomaste partiide füüsikalise ja keemilise (tõhususe ja puhtuse) testi tulemused;

| c) | partii identifitseerimine. |
| --- | --- |

c)

partii identifitseerimine.

IIIa.3B2.   Jääkide kadumine

| 1) | Uuringud, mille käigus mõõdetakse jääkide kadumist sihtlooma kudedest pärast veterinaarravimi viimast manustamist, võimaldavad kindlaks määrata keeluajad, et tagada, et ravimit saanud loomadelt saadud toidus ei leidu jääke, mis võiksid tarbijatele ohtlikuks osutuda. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Esitatakse veterinaarravimi komponentide jääkide piirnormi praegune staatus asjaomasel sihtliigil. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Olemasolevate jääkide normid mõõdetakse piisaval arvul ajahetkedel pärast veterinaarravimi lõpliku doosi manustamist katseloomadele. Imetajate ja lindudega tehtavad uuringud viiakse läbi vastavalt VICH suunisele GL48 ja muudele asjakohastele suunistele. Mees jääkide tuvastamise uuringud tehakse vastavalt VICH suunisele GL56 ja uuringud jääkide kadumise kohta veeloomaliikidest vastavalt VICH suunisele GL57. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Hindamise põhjal käsitletakse kavandatud keeluaja põhjendust. |
| --- | --- |

4)

IIIa.3B3.   Jääkide tuvastamise analüüsimeetod

| 1) | Jääkide kadumise uuring (uuringud), analüüsimeetod(id) ja selle (nende) valideerimine viiakse läbi vastavalt VICH suunisele GL49. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Kavandatava analüüsimeetodi sobivuse hindamisel lähtutakse teaduslike ja tehniliste teadmiste tasemest taotluse esitamise ajal. |
| --- | --- |

2)

IIIa.4.   
  4. OSA: efektiivsust käsitlevad dokumendid (prekliinilised ja kliinilised uuringud)

IIIa.4A.   Prekliinilised uuringud

Prekliiniliste uuringute eesmärk on uurida ravimi ohutust ja efektiivsust sihtloomadel ning teha kindlaks ravimi farmakoloogiline toime, farmakokineetilised omadused, doos ja dooside intervall, resistentsus (kui see on asjakohane) ja sihtlooma taluvus.

IIIa.4A1.   Farmakoloogia

IIIa.4A1.1.   Farmakodünaamika

| 1) | Iseloomustatakse veterinaarravimis sisalduva(te) toimeaine(te) farmakodünaamilisi toimeid. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Igakülgselt kirjeldatakse toimeviisi ja farmakoloogilisi toimeid, millel soovitatud praktiline rakendus põhineb, kaasa arvatud teiseseid toimeid (kui neid on). Üldiselt uuritakse mõju peamistele kehalistele funktsioonidele. Tulemused väljendatakse kvantitatiivselt (kasutatakse näiteks doosi/toime, aja/toime kõveraid jne) ning võimaluse korral võrreldes ainega, mille toime on hästi tuntud. Kui täheldatakse toimeaine suuremat aktiivsust, siis näidatakse ära vahe ning tõendatakse selle statistilist olulisust. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Uuritakse ravimite muude omaduste (näiteks manustamistee või koostise) mõju toimeaine farmakoloogilisele toimele. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Kui uurimismeetodid ei vasta standardmenetlustele, kirjeldatakse neid kordamist ja nende kehtivust tõendada võimaldava üksikasjalikkusega. Uurimistulemused esitatakse selgesti ja arusaadavalt ning esitatakse statistiliste võrdluste tulemus. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Põhjendatud vastuväidete puudumise korral uuritakse ka aine korduvast manustamisest tulenevate reaktsioonide kvantitatiivseid muutusi. |
| --- | --- |

5)

IIIa.4A1.2.   Farmakokineetika

| 1) | Toimeaine farmakokineetilisi põhiandmeid nõutakse, et hinnata veterinaarravimi ohutust ja efektiivsust sihtliigi loomadel, eriti kui tegemist on uue aine või koostisega. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Sihtloomaliikidega tehtavate farmakokineetiliste uuringute eesmärgid võib jagada nelja peamisse valdkonda:






  a) | koostises sisalduva toimeaine farmakokineetiliste põhiomaduste (nagu imendumine, jaotumine, ainevahetus ja eritumine) kirjeldus; |
| --- | --- | --- |

2)

a)

koostises sisalduva toimeaine farmakokineetiliste põhiomaduste (nagu imendumine, jaotumine, ainevahetus ja eritumine) kirjeldus;

| b) | doseeringu, plasmas ja kudedes tekkiva kontsentratsiooni ning farmakoloogilise, terapeutilise või toksilise toime vaheliste seoste uurimine; |
| --- | --- |

b)

doseeringu, plasmas ja kudedes tekkiva kontsentratsiooni ning farmakoloogilise, terapeutilise või toksilise toime vaheliste seoste uurimine;

| c) | vajaduse korral erinevate sihtliikide vaheliste farmakokineetiliste parameetrite võrdlemine ja selliste võimalike liigierinevuste uurimine, millel on mõju sihtlooma ohutusele ja veterinaarravimi efektiivsusele; |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral erinevate sihtliikide vaheliste farmakokineetiliste parameetrite võrdlemine ja selliste võimalike liigierinevuste uurimine, millel on mõju sihtlooma ohutusele ja veterinaarravimi efektiivsusele;

| d) | vajaduse korral biosaadavuse võrdlemine, et toetada eri toodete, ravimvormide, toimeainekoguste või manustamisteede ohutus- ja efektiivsusteabe seostamist, või valmistamises või koostises, sealhulgas katse- ja lõplikus koostises toimunud muutuste mõju võrdlemine. |
| --- | --- |

d)

vajaduse korral biosaadavuse võrdlemine, et toetada eri toodete, ravimvormide, toimeainekoguste või manustamisteede ohutus- ja efektiivsusteabe seostamist, või valmistamises või koostises, sealhulgas katse- ja lõplikus koostises toimunud muutuste mõju võrdlemine.

| 3) | Sihtloomaliikide farmakokineetilisi uuringuid on üldiselt vaja farmakodünaamiliste uuringute täiendamiseks, et toetada ohutute ja toimivate doseerimisskeemide koostamist (manustamistee ja -koht, doos, dooside intervall, manustamiskordade arv jne). Farmakokineetiliste lisauuringute tegemine võib olla nõutav doseerimisskeemide koostamiseks vastavalt teatavatele kasutajaskonna muutujatele. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Kui toimiku 3. osas on esitatud farmakokineetilised uuringud, võib teha ristviite sellistele uuringutele. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Püsikombinatsioonide kohta vt IV jagu. |
| --- | --- |

5)

IIIa.4A2.   Resistentsuse teke ja sellega seotud oht loomadele

| 1) | Asjaomaste bioloogiliste veterinaarravimite (nt mikroobi- ja parasiidivastase toimega ained) puhul esitatakse teave hetkeresistentsuse kohta (kui see on asjakohane) ja kliiniliselt olulise resistentsuse võimaliku tekke kohta sihtloomaliigil kavandatud näidustuse korral. Võimaluse korral esitatakse teave resistentsusmehhanismi(de), resistentsuse molekulaarse geneetilise baasi ja resistentsuse determinantide ülekandekiiruse kohta. Vajaduse korral esitatakse teave kaas- ja ristresistentsuse kohta. Taotleja esitab meetmed veterinaarravimi kavatsetavast kasutamisest tuleneva resistentsuse arenemise piiramiseks kliiniliselt olulistes organismides. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Inimestele avalduvate riskide seisukohast tähtsat resistentsust käsitletakse toimiku 3. osas. Kui see on asjakohane, tehakse ristviide toimiku 3. osas esitatud andmetele. |
| --- | --- |

2)

IIIa.4A3.   Doosi määramine ja kinnitamine

| 1) | Esitatakse asjakohased andmed, mis põhjendavad kavandatud doosi, dooside intervalli, ravi kestust ja kordusravi intervalli. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Välitingimustes tehtavate uuringute puhul esitatakse kliinilistes uuringutes esitatud asjakohane teave. |
| --- | --- |

2)

IIIa.4A4.   Sihtloomaliigi ravimitaluvus

| 1) | Veterinaarravimi lokaalset ja süsteemset taluvust uuritakse sihtloomaliikidel. Sihtloomade ohutuse uuringute eesmärk on iseloomustada talumatuse märke ja määrata kindlaks täpne ohutusvaru, kasutades soovitatud manustamisteed või -teid. Eesmärgi võib saavutada, suurendades doosi ja/või ravi kestust. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Uuringuaruanne (aruanded) sisaldab üksikasjalikke andmeid kõikide oodatavate farmakoloogiliste toimete ja kõrvaltoimete kohta. Sihtloomade ohutuse uuringud viiakse läbi kooskõlas VICH ja ameti avaldatud asjakohaste suunistega. Sihtliikide ohutuse teavet võib saada ka muudest prekliinilistest ja kliinilistest uuringutest koos avaldatud kirjandusest pärineva asjakohase teabega. |
| --- | --- |

2)

IIIa.4B.   Kliinilised uuringud

IIIa.4B1.   Üldpõhimõtted

| 1) | Kliiniliste uuringute kavandamisel, tegemisel ja nendest teatamisel võetakse nõuetekohaselt arvesse VICH ja ameti avaldatud asjakohaseid suuniseid. Väljaspool liitu läbi viidud kliinilistest uuringutest saadud andmeid võib müügiloa taotluse hindamisel võtta arvesse üksnes juhul, kui andmed esindavad piisavalt liidu olukorda. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Põhjendatud vastuväidete puudumise korral kinnitatakse eksperimentaaluuringute, näiteks proovi- või katseuuringute andmeid või muude kui eksperimentaaluuringute tulemusi tavalistes välitingimustes hangitud andmetega. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Kliiniliste uuringute eesmärk on uurida välitingimustes veterinaarravimi ohutust sihtloomadele ja ravimi efektiivsust loomakasvatuse tavatingimustes ja/või hea veterinaartava osana. Need tõendavad veterinaarravimi toimet pärast ravimi manustamist ettenähtud sihtliigile, kasutades soovitatud doseerimisskeemi ja soovitatud manustamisteed või -teid. Uuringu struktuuri eesmärk on toetada näidustusi ja võtta arvesse vastunäidustusi vastavalt liigile, vanusele, tõule ja soole, ravimi kasutamisjuhised ning ravimi võimalikke kõrvaltoimeid. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Kõik veterinaarsed kliinilised uuringud tehakse üksikasjaliku uuringuplaani kohaselt. Liidu veterinaarsetes kliinilistes uuringutes kasutamiseks ettenähtud koostise puhul on märgistusele kantud selgesti nähtavalt ja kustutamatult sõnad „kasutamiseks ainult veterinaarsetes kliinilistes uuringutes“. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Põhjendatud vastuväidete puudumise korral tehakse kliinilised uuringud kontrollrühma loomadel (võrdlevad kliinilised uuringud). Uue tootega saadud efektiivsustulemusi võrreldakse efektiivsustulemustega sihtloomaliigil, kellele on manustatud veterinaarravimit, mis on liidus müügiloa saanud, mis on tõendatult piisavalt efektiivne ja on heaks kiidetud kavandatud näidustus(t)el kasutamiseks samal sihtloomaliigil, või platseebomõjuga või ravi puudumisega. Kõik tulemused, nii soodsad kui ka ebasoodsad, registreeritakse. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Põhjendatud vastuväidete puudumise korral kasutatakse kliiniliste uuringute plaani koostamisel, analüüsimisel ja hindamisel kehtestatud statistilisi põhimõtteid kooskõlas ameti avaldatud asjakohaste suunistega. |
| --- | --- |

6)

IIIa.4B2.   Dokumendid

Ravimi efektiivsuse toimik sisaldab kõiki prekliinilisi ja kliinilisi dokumente, mis on veterinaarravimi jaoks nii soodsad kui ka ebasoodsad, et võimaldada anda objektiivne üldhinnang toote kasu ja riski vahelisele tasakaalule.

IIIa.4B2.1.   Prekliiniliste uuringute tulemused

Võimaluse korral esitatakse järgmiste testide tulemused:

| a) | testid, mis tõendavad farmakoloogilist toimet; |
| --- | --- |

a)

testid, mis tõendavad farmakoloogilist toimet;

| b) | testid, mis tõendavad ravitoime aluseks olevaid farmakodünaamilisi mehhanisme; |
| --- | --- |

b)

testid, mis tõendavad ravitoime aluseks olevaid farmakodünaamilisi mehhanisme;

| c) | testid, mis tõendavad põhilist farmakokineetilist profiili; |
| --- | --- |

c)

testid, mis tõendavad põhilist farmakokineetilist profiili;

| d) | testid, mis tõendavad ohutust sihtloomaliigi jaoks; |
| --- | --- |

d)

testid, mis tõendavad ohutust sihtloomaliigi jaoks;

| e) | testid, millega määratakse kindlaks ja kinnitatakse doos (sealhulgas dooside intervall, ravi kestus ja kordusravi intervall); |
| --- | --- |

e)

testid, millega määratakse kindlaks ja kinnitatakse doos (sealhulgas dooside intervall, ravi kestus ja kordusravi intervall);

| f) | vajaduse korral resistentsustestid ja -uuringud. |
| --- | --- |

f)

vajaduse korral resistentsustestid ja -uuringud.

Testide ajal ilmnevaid ootamatuid tulemusi tuleb üksikasjalikult kirjeldada. Peale selle esitatakse kõigis prekliiniliste uuringute aruannetes järgmised üksikasjad:

| a) | kokkuvõte; |
| --- | --- |

a)

kokkuvõte;

| b) | uuringuprotokoll; |
| --- | --- |

b)

uuringuprotokoll;

| c) | üksikasjalik eesmärkide, ülesehituse ja läbiviimise kirjeldus, mis hõlmab kasutatud meetodeid, seadmeid ja materjale, andmeid loomade liigi, vanuse, kaalu, soo, arvu, tõu või liini kohta, loomade märgistust, doosi, manustamisteed ja -skeemi; |
| --- | --- |

c)

üksikasjalik eesmärkide, ülesehituse ja läbiviimise kirjeldus, mis hõlmab kasutatud meetodeid, seadmeid ja materjale, andmeid loomade liigi, vanuse, kaalu, soo, arvu, tõu või liini kohta, loomade märgistust, doosi, manustamisteed ja -skeemi;

| d) | tulemuste statistiline analüüs; |
| --- | --- |

d)

tulemuste statistiline analüüs;

| e) | saadud tulemuste objektiivne arutelu koos järeldustega veterinaarravimi efektiivsuse ja sihtloomade ohutuse kohta. |
| --- | --- |

e)

saadud tulemuste objektiivne arutelu koos järeldustega veterinaarravimi efektiivsuse ja sihtloomade ohutuse kohta.

Kõnealuste andmete puudumist tuleb põhjendada.

IIIa.4B2.2.   Kliiniliste uuringute tulemused

Uurijad esitavad iga üksikisendi raviandmed eraldi andmelehtedel ning isendite rühma raviandmed ühistel andmelehtedel.

Müügiloa hoidja võtab kõik vajalikud meetmed tagamaks, et algdokumente, millele esitatud andmed tuginevad, säilitatakse vähemalt viis aastat pärast veterinaarravimi müügiloa lõppemist.

Kõigil kliinilistel uuringutel tehtud vaatlustest ning nende tulemustest koostatakse lühikokkuvõte, milles esitatakse eelkõige:

| a) | kas üksikult või rühmana ravitud kontroll- ja katseloomade arv liikide, tõugude või liinide, vanuse ja soo kaupa; |
| --- | --- |

a)

kas üksikult või rühmana ravitud kontroll- ja katseloomade arv liikide, tõugude või liinide, vanuse ja soo kaupa;

| b) | enne uuringu lõppu kõrvaldatud loomade arv ning sellise kõrvaldamise põhjused; |
| --- | --- |

b)

enne uuringu lõppu kõrvaldatud loomade arv ning sellise kõrvaldamise põhjused;

| c) | kontrollrühma loomade puhul see, kas loomad:






  i) | ei ole ravimit saanud; |
| --- | --- | --- |

c)

kontrollrühma loomade puhul see, kas loomad:

i)

ei ole ravimit saanud;

| ii) | on saanud platseebot; |
| --- | --- |

ii)

on saanud platseebot;

| iii) | on saanud muud veterinaarravimit, mis on liidus müügiloa saanud, mis on tõendatult piisavalt efektiivne ja on heaks kiidetud kavandatud näidustus(t)e jaoks kasutamiseks samal sihtloomaliigil, või |
| --- | --- |

iii)

on saanud muud veterinaarravimit, mis on liidus müügiloa saanud, mis on tõendatult piisavalt efektiivne ja on heaks kiidetud kavandatud näidustus(t)e jaoks kasutamiseks samal sihtloomaliigil, või

| iv) | on saanud uuritavat toimeainet eri koostisena või eri manustamistee kaudu; |
| --- | --- |

iv)

on saanud uuritavat toimeainet eri koostisena või eri manustamistee kaudu;

| d) | vaatlemisel täheldatud kõrvaltoimete sagedus; |
| --- | --- |

d)

vaatlemisel täheldatud kõrvaltoimete sagedus;

| e) | vajaduse korral vaatlustulemused loomade talitlusvõimele avalduva mõju kohta; |
| --- | --- |

e)

vajaduse korral vaatlustulemused loomade talitlusvõimele avalduva mõju kohta;

| f) | andmed katseloomade kohta, kelle risk on suurem vanuse, pidamis- või söötmisviisi või pidamise eesmärgi tõttu, või loomade kohta, kelle füsioloogilist või patoloogilist seisundit tuleb eriliselt arvesse võtta; |
| --- | --- |

f)

andmed katseloomade kohta, kelle risk on suurem vanuse, pidamis- või söötmisviisi või pidamise eesmärgi tõttu, või loomade kohta, kelle füsioloogilist või patoloogilist seisundit tuleb eriliselt arvesse võtta;

| g) | tulemuste statistiline analüüs. |
| --- | --- |

g)

tulemuste statistiline analüüs.

Uuringu juht koostab üldised järeldused veterinaarravimi efektiivsuse ja sihtloomade ohutuse kohta kavandatud kasutustingimustes ning esitab kogu teabe seoses näidustuste ja vastunäidustustega, dooside ja ravi kestusega ning vajaduse korral tähelepanekud seoses ravimi ja muude veterinaarravimite või söödalisandite vastastikuse mõjuga ning ravimise ajal võetavate ettevaatusabinõudega, samuti üledoseerimise kliinilised nähud.

IIIb JAGU

NÕUDED IMMUNOLOOGILISTELE VETERINAARRAVIMITELE

Artikli 4 punktis 5 määratletud immunoloogilistele veterinaarravimitele kohaldatakse järgmisi nõudeid, kui IV jaos ei ole sätestatud teisiti.

IIIb.1.   
  1. osa: toimiku kokkuvõte

Vt I jagu.

IIIb.2.   
  2. osa: kvaliteeti käsitlevad dokumendid (füüsikalis-keemiline, bioloogiline ja mikrobioloogiline teave)

IIIb.2.A.   Toote kirjeldus

IIIb.2A1.   Kvalitatiivne ja kvantitatiivne koostis

| 1) | Immunoloogilise veterinaarravimi kõigi komponentide kvalitatiivse koostise all mõistetakse nimetust või kirjeldust, mis hõlmab järgmist:






  a) | toimeaine(d); |
| --- | --- | --- |

1)

a)

toimeaine(d);

| b) | vaktsiiniabiainete komponendid; |
| --- | --- |

b)

vaktsiiniabiainete komponendid;

| c) | muude abiainete komponendi(d), olenemata nende laadist ja kasutatud kogusest, sealhulgas säilitusained, stabilisaatorid, värvained, lõhna- ja maitseained, märgistusained jne; |
| --- | --- |

c)

muude abiainete komponendi(d), olenemata nende laadist ja kasutatud kogusest, sealhulgas säilitusained, stabilisaatorid, värvained, lõhna- ja maitseained, märgistusained jne;

| d) | kaasasolevad taastuslahustid. |
| --- | --- |

d)

kaasasolevad taastuslahustid.

| 2) | Kõnealustele punkti 1 andmetele lisatakse kõik asjakohased andmed esmapakendi ja kui see on asjakohane, siis ka välispakendi kohta ning vajaduse korral selle sulgemisviisi ning immunoloogilise veterinaarravimi kasutamis- või manustamisvahendite kohta, mis antakse ravimiga kaasa. Kui immunoloogilise veterinaarravimiga ei anta kasutamis- või manustamisvahendit kaasa, lisatakse selle kohta vajaduse korral asjakohane teave toote hindamise eesmärgil. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Olenemata artikli 8 muude sätete kohaldamisest, tähendab immunoloogiliste veterinaarravimite komponentide kirjeldamisel kasutatav mõiste „tavapärane terminoloogia“:






  a) | Euroopa farmakopöas või sealt puudumisel mõne liikmesriigi farmakopöas esitatud ainete puhul kõnealuses monograafias olevat põhinimetust, mille kasutamine on kohustuslik kõigi nende ainete puhul, koos viitega asjaomasele farmakopöale; |
| --- | --- | --- |

3)

a)

Euroopa farmakopöas või sealt puudumisel mõne liikmesriigi farmakopöas esitatud ainete puhul kõnealuses monograafias olevat põhinimetust, mille kasutamine on kohustuslik kõigi nende ainete puhul, koos viitega asjaomasele farmakopöale;

| b) | muude ainete puhul WHO soovitatud rahvusvahelist mittekaubanduslikku nimetust, millega võib kaasneda teine mittekaubanduslik nimetus või selle puudumisel täpne teaduslik nimetus; rahvusvahelise mittekaubandusliku nimetuse või täpse teadusliku nimetuseta aineid kirjeldatakse seletuse kaudu, kuidas ja millest need valmistati, ning lisatakse vajaduse korral kõik muud asjakohased andmed; |
| --- | --- |

b)

muude ainete puhul WHO soovitatud rahvusvahelist mittekaubanduslikku nimetust, millega võib kaasneda teine mittekaubanduslik nimetus või selle puudumisel täpne teaduslik nimetus; rahvusvahelise mittekaubandusliku nimetuse või täpse teadusliku nimetuseta aineid kirjeldatakse seletuse kaudu, kuidas ja millest need valmistati, ning lisatakse vajaduse korral kõik muud asjakohased andmed;

| c) | värvaine puhul E-koodi, millega tähistatakse värvainet vastavalt direktiivile 2009/35/EÜ. |
| --- | --- |

c)

värvaine puhul E-koodi, millega tähistatakse värvainet vastavalt direktiivile 2009/35/EÜ.

| 4) | Immunoloogilise veterinaarravimi toimeainete kvantitatiivse koostise esitamisel on vaja võimaluse korral märkida organismide arv, spetsiifilise valgu sisaldus, mass, rahvusvaheliste ühikute (RÜ) arv või bioloogilise aktiivsuse ühikute arv doosiühikute või ruumala kohta ning vakstiiniabiainete ja abiainete komponentide puhul nendest igaühe mass või ruumala, võttes nõuetekohaselt arvesse alajaos IIb.2B esitatud andmeid. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Kui on määratletud rahvusvaheline bioloogilise aktiivsuse ühik, siis kasutatakse seda. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Bioloogilise aktiivsuse ühikud, mille kohta ei ole avaldatud andmeid, väljendatakse viisil, mis annab ühest teavet koostisosade toime kohta, näiteks esitades valmistoote tiitri või tõhususuuringuga kindlaksmääratud koguse. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Koostis esitatakse miinimumkogustena ja vajaduse korral maksimumkogustena. |
| --- | --- |

7)

IIIb.2A2.   Tootearendus

| 1) | Esitatakse selgitus, mis sisaldab muu hulgas järgmist:






  a) | koostise ja koostisosade valik, eelkõige seoses nende kavandatud funktsioonide ja vastavate kontsentratsioonidega; |
| --- | --- | --- |

1)

a)

koostise ja koostisosade valik, eelkõige seoses nende kavandatud funktsioonide ja vastavate kontsentratsioonidega;

| b) | põhjendus säilitusaine koostisesse lisamise kohta; |
| --- | --- |

b)

põhjendus säilitusaine koostisesse lisamise kohta;

| c) | esmapakend ning valmistoote säilitamiseks ja kasutamiseks kasutatava pakendi ja selle sulgemissüsteemi sobivus. Uuring valmistoote ja esmapakendi koosmõju kohta esitatakse juhul, kui sellise koosmõju riski peetakse võimalikuks, eelkõige sel juhul, kui on tegemist süstitavate preparaatidega; |
| --- | --- |

c)

esmapakend ning valmistoote säilitamiseks ja kasutamiseks kasutatava pakendi ja selle sulgemissüsteemi sobivus. Uuring valmistoote ja esmapakendi koosmõju kohta esitatakse juhul, kui sellise koosmõju riski peetakse võimalikuks, eelkõige sel juhul, kui on tegemist süstitavate preparaatidega;

| d) | võimalik muu pakend ja vajaduse korral välispakend; |
| --- | --- |

d)

võimalik muu pakend ja vajaduse korral välispakend;

| e) | kavandatavad pakendi suurused seoses kavandatava manustamistee, annustamise ja sihtliikidega; |
| --- | --- |

e)

kavandatavad pakendi suurused seoses kavandatava manustamistee, annustamise ja sihtliikidega;

| f) | koostisesse liias lisatud koostisainete kogused, et tagada minimaalne tõhusus/antigeenisisaldus kõlblikkusaja lõpus, koos põhjendusega; |
| --- | --- |

f)

koostisesse liias lisatud koostisainete kogused, et tagada minimaalne tõhusus/antigeenisisaldus kõlblikkusaja lõpus, koos põhjendusega;

| g) | toimeaine ja valmistoote valmistamisprotsessi valik; |
| --- | --- |

g)

toimeaine ja valmistoote valmistamisprotsessi valik;

| h) | arutlus kliinilistes uuringutes kasutatavate partiide valmistamiseks kasutatud valmistamisprotsessi(de) ja müügiloa taotluses kirjeldatud protsessi vaheliste erinevuste kohta; |
| --- | --- |

h)

arutlus kliinilistes uuringutes kasutatavate partiide valmistamiseks kasutatud valmistamisprotsessi(de) ja müügiloa taotluses kirjeldatud protsessi vaheliste erinevuste kohta;

| i) | kui valmistootega soovitatakse kasutada sobivustesti (nt diagnostilist testi), tuleb esitada testi kohta asjakohane teave. |
| --- | --- |

i)

kui valmistootega soovitatakse kasutada sobivustesti (nt diagnostilist testi), tuleb esitada testi kohta asjakohane teave.

| 2) | Selgitusele lisatakse tootearendust käsitlevad teaduslikud andmed. |
| --- | --- |

2)

IIIb.2B.   Valmistamisviisi kirjeldus

| 1) | Müügiloa taotlusele artikli 8 kohaselt lisatud valmistamisviisi kirjeldus koostatakse nii, et tekiks ammendav kirjeldus kasutatavate toimingute laadist ja sealhulgas tuvastataks tootmisprotsessi põhietapid. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Valmistamisprotsessi kirjeldus peab sisaldama vähemalt järgmist:






  a) | valmistamise eri etapid (kaasa arvatud antigeeni tootmine ja puhastusmenetlused), millega kaasneb protsessi vooskeem, et oleks võimalik hinnata valmistamismenetluse reprodutseeritavust ning kõrvaltoimetest tulenevaid ohte valmistoodetele, näiteks mikrobioloogilist saastumist, |
| --- | --- | --- |

2)

a)

valmistamise eri etapid (kaasa arvatud antigeeni tootmine ja puhastusmenetlused), millega kaasneb protsessi vooskeem, et oleks võimalik hinnata valmistamismenetluse reprodutseeritavust ning kõrvaltoimetest tulenevaid ohte valmistoodetele, näiteks mikrobioloogilist saastumist,

| b) | pideva tootmise korral kõik andmed valmistoote partiide ühetaolisuse ja vastavuse tagamiseks võetud ettevaatusabinõude kohta; esitatakse teave selle kohta, kuidas partii on määratletud, ja kavandatava(te) kaubapartii(de) suurus(t)e kohta; |
| --- | --- |

b)

pideva tootmise korral kõik andmed valmistoote partiide ühetaolisuse ja vastavuse tagamiseks võetud ettevaatusabinõude kohta; esitatakse teave selle kohta, kuidas partii on määratletud, ja kavandatava(te) kaubapartii(de) suurus(t)e kohta;

| c) | loetelu kõikide kasutatud ainete kohta vastavates etappides, hõlmates ained, mida ei saa tootmise ajal taaskasutada; |
| --- | --- |

c)

loetelu kõikide kasutatud ainete kohta vastavates etappides, hõlmates ained, mida ei saa tootmise ajal taaskasutada;

| d) | andmed segude valmistamise kohta koos kõigi kasutatud ainete kvantitatiivsete andmetega, sealhulgas representatiivse tootepartii näide; |
| --- | --- |

d)

andmed segude valmistamise kohta koos kõigi kasutatud ainete kvantitatiivsete andmetega, sealhulgas representatiivse tootepartii näide;

| e) | valmistamise käigus tehtavate kontrolltestide loetelu, sealhulgas teave selle kohta, millises valmistamisetapis neid tehakse; |
| --- | --- |

e)

valmistamise käigus tehtavate kontrolltestide loetelu, sealhulgas teave selle kohta, millises valmistamisetapis neid tehakse;

| f) | kui steriilsete ravimite puhul kasutatakse farmakopöaga hõlmamata steriliseerimist, siis üksikasjalikud andmed kasutatud steriliseerimisprotseduuri ja/või aseptiliste menetluste kohta. |
| --- | --- |

f)

kui steriilsete ravimite puhul kasutatakse farmakopöaga hõlmamata steriliseerimist, siis üksikasjalikud andmed kasutatud steriliseerimisprotseduuri ja/või aseptiliste menetluste kohta.

| 3) | Põhjendatud vastuväidete puudumise korral kirjeldatakse kõigi valmistamisprotsessis kasutatavate kontrollimeetodite valideerimist, see dokumenteeritakse ja esitatakse tulemused. Tõendatakse tootmisprotsessi põhietappide ja kogu tootmisprotsessi valideerimist ning esitatakse tulemused kolme järjestikuse partii kohta, mis on toodetud kirjeldatud meetodit kasutades. |
| --- | --- |

3)

IIIb.2C.   Lähteainete tootmine ja kontrollimine

| 1) | Käesolevas alajaos tähendab mõiste „lähteained“ kõiki immunoloogilise veterinaarravimi tootmisel kasutatud komponente. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Müügilolevaid kasutusvalmis vaktsiiniabiainete süsteeme, mis on märgistatud kaubamärgiga, ning mitmest komponendist koosneva toimeaine tootmiseks kasutatavaid kasvukeskkondi käsitatakse ühe lähteainena. Siiski esitatakse kvalitatiivne ja kvantitatiivne koostis sellises ulatuses, mida vastutavad asutused peavad vajalikuks valmistoote kvaliteedi puhul, ning sellest tulenevad mis tahes riskid. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Kui kasvukeskkondade või vaktsiiniabiainete süsteemide valmistamiseks kasutatakse loomse päritoluga materjali, tuleb lisada kasutatud loomaliigid ja -koed ning tõendada vastavust Euroopa farmakopöa asjakohastele monograafiatele, sealhulgas üldmonograafiatele ja üldpeatükkidele. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Taotleja esitab dokumendid, millega tõendatakse, et transmissiivse spongioosse entsefalopaatia edasikandumisega ja veterinaarravimi valmistamisega seotud lähteained, sealhulgas seemnematerjal, rakuliinid, seerumipartiid ja muu loomse päritoluga materjal vastavad loomade spongioosse entsefalopaatia tekitajate inimesel kasutatavate ja veterinaarravimite kaudu edasikandumise riski vähendamise juhiste (Note for Guidance on minimising the risk of transmitting animal spongiform encephalopathy agents via human and veterinary medicinal products) nõuetele ning Euroopa farmakopöa vastava monograafia nõuetele. Vastavuse tõendamiseks võib kasutada Euroopa ravimi- ja tervishoiukvaliteedi direktoraadi välja antud sobivussertifikaate koos viitega asjakohasele Euroopa farmakopöa monograafiale. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Toimik sisaldab spetsifikatsioone, teavet lähteainete kõikide partiide kvaliteedikontrolliks korraldatavate testide kohta ja partiis kasutatud kõigi komponentide kvaliteedikontrolli tulemuste kohta ning see esitatakse käesoleva alajao nõuete kohaselt. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Lähteainete puhul esitatakse tõend analüüsi tulemuste kohta eesmärgiga tõendada vastavust määratletud spetsifikaadile. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Värvaine peab igal juhul vastama direktiivi 2009/35/EÜ nõuetele. |
| --- | --- |

7)

| 8) | Antibiootikumide kasutamine tootmise ajal ja säilitusainete lisamine valmistoote koostisesse peab olema põhjendatud ja kooskõlas Euroopa farmakopöaga. |
| --- | --- |

8)

| 9) | Uute abiainete puhul, st abiaine(te) puhul, mida kasutatakse liidus veterinaarravimis esimest korda või mida manustatakse uut moodi, esitatakse üksikasjad valmistamise, iseloomustuse ja kontrollide kohta koos ristviidetega aluseks olevatele ohutusalastele kliinilistele ja mitte-kliinilistele andmetele. Värvainete puhul loetakse piisavaks alajao II.2C2 punktides 3 ja 4 esitatud vastavusdeklaratsioonid. |
| --- | --- |

9)

IIIb.2C1.   Farmakopöades loetletud lähteained

| 1) | Põhjendatud asjakohaste vastuväidete puudumise korral kohaldatakse Euroopa farmakopöa monograafiaid kõigi selles loetletud lähteainete suhtes. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Muude ainete osas võib iga liikmesriik oma territooriumil valmistatud ravimite suhtes nõuda oma riigi farmakopöa nõuete täitmist. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Analüüsimeetodite kirjelduse võib asendada täpse viitega asjaomasele farmakopöale. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Kõigi lähteainepartiidega tehtud regulaarsed testid peavad vastama müügiloa taotlusel märgitud testidele. Kui kasutatakse farmakopöades nimetatud testidest erinevaid teste, tuleb tõendada lähteainete vastavust kõnealuse farmakopöa kvaliteedinõuetele. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Kui Euroopa farmakopöa monograafias või liikmesriigi farmakopöas sisalduv spetsifikatsioon või muud sätted võivad osutuda aine kvaliteedi tagamisel ebapiisavaks, võivad pädevad asutused nõuda müügiloa taotlejalt asjakohasemaid spetsifikatsioone. Oletatavast ebapiisavusest teatatakse kõnealuse farmakopöa eest vastutavatele asutustele. |
| --- | --- |

5)

IIIb.2C2.   Farmakopöas loetlemata lähteained

IIIb.2C2.1.   Bioloogilise päritoluga lähteained

| 1) | Kirjeldus esitatakse monograafiana. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Võimaluse korral põhineb vaktsiini tootmine seemnepartii süsteemil ja määratletud rakuliinidel. Seerumitest koosnevate immunoloogiliste veterinaarravimite tootmisel tuleb esitada andmed tootjaloomade päritolu, üldise tervisliku seisundi ja immunoloogilise seisundi kohta ning kasutada kindlaksmääratud lähtematerjalisegu. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Lähteainete päritolu, sealhulgas geograafilist piirkonda, ning tausta kirjeldatakse ning see dokumenteeritakse. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Geneetiliselt muudetud lähteainete puhul peab olema lisatud üksikasjalik teave algselt kasutatud rakkude ja nende tüvede kohta, ekspressioonivektori ehitus (nimi, päritolu, replikoni funktsioon, promootori võimendaja ning teised regulaatorid), vektorisse sisestatud nukleiinhapete järjestuse kontroll, rakusisese plasmiidvektori nukleotiidne järjestus, kaastransfektsiooniks kasutatud plasmiidid, lisatud või eemaldatud geenid, lõpliku konstrukti ja ekspresseeritud geenide bioloogilised omadused, koopiate arv ja geneetiline stabiilsus. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Geneetiliselt muundatud organisme sisaldavate või nendest koosnevate veterinaarravimite puhul lisatakse taotluse kvaliteediosale ka direktiivi 2001/18/EÜ kohaselt nõutud dokumendid. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Seemnematerjali, sealhulgas rakuliine ja antiseerumi tootmiseks kasutatavat toorseerumit kontrollitakse identsuse suhtes ja tõendatakse võõrpäritolu ainete puudumist Euroopa farmakopöa kohaselt. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Andmed esitatakse kõigi valmistamisprotsessis kasutatud bioloogilise päritoluga ainete kohta. Teave hõlmab järgmist:






  a) | üksikasjalikud andmed ainete päritolu kohta, |
| --- | --- | --- |

7)

a)

üksikasjalikud andmed ainete päritolu kohta,

| b) | kõigi kasutatud töötlemis-, puhastus- ja inaktiveerimismenetluste üksikasjad koos andmetega kõnealuste menetluste valideerimise ja tootmise ajal tehtud kontrollimiste kohta; |
| --- | --- |

b)

kõigi kasutatud töötlemis-, puhastus- ja inaktiveerimismenetluste üksikasjad koos andmetega kõnealuste menetluste valideerimise ja tootmise ajal tehtud kontrollimiste kohta;

| c) | üksikasjalikud andmed kõigile ainepartiidele tehtud saastetesti kohta. |
| --- | --- |

c)

üksikasjalikud andmed kõigile ainepartiidele tehtud saastetesti kohta.

| 8) | Kui avastatakse võõrpäritolu aineid või kahtlustatakse nende olemasolu, kõrvaldatakse vastav aine või töödeldakse seda valideeritud viisil, et vähendada olemasolu riski. Kui töötlemise järel avastatakse või kahtlustatakse võõrpäritolu aine olemasolu, kasutatakse vastavat materjali vaid juhul, kui toote edasine töötlemine tagab nende ainete kõrvaldamise ja/või inaktiveerimise; võõrpäritolu ainete kõrvaldamist ja/või inaktiveerimist tõendatakse. |
| --- | --- |

8)

| 9) | Rakuliinide kasutamise korral tõendatakse, et raku omadused on muutumatuna säilinud suurima tootmisel kasutatud passaažide arvuni. |
| --- | --- |

9)

| 10) | Nõrgestatud elusvaktsiini puhul esitatakse kinnitus seemne nõrgestamisomaduste stabiilsuse kohta. Välja arvatud juhul, kui konkreetne omadus on seotud nõrgestamisega (nt geneetiline marker, termiline stabiilsus), saavutatakse see tavaliselt sihtloomaliigi virulentseks muutumise puudumisega. |
| --- | --- |

10)

| 11) | Vajaduse korral esitatakse bioloogilise lähteaine või katsemenetlustes kasutatud reaktiivide proovid, et võimaldada pädeval asutusel korraldada ettenähtud kontrollteste. |
| --- | --- |

11)

IIIb.2C2.2.   Muu kui bioloogilise päritoluga lähteained

Kirjeldus esitatakse monograafia vormis järgmiste rubriikidena:

| a) | lisaks alajao IIIb.2A1 punkti 3 nõuetele vastavale lähteaine nimetusele esitatakse kauba- või teadusliku nimetuse sünonüüm; |
| --- | --- |

a)

lisaks alajao IIIb.2A1 punkti 3 nõuetele vastavale lähteaine nimetusele esitatakse kauba- või teadusliku nimetuse sünonüüm;

| b) | lähteaine kirjeldus Euroopa farmakopöas kasutatud kirjeldusele vastavas vormis; |
| --- | --- |

b)

lähteaine kirjeldus Euroopa farmakopöas kasutatud kirjeldusele vastavas vormis;

| c) | lähteaine ülesanne; |
| --- | --- |

c)

lähteaine ülesanne;

| d) | identifitseerimisviisid; |
| --- | --- |

d)

identifitseerimisviisid;

| e) | näidatakse kõik lähteaine säilitamise ajal vajalikud eriettevaatusabinõud ning vajaduse korral lähteaine kõlblikkusaeg. |
| --- | --- |

e)

näidatakse kõik lähteaine säilitamise ajal vajalikud eriettevaatusabinõud ning vajaduse korral lähteaine kõlblikkusaeg.

IIIb.2D.   Kontrolltestid valmistamisprotsessi ajal

| 1) | Toimik peab sisaldama üksikasjalikke andmeid valmistamise vaheetappidel tehtud kontrolltestide kohta eesmärgiga kontrollida valmistamisprotsessi ja valmistoote vastavust nõuetele. Igale kontrolltestile määratakse spetsifikatsioonid ja kirjeldatakse analüüsimeetodid. Põhjendatud vastuväidete puudumise korral esitatakse valmistamisprotsessis kriitiliselt tähtsaks peetavate parameetritega seotud kontrolltestide valideerimine. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Inaktiveeritud või toksoid-vaktsiinide inaktiveeritust või detoksifitseeritust testitakse iga tootmistsükli ajal nii pea kui võimalik pärast inaktiveerimis- või detoksifitseerimismenetlust ja neutraliseerimise esinemisel pärast seda, kuid enne järgmist tootmisetappi. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Kooskõlas direktiiviga 2010/63/EL ning katsetes ja muul teaduslikul eesmärgil kasutatavate selgroogsete loomade kaitse Euroopa konventsiooniga viiakse testid läbi nii, et kasutatakse minimaalset arvu loomi ja põhjustatakse võimalikult vähe valu, kannatusi, stressi või püsivaid kahjustusi. Võimaluse korral tuleb kasutada alternatiivset in vitro testi, kui tänu sellele saab vältida või vähendada loomade kasutamist või kannatusi. |
| --- | --- |

3)

IIIb.2E.   Valmistoote kontrolltestid

| 1) | Valmistoote analüüsimiseks tehtavate testide kirjeldus ja meetodid esitatakse kvaliteedihindamise eesmärgil piisavalt üksikasjalikult. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Kui on olemas asjakohased monograafiad ning kui kasutatakse muid katsemenetlusi ja piirnorme peale Euroopa farmakopöa monograafiasse või nende puudumisel liikmesriigi farmakopöa monograafiatesse kantute, tõendatakse, et kõnealuste monograafiate kohaselt testitud valmistoode vastab kõnealuses farmakopöas asjaomase ravimvormi puhul ette nähtud kvaliteedinõuetele. Müügiloa taotluses loetletakse iga valmistootepartii representatiivsete proovidega tehtud testid. Märgitakse pakkimata valmisvaktsiinil, mitte sellest moodustatud partiil või partiidel tehtud testide sagedus. Näidatakse valmistoote kvaliteedinõuded seeria vabastamisel ja neid põhjendatakse. Esitatakse valmistootega tehtud kontrolltestide valideerimine. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Esitatakse teave etalonaine kindlaksmääramise ja asendamise kohta. Kui kasutatud on rohkem kui üht etaloni, esitatakse kvalifitseerimise ajalugu, milles kirjeldatakse, kuidas säilitati eri etalonide vahelist seost. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Võimaluse korral kasutatakse Euroopa farmakopöa keemilisi ja bioloogilisi etalonaineid. Muude etalonpreparaatide ja standardite kasutamisel need identifitseeritakse ja neid kirjeldatakse üksikasjalikult. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Kooskõlas direktiiviga 2010/63/EL ning katsetes ja muul teaduslikul eesmärgil kasutatavate selgroogsete loomade kaitse Euroopa konventsiooniga viiakse testid läbi nii, et kasutatakse minimaalset arvu loomi ja põhjustatakse võimalikult vähe valu, kannatusi, stressi või püsivaid kahjustusi. Võimaluse korral tuleb kasutada alternatiivset in vitro testi, kui tänu sellele saab vältida või vähendada loomade kasutamist või kannatusi. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Valmistoote üldised omadused
  Kui kohaldatakse üldiste omaduste määramise teste, hõlmavad need välimust ning füüsikalisi või keemilisi teste, nagu juhtivustest, pH-test, viskoossuse test jne. Iga asjaomase omaduse puhul määrab taotleja spetsifikatsioonid ja asjakohased lubatud piirid. |
| --- | --- |

6)

Kui kohaldatakse üldiste omaduste määramise teste, hõlmavad need välimust ning füüsikalisi või keemilisi teste, nagu juhtivustest, pH-test, viskoossuse test jne. Iga asjaomase omaduse puhul määrab taotleja spetsifikatsioonid ja asjakohased lubatud piirid.

| 7) | Toimeaine(te) tuvastamine
  Vajaduse korral tehakse spetsiaalne identifitseerimistest. Asjakohasel juhul võib identifitseerimistesti kombineerida partii tiitri või tõhususuuringuga. |
| --- | --- |

7)

Vajaduse korral tehakse spetsiaalne identifitseerimistest. Asjakohasel juhul võib identifitseerimistesti kombineerida partii tiitri või tõhususuuringuga.

| 8) | Partii tiiter või tõhusus
  Näitamaks, et igal partiil on ohutuse ja efektiivsuse tagamiseks asjaomane tõhusus või tiiter, viiakse iga partii puhul läbi toimeaine kvantifitseerimine. |
| --- | --- |

8)

Näitamaks, et igal partiil on ohutuse ja efektiivsuse tagamiseks asjaomane tõhusus või tiiter, viiakse iga partii puhul läbi toimeaine kvantifitseerimine.

| 9) | Vaktsiiniabiainete identifitseerimine ja analüüs
  Põhjendatud vastuväidete puudumise korral kontrollitakse valmistootel vaktsiiniabiaine ja selle komponentide kogust ja liiki. |
| --- | --- |

9)

Põhjendatud vastuväidete puudumise korral kontrollitakse valmistootel vaktsiiniabiaine ja selle komponentide kogust ja liiki.

| 10) | Abiaine komponentide identifitseerimine ja analüüs
  Abiaine või -ainete suhtes kohaldatakse vajaduse korral vähemalt identifitseerimisteste.
  Säilitusainete puhul on kohustuslik ülem- ja alammäära test. Kõigi muude abiainekomponentide puhul, mis võivad tekitada kõrvaltoimet, on kohustuslik ülemmäära test. |
| --- | --- |

10)

Abiaine või -ainete suhtes kohaldatakse vajaduse korral vähemalt identifitseerimisteste.

Säilitusainete puhul on kohustuslik ülem- ja alammäära test. Kõigi muude abiainekomponentide puhul, mis võivad tekitada kõrvaltoimet, on kohustuslik ülemmäära test.

| 11) | Steriilsus- ja puhtustest
  Parenteraalselt manustatavate toodete puhul tõendatakse võõrpäritolu ainete (bakterite, mükoplasma, seente ja asjakohasel juhul bakteriaalsete endotoksiinide) puudumist kooskõlas Euroopa farmakopöaga. Piisavalt põhjendatud juhtudel võib mittevedelate, mitte-parenteraalselt manustatavate toodete puhul olla steriilsustesti asemel lubatud vastavus maksimaalsele biokoormuse piirnormile.
  Asjakohased testid võõrpäritolu ainetest või muudest ainetest tingitud saaste puudumise tõendamiseks tehakse vastavalt immunoloogilise veterinaarravimi laadile, valmistamisviisile ja -tingimustele. Euroopa farmakopöas kirjeldatud võõrpäritolu ainete puudumise tõendamiseks kasutatakse riskipõhist lähenemisviisi. |
| --- | --- |

11)

Parenteraalselt manustatavate toodete puhul tõendatakse võõrpäritolu ainete (bakterite, mükoplasma, seente ja asjakohasel juhul bakteriaalsete endotoksiinide) puudumist kooskõlas Euroopa farmakopöaga. Piisavalt põhjendatud juhtudel võib mittevedelate, mitte-parenteraalselt manustatavate toodete puhul olla steriilsustesti asemel lubatud vastavus maksimaalsele biokoormuse piirnormile.

Asjakohased testid võõrpäritolu ainetest või muudest ainetest tingitud saaste puudumise tõendamiseks tehakse vastavalt immunoloogilise veterinaarravimi laadile, valmistamisviisile ja -tingimustele. Euroopa farmakopöas kirjeldatud võõrpäritolu ainete puudumise tõendamiseks kasutatakse riskipõhist lähenemisviisi.

| 12) | Jääkniiskus
  Kõiki lüofiliseeritud tootepartiisid kontrollitakse jääkniiskuse suhtes. |
| --- | --- |

12)

Kõiki lüofiliseeritud tootepartiisid kontrollitakse jääkniiskuse suhtes.

| 13) | Täitemaht
  Õige täitmismahu tõendamiseks tehakse asjakohased testid. |
| --- | --- |

13)

Õige täitmismahu tõendamiseks tehakse asjakohased testid.

IIIb.2F.   Partiide ühetaolisus

Et tagada tootepartiide kvaliteedi ühetaolisus ja tõendada vastavust spetsifikatsioonidele, esitatakse tavatootmisele vastava kolme järjestikuse partii täielik aruanne koos kõikide andmetega tootmise käigus ja valmistootel tehtud testide kohta. Kombineeritud toodete alusel saadud ühetaolisuse andmeid võib kasutada ühte või mitut sama komponenti sisaldava teisendtoote puhul.

IIIb.2G.   Stabiilsustestid

| 1) | Stabiilsustestides uuritakse toimeaine ja valmistoote, sealhulgas vajaduse korral lahusti(te) stabiilsust. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Kirjeldatakse teste, mis tõendavad toimeaine ja valmistoote kavandatud kõlblikkusaega, soovitatavaid säilitamistingimusi ning spetsifikatsioone kõlblikkusaja lõpul. Kõnealused testid on alati reaalajalised.
  Kui säilitatakse valmistamisprotsessi eri etappide vahesaadusi, põhjendatakse stabiilsusandmete põhjal nõuetekohaselt kavandatud säilitamistingimusi ja säilitamise kestust. |
| --- | --- |

2)

Kui säilitatakse valmistamisprotsessi eri etappide vahesaadusi, põhjendatakse stabiilsusandmete põhjal nõuetekohaselt kavandatud säilitamistingimusi ja säilitamise kestust.

| 3) | Valmistoote stabiilsustestid tehakse vähemalt kolmel representatiivsel partiil, mille valmistamisprotsess vastab kirjeldusele, ning lõplikus pakendis (lõplikes pakendites) säilitatavatel toodetel; testid hõlmavad bioloogilisi ja füüsikalis-keemilisi stabiilsusteste, mida tehakse regulaarsete ajavahemike järel valmistootega kuni kolm kuud pärast väidetava kõlblikkusaja lõpuni. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Järeldustes esitatakse analüüsitulemused, millega põhjendatakse pakutud kõlblikkusaega kõigis ettenähtud säilitamistingimustes. Stabiilsusuuringu käigus saadud tulemusi võetakse arvesse asjakohaste koostise ja turulelaskmise spetsifikatsioonide määratlemisel, et tagada toote vastavus väidetavale kõlblikkusajale. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Söödaga manustatavate ravimite puhul esitatakse andmed ravimi kõlblikkusaja kohta vajaduse korral ka segude valmistamise eri etappidel, kui segude valmistamine toimub ettenähtud juhendi kohaselt. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Kui valmistoode tuleb enne manustamist kasutamiskõlblikuks muuta või seda manustatakse joogivees, tuleb esitada andmed soovituste kohaselt kasutamiskõlblikuks muudetud toote kavandatud kõlblikkusaja kohta. Esitatakse andmed, mis kinnitavad kasutamiskõlblikuks muudetud ravimi kavandatud kõlblikkusaega. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Kombineeritud toodete alusel saadud stabiilsusandmeid võib kasutada ühte või mitut sama komponenti sisaldava teisendtoote puhul, kui seda on piisavalt põhjendatud. |
| --- | --- |

7)

| 8) | Multidoosiliste pakendite puhul esitatakse vajaduse korral stabiilsusandmed, mis kinnitavad toote kõlblikkusaega pärast selle esmakordset avamist ning määratletakse kõlblikkusaja kasutamisspetsifikatsioon. |
| --- | --- |

8)

| 9) | Tõendatakse kõigi konserveerimissüsteemide efektiivsust. |
| --- | --- |

9)

| 10) | Teave säilitusainete efektiivsuse kohta teistes sama tootja sarnastes immunoloogilistes veterinaarravimites võib olla piisav. |
| --- | --- |

10)

| 11) | Kui toimeaineid säilitatakse, määratakse stabiilsusandmete põhjal kindlaks kavandatud säilitamistingimused ja säilitamise kestus. Nende andmete saamiseks testitakse kas toimeaineid või valmistoodet. |
| --- | --- |

11)

IIIb.2H.   Muu teave

Toimikusse võib lisada selles jaos nimetamata teabe immunoloogilise veterinaarravimi kvaliteedi kohta.

IIIb.3.   
  3. osa: ohutusdokumendid (ohutustestid ja jääkide tuvastamise
  testid)

IIIb.3A.   Üldnõuded

| 1) | Ohutusdokumendid peavad olema piisavad, et hinnata järgmist:






  a) | immunoloogilise veterinaarravimi ohutus sihtliigile manustamisel ja igasugune soovimatu toime, mis võib tekkida kavandatud kasutustingimustes; seda soovimatut toimet hinnatakse seoses toote võimaliku kasuga; |
| --- | --- | --- |

1)

a)

immunoloogilise veterinaarravimi ohutus sihtliigile manustamisel ja igasugune soovimatu toime, mis võib tekkida kavandatud kasutustingimustes; seda soovimatut toimet hinnatakse seoses toote võimaliku kasuga;

| b) | ravimit saanud loomadelt saadud toiduainetes sisalduvate veterinaarravimi- või ainejääkide võimalik kahjulik toime inimesele; |
| --- | --- |

b)

ravimit saanud loomadelt saadud toiduainetes sisalduvate veterinaarravimi- või ainejääkide võimalik kahjulik toime inimesele;

| c) | võimalik risk, mis võib tuleneda inimeste kokkupuutest veterinaarravimiga, näiteks ravimi manustamisel loomale; |
| --- | --- |

c)

võimalik risk, mis võib tuleneda inimeste kokkupuutest veterinaarravimiga, näiteks ravimi manustamisel loomale;

| d) | võimalik risk keskkonnale, mis võib tuleneda veterinaarravimi kasutamisest. |
| --- | --- |

d)

võimalik risk keskkonnale, mis võib tuleneda veterinaarravimi kasutamisest.

| 2) | Prekliinilised uuringud tehakse kooskõlas hea laboritava nõuetega.
  Muud kui hea laboritava uuringud võivad olla lubatud muude kui sihtliikidega tehtavate uuringute puhul ja uuringute puhul, milles hinnatakse vaktsiinitüvede immunoloogilisi, bioloogilisi või geneetilisi omadusi piisavalt kontrollitud tingimustes. Muid kõrvalekaldeid põhjendatakse. |
| --- | --- |

2)

Muud kui hea laboritava uuringud võivad olla lubatud muude kui sihtliikidega tehtavate uuringute puhul ja uuringute puhul, milles hinnatakse vaktsiinitüvede immunoloogilisi, bioloogilisi või geneetilisi omadusi piisavalt kontrollitud tingimustes. Muid kõrvalekaldeid põhjendatakse.

| 3) | Kõik ohutusuuringud tehakse põhjalikult läbiarutatud üksikasjaliku uuringuplaani kohaselt, mis koostatakse kirjalikult enne uuringu algust. Kõigi uuringuplaanide väljatöötamisel ning kogu uuringu ajal võetakse täiel määral arvesse katseloomade heaolu, mille eest hoolitseb veterinaarjärelevalve. |
| --- | --- |

3)

| (4) | Ohutusuuringute korraldamine, läbiviimine, andmete kogumine, dokumenteerimine ja vastavuse kontrollimine toimub eelnevalt kehtestatud süstemaatilise kirjaliku korra kohaselt. |
| --- | --- |

(4)

| 5) | Kliinilised uuringud (väliuuringud) tehakse hea kliinilise tava põhimõtete kohaselt. Kõrvalekaldeid põhjendatakse. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Ohutusuuringud peavad olema kooskõlas asjakohaste Euroopa farmakopöa nõuetega. Kõrvalekaldeid põhjendatakse. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Ohutusuuringud tehakse sihtliikidel. Kasutatav doos vastab ravimi kasutamiseks soovitatud kogusele ja ohutustestis kasutatav partii võetakse partiist või partiidest, mis on valmistatud taotluse 2. osas kirjeldatud valmistamisprotsessi nõuete kohaselt. |
| --- | --- |

7)

| 8) | Jagudes B.1, B.2 ja B.3 kirjeldatud laboritestide puhul peab veterinaarravimi doosis olema maksimaalne tiiter, antigeenisisaldus või tõhusus. Nõutava doosi saavutamiseks võib vajaduse korral antigeeni kontsentratsiooni kohandada. |
| --- | --- |

8)

| 9) | Immunoloogilise veterinaarravimi ohutust tõendatakse sihtloomaliigi iga rühma puhul, kellel selle kasutamist soovitatakse, kasutades kõiki soovitatud manustamisteid ja -viise ning kavandatud manustamisskeeme. Teaduslikult põhjendatud juhul võib kasutada halvima stsenaariumi kohast manustamisteed ja -viisi. |
| --- | --- |

9)

| 10) | Elusorganismidest koosnevate immunoloogiliste veterinaarravimite kohta on jaos B.6 esitatud erinõuded. |
| --- | --- |

10)

| 11) | Müügiloa taotlusele lisatavad andmed ja dokumendid esitatakse alajao IIIb.4B punktis 4 ja alajao IIIb.4C punktis 3 kirjeldatud prekliiniliste ja kliiniliste uuringute nõuete kohaselt. |
| --- | --- |

11)

IIIb.3B.   Prekliinilised uuringud

| 1) | Ühekordse doosi manustamise ohutus
  Immunoloogilist veterinaarravimit manustatakse soovitatud doosis ning kasutades iga soovitatud manustamisteed ja -viisi kõigile loomaliikidele ja asjakohastele loomakategooriatele (näiteks vastavalt vajadusele minimaalne vanus, tiined loomad), kellele ravim on mõeldud.
  Loomi jälgitakse ja kontrollitakse iga päev süsteemsete ja kohalike mõjude tekkimise eeldatava aja lõpuni, kuid igal juhul vähemalt kuni 14 päeva pärast manustamist. Vajaduse korral sisaldavad kõnealused uuringud süstimiskoha üksikasjalikke makroskoopilisi ja mikroskoopilisi post mortem uuringuid. Registreeritakse muud objektiivsed kriteeriumid, nagu rektaalne temperatuur ja talitlusvõime mõõtmised.
  Uuring võib moodustada osa punktis 3 nõutud korduva doosi manustamise uuringust või kui punktis 2 nõutud üledoosi manustamise uuringu tulemusena ei ilmne suurt süsteemset või kohalikku mõju, võib selle tegemata jätta. Kui uuring jäetakse tegemata, lähtutakse ravimi ohutuse kirjeldamisel ravimi omaduste kokkuvõttes üledoosi manustamise uuringus täheldatud süsteemsest või kohalikust mõjust. |
| --- | --- |

1)

Immunoloogilist veterinaarravimit manustatakse soovitatud doosis ning kasutades iga soovitatud manustamisteed ja -viisi kõigile loomaliikidele ja asjakohastele loomakategooriatele (näiteks vastavalt vajadusele minimaalne vanus, tiined loomad), kellele ravim on mõeldud.

Loomi jälgitakse ja kontrollitakse iga päev süsteemsete ja kohalike mõjude tekkimise eeldatava aja lõpuni, kuid igal juhul vähemalt kuni 14 päeva pärast manustamist. Vajaduse korral sisaldavad kõnealused uuringud süstimiskoha üksikasjalikke makroskoopilisi ja mikroskoopilisi post mortem uuringuid. Registreeritakse muud objektiivsed kriteeriumid, nagu rektaalne temperatuur ja talitlusvõime mõõtmised.

Uuring võib moodustada osa punktis 3 nõutud korduva doosi manustamise uuringust või kui punktis 2 nõutud üledoosi manustamise uuringu tulemusena ei ilmne suurt süsteemset või kohalikku mõju, võib selle tegemata jätta. Kui uuring jäetakse tegemata, lähtutakse ravimi ohutuse kirjeldamisel ravimi omaduste kokkuvõttes üledoosi manustamise uuringus täheldatud süsteemsest või kohalikust mõjust.

| 2) | Ühekordse üledoosi manustamise ohutus
  Üledoosi manustamise test on nõutav vaid elava immunoloogilise veterinaarravimi puhul.
  Immunoloogilise veterinaarravimi üledoos, mis koosneb tavaliselt kümnest doosist, manustatakse kasutades iga soovitatud manustamisteed ja -viisi sihtliigi kõige tundlikumatele loomarühmadele, välja arvatud juhul, kui kõige tundlikuma manustamistee valik mitme sarnase seast on põhjendatud. Süstimise teel manustatava immunoloogilise veterinaarravimi puhul tuleb doosid ja manustamistee(d) ja -viis(id) valida, võttes arvesse suurimat kogust, mida võib manustada ühte konkreetsesse süstimiskohta.
  Loomi jälgitakse ja kontrollitakse iga päev süsteemsete ja kohalike mõjude ilmnemise suhtes vähemalt 14 päeva pärast ravimi manustamist. Registreeritakse muud objektiivsed kriteeriumid, nagu rektaalne temperatuur ja talitlusvõime mõõtmised.
  Vajaduse korral sisaldavad kõnealused uuringud süstimiskoha üksikasjalikke makroskoopilisi ja mikroskoopilisi post mortem uuringuid, kui seda ei ole tehtud punkti 1 kohaselt. |
| --- | --- |

2)

Üledoosi manustamise test on nõutav vaid elava immunoloogilise veterinaarravimi puhul.

Immunoloogilise veterinaarravimi üledoos, mis koosneb tavaliselt kümnest doosist, manustatakse kasutades iga soovitatud manustamisteed ja -viisi sihtliigi kõige tundlikumatele loomarühmadele, välja arvatud juhul, kui kõige tundlikuma manustamistee valik mitme sarnase seast on põhjendatud. Süstimise teel manustatava immunoloogilise veterinaarravimi puhul tuleb doosid ja manustamistee(d) ja -viis(id) valida, võttes arvesse suurimat kogust, mida võib manustada ühte konkreetsesse süstimiskohta.

Loomi jälgitakse ja kontrollitakse iga päev süsteemsete ja kohalike mõjude ilmnemise suhtes vähemalt 14 päeva pärast ravimi manustamist. Registreeritakse muud objektiivsed kriteeriumid, nagu rektaalne temperatuur ja talitlusvõime mõõtmised.

Vajaduse korral sisaldavad kõnealused uuringud süstimiskoha üksikasjalikke makroskoopilisi ja mikroskoopilisi post mortem uuringuid, kui seda ei ole tehtud punkti 1 kohaselt.

| 3) | Ühekordse doosi ohutus korduval manustamisel
  Immunoloogiliste veterinaarravimite korduva manustamise puhul, mida tehakse põhilise manustamisskeemi raames, tuleb teha ühekordse doosi korduva manustamise uuring manustamisest tingitud kõrvaltoimete väljaselgitamiseks.
  Test tehakse sihtliigi kõige tundlikumatel rühmadel (näiteks teatavad tõud, vanuserühmad), kasutades iga soovitatud manustamisteed ja -viisi.
  Manustamiskordade arv ei tohi olla väiksem kui soovituslik maksimaalne arv; vaktsiinide puhul võetakse arvesse esmase vaktsineerimise ja esimese kordusvaktsineerimise kordade arvu.
  Manustamiskordade intervall võib olla lühem kui ravimi omaduste kokkuvõttes väidetud intervall. Valitud intervalli põhjendatakse seoses kavandatud kasutustingimustega.
  Loomi jälgitakse ja kontrollitakse iga päev süsteemsete ja kohalike mõjude ilmnemise suhtes vähemalt 14 päeva pärast ravimi viimast manustamist. Registreeritakse muud objektiivsed kriteeriumid, nagu rektaalne temperatuur ja talitlusvõime mõõtmised. |
| --- | --- |

3)

Immunoloogiliste veterinaarravimite korduva manustamise puhul, mida tehakse põhilise manustamisskeemi raames, tuleb teha ühekordse doosi korduva manustamise uuring manustamisest tingitud kõrvaltoimete väljaselgitamiseks.

Test tehakse sihtliigi kõige tundlikumatel rühmadel (näiteks teatavad tõud, vanuserühmad), kasutades iga soovitatud manustamisteed ja -viisi.

Manustamiskordade arv ei tohi olla väiksem kui soovituslik maksimaalne arv; vaktsiinide puhul võetakse arvesse esmase vaktsineerimise ja esimese kordusvaktsineerimise kordade arvu.

Manustamiskordade intervall võib olla lühem kui ravimi omaduste kokkuvõttes väidetud intervall. Valitud intervalli põhjendatakse seoses kavandatud kasutustingimustega.

Loomi jälgitakse ja kontrollitakse iga päev süsteemsete ja kohalike mõjude ilmnemise suhtes vähemalt 14 päeva pärast ravimi viimast manustamist. Registreeritakse muud objektiivsed kriteeriumid, nagu rektaalne temperatuur ja talitlusvõime mõõtmised.

| 4) | Paljunemisvõime uurimine
  Paljunemisvõime uurimist kaalutakse juhul, kui immunoloogiline veterinaarravim on ette nähtud kasutamiseks või seda võidakse kasutada tiinetel loomadel või munevatel lindudel ja kui andmete põhjal selgub, et lähteaine, millest ravim saadakse, võib olla riskiteguriks.
  Isasloomade ning tiinete ja tiinuseta emasloomade paljunemisvõimet uuritakse soovitatud doose ning kõige tundlikumat manustamisteed ja -viisi kasutades.
  Immunoloogiliste veterinaarravimite puhul, mida soovitatakse kasutada tiinetel loomadel, tuleb paljunemisvõime uurimisel pöörata tähelepanu manustamise ohutusele kogu tiinuse ajal või tiinuse konkreetsel perioodil, võttes arvesse toote kavandatud kasutamist.
  Vaatlusaega pikendatakse poegimiseni, et uurida võimalikku kahjulikku mõju järglaskonnale, sealhulgas teratogeenseid ja aborti esilekutsuvaid mõjusid.
  Kõnealused uuringud võivad moodustada osa punktides 1, 2 ja 3 kirjeldatud ohutusuuringutest või alajaos IIIb.3C ette nähtud väliuuringutest. |
| --- | --- |

4)

Paljunemisvõime uurimist kaalutakse juhul, kui immunoloogiline veterinaarravim on ette nähtud kasutamiseks või seda võidakse kasutada tiinetel loomadel või munevatel lindudel ja kui andmete põhjal selgub, et lähteaine, millest ravim saadakse, võib olla riskiteguriks.

Isasloomade ning tiinete ja tiinuseta emasloomade paljunemisvõimet uuritakse soovitatud doose ning kõige tundlikumat manustamisteed ja -viisi kasutades.

Immunoloogiliste veterinaarravimite puhul, mida soovitatakse kasutada tiinetel loomadel, tuleb paljunemisvõime uurimisel pöörata tähelepanu manustamise ohutusele kogu tiinuse ajal või tiinuse konkreetsel perioodil, võttes arvesse toote kavandatud kasutamist.

Vaatlusaega pikendatakse poegimiseni, et uurida võimalikku kahjulikku mõju järglaskonnale, sealhulgas teratogeenseid ja aborti esilekutsuvaid mõjusid.

Kõnealused uuringud võivad moodustada osa punktides 1, 2 ja 3 kirjeldatud ohutusuuringutest või alajaos IIIb.3C ette nähtud väliuuringutest.

| 5) | Immunoloogiliste funktsioonide uurimine
  Immunoloogilise funktsiooni uurimiseks tehakse testid juhul, kui immunoloogiline veterinaarravim võib kahjustada vaktsineeritud looma või tema järglaskonna immuunsusreaktsiooni. |
| --- | --- |

5)

Immunoloogilise funktsiooni uurimiseks tehakse testid juhul, kui immunoloogiline veterinaarravim võib kahjustada vaktsineeritud looma või tema järglaskonna immuunsusreaktsiooni.

| 6) | Erinõuded elusvaktsiinidele |
| --- | --- |

6)

1)   Vaktsiinitüve levik

Vaktsiinitüve levikut vaktsineeritud sihtloomadelt vaktsineerimata loomadele uuritakse sellist soovitatud manustamisteed kasutades, mille kaudu levik on kõige tõenäolisem. Peale selle võib osutuda vajalikuks uurida levikut muudele liikidele peale sihtliigi, kes võivad olla äärmiselt vastuvõtlikud elusale vaktsiinitüvele. Esitatakse hinnang loomalt loomale ülekandumiste arvu kohta, mis võivad esineda tavalistes kasutustingimustes, ja võimalike tagajärgede kohta.

2)   Laialikandumine vaktsineeritud looma kehas

Organismi esinemist uuritakse vajaduse korral fekaalides, uriinis, piimas, munades, suuõõne-, nina- ja muudes eritistes. Peale selle võib vaja minna vaktsiinitüve laialikandumise uuringuid kehas, pöörates erilist tähelepanu paljunemiskohtadele, mida organism eelistab. Elusvaktsiinide korral, mida kasutatakse toiduloomadel esinevate zoonooside (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/99/EÜ tähenduses) vastu, pööratakse nende uuringute käigus erilist tähelepanu organismide püsivusele süstimiskohtades.

3)   Virulentsuse suurenemine

Virulentsuse suurenemist või virulentseks muutumist uuritakse algkülvil. Kui algkülvi ei ole piisavas koguses, uuritakse tootmiseks kasutatavat madalaima passaažiga külvi. Muu passaaži võimaluse kasutamist tuleb põhjendada. Esialgseks vaktsineerimiseks kasutatakse manustamisteed ja -viisi, mis kõige tõenäolisemalt suurendab virulentsust, mis viitab virulentseks muundumisele. Passaažiseeriad tehakse vähemalt viiele sihtliigi loomarühmale, välja arvatud juhul, kui rohkemate passaažide tegemiseks on põhjendus või kui organism kaob katseloomadest varem. Organismi ebapiisava replitseerumise tõttu tuleb sihtloomadel sooritada nii palju passaaže kui võimalik.

4)   Vaktsiinitüve bioloogilised omadused

Vaktsiinitüve sisemiste bioloogiliste omaduste (näiteks neurotropismi) võimalikult täpseks määramiseks võib vaja minna muid teste.

Kui geneetiliselt muundatud elusorganismi (elusorganisme) sisaldavate vaktsiinide puhul lisatakse võõrpäritolu geenist saadud toode tüvesse struktuurse valguna, käsitletakse tüve tropismi või virulentsuse muutumise riski ja vajaduse korral tehakse eritestid.

5)   Tüvede rekombinatsioon või genoomiline ümberjärjestamine

Hinnatakse rekombinatsiooni või genoomilise varieerumise võimalikkust väli- või muude tüvedega ning käsitletakse selle tagajärgi.

| 7) | Kasutajate ohutus
  Selles alajaos käsitletakse alajagudes IIIb.3A–IIIb.3B nimetatud toimeid ja seostatakse need toimed inimese ja ravimi kokkupuute liigi ja ulatusega, eesmärgiga sõnastada asjakohased hoiatused kasutajale ja muud riskijuhtimismeetmed.
  Kasutajate ohutust käsitletakse vastavalt ameti avaldatud asjakohastele suunistele. |
| --- | --- |

7)

Selles alajaos käsitletakse alajagudes IIIb.3A–IIIb.3B nimetatud toimeid ja seostatakse need toimed inimese ja ravimi kokkupuute liigi ja ulatusega, eesmärgiga sõnastada asjakohased hoiatused kasutajale ja muud riskijuhtimismeetmed.

Kasutajate ohutust käsitletakse vastavalt ameti avaldatud asjakohastele suunistele.

| 8) | Vastastikune toime
  Kui toote omaduste kokkuvõttes on esitatud kinnitus sobivuse kohta teiste veterinaarravimitega, tuleb assotsiaatide ohutust uurida. Kirjeldatakse kõiki muid teadaolevaid vastastikuseid toimeid veterinaarravimitega. |
| --- | --- |

8)

Kui toote omaduste kokkuvõttes on esitatud kinnitus sobivuse kohta teiste veterinaarravimitega, tuleb assotsiaatide ohutust uurida. Kirjeldatakse kõiki muid teadaolevaid vastastikuseid toimeid veterinaarravimitega.

IIIb.3C.   Kliinilised uuringud

Põhjendatud vastuväidete puudumise korral täiendatakse prekliiniliste uuringute tulemusi kliiniliste uuringute andmetega, kasutades müügiloa taotluses kirjeldatud valmistamisprotsessi tüüppartiisid. Samade kliiniliste uuringute käigus võib uurida nii ohutust kui ka efektiivsust.

IIIb.3D.   Keskkonnariski hindamine

| 1) | Keskkonnariski hindamine tehakse eesmärgiga hinnata veterinaarravimi kasutamisel tekkida võivat kahjulikku mõju keskkonnale ning teha kindlaks sellise mõju risk. Hindamisel määratakse ka kindlaks ettevaatusabinõud, mis võivad olla vajalikud kõnealuse riski vähendamiseks. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Hindamisel on kaks etappi. Esimene etapp viiakse alati läbi. Hinnangu üksikasjad esitatakse kooskõlas ameti avaldatud suunistega. Hinnangus näidatakse ravimi võimalik kokkupuute ulatus keskkonnaga ning iga sellise kokkupuutega seotud riski ulatust, võttes arvesse eelkõige järgmist:






  a) | sihtloomaliike ja kavandatavat kasutamisviisi; |
| --- | --- | --- |

2)

a)

sihtloomaliike ja kavandatavat kasutamisviisi;

| b) | manustamisteed ja -viisi, eelkõige ravimi vahetu keskkonnasüsteemidesse pääsemise tõenäolist ulatust; |
| --- | --- |

b)

manustamisteed ja -viisi, eelkõige ravimi vahetu keskkonnasüsteemidesse pääsemise tõenäolist ulatust;

| c) | ravimi või selle toimeainete võimalikku keskkonda eritumist ravi saanud loomade kaudu ning selliste eritiste püsivust; |
| --- | --- |

c)

ravimi või selle toimeainete võimalikku keskkonda eritumist ravi saanud loomade kaudu ning selliste eritiste püsivust;

| d) | kasutamata ravimi või jäätmete kõrvaldamist. |
| --- | --- |

d)

kasutamata ravimi või jäätmete kõrvaldamist.

| 3) | Elusvaktsiinitüvede puhul, mis võivad olla zoonootilised, tuleb hinnata nende riski inimestele. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Kui esimese etapi järeldustest ilmneb oluline keskkonna ja ravimi kokkupuute võimalus, asub taotleja teise etapi juurde ning hindab veterinaarravimi võimalikku riski keskkonnale. Vajaduse korral tehakse täiendavaid uuringuid ravimi mõju uurimiseks (mullale, veele, õhule, veeorganismidele, muudele organismidele peale sihtorganismide). |
| --- | --- |

4)

| 5) | DNA vaktsiinide puhul on ohutusprobleem DNA võimalik migratsioon sugunäärmete kudedesse ja DNA võimalik ülekandumine vaktsineeritud isas- ja emasloomade sugurakkudesse ning seega võimalik ülekandumine järglastele. Taotleja hindab ja arutab võimalikku riski (võimalikke riske), mida sellised immunoloogilised veterinaarravimid võivad põhjustada inimeste tervisele ja keskkonnale (sealhulgas taimedele ja loomadele). Kui tehakse kindlaks võimalik risk (võimalikud riskid), uuritakse selles küsimuses teabe esitamiseks vaktsiini mõju olenevalt selle kasutamisest lemmikloomadel või toiduloomadel. |
| --- | --- |

5)

IIIb.3E.   Geneetiliselt muundatud organisme sisaldavate või nendest koosnevate veterinaarravimite puhul nõutav hindamine

| 1) | Geneetiliselt muundatud organisme (GMO) sisaldavate või nendest koosnevate veterinaarravimite puhul lisatakse taotlusele ka direktiivi 2001/18/EÜ artikli 2 ja C osa ning GMOsid käsitlevate erisuuniste alusel nõutud dokumendid. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Võimalikku kahjulikku mõju inimeste tervisele ja keskkonnale, mis võib ilmneda geeniülekandega GMOdelt teistele organismidele või tuleneda geneetilisest muundamisest, hinnatakse iga juhtumi puhul eraldi. Sellise keskkonnaohu hindamise eesmärk on teha kindlaks ja hinnata GMO võimalikku otsest ja kaudset, kohest või hilisemat kahjulikku mõju inimeste tervisele ja keskkonnale (sealhulgas taimedele ja loomadele) ning see viiakse läbi kooskõlas direktiivi 2001/18/EÜ II lisa põhimõtetega. |
| --- | --- |

2)

IIIb.3F.   Prekliinilistesse uuringutesse lisatavad jääkide tuvastamise testid

| 1) | Immunoloogiliste veterinaarravimite puhul ei ole tavaliselt jääkide tuvastamise uuringut vaja. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Kui toiduloomadele ette nähtud immunoloogiliste veterinaarravimite valmistamisel kasutatakse antibiootikume, vaktsiiniabiaineid, säilitusaineid või muid abiaineid ja/või neid leidub lõplikus koostises, kaalutakse, kui suur on võimalus, et tarbija puutub kokku ravitud loomadest saadud toiduainetes sisalduvate jääkidega, ja käsitletakse vastavust jääkide piirnorme käsitlevatele õigusaktidele. Käsitletakse tarbijaohutusele avalduvat mõju, mis tuleneb nende võimalikust esinemisest valmistootes. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Väljakujunenud zoonootiliste haiguste elusvaktsiinide puhul võib lisaks laialikandumise uuringutele olla vajalik teha kindlaks vaktsiinijääkides sisalduvad organismid süstekohas. Vajaduse korral uuritakse selliste jääkide toimet. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Pakutakse keeluaeg ning hinnatakse selle piisavust jääkide tuvastamiseks tehtud uuringute põhjal. |
| --- | --- |

4)

IIIb.4.   
  4. osa: efektiivsust käsitlevad dokumendid (prekliinilised ja kliinilised uuringud)

IIIb.4A.   Üldnõuded

| 1) | Täidetud peavad olema järgmised üldnõuded:






  a) | efektiivsusuuringud on kooskõlas Euroopa farmakopöa üldnõuetega; kõrvalekaldeid põhjendatakse; |
| --- | --- | --- |

1)

a)

efektiivsusuuringud on kooskõlas Euroopa farmakopöa üldnõuetega; kõrvalekaldeid põhjendatakse;

| b) | efektiivsuse kindlakstegemise aluseks oleva esmase parameetri peab uurija kindlaks määrama uuringu kavandamise ajal ja seda ei tohi pärast uuringu lõpetamist muuta; |
| --- | --- |

b)

efektiivsuse kindlakstegemise aluseks oleva esmase parameetri peab uurija kindlaks määrama uuringu kavandamise ajal ja seda ei tohi pärast uuringu lõpetamist muuta;

| c) | kavandatud statistilist analüüsi kirjeldatakse üksikasjalikult uuringuprotokollides; |
| --- | --- |

c)

kavandatud statistilist analüüsi kirjeldatakse üksikasjalikult uuringuprotokollides;

| d) | antigeenide või vaktsiinitüvede valikut põhjendatakse episotoloogiliste andmete alusel; |
| --- | --- |

d)

antigeenide või vaktsiinitüvede valikut põhjendatakse episotoloogiliste andmete alusel;

| e) | laboratoorsed efektiivsusuuringud on võrdlusuuringud, milles kasutatakse kontrollrühma loomi, kellele ei ole ravimit manustatud, välja arvatud juhul, kui see ei ole loomade heaolu seisukohast põhjendatud ning efektiivsust saab tõendada muul viisil; |
| --- | --- |

e)

laboratoorsed efektiivsusuuringud on võrdlusuuringud, milles kasutatakse kontrollrühma loomi, kellele ei ole ravimit manustatud, välja arvatud juhul, kui see ei ole loomade heaolu seisukohast põhjendatud ning efektiivsust saab tõendada muul viisil;

| 2) | üldiselt täiendatakse prekliinilisi uuringuid välitingimustes tehtud uuringutega.
  Kui prekliinilised uuringud toetavad täielikult ravimi omaduste kokkuvõttes esitatud väiteid, ei ole välitingimustes tehtavad uuringud nõutavad.
  Põhjendatud vastuväidete puudumise korral täiendatakse prekliiniliste uuringute tulemusi kliiniliste uuringute andmetega, kasutades müügiloa taotluses kirjeldatud valmistamisprotsessi tüüppartiisid. Samade kliiniliste uuringute käigus võib uurida nii ohutust kui ka efektiivsust. |
| --- | --- |

2)

Kui prekliinilised uuringud toetavad täielikult ravimi omaduste kokkuvõttes esitatud väiteid, ei ole välitingimustes tehtavad uuringud nõutavad.

Põhjendatud vastuväidete puudumise korral täiendatakse prekliiniliste uuringute tulemusi kliiniliste uuringute andmetega, kasutades müügiloa taotluses kirjeldatud valmistamisprotsessi tüüppartiisid. Samade kliiniliste uuringute käigus võib uurida nii ohutust kui ka efektiivsust.

| 3) | Kõiki uuringuid kirjeldatakse piisavalt üksikasjalikult, et pädevad asutused saaksid neid nõuetekohaselt hinnata. Tõendatakse kõikide uuringus kasutatud meetodite kehtivust. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Registreeritakse kõik saadud tulemused, nii soodsad kui ka ebasoodsad:






  a) | Immunoloogilise veterinaarravimi efektiivsust tõendatakse sihtloomaliigi iga rühma puhul, kellel selle kasutamist soovitatakse, kasutades kõiki soovitatud manustamisteid ja -viise ning kavandatud manustamisskeeme. Põhjendatud vastuväidete puudumise korral määratakse uuringute tulemustele toetudes kindlaks immuunsuse ilmnemine ja kestus. |
| --- | --- | --- |

4)

a)

Immunoloogilise veterinaarravimi efektiivsust tõendatakse sihtloomaliigi iga rühma puhul, kellel selle kasutamist soovitatakse, kasutades kõiki soovitatud manustamisteid ja -viise ning kavandatud manustamisskeeme. Põhjendatud vastuväidete puudumise korral määratakse uuringute tulemustele toetudes kindlaks immuunsuse ilmnemine ja kestus.

| b) | Vajaduse korral hinnatakse piisavalt passiivselt omandatud ja emasloomalt saadud antikehade mõju vaktsiinide efektiivsusele, kui neid manustatakse loomadele vanuses, kus emalt saadud immuunsus ei ole veel kadunud. |
| --- | --- |

b)

Vajaduse korral hinnatakse piisavalt passiivselt omandatud ja emasloomalt saadud antikehade mõju vaktsiinide efektiivsusele, kui neid manustatakse loomadele vanuses, kus emalt saadud immuunsus ei ole veel kadunud.

| c) | Multivalentse ja kombineeritud immunoloogilise veterinaarravimi iga komponendi efektiivsust tuleb tõendada. Kui ravimit soovitatakse manustada kombineerituna või koos muu veterinaarravimiga, siis tuleb asjakohaste uuringutega tõendada nende ühendamise efektiivsust. Kirjeldatakse kõiki teadaolevaid vastastikuseid toimeid muude veterinaarravimitega. |
| --- | --- |

c)

Multivalentse ja kombineeritud immunoloogilise veterinaarravimi iga komponendi efektiivsust tuleb tõendada. Kui ravimit soovitatakse manustada kombineerituna või koos muu veterinaarravimiga, siis tuleb asjakohaste uuringutega tõendada nende ühendamise efektiivsust. Kirjeldatakse kõiki teadaolevaid vastastikuseid toimeid muude veterinaarravimitega.

| d) | Kui ravim on taotleja soovitatud vaktsineerimisskeemi osa, tuleb tõendada immunoloogilise veterinaarravimi algset või võimendavat toimet või kaastoimet skeemi kui terviku efektiivsusele. |
| --- | --- |

d)

Kui ravim on taotleja soovitatud vaktsineerimisskeemi osa, tuleb tõendada immunoloogilise veterinaarravimi algset või võimendavat toimet või kaastoimet skeemi kui terviku efektiivsusele.

| e) | Kasutatav doos vastab ravimi kasutamiseks soovitatud kogusele ja efektiivsuse kontrollimisel kasutatav partii võetakse partiist või partiidest, mis on valmistatud taotluse 2. osas kirjeldatud valmistamisprotsessi nõuete kohaselt. |
| --- | --- |

e)

Kasutatav doos vastab ravimi kasutamiseks soovitatud kogusele ja efektiivsuse kontrollimisel kasutatav partii võetakse partiist või partiidest, mis on valmistatud taotluse 2. osas kirjeldatud valmistamisprotsessi nõuete kohaselt.

| f) | Loomadele diagnostiliselt manustatavate immunoloogiliste veterinaarravimite puhul märgib taotleja, kuidas ravimi toimega seotud reaktsioone tuleb tõlgendada. |
| --- | --- |

f)

Loomadele diagnostiliselt manustatavate immunoloogiliste veterinaarravimite puhul märgib taotleja, kuidas ravimi toimega seotud reaktsioone tuleb tõlgendada.

| g) | Vaktsiinide puhul, mis on mõeldud vaktsineeritud ja nakatunud loomade eristamise võimaldamiseks (markervaktsiinid) ja mille efektiivsuse väide tugineb in vitro diagnostilistele testidele, esitatakse piisavad andmed diagnostiliste testide kohta, et võimaldada asjakohaselt hinnata markeri omadustega seotud väiteid. |
| --- | --- |

g)

Vaktsiinide puhul, mis on mõeldud vaktsineeritud ja nakatunud loomade eristamise võimaldamiseks (markervaktsiinid) ja mille efektiivsuse väide tugineb in vitro diagnostilistele testidele, esitatakse piisavad andmed diagnostiliste testide kohta, et võimaldada asjakohaselt hinnata markeri omadustega seotud väiteid.

IIIb.4B.   Prekliinilised uuringud

| 1) | Põhimõtteliselt tõendatakse efektiivsust täpselt määratletud laboritingimustes sihtliigi loomal pärast immunoloogilise veterinaarravimi soovitatud kasutamistingimustes manustamist esilekutsutud nakatumise abil. Nakatumise esilekutsumise tingimused kajastavad võimalikult täpselt looduslikke nakatumistingimusi. Esitatakse haigustüve ja selle asjakohasuse üksikasjad. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Elusvaktsiinide puhul võetakse efektiivsustestis kasutatav toode minimaalse tiitri või tõhususega partiist või partiidest. Põhjendatud vastuväidete puudumise korral kasutatakse muude toodete puhul toodet sellistest partiidest pärit toodet, mis sisaldavad või omavad kõlblikkusaja lõpus eeldatavasti minimaalselt toimeainet või tõhusust. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Võimaluse korral määratakse kindlaks ja dokumenteeritakse immuunsusmehhanism (rakuvahendatud/humoraalne, lokaalne/üldine immunoglobuliiniklass), mis käivitatakse pärast immunoloogilise veterinaarravimi manustamist sihtliigi loomadele soovitatud manustamistee kaudu. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Kõigi prekliiniliste uuringute kohta esitatakse järgmised andmed:






  a) | kokkuvõte; |
| --- | --- | --- |

4)

a)

kokkuvõte;

| b) | vajaduse korral kinnitus prekliiniliste uuringute hea laboritava järgimise kohta; |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral kinnitus prekliiniliste uuringute hea laboritava järgimise kohta;

| c) | uuringud teinud asutuse nimetus; |
| --- | --- |

c)

uuringud teinud asutuse nimetus;

| d) | üksikasjalik uuringuplaan, milles esitatakse kasutatud meetodite, seadmete ja materjalide kirjeldus, andmed loomade liigi või tõu kohta, loomade kategooriad, loomade saamise koht, märgistus ja arv, pidamis- ja söötmistingimused (muu hulgas märgitakse, kas loomadel esineb nakkusetekitajaid ja/või teatavaid antikehi, kõigi söödas sisalduvate lisandite liik ja kogus), doos, manustamistee, manustamisskeem ja kuupäevad, kasutatud statistiliste meetodite kirjeldus ja põhjendus; |
| --- | --- |

d)

üksikasjalik uuringuplaan, milles esitatakse kasutatud meetodite, seadmete ja materjalide kirjeldus, andmed loomade liigi või tõu kohta, loomade kategooriad, loomade saamise koht, märgistus ja arv, pidamis- ja söötmistingimused (muu hulgas märgitakse, kas loomadel esineb nakkusetekitajaid ja/või teatavaid antikehi, kõigi söödas sisalduvate lisandite liik ja kogus), doos, manustamistee, manustamisskeem ja kuupäevad, kasutatud statistiliste meetodite kirjeldus ja põhjendus;

| e) | kontrollrühma loomade puhul märgitakse, kas loomad said platseebot või ei ole nendele ravimit manustatud; |
| --- | --- |

e)

kontrollrühma loomade puhul märgitakse, kas loomad said platseebot või ei ole nendele ravimit manustatud;

| f) | ravimit saanud loomade puhul ja kui see on vajalik, kas loomadele on manustatud testitavat ravimit või muud liidus müügiloa saanud ravimit; |
| --- | --- |

f)

ravimit saanud loomade puhul ja kui see on vajalik, kas loomadele on manustatud testitavat ravimit või muud liidus müügiloa saanud ravimit;

| g) | kõik üld- ja üksikvaatlused ja tulemused (koos keskmiste väärtuste ja standardhälvetega), olenemata sellest, kas need on soodsad või ebasoodsad. Andmed peavad olema piisavalt üksikasjalikud, et tulemusi oleks võimalik autori tõlgendust arvesse võtmata kriitiliselt hinnata. Üksikandmed esitatakse tabelina. Tulemusi võib selgitada ja illustreerida andmete paljunduste, mikrofotode jms abil; |
| --- | --- |

g)

kõik üld- ja üksikvaatlused ja tulemused (koos keskmiste väärtuste ja standardhälvetega), olenemata sellest, kas need on soodsad või ebasoodsad. Andmed peavad olema piisavalt üksikasjalikud, et tulemusi oleks võimalik autori tõlgendust arvesse võtmata kriitiliselt hinnata. Üksikandmed esitatakse tabelina. Tulemusi võib selgitada ja illustreerida andmete paljunduste, mikrofotode jms abil;

| h) | täheldatud kõrvaltoimete laad, sagedus ja kestus; |
| --- | --- |

h)

täheldatud kõrvaltoimete laad, sagedus ja kestus;

| i) | uuringutest enneaegselt kõrvaldatud loomade arv ning kõrvaldamise põhjused; |
| --- | --- |

i)

uuringutest enneaegselt kõrvaldatud loomade arv ning kõrvaldamise põhjused;

| j) | tulemuste statistiline analüüs, kui see on katseprogrammis ette nähtud, ning andmete dispersioon; |
| --- | --- |

j)

tulemuste statistiline analüüs, kui see on katseprogrammis ette nähtud, ning andmete dispersioon;

| k) | kõik uuringute ajal esinenud haigused ja nende kulg; |
| --- | --- |

k)

kõik uuringute ajal esinenud haigused ja nende kulg;

| l) | üksikasjalikud andmed veterinaarravimite kohta (peale uuritava ravimi), mida uuringu kestel oli vaja manustada; |
| --- | --- |

l)

üksikasjalikud andmed veterinaarravimite kohta (peale uuritava ravimi), mida uuringu kestel oli vaja manustada;

| m) | kõik muud tähelepanekud ja kõrvalekalded uuringuplaanist ning võimalik mõju tulemustele; |
| --- | --- |

m)

kõik muud tähelepanekud ja kõrvalekalded uuringuplaanist ning võimalik mõju tulemustele;

| n) | tulemuste objektiivne arutelu koos järeldustega ravimi ohutuse ja efektiivsuse kohta. |
| --- | --- |

n)

tulemuste objektiivne arutelu koos järeldustega ravimi ohutuse ja efektiivsuse kohta.

IIIb.4C.   Kliinilised uuringud

| 1) | Põhjendatud vastuväidete puudumise korral täiendatakse prekliiniliste uuringute tulemusi väliuuringute andmetega, kasutades müügiloa taotluses kirjeldatud valmistamisprotsessi tüüppartiisid. Sama väliuuringu käigus võib uurida nii ohutust kui efektiivsust. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Kui prekliiniliste uuringutega ei saa efektiivsust kinnitada, võib vastuvõetavaks tunnistada ka üksnes väliuuringute tegemise. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Väliuuringute teave peab objektiivse hinnangu andmiseks olema piisavalt üksikasjalik. Selles peab sisalduma:






  a) | kokkuvõte; |
| --- | --- | --- |

3)

a)

kokkuvõte;

| b) | kinnitus hea laboritava järgimise kohta; |
| --- | --- |

b)

kinnitus hea laboritava järgimise kohta;

| c) | vastutava uurija nimi, aadress, ülesanne ja erialane ettevalmistus; |
| --- | --- |

c)

vastutava uurija nimi, aadress, ülesanne ja erialane ettevalmistus;

| d) | manustamise koht ja kuupäev ning identifitseerimiskood, mida saab seostada looma(de) omaniku nime ja aadressiga; |
| --- | --- |

d)

manustamise koht ja kuupäev ning identifitseerimiskood, mida saab seostada looma(de) omaniku nime ja aadressiga;

| e) | uuringuplaani andmed, esitades kasutatud meetodite, seadmete ja materjalide kirjelduse, manustamistee ja -viisi ning -skeemi, doosi, loomade kategooriad, vaatluse kestuse, seroloogilise reaktsiooni ja muud loomadel tehtud uuringud pärast ravimi manustamist; |
| --- | --- |

e)

uuringuplaani andmed, esitades kasutatud meetodite, seadmete ja materjalide kirjelduse, manustamistee ja -viisi ning -skeemi, doosi, loomade kategooriad, vaatluse kestuse, seroloogilise reaktsiooni ja muud loomadel tehtud uuringud pärast ravimi manustamist;

| f) | kontrollrühma loomade puhul märgitakse, kas loomad said platseebot, konkureerivat toodet või ei ole nendele ravimit manustatud; |
| --- | --- |

f)

kontrollrühma loomade puhul märgitakse, kas loomad said platseebot, konkureerivat toodet või ei ole nendele ravimit manustatud;

| g) | ravimit saanud loomade ja kontrollrühma loomade märgistus (vastavalt vajadusele kas ühine või isendite kaupa), sealhulgas liik, tõug või liin, vanus, kaal, sugu, füsioloogiline seisund; |
| --- | --- |

g)

ravimit saanud loomade ja kontrollrühma loomade märgistus (vastavalt vajadusele kas ühine või isendite kaupa), sealhulgas liik, tõug või liin, vanus, kaal, sugu, füsioloogiline seisund;

| h) | pidamis- ja söötmisviisi lühikirjeldus, milles on märgitud kõigi söödas sisalduvate lisandite liik ja kogus; |
| --- | --- |

h)

pidamis- ja söötmisviisi lühikirjeldus, milles on märgitud kõigi söödas sisalduvate lisandite liik ja kogus;

| i) | kõik vaatluste, talitluse ja tulemustega seotud andmed (keskmiste väärtuste ja standardhälvetega); üksikandmed esitatakse üksikisenditel tehtud uuringute ja mõõtmiste puhul; |
| --- | --- |

i)

kõik vaatluste, talitluse ja tulemustega seotud andmed (keskmiste väärtuste ja standardhälvetega); üksikandmed esitatakse üksikisenditel tehtud uuringute ja mõõtmiste puhul;

| j) | tulemuste statistiline analüüs, kui see on katseprogrammis ette nähtud, ning andmete dispersioon; |
| --- | --- |

j)

tulemuste statistiline analüüs, kui see on katseprogrammis ette nähtud, ning andmete dispersioon;

| k) | kõik kliinilised vaatlused ja uuringute tulemused, nii soodsad kui ka ebasoodsad, ning täielik aruanne, mis hõlmab ravimi hindamiseks ettenähtud kliinilised vaatlused ja objektiivsete aktiivsustestide tulemused; kasutatud meetodeid kirjeldatakse ning iga tulemustes esineva varieerumise tähendust selgitatakse; |
| --- | --- |

k)

kõik kliinilised vaatlused ja uuringute tulemused, nii soodsad kui ka ebasoodsad, ning täielik aruanne, mis hõlmab ravimi hindamiseks ettenähtud kliinilised vaatlused ja objektiivsete aktiivsustestide tulemused; kasutatud meetodeid kirjeldatakse ning iga tulemustes esineva varieerumise tähendust selgitatakse;

| l) | mõju loomade talitlusvõimele; |
| --- | --- |

l)

mõju loomade talitlusvõimele;

| m) | uuringutest enneaegselt kõrvaldatud loomade arv ning kõrvaldamise põhjused; |
| --- | --- |

m)

uuringutest enneaegselt kõrvaldatud loomade arv ning kõrvaldamise põhjused;

| n) | täheldatud kõrvaltoimete laad, sagedus ja kestus; |
| --- | --- |

n)

täheldatud kõrvaltoimete laad, sagedus ja kestus;

| o) | kõik uuringute ajal esinenud haigused ja nende kulg; |
| --- | --- |

o)

kõik uuringute ajal esinenud haigused ja nende kulg;

| p) | kõik andmed veterinaarravimite kohta (peale uuritava ravimi), mis on manustatud enne uuritavat ravimit või uuritava ravimiga koos või kliinilise vaatluse ajal; andmed kõigi vastastikuste mõjude kohta; |
| --- | --- |

p)

kõik andmed veterinaarravimite kohta (peale uuritava ravimi), mis on manustatud enne uuritavat ravimit või uuritava ravimiga koos või kliinilise vaatluse ajal; andmed kõigi vastastikuste mõjude kohta;

| q) | kõik muud tähelepanekud ja kõrvalekalded uuringuplaanist ning võimalik mõju tulemustele; |
| --- | --- |

q)

kõik muud tähelepanekud ja kõrvalekalded uuringuplaanist ning võimalik mõju tulemustele;

| r) | tulemuste objektiivne arutelu koos järeldustega ravimi ohutuse ja efektiivsuse kohta. |
| --- | --- |

r)

tulemuste objektiivne arutelu koos järeldustega ravimi ohutuse ja efektiivsuse kohta.

IV JAGU

NÕUDED MÜÜGILOA ERITAOTLUSTELE

IV.1.   Geneeriliste veterinaarravimite taotlused

| IV.1.1. | Artiklil 18 (geneerilised veterinaarravimid) põhinevad taotlused peavad sisaldama käesoleva lisa II jao 1. ja 2. osas osutatud andmeid. Vajaduse korral lisatakse artikli 18 lõike 7 kohane keskkonnaohu hindamine. Lisaks sisaldab toimik andmeid, mis tõestavad, et ravimil on toimeaine(te) puhul sama kvalitatiivne ja kvantitatiivne koostis ning sama ravimvorm kui etalonravimil; samuti andmeid, mis tõestavad bioekvivalentsust etalonravimiga või põhjendust uuringute tegemata jätmise kohta koos viitega kehtestatud suunistele. Kõiki suukaudseid ravimivorme, mille puhul toimeaine vabaneb viivitamata, käsitatakse sama ravimivormina.
  Bioloogiliste (sealhulgas immunoloogiliste) veterinaarravimite puhul ei peeta üldist standardlähenemist põhimõtteliselt asjakohaseks ja järgitakse hübriidlähenemist (vt alajagu IV.2). |
| --- | --- |

IV.1.1.

Bioloogiliste (sealhulgas immunoloogiliste) veterinaarravimite puhul ei peeta üldist standardlähenemist põhimõtteliselt asjakohaseks ja järgitakse hübriidlähenemist (vt alajagu IV.2).

| IV.1.2. | Geneeriliste veterinaarravimite puhul keskendutakse kriitilistes ohutuse ja efektiivsuse eksperdiaruannetes eelkõige järgmisele:






  a) | bioekvivalentsuse väite põhjused; |
| --- | --- | --- |

IV.1.2.

a)

bioekvivalentsuse väite põhjused;

| b) | ülevaade toimeainepartiides ning valmisravimis leiduvatest lisanditest (ning vajaduse korral säilitamise ajal tekkivatest lagunemisproduktidest) koos hinnanguga kõnealuste lisandite sisalduse kohta; |
| --- | --- |

b)

ülevaade toimeainepartiides ning valmisravimis leiduvatest lisanditest (ning vajaduse korral säilitamise ajal tekkivatest lagunemisproduktidest) koos hinnanguga kõnealuste lisandite sisalduse kohta;

| c) | bioekvivalentsusuuringute hindamine või muu teave, mis võib toetada bioekvivalentsuse väidet kooskõlas ameti avaldatud asjakohaste suunistega; |
| --- | --- |

c)

bioekvivalentsusuuringute hindamine või muu teave, mis võib toetada bioekvivalentsuse väidet kooskõlas ameti avaldatud asjakohaste suunistega;

| d) | lisaandmed, et tõendada müügiloa saanud toimeaine erinevate soolade, estrite või derivaatide ohutuse ja efektiivsusega seotud omaduste samaväärsust; |
| --- | --- |

d)

lisaandmed, et tõendada müügiloa saanud toimeaine erinevate soolade, estrite või derivaatide ohutuse ja efektiivsusega seotud omaduste samaväärsust;

| e) | kasutajaohutuse riskihindamise läbivaatamine, keskendudes geneeriliste ja etalonveterinaarravimite erinevustele (näiteks abiainete koostis); |
| --- | --- |

e)

kasutajaohutuse riskihindamise läbivaatamine, keskendudes geneeriliste ja etalonveterinaarravimite erinevustele (näiteks abiainete koostis);

| f) | keskkonnaohu hinnangu läbivaatamine, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

f)

keskkonnaohu hinnangu läbivaatamine, kui see on asjakohane.

| IV.1.3. | Mikroobivastast ainet sisaldava geneerilise veterinaarravimi taotluse puhul esitatakse teave bibliograafiliste andmete põhjal teadaoleva resistentsuse taseme kohta. |
| --- | --- |

IV.1.3.

| IV.1.4. | Parasiidivastast ainet sisaldava geneerilise veterinaarravimi taotluse puhul esitatakse teave bibliograafiliste andmete põhjal teadaoleva resistentsuse taseme kohta. |
| --- | --- |

IV.1.4.

| IV.1.5. | Intramuskulaarselt, subkutaanselt või transkutaanselt manustamiseks mõeldud geneeriliste veterinaarravimite puhul esitatakse järgnev täiendav teave:






  a) | tõendid, mis näitavad jääkide samaväärset või erinevat kadumist manustamiskohast ja mida võib toetada jääkide kadumise asjaomaste uuringutega; |
| --- | --- | --- |

IV.1.5.

a)

tõendid, mis näitavad jääkide samaväärset või erinevat kadumist manustamiskohast ja mida võib toetada jääkide kadumise asjaomaste uuringutega;

| b) | tõendid, mis näitavad sihtlooma taluvust manustamiskohas ja mida võib toetada asjaomaste taluvusuuringutega sihtloomal. |
| --- | --- |

b)

tõendid, mis näitavad sihtlooma taluvust manustamiskohas ja mida võib toetada asjaomaste taluvusuuringutega sihtloomal.

IV.2.   Hübriidsete veterinaarravimite taotlused

| IV.2.1. | Artiklil 19 (Hübriidsed veterinaarravimid) põhinevates taotlustes käsitletakse veterinaarravimeid, mis sarnanevad etalonveterinaarravimiga, kuid mis ei vasta geneerilise veterinaarravimi määratluses esitatud tingimustele. |
| --- | --- |

IV.2.1.

| IV.2.2. | Selliste taotluste korral esitatakse järgmine teave:






  a) | kõik käesoleva lisa II või III jao 1. ja 2. osas osutatud andmed; |
| --- | --- | --- |

IV.2.2.

a)

kõik käesoleva lisa II või III jao 1. ja 2. osas osutatud andmed;

| b) | toimiku 3. ja 4. osa puhul võivad hübriidtaotlused osaliselt tugineda juba loa saanud etalonveterinaarravimi asjakohaste ohutus-, jääkide-, prekliiniliste ja kliiniliste uuringute tulemustele ning osaliselt uutele andmetele. Asjakohased uued andmed hõlmavad artikli 18 lõike 7 kohaseid kasutajaohutuse riskihindamist ja keskkonnariski hindamist. Lisaks käsitletakse asjakohaste toodete puhul (nt mikroobivastased ravimid, parasiidivastased ravimid) vajaduse korral resistentsuse tekke riski. |
| --- | --- |

b)

toimiku 3. ja 4. osa puhul võivad hübriidtaotlused osaliselt tugineda juba loa saanud etalonveterinaarravimi asjakohaste ohutus-, jääkide-, prekliiniliste ja kliiniliste uuringute tulemustele ning osaliselt uutele andmetele. Asjakohased uued andmed hõlmavad artikli 18 lõike 7 kohaseid kasutajaohutuse riskihindamist ja keskkonnariski hindamist. Lisaks käsitletakse asjakohaste toodete puhul (nt mikroobivastased ravimid, parasiidivastased ravimid) vajaduse korral resistentsuse tekke riski.

| IV.2.3. | Bioloogiliste (sealhulgas immunoloogiliste) veterinaarravimite puhul tehakse põhjalik võrdlus, mis hõlmab kvaliteeti, ohutust ja efektiivsust. |
| --- | --- |

IV.2.3.

| IV.2.4. | Kui viidatakse muu loa saanud veterinaarravimi andmetele, põhjendatakse nende andmete kasutamist ja asjakohasust uue ravimi puhul. |
| --- | --- |

IV.2.4.

| IV.2.5. | Ohutuse ja efektiivsuse toetamiseks vajalike uute andmete ulatus sõltub konkreetse uue ravimi eriomadustest ja selle erinevustest võrreldes etalonveterinaarravimiga ning see määratakse kindlaks üksikjuhtumi põhiselt. Uue ravimi kohta esitatakse uued prekliinilised ja kliinilised andmed kõigis aspektides, kus etalonveterinaarravimi andmed ei ole piisavad. |
| --- | --- |

IV.2.5.

| IV.2.6. | Kui uued uuringud tehakse kolmandas riigis müügiloa saanud etalonveterinaarravimi partiidega, peab taotleja tõendama, et etalonveterinaarravimi luba on antud vastavalt nõuetele, mis on samaväärsed liidus kehtestatud nõuetega ning on nii sarnased, et prekliinilistes või kliinilistes uuringutes võib neid üksteisega asendada. |
| --- | --- |

IV.2.6.

IV.3.   Kombineeritud veterinaarravimite taotlused

| IV.3.1. | Taotlus püsikombinatsiooniga ravimi kohta, mis sisaldab üksikuid toimeaineid, millele on Euroopa Majanduspiirkonnas juba antud veterinaarravimi müügiluba, esitatakse artikli 20 alusel.
  Püsikombinatsiooniga ravim, mis sisaldab vähemalt üht uut toimeainet, millele ei ole veel antud Euroopa Majanduspiirkonnas veterinaarravimi müügiluba, esitatakse artikli 8 alusel. |
| --- | --- |

IV.3.1.

Püsikombinatsiooniga ravim, mis sisaldab vähemalt üht uut toimeainet, millele ei ole veel antud Euroopa Majanduspiirkonnas veterinaarravimi müügiluba, esitatakse artikli 8 alusel.

| IV.3.2. | Artiklil 20 põhinevate taotluste korral esitatakse 1., 2., 3. ja 4. osa sisaldav täielik toimik. |
| --- | --- |

IV.3.2.

| IV.3.3. | Toimeainete kombinatsiooni kohta esitatakse usaldusväärne teaduslik põhjendus, mis põhineb kehtivatel ravipõhimõtetel, sealhulgas kliinilised andmed, mis tõendavad kõikide toimeainete vajalikkust ja panust ravi ajal. |
| --- | --- |

IV.3.3.

| IV.3.4. | Üldjuhul esitatakse kõik andmed püsikombinatsiooniga ravimi ohutuse ja efektiivsuse kohta ning üksikute toimeainete ohutuse ja efektiivsuse andmeid ei nõuta, välja arvatud nende üksikute farmakoloogiliste omaduste täpsustamiseks. |
| --- | --- |

IV.3.4.

| IV.3.5. | Kui taotlejal on piisavalt üksikasjalikke andmeid üksiku teadaoleva toimeaine ohutuse ja efektiivsuse kohta, võib need andmed esitada, et vältida vajadust püsikombinatsiooni käsitleva uuringu järele või esitada asjakohast teavet. Sellisel juhul uuritakse ka toimeainete võimalikku koosmõju. |
| --- | --- |

IV.3.5.

| IV.3.6. | Püsikombinatsiooniga ravimi suhtes tehakse kasutajaohutuse hindamine, keskkonnariski hindamine, jääkide kadumise uuringud ja kliinilised uuringud. |
| --- | --- |

IV.3.6.

| IV.3.7. | Kui väljajätt ei ole põhjendatud, esitatakse sihtlooma ohutuse uuring lõpliku koostisega. |
| --- | --- |

IV.3.7.

IV.4.   Teadval nõusolekul põhinevad taotlused

| IV.4.1. | Artiklil 21 põhinevad taotlused puudutavad tooteid, millel on juba loa saanud veterinaarravimitega sama koostis, ravimvorm ja valmistamisprotsess (sealhulgas toor- ja lähteained, protsessi parameetrid ja tootmiskohad). |
| --- | --- |

IV.4.1.

| IV.4.2. | Selliste taotluste toimik sisaldab ainult I lisas (punktid 1–6.4) kirjeldatud 1A ja 1B osa andmeid, tingimusel, et loa juba saanud veterinaarravimi müügiloa hoidja on andnud taotlejale kirjaliku nõusoleku viidata nimetatud ravimi toimiku 1C, 2., 3. ja 4. osa sisule. Sel juhul ei pea esitama kriitilisi eksperdiaruandeid kvaliteedi, ohutuse ja efektiivsuse kohta. Taotleja esitab koos taotlusega kirjaliku nõusoleku tõendi. |
| --- | --- |

IV.4.2.

IV.5.   Kirjanduse andmetel põhinevad taotlused

| IV.5.1. | Veterinaarravimite suhtes, mille toimeaine(d) on või on olnud hästi tõestatud meditsiinilises kasutuses, nagu osutatud artiklis 22, tunnustatud efektiivsuse ja vastuvõetava ohutuse tasemega, kohaldatakse järgmisi erieeskirju. |
| --- | --- |

IV.5.1.

| IV.5.2. | Esitatakse täielik toimik (mis sisaldab 1., 2., 3. ja 4. osa). Taotleja esitab 1. ja 2. osa vastavalt käesolevas lisas kirjeldatule. Ohutuse ja efektiivsuse käsitlemiseks esitatakse 3. ja 4. osa puhul üksikasjalik teaduslik bibliograafia koos teabega, mis näitab asjakohast seost bibliograafiliste viidete ja veterinaarravimi vahel. Bibliograafilisi andmeid võib olla vaja täiendada mõne ravimit käsitleva dokumendiga, näiteks kasutajaohutuse ja keskkonnariski hindamised või jääkide uuringu andmed, et põhjendada kavandatud keeluaega (keeluaegu). |
| --- | --- |

IV.5.2.

| IV.5.3. | Et tõendada hästi tõestatud meditsiinilist kasutust, kohaldatakse alajagudes IV.5.3.1–IV.5.3.12 sätestatud erieeskirju. |
| --- | --- |

IV.5.3.

| IV.5.3.1. | Veterinaarravimite komponentide hästi tõestatud veterinaarmeditsiinilise kasutamise tõendamiseks võetakse arvesse järgmisi tegureid:






  a) | aeg, mille jooksul on sihtliikides toimeainet korrapäraselt kasutatud kavandatud manustamistee ja annustamisrežiimiga; |
| --- | --- | --- |

IV.5.3.1.

a)

aeg, mille jooksul on sihtliikides toimeainet korrapäraselt kasutatud kavandatud manustamistee ja annustamisrežiimiga;

| b) | toimeaine(te) kasutamise kvantitatiivsed aspektid, võttes arvesse seda, millises ulatuses ainet (aineid) on tegelikult kasutatud, ning kasutamise geograafilist ulatust; |
| --- | --- |

b)

toimeaine(te) kasutamise kvantitatiivsed aspektid, võttes arvesse seda, millises ulatuses ainet (aineid) on tegelikult kasutatud, ning kasutamise geograafilist ulatust;

| c) | millisel määral pakub toimeaine(te) kasutamine teaduslikku huvi (avaldatud teaduskirjanduse põhjal); |
| --- | --- |

c)

millisel määral pakub toimeaine(te) kasutamine teaduslikku huvi (avaldatud teaduskirjanduse põhjal);

| d) | teaduslike hinnangute sisuline ühtsus. |
| --- | --- |

d)

teaduslike hinnangute sisuline ühtsus.

| IV.5.3.2. | Seetõttu võib hästi tõestatud meditsiinilise kasutuse kindlaksmääramiseks vajalik aeg olla eri toimeainete puhul erinev. Mingil juhul ei või ravimi komponendi hästi tõestatud meditsiinilise kasutuse kindlaksmääramise aeg olla lühem kui kümme aastat alates kõnealuse aine kui veterinaarravimi esimesest süstemaatilisest ja dokumenteeritud kasutamisest liidus. |
| --- | --- |

IV.5.3.2.

| IV.5.3.3. | Veterinaarne kasutamine ei tähenda üksnes kasutamist lubatud veterinaarravimina. Hästi tõestatud veterinaarmeditsiiniline kasutamine tähendab sihtliikidel kasutamist konkreetsel raviotstarbel. |
| --- | --- |

IV.5.3.3.

| IV.5.3.4. | Kui hästi tõestatud kasutuses olev aine on kavandatud täiesti uute ravinäidustuste jaoks, ei ole võimalik viidata üksnes hästi tõestatud veterinaarsele kasutusele. Esitatakse lisaandmed uue ravinäidustuse kohta koos asjakohaste ohutuse ja jääkide kadumise testidega ning prekliinilised ja kliinilised andmed; sellisel juhul ei ole võimalik esitada artiklil 21 põhinevat taotlust. |
| --- | --- |

IV.5.3.4.

| IV.5.3.5. | Taotleja esitatud avaldatud dokumendid on üldsusele vabalt kättesaadavad ja nende allikad on usaldusväärsed, eelistatavalt vastastikku hinnatavad väljaanded. |
| --- | --- |

IV.5.3.5.

| IV.5.3.6. | Dokumendid sisaldavad piisavalt üksikasju, et võimaldada sõltumatut hindamist. |
| --- | --- |

IV.5.3.6.

| IV.5.3.7. | Dokumendid hõlmavad kõiki ravimi ohutuse ja/või efektiivsuse hindamise aspekte seoses sihtliikidel kavandatava näidustusega, kasutades kavandatavat manustamisteed ja doseerimisskeemi. Need sisaldavad ülevaadet asjakohase kirjanduse kohta või viitavad sellele, võttes arvesse müügiloale eelnevaid ja järgnevaid uuringuid ning avaldatud teaduskirjandust, milles käsitletakse epidemioloogiliste uuringute vormis esitatud kogemusi ning eelkõige võrdlevaid epidemioloogilisi uuringuid. |
| --- | --- |

IV.5.3.7.

| IV.5.3.8. | Edastada tuleb nii taotlust toetavad kui ka mittetoetavad dokumendid. Seoses hästi tõestatud meditsiinilise kasutuse sätetega, on eelkõige vaja selgitada, et bibliograafiliste viidetega teistele tõendusallikatele ning mitte üksnes testide ja uuringutega saadud andmetele (turustamisjärgsed uuringud, epidemioloogilised uuringud jne) võib tõendada toote ohutust ja efektiivsust nõuetekohasel viisil, kui taotleja selgitab ja põhjendab tõendite allikate kasutamist rahuldavalt. |
| --- | --- |

IV.5.3.8.

| IV.5.3.9. | Avalikke hindamisaruandeid või teabevabadusest tulenevalt tehtud kokkuvõtteid ei saa pidada piisavaks teabeallikaks, välja arvatud hindamisaruandeid, mille amet avaldab pärast taotluse hindamist jääkide piirnormide kehtestamiseks ja mida võib kasutada asjakohasel viisil kirjandusena, eelkõige ohutustestides. |
| --- | --- |

IV.5.3.9.

| IV.5.3.10. | Eriti pööratakse tähelepanu puuduvale teabele ning põhjendatakse, miks ohutuse ja/või efektiivsuse taseme vastuvõetavust on teatava teabe puudumisest hoolimata võimalik kinnitada. |
| --- | --- |

IV.5.3.10.

| IV.5.3.11. | Ohutuse ja efektiivsuse kriitilistes eksperdiaruannetes selgitatakse, miks turustamiseks mõeldud tootest erineva toote kohta esitatud andmeid võib asjakohasteks pidada. Antakse hinnang, kas bibliograafias uuritud toodet võib tema erinevustele vaatamata pidada rahuldavalt või teaduslikult seotuks tootega, mille suhtes on müügiloa taotlus esitatud. |
| --- | --- |

IV.5.3.11.

| IV.5.3.12. | Eriti tähtis on teiste samasuguseid komponente sisaldavate ravimitega seotud müügijärgne kogemus ning taotlejad peaksid sellele küsimusele erilist rõhku panema. |
| --- | --- |

IV.5.3.12.

IV.6.   Taotlused piiratud turgude jaoks

| IV.6.1. | Müügiloa võib anda piiratud turu jaoks, kui puuduvad põhjalikud ohutus- ja/või efektiivsusandmed, kui taotleja tõendab vastavalt artiklile 23, et ravim on ette nähtud piiratud turul kasutamiseks ja et uue toote kättesaadavusest tulenev kasu kaalub üles riskid, mis on seotud käesolevas lisas nõutud teatavate ohutus- või efektiivsusandmete väljajätmisega. |
| --- | --- |

IV.6.1.

| IV.6.2. | Selliste taotluste korral esitab taotleja 1. ja 2. osa vastavalt käesolevas lisas kirjeldatule. |
| --- | --- |

IV.6.2.

| IV.6.3. | Osa käesolevas lisas nõutud ohutus- või efektiivsusandmetest võib 3. ja 4. osa puhul välja jätta. Väljajätetavate ohutus- ja efektiivsusandmete ulatuse määramisel võetakse arvesse ameti avaldatud asjakohaseid suuniseid. |
| --- | --- |

IV.6.3.

IV.7.   Erandlikel asjaoludel esitatud taotlused

| IV.7.1. | Loomade või inimeste tervisega seotud erandlikel asjaoludel võib veterinaarravimile anda müügiloa artikli 25 alusel, kui järgitakse teatavaid konkreetseid kohustusi, tingimusi ja/või piiranguid. |
| --- | --- |

IV.7.1.

| IV.7.2. | Selliste taotluste puhul esitab taotleja 1. osa käesolevas lisas kirjeldatud viisil, põhjendades, miks asjaomase veterinaarravimi kohesest turul kättesaadavusest tulenev kasu kaalub üles riski, mis kaasneb asjaoluga, et ei ole esitatud teatavaid kvaliteeti, ohutust või efektiivsust käsitlevaid dokumente. |
| --- | --- |

IV.7.2.

| IV.7.3. | Teatavad käesolevas lisas nõutavad kvaliteedi-, ohutus- või efektiivsusandmed võib 2., 3. ja 4. osa puhul välja jätta, kui taotleja põhjendab, et neid andmeid ei saa taotluse esitamise ajal esitada. Kõigi selliste taotluste oluliste nõuete kindlaksmääramisel võetakse arvesse ameti avaldatud asjakohaseid suuniseid. |
| --- | --- |

IV.7.3.

| IV.7.4. | Müügiloa saamise järgseid uuringuid võib nõuda müügiloa andmise tingimuste raames ning need tuleb kavandada, läbi viia, analüüsida ja esitada vastavalt käesolevas lisas sätestatud kvaliteedi-, ohutus- ja efektiivsustestide üldpõhimõtetele ning asjakohastele suunisdokumentidele, olenevalt uuringus käsitletavast teemast. |
| --- | --- |

IV.7.4.

V JAGU

TEATAVATE VETERINAARRAVIMITE MÜÜGILOATAOTLUSTE NÕUDED

Selles jaos sätestatakse teatavatele kindlaksmääratud ravimitele esitatavad erinõuded, mis on seotud nendes sisalduvate toimeainete iseloomuga.

V.1.   Uudsed veterinaarravimid

V.1.1.   Üldnõuded

| V.1.1.1. | Olenevalt toimeainest ja toimeviisist võib uudne veterinaarravim kuuluda ühte järgmisest kolmest tootekategooriast:






  a) | muud veterinaarravimid peale bioloogiliste veterinaarravimite; |
| --- | --- | --- |

V.1.1.1.

a)

muud veterinaarravimid peale bioloogiliste veterinaarravimite;

| b) | muud bioloogilised veterinaarravimid peale immunoloogiliste veterinaarravimite; |
| --- | --- |

b)

muud bioloogilised veterinaarravimid peale immunoloogiliste veterinaarravimite;

| c) | immunoloogilised veterinaarravimid. |
| --- | --- |

c)

immunoloogilised veterinaarravimid.

| V.1.1.2. | Üldjuhul järgitakse artikli 4 punktis 43 määratletud uudsete veterinaarravimite müügiloa taotluste puhul käesoleva lisa II või III jaos kirjeldatud vormi- ja andmenõudeid, olenevalt uudse ravi liigitusest. Täielik toimik, mis sisaldab 1., 2., 3. ja 4. osa, esitatakse tavaliselt vastavalt II või III jaos kirjeldatud nõuetele ja ameti avaldatud asjakohastele suunistele. Põhjendatud juhtudel võib esineda kõrvalekaldeid käesoleva lisa nõuetest. Asjakohasel juhul ja võttes arvesse uudsete ravimite eripära, võidakse teatavat liiki toodete puhul kohaldada lisanõudeid. |
| --- | --- |

V.1.1.2.

| V.1.1.3. | Uudsete veterinaarravimite valmistamisprotsessid peavad olema kooskõlas hea tootmistava põhimõtetega ja neid on vajaduse korral kohandatud, et võtta arvesse kõnealuste ravimite eripära. Koostatakse suunised uudsete veterinaarravimite kohta, et võtta nõuetekohaselt arvesse nende valmistamisprotsessi eripära. |
| --- | --- |

V.1.1.3.

| V.1.1.4. | Uudse ravimi eripärast tulenevalt võib selle kasutamine olla seotud konkreetsete riskidega. Need riskid tuvastatakse riskiprofiili metoodika abil, et teha kindlaks konkreetse tootega kaasnevad riskid ja neid suurendavad riskitegurid. Selles kontekstis on risk võimalik ebasoodne mõju, mis võib tuleneda uudse ravimi kasutamisest ja mis tekitab probleeme sihtrühmale ja/või kasutajale, tarbijale ja/või keskkonnale. Riskianalüüs võib hõlmata kogu arendusprotsessi. Riskitegurina võib käsitada järgmist: lähteaine päritolu (rakud jms), toimemehhanism looma organismis (proliferatsioon, immuunreaktsiooni teke, püsivus organismis jms), rakutöötluse tase (näiteks valmistamisprotsess), toimeaine kombineerimine bioaktiivsete molekulide või struktuurimaterjalidega, in vivo kasutatavate viiruste või mikroorganismide replikatsioonivõime ulatus, nukleotiidijärjestuste või geenide integreerumine genoomi, pikaajaline funktsiooni säilimine, onkogeensuse oht, soovimatu mõju ja manustamis- või kasutamisviis. |
| --- | --- |

V.1.1.4.

| V.1.1.5. | Tuvastatud riske ja riskitegureid käsitleva teabe hindamise põhjal luuakse konkreetse tootega seotud iga üksiku riski profiil, mille abil võib määrata kindlaks ja põhjendada, kuidas esitatud andmed annavad vajaliku kindluse kvaliteedi, ohutuse ja efektiivsuse kohta ning on piisavad müügiloa taotluse toetamiseks, eelkõige uudsete ravimite praegu teadmata aspektide puhul. |
| --- | --- |

V.1.1.5.

| V.1.1.6. | Et kõrvaldada tootele loa andmise ajal esinevad andmelüngad või ebamäärasused, võib igal erijuhul kaaluda loa andmise järgsete meetmete võtmist või uuringute tegemist. Riskijuhtimiskavas esitatakse üksikasjalikult kavandatavad järelmeetmed, mille eesmärk on avastada varajased või hilisemad märgid kõrvaltoimetest, ennetada selliste toimete kliinilisi tagajärgi, tagada õigeaegne ravi ning saada teavet uudsete veterinaarravimite pikaajalise ohutuse ja efektiivsuse kohta. |
| --- | --- |

V.1.1.6.

| V.1.1.7. | Uudsete ravimite ja eelkõige veterinaarmeditsiini arenevate valdkondade puhul soovitatakse enne müügiloa toimiku esitamist küsida ametilt õigel ajal nõu ravimi liigitamise, toimiku struktuuri kindlaksmääramise ning kvaliteedi, ohutuse ja efektiivsuse toetamiseks vajalikke täiendavaid andmeid puudutava teabe kohta. |
| --- | --- |

V.1.1.7.

V.1.2.   Kvaliteedinõuded

| V.1.2.1. | Üldjuhul esitatakse kirjeldus koostise, valmistamisviisi, tootmise järjepidevuse, lähteainete kontrolli, valmistamisprotsessi käigus tehtud kontrollide, valmistoote testimise, sealhulgas aktiivsustesti või toimeaine kvantifitseerimise ja stabiilsusandmete kohta. |
| --- | --- |

V.1.2.1.

| V.1.2.2. | Bioloogilist päritolu ja bioloogilise või immunoloogilise ravimina liigitatud uudsete veterinaarravimite valmistamise ja testimise andmenõuded peavad üldjuhul vastama bioloogiliste või immunoloogiliste ravimite andmenõuetele (kirjeldatud käesoleva lisa III jaos), sealhulgas asjakohase tõhususuuringu nõudele. Teatavatel juhtudel võidakse kohaldada lisanõudeid, näiteks rakkude ja geenivektorite konstrukti kohta. |
| --- | --- |

V.1.2.2.

| V.1.2.3. | Keemilise sünteesi teel valmistatud uudsete veterinaarravimite suhtes kohaldatakse üldiselt samu andmenõudeid, nagu muude kui bioloogiliste veterinaarravimite puhul (seda kirjeldatakse käesoleva lisa II jaos). Teatavatel juhtudel võidakse kohaldada lisanõudeid, näiteks asjakohase tõhususuuringu kohta. |
| --- | --- |

V.1.2.3.

V.1.3.   Ohutusnõuded

| V.1.3.1. | Olenevalt toote laadist ja kavandatud kasutusest võidakse nõuda lisaandmeid sihtlooma, kasutaja, tarbija või keskkonna ohutuse hindamiseks, kui seda näitab konkreetsel juhul riskianalüüs. |
| --- | --- |

V.1.3.1.

| V.1.3.2. | Kui ravimit saanud loom ise võib saada geneetiliselt muundatud organismiks, võetakse arvesse direktiivi 2001/18/EÜ nõudeid. Kuigi direktiivi 2001/18/EÜ kohaldatakse geneetiliselt muundatud organisme sisaldavate valmistoodete suhtes, on see praegu parim tehniline suunis vajalike andmete loetlemiseks. Peamine probleem seisneb eelkõige sugurakkudesse DNA integreerimise määras (seega on see edasikantav järglastele) või geneetiliselt muundatud rakkude võimalikus ülekandumises järglastele. Tuleb ka märkida, et see probleem ei ole täiesti sama lemmikloomade ja toiduloomade (inimesed tarbivad geneetiliselt muundatud organisme sisaldavaid tooteid) puhul. |
| --- | --- |

V.1.3.2.

| V.1.3.3. | Genoomi integreerimiseks või selle muutmiseks ettenähtud ainetega tehakse asjakohased testid, et hinnata soovimatute muudatuste ja/või insertsioonilise mutageneesi ohtu. |
| --- | --- |

V.1.3.3.

V.1.4.   Efektiivsusnõuded

| V.1.4.1. | Efektiivsusandmete nõuded erinevad eelkõige vastavalt kavandatud kasutusnäidustustele. Olenevalt uudse ravimi liigitusest ja kavandatud kasutusest sihtliikidel võib uudsete veterinaarravimite suhtes kohaldada II või III jaos sätestatud efektiivsusnõudeid. |
| --- | --- |

V.1.4.1.

| V.1.4.2. | Väidetavate näidustuste toetamiseks esitatakse sihtliikide kohta asjakohased andmed. |
| --- | --- |

V.1.4.2.

V.1.5.   Konkreetsed andmenõuded teatavat liiki uudsetele ravimitele

V.1.5.1.   Põhimõtted

| V.1.5.1.1. | Arvestades uudsete ravimite eripära, võib lisaks kvaliteedi, ohutuse ja efektiivsuse hindamise standardnõuetele kohaldada erinõudeid. |
| --- | --- |

V.1.5.1.1.

| V.1.5.1.2. | Järgnevates punktides tuuakse välja erinõuded, mida tuleb arvesse võtta teatavat liiki uudsete ravimite puhul. Tegemist on teatavat liiki uudsetele ravimitele kehtestatud erinõuete mitteammendava loeteluga, mida võib olla vaja kohandada konkreetsele tootele, lähtudes riskianalüüsist. |
| --- | --- |

V.1.5.1.2.

| V.1.5.1.3. | Kõikidel juhtudel ja eelkõige veterinaarmeditsiini arenevates valdkondades peavad taotlejad kooskõlas käesoleva lisa I jaoga arvesse võtma veterinaarmeditsiini teadmiste hetkeseisu ning ameti ja komisjoni avaldatud teaduslikke suuniseid. |
| --- | --- |

V.1.5.1.3.

V.1.5.2.   Geeniteraapia veterinaarravimid

| V.1.5.2.1. | Geeniteraapia ravimid on bioloogilised veterinaarravimid, mille toimeaine sisaldab loomadel kasutatavat või neile manustatavat rekombinantset nukleiinhapet või koosneb sellest ja mille eesmärk on geneetilist järjestust reguleerida või parandada või see asendada, lisada või kustutada. Nende profülaktiline, diagnostiline või raviotstarve on otseselt seotud ravimis sisalduva rekombinantse nukleotiidijärjestusega või sellest järjestusest tuleneva geeniekspressiooniga. |
| --- | --- |

V.1.5.2.1.

| V.1.5.2.2. | Lisaks II või III jaos sätestatud andmenõuetele kohaldatakse järgmisi nõudeid:






  a) | esitatakse teave kõigi toimeaine valmistamisel kasutatud lähteainete kohta, sh ainete kohta, mis on vajalikud rakkude geneetiliseks muundamiseks, ning vajadusel ka geneetiliselt muundatud rakkude kasvatamise ja säilitamise kohta, võttes arvesse puhastusetapi võimalikku ärajäämist; |
| --- | --- | --- |

V.1.5.2.2.

a)

esitatakse teave kõigi toimeaine valmistamisel kasutatud lähteainete kohta, sh ainete kohta, mis on vajalikud rakkude geneetiliseks muundamiseks, ning vajadusel ka geneetiliselt muundatud rakkude kasvatamise ja säilitamise kohta, võttes arvesse puhastusetapi võimalikku ärajäämist;

| b) | mikroorganismi või viirust sisaldavate ravimite puhul esitatakse teave, mis hõlmab geneetilist muundamist, järjestusanalüüse, nakatamisvõimelisuse nõrgestamist, tropismi teatavat tüüpi kudede ja rakkude suhtes, mikroorganismi või viiruse sõltuvust rakutsüklist ning vanemtüve iseloomu ja patogeneetilisi omadusi; |
| --- | --- |

b)

mikroorganismi või viirust sisaldavate ravimite puhul esitatakse teave, mis hõlmab geneetilist muundamist, järjestusanalüüse, nakatamisvõimelisuse nõrgestamist, tropismi teatavat tüüpi kudede ja rakkude suhtes, mikroorganismi või viiruse sõltuvust rakutsüklist ning vanemtüve iseloomu ja patogeneetilisi omadusi;

| c) | protsessi ja tootega seotud lisandeid, eelkõige paljunemisvõimelist viirust sisaldavat saastust paljunemisvõimetute viiruslike vektorite varudes, kirjeldatakse toimiku asjaomases punktis; |
| --- | --- |

c)

protsessi ja tootega seotud lisandeid, eelkõige paljunemisvõimelist viirust sisaldavat saastust paljunemisvõimetute viiruslike vektorite varudes, kirjeldatakse toimiku asjaomases punktis;

| d) | eri plasmiidide kvantitatiivne sisaldus määratakse ravimi kogu kõlblikkusaja kohta; |
| --- | --- |

d)

eri plasmiidide kvantitatiivne sisaldus määratakse ravimi kogu kõlblikkusaja kohta;

| e) | geneetiliselt muundatud rakkude puhul testitakse raku omadusi enne ja pärast geneetilist muundamist ning samuti enne ja pärast iga olulisemat külmutamis-/hoiustamisprotseduuri. Geneetiliselt muundatud rakkude puhul kohaldatakse lisaks geeniteraapia ravimitega seotud erinõuetele ka rakuteraapia ravimitele ja koetehnoloogilistele toodetele kehtestatud kvaliteedinõudeid; |
| --- | --- |

e)

geneetiliselt muundatud rakkude puhul testitakse raku omadusi enne ja pärast geneetilist muundamist ning samuti enne ja pärast iga olulisemat külmutamis-/hoiustamisprotseduuri. Geneetiliselt muundatud rakkude puhul kohaldatakse lisaks geeniteraapia ravimitega seotud erinõuetele ka rakuteraapia ravimitele ja koetehnoloogilistele toodetele kehtestatud kvaliteedinõudeid;

| f) | käsitleda tuleb soovimatuid insertsioone (mis põhjustavad näiteks kasvajaid/vähki, metaboolseid häireid), insertsioonilist mutageneesi ja genotoksilisust (geneetiliste elementide sisestamine ja DNAd modifitseerivate valkude ekspressioon genotoksiliste kõrvalnähtude kandjatena) sihtliikides; |
| --- | --- |

f)

käsitleda tuleb soovimatuid insertsioone (mis põhjustavad näiteks kasvajaid/vähki, metaboolseid häireid), insertsioonilist mutageneesi ja genotoksilisust (geneetiliste elementide sisestamine ja DNAd modifitseerivate valkude ekspressioon genotoksiliste kõrvalnähtude kandjatena) sihtliikides;

| g) | põhjendatud vastuväidete puudumise korral esitatakse iduliini edasikandumise uuringud. |
| --- | --- |

g)

põhjendatud vastuväidete puudumise korral esitatakse iduliini edasikandumise uuringud.

V.1.5.3.   Regeneratiivse meditsiini, koetehnoloogia ja rakuteraapia veterinaarravimid

| V.1.5.3.1. | Regeneratiivsed ravimid hõlmavad laia toote- ja ravivaldkonda, mille üldine eesmärk on taastada funktsioonid. Nende ravimite hulka kuuluvad rakupõhised ravimeetodid, sealhulgas koetehnoloogilised tooted. |
| --- | --- |

V.1.5.3.1.

| V.1.5.3.2. | Rakupõhised veterinaarravimid on bioloogilised veterinaarravimid, mis sisaldavad rakke või kudesid, mille olemust või funktsiooni on oluliselt töödeldud, mistõttu on muutunud kavandatava kliinilise kasutuse seisukohast tähtsad bioloogilised omadused, füsioloogilised funktsioonid või struktuuriomadused, või rakke või kudesid, mis ei ole ette nähtud kasutamiseks ravimi saaja ja doonori sama(de) põhifunktsiooni(de) jaoks, või mis koosnevad sellistest rakkudest või kudedest. Nende omadused võimaldavad ravida, ennetada või diagnoosida haigust nende rakkude või kudede farmakoloogilise, immunoloogilise või ainevahetusliku toime kaudu või taastada, parandada või asendada kudesid ning neid kasutatakse loomadel sellistel eesmärkidel. |
| --- | --- |

V.1.5.3.2.

| V.1.5.3.3. | Lisaks II või III jaos sätestatud andmenõuetele kohaldatakse järgmisi nõudeid:






  a) | esitatakse kokkuvõte lähteainena kasutatavate loomsete kudede ja rakkude hankimise ja testimise teabe kohta. Kui lähteainena kasutatakse kahjustunud rakke või kudesid, põhjendatakse nende kasutamist; |
| --- | --- | --- |

V.1.5.3.3.

a)

esitatakse kokkuvõte lähteainena kasutatavate loomsete kudede ja rakkude hankimise ja testimise teabe kohta. Kui lähteainena kasutatakse kahjustunud rakke või kudesid, põhjendatakse nende kasutamist;

| b) | loomsetest kudedest ja rakkudest tingitud võimalikku varieerumist käsitletakse valmistamisprotsessi valideerimisel, toimeaine ja lõpptoote kirjelduste, analüüside arendamise ning spetsifikatsioonide ja püsivusnõuete kehtestamisel; |
| --- | --- |

b)

loomsetest kudedest ja rakkudest tingitud võimalikku varieerumist käsitletakse valmistamisprotsessi valideerimisel, toimeaine ja lõpptoote kirjelduste, analüüside arendamise ning spetsifikatsioonide ja püsivusnõuete kehtestamisel;

| c) | rakkude geneetilise muundamise suhtes kohaldatakse geeniteraapia ravimitele kehtestatud tehnilisi nõudeid; |
| --- | --- |

c)

rakkude geneetilise muundamise suhtes kohaldatakse geeniteraapia ravimitele kehtestatud tehnilisi nõudeid;

| d) | esitatakse asjakohane teave rakupopulatsiooni või rakkude segu iseloomustamiseks: nimetus, puhtus (näiteks võõrpäritolu ained ja rakulised lisandid), eluvõimelisus, toimetugevus, karüoloogilised ja kantserogeensuse uuringud, samuti sobivus kavatsetavaks meditsiiniliseks kasutamiseks. Esitatakse tõendid ravimi geneetilise püsivuse kohta; |
| --- | --- |

d)

esitatakse asjakohane teave rakupopulatsiooni või rakkude segu iseloomustamiseks: nimetus, puhtus (näiteks võõrpäritolu ained ja rakulised lisandid), eluvõimelisus, toimetugevus, karüoloogilised ja kantserogeensuse uuringud, samuti sobivus kavatsetavaks meditsiiniliseks kasutamiseks. Esitatakse tõendid ravimi geneetilise püsivuse kohta;

| e) | uuritakse toimeainega tõenäoliselt (otseselt või lagunemise või ainevahetuse tagajärjel) kokku puutuvate komponentide mõju ja koostoimet; |
| --- | --- |

e)

uuritakse toimeainega tõenäoliselt (otseselt või lagunemise või ainevahetuse tagajärjel) kokku puutuvate komponentide mõju ja koostoimet;

| f) | kui kavandatava funktsiooni täitmiseks on vajalik kolmemõõtmeline struktuur, märgitakse rakke sisaldava toote kirjelduses rakkude diferentseerumise tase, kirjeldatakse rakkude struktuurset ja funktsionaalset organiseeritust ning olemasolu korral ka loodud rakuvälist maatriksit. |
| --- | --- |

f)

kui kavandatava funktsiooni täitmiseks on vajalik kolmemõõtmeline struktuur, märgitakse rakke sisaldava toote kirjelduses rakkude diferentseerumise tase, kirjeldatakse rakkude struktuurset ja funktsionaalset organiseeritust ning olemasolu korral ka loodud rakuvälist maatriksit.

V.1.5.4.   Spetsiaalselt fagoteraapias kasutamiseks välja töötatud veterinaarravim

| V.1.5.4.1. | Bakteriofaagid on viirused, mis sõltuvad bakterist kui peremeesorganismist ja toimivad väga konkreetselt teatavate bakteritüvede vastu. Fagoteraapiat võib kasutada näiteks antibiootikumide alternatiivina. Üldiselt koosnevad bakteriofaagid genoomist, mis koosneb valgukapsiidiga kaetud ühe- või kaheahelalisest DNAst või RNAst. Ravinäidustuste paljususe ja bakteriofaagide eripära tõttu tuleb haigust tekitava bakteriaalse tüve vastu sobiv bakteriofaagne tüvi valida üksikjuhtumi ja haiguspuhangu põhiselt. |
| --- | --- |

V.1.5.4.1.

| V.1.5.4.2. | Tavaliselt varieerub valmistootes kasutatavate bakteriofaagide kvaliteet ja kogus. Seetõttu ja kuna faage tuleb pidevalt kohandada, ei ole bakteriofaagidel tavalist kvalitatiivset ja kvantitatiivset püsikoostist. Seepärast tuleb luua bakteriofaagide tüvede külvivaru ja seda säilitada (võrreldav mitmetüvelise lähenemisviisiga). |
| --- | --- |

V.1.5.4.2.

| V.1.5.4.3. | Nii bakteriofaagid kui ka peremeesbakterid/valmistamiseks kasutatavad tüvirakupangad tuleks eelistatavalt toota algkülvisüsteemi alusel. Kinnitatakse, et kasutatav bakteriofaag on lüütiline. |
| --- | --- |

V.1.5.4.3.

| V.1.5.4.4. | Kõikide algkülvide puhul tuleb näidata resistentsusgeeni(de) puudumist ja virulentsustegureid kodeerivate geenide puudumist. |
| --- | --- |

V.1.5.4.4.

| V.1.5.4.5. | Näidustus on ühe või mitme konkreetse infektsiooni või nakkushaiguse profülaktiline, metafülaktiline ja/või terapeutiline ravi. Ravi efektiivsus on seotud faagide lüütilise aktiivsusega, mis annab neile bakteriofaagidele bakteritsiidse toime konkreetse bakteritüve vastu. |
| --- | --- |

V.1.5.4.5.

| V.1.5.4.6. | Geneetiliselt muundatud faagide puhul kirjeldatakse geneetilist muundamist. |
| --- | --- |

V.1.5.4.6.

V.1.5.5.   Nanotehnoloogial põhinev veterinaarravim

| V.1.5.5.1. | Nanotehnoloogiat peetakse peamiselt keemiliselt sünteesitud ainete kandjate tootmise tehnoloogiaks, kuid seda võib kasutada ka bioloogiliste ainete kandjate tootmiseks. Nanoosakeste kasutamine võib aidata kontrollida vähelahustuvate ainete või mürgiste ühendite manustamist. |
| --- | --- |

V.1.5.5.1.

| V.1.5.5.2. | Mõiste „nanotehnoloogia“ tähendab nanomaterjalide disaini, iseloomustust ja tootmist nende kuju ja suuruse kontrollimise kaudu nanoskaalal (kuni umbes 100 nm). |
| --- | --- |

V.1.5.5.2.

| V.1.5.5.3. | Nanoosakestel on nanoskaalal kaks või enam mõõdet. |
| --- | --- |

V.1.5.5.3.

| V.1.5.5.4. | Veterinaarias on ravimit kohale toimetava süsteemi jaoks vajalikud nanoosakesed tähtsad kui nanotehnoloogial põhinevad tooted: nanoosakesi konjugeeritakse ainetega, et muuta farmakokineetilisi ja/või farmakodünaamilisi omadusi. mRNA-ravimid on pigem kapseldatud nanoosakeste manustamissüsteemi. |
| --- | --- |

V.1.5.5.4.

| V.1.5.5.5. | Lisaks II või III jaos sätestatud kvaliteediga seotud andmenõuetele kohaldatakse järgmisi nõudeid:






  a) | määratakse kindlaks osakeste suurusjaotus; |
| --- | --- | --- |

V.1.5.5.5.

a)

määratakse kindlaks osakeste suurusjaotus;

| b) | nende funktsiooni ja võimaliku manustamissuutlikkuse (kui neid kasutatakse ravimite manustamise süsteemis) testimiseks kasutatakse sobivat in vitro testi. |
| --- | --- |

b)

nende funktsiooni ja võimaliku manustamissuutlikkuse (kui neid kasutatakse ravimite manustamise süsteemis) testimiseks kasutatakse sobivat in vitro testi.

| V.1.5.5.6. | Ohutusega seoses võivad ravimite manustamiseks nanoosakeste kasutamisega kaasnevad ohud olla suuremad klassikaliste manustusmatriitside kemikaalide tekitatavatest tavaohtudest. Seetõttu tuleb ohutusega seoses arvesse võtta järgmisi aspekte:






  a) | ravimite manustamiseks kasutatavad nanoosakesed võivad mõjutada ravimi mürgisust. Toimeaine mürgisus on ravimi puhul määrav, kuid arvesse võetakse ka ravimite manustamisel kasutatavate nanoosakeste mürgisust, sest see võib põhjustada konkreetseid ohte (aglomeraadid, tsütotoksilisus), tekitada adsorptsiooni tõttu lisandeid, tekitada lagunemise või lahustumise tõttu mürgiseid aineid või läbida füsioloogilise barjääri (vere-aju või loote-platsenta barjäär, raku- ja tuumamembraanid jms). Seega:






  i) | füsioloogiliste barjääride läbimise korral uuritakse nanoosakeste mõju ravimite manustumisele vastava(te)s organi(te)s; |
| --- | --- | --- | --- |

V.1.5.5.6.

a)

ravimite manustamiseks kasutatavad nanoosakesed võivad mõjutada ravimi mürgisust. Toimeaine mürgisus on ravimi puhul määrav, kuid arvesse võetakse ka ravimite manustamisel kasutatavate nanoosakeste mürgisust, sest see võib põhjustada konkreetseid ohte (aglomeraadid, tsütotoksilisus), tekitada adsorptsiooni tõttu lisandeid, tekitada lagunemise või lahustumise tõttu mürgiseid aineid või läbida füsioloogilise barjääri (vere-aju või loote-platsenta barjäär, raku- ja tuumamembraanid jms). Seega:

i)

füsioloogiliste barjääride läbimise korral uuritakse nanoosakeste mõju ravimite manustumisele vastava(te)s organi(te)s;

| ii) | uuritakse aglomeraatide mõju erinevates sihtorganites, keskendudes eelkõige emboolia ohule väiksemates veresoontes; |
| --- | --- |

ii)

uuritakse aglomeraatide mõju erinevates sihtorganites, keskendudes eelkõige emboolia ohule väiksemates veresoontes;

| iii) | ravimite manustamiseks kasutatavate nanoosakeste ohutuse küsimus võib olla seotud kumulatiivse toime, lagunemisprofiili või püsivusega organismis, mis mõjutavad negatiivselt sihtorganite funktsioone; |
| --- | --- |

iii)

ravimite manustamiseks kasutatavate nanoosakeste ohutuse küsimus võib olla seotud kumulatiivse toime, lagunemisprofiili või püsivusega organismis, mis mõjutavad negatiivselt sihtorganite funktsioone;

| iv) | ohutusprobleeme võib ilmneda ka raku tasandil. Rakud ei pruugi alati olla võimelised eemaldama rakumembraani kaudu edasi kanduvaid nanoosakesi, mis põhjustab tsütotoksilisust, eelkõige oksüdatiivse stressi tekitamise kaudu. Tehtavad mürgisusanalüüsid peavad võimaldama hinnata seda tsütotoksilisust ja sellega seotud aspekte, nagu mürgivabade radikaalide teke ja biopüsivus. |
| --- | --- |

iv)

ohutusprobleeme võib ilmneda ka raku tasandil. Rakud ei pruugi alati olla võimelised eemaldama rakumembraani kaudu edasi kanduvaid nanoosakesi, mis põhjustab tsütotoksilisust, eelkõige oksüdatiivse stressi tekitamise kaudu. Tehtavad mürgisusanalüüsid peavad võimaldama hinnata seda tsütotoksilisust ja sellega seotud aspekte, nagu mürgivabade radikaalide teke ja biopüsivus.

| b) | Ravimite manustamiseks kasutatavates nanoosakestes sisalduvate toimeainete mürgisusprofiil võib olla erinev, sest need võivad siseorganites erinevalt jaotuda (erinev lahustuvus bioloogilistes matriitsides) või ootamatult läbida organismi bioloogilisi barjääre, näiteks ajubarjääri. |
| --- | --- |

b)

Ravimite manustamiseks kasutatavates nanoosakestes sisalduvate toimeainete mürgisusprofiil võib olla erinev, sest need võivad siseorganites erinevalt jaotuda (erinev lahustuvus bioloogilistes matriitsides) või ootamatult läbida organismi bioloogilisi barjääre, näiteks ajubarjääri.

| c) | Kui toimeaineid manustatakse nanoosakeste abil, võivad süveneda toimeainetega seotud kõrvalnähud. |
| --- | --- |

c)

Kui toimeaineid manustatakse nanoosakeste abil, võivad süveneda toimeainetega seotud kõrvalnähud.

| d) | Nanomeditsiinis on juba tuvastatud sellised immuunpuudulikkusega seotud ohutusprobleemid nagu immunotoksilisus (immuunrakkude otsene kahjustamine), immunostimulatsioon, immunosupressioon ja immunomodulatsioon (näiteks komplemendisüsteemi aktiveerimine, inflammatsioon, kaasasündinud ja adaptiivse immuunkaitse aktiveerimine). |
| --- | --- |

d)

Nanomeditsiinis on juba tuvastatud sellised immuunpuudulikkusega seotud ohutusprobleemid nagu immunotoksilisus (immuunrakkude otsene kahjustamine), immunostimulatsioon, immunosupressioon ja immunomodulatsioon (näiteks komplemendisüsteemi aktiveerimine, inflammatsioon, kaasasündinud ja adaptiivse immuunkaitse aktiveerimine).

| e) | Käsitletakse nanoosakeste võimet tekitada põletikulisi või allergilisi reaktsioone. Võime siseneda vereringesse ja tekitada põletikureaktsioone võib põhjustada dissemineeritud intravaskulaarset koagulatsiooni või fibrinolüüsi ja edasisi tagajärgi, nagu tromboos. Seetõttu kontrollitakse nanoosakeste hemosobivust. |
| --- | --- |

e)

Käsitletakse nanoosakeste võimet tekitada põletikulisi või allergilisi reaktsioone. Võime siseneda vereringesse ja tekitada põletikureaktsioone võib põhjustada dissemineeritud intravaskulaarset koagulatsiooni või fibrinolüüsi ja edasisi tagajärgi, nagu tromboos. Seetõttu kontrollitakse nanoosakeste hemosobivust.

V.1.5.6.   RNA-antisensravis ja RNA-interferentsravis kasutatavad ravimid

| V.1.5.6.1. | Antisens- ja interferentsravi tooted võib valmistada sünteesi või rekombinantse tehnoloogia abil. |
| --- | --- |

V.1.5.6.1.

| V.1.5.6.2. | Antisens-RNA on ühe ahelaga RNA, mis täiendab valku kodeerivat informatsiooni-RNAd, millega hübridiseerudes see blokeerib selle muundumise valguks. |
| --- | --- |

V.1.5.6.2.

| V.1.5.6.3. | RNA interferents on bioloogiline protsess, mispuhul RNA molekulid pärsivad geeniekspressiooni või -transformatsiooni, neutraliseerides mRNA molekule. |
| --- | --- |

V.1.5.6.3.

| V.1.5.6.4. | Lisaks II või III jaos sätestatud andmenõuetele kohaldatakse järgmisi nõudeid:






  a) | RNA segmentide miinimumkogus mahu kohta tuleb kindlaks määrata valmistoote kontrolltestides ja tuleb kinnitada, et RNA segmentidel on õige järjestus; |
| --- | --- | --- |

V.1.5.6.4.

a)

RNA segmentide miinimumkogus mahu kohta tuleb kindlaks määrata valmistoote kontrolltestides ja tuleb kinnitada, et RNA segmentidel on õige järjestus;

| b) | teatavate käesoleva lisa II jao alla kuuluvate antisens-ravimite puhul võib nende turulelaskmise testimiseks olla vajalik tõhususe bioanalüüs; |
| --- | --- |

b)

teatavate käesoleva lisa II jao alla kuuluvate antisens-ravimite puhul võib nende turulelaskmise testimiseks olla vajalik tõhususe bioanalüüs;

| c) | stabiilsusuuringud hõlmavad testi, millega jälgitakse RNA segmentide lagunemiskiirust ajas; |
| --- | --- |

c)

stabiilsusuuringud hõlmavad testi, millega jälgitakse RNA segmentide lagunemiskiirust ajas;

| d) | RNA-antisensravis kasutatavate toodete puhul tuleb käsitleda soovitud ja soovimatust seondumisest tulenevat võimalikku kahjulikku mõju ning muud võimalikku kahjulikku mõju, mille põhjustab näiteks akumuleerumine, põletikku soodustavad reaktsioonid ja aptameerne seondumine; |
| --- | --- |

d)

RNA-antisensravis kasutatavate toodete puhul tuleb käsitleda soovitud ja soovimatust seondumisest tulenevat võimalikku kahjulikku mõju ning muud võimalikku kahjulikku mõju, mille põhjustab näiteks akumuleerumine, põletikku soodustavad reaktsioonid ja aptameerne seondumine;

| e) | RNAi-ravis kasutatavate toodete puhul käsitletakse soovimatu interferentsi võimalikku kahjulikku mõju (positiivse RNAi-ahela tõttu), samuti vere-aju barjääri läbimise ja kesknärvisüsteemi häirete põhjustamise võimalust; |
| --- | --- |

e)

RNAi-ravis kasutatavate toodete puhul käsitletakse soovimatu interferentsi võimalikku kahjulikku mõju (positiivse RNAi-ahela tõttu), samuti vere-aju barjääri läbimise ja kesknärvisüsteemi häirete põhjustamise võimalust;

| f) | RNA-antisensravi ja RNA-interferentsravi geeniteraapiaks ettenähtud toodete puhul käsitletakse geeniteraapia veterinaarravimi nõudeid. |
| --- | --- |

f)

RNA-antisensravi ja RNA-interferentsravi geeniteraapiaks ettenähtud toodete puhul käsitletakse geeniteraapia veterinaarravimi nõudeid.

V.2.   Vaktsiiniantigeeni põhitoimik

Teatavate immunoloogiliste veterinaarravimite puhul ja erandina IIIb jao 2. osa sätetest, võetakse kasutusele vaktsiiniantigeeni põhitoimiku mõiste.

| V.2.1. | Põhimõtted |
| --- | --- |

V.2.1.

| V.2.1.1. | Käesoleva lisa kohaldamisel tähendab vaktsiiniantigeeni põhitoimik vaktsiini müügiloa taotluse toimikust lahusolevat omaette osa, mis sisaldab kogu asjakohast kvaliteedialast teavet iga toimeaine kohta, mis kuulub veterinaarravimi koostisse. See omaette osa võib olla ühine sama taotleja või müügiloa hoidja esitatud ühe või enama monovalentse ja/või kombineeritud vaktsiini puhul. |
| --- | --- |

V.2.1.1.

| V.2.1.2. | Vaktsiiniantigeeni põhitoimikute kasutamine on vabatahtlik. Kombineeritud vaktsiinide puhul täpsustatakse vaktsiiniantigeeni põhitoimiku(te)sse lisatav(ad) vaktsiiniantigeen(id) ja neist igaühe puhul nõutakse eraldi vaktsiiniantigeeni põhitoimikut. |
| --- | --- |

V.2.1.2.

| V.2.1.3. | Vaktsiiniantigeeni põhitoimiku esitamisel ja heakskiitmisel järgitakse ameti avaldatud asjakohaseid suuniseid. |
| --- | --- |

V.2.1.3.

| V.2.2. | Sisu
  Vaktsiiniantigeeni põhitoimikus peab olema alajagudes V.2.2.1–V.2.3.3 esitatud teave, mis on võetud käesoleva lisa IIIb jaos sätestatud 1. osa (toimiku kokkuvõte) ja 2. osa (kvaliteedidokumendid) asjakohastest punktidest: |
| --- | --- |

V.2.2.

Vaktsiiniantigeeni põhitoimikus peab olema alajagudes V.2.2.1–V.2.3.3 esitatud teave, mis on võetud käesoleva lisa IIIb jaos sätestatud 1. osa (toimiku kokkuvõte) ja 2. osa (kvaliteedidokumendid) asjakohastest punktidest:

| V.2.2.1. | Toimiku kokkuvõte (1. osa)
  Esitatakse toimeaine eri valmistamis- ja kontrollietappides osaleva(te) tootja(te) ja valmistamiskoha (-kohtade) nimi ja aadress ning vastavate valmistamislubade koopiad. |
| --- | --- |

V.2.2.1.

Esitatakse toimeaine eri valmistamis- ja kontrollietappides osaleva(te) tootja(te) ja valmistamiskoha (-kohtade) nimi ja aadress ning vastavate valmistamislubade koopiad.

| V.2.2.2. | Komponentide kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed andmed (2.A osa)
  Toimeaine (näiteks viirus või bakteritüvi, antigeen) täielik ja täpne nimetus esitatakse samamoodi, nagu on märgitud valmistootes. Esitatakse teave toimeaine seisukohast olulise tootearenduse kohta. |
| --- | --- |

V.2.2.2.

Toimeaine (näiteks viirus või bakteritüvi, antigeen) täielik ja täpne nimetus esitatakse samamoodi, nagu on märgitud valmistootes. Esitatakse teave toimeaine seisukohast olulise tootearenduse kohta.

| V.2.2.3. | Valmistamisviisi kirjeldus (2.B osa)
  Esitatakse toimeaine valmistamisviisi kirjeldus, sealhulgas tootmise põhietappide valideerimine ja vajaduse korral kavandatava vahepealse säilitamise põhjendus. Inaktiveeritud vaktsiinide puhul esitatakse toimeaine inaktiveerimisega seotud andmed, sealhulgas inaktiveerimisprotsessi valideerimise kohta. |
| --- | --- |

V.2.2.3.

Esitatakse toimeaine valmistamisviisi kirjeldus, sealhulgas tootmise põhietappide valideerimine ja vajaduse korral kavandatava vahepealse säilitamise põhjendus. Inaktiveeritud vaktsiinide puhul esitatakse toimeaine inaktiveerimisega seotud andmed, sealhulgas inaktiveerimisprotsessi valideerimise kohta.

| V.2.2.4. | Lähteainete tootmine ja kontroll (2.C osa) |
| --- | --- |

V.2.2.4.

| V.2.2.4.1. | Kohaldatakse alajaos IIIb.2C kirjeldatud ja toimeaine suhtes asjakohaseid standardnõudeid. |
| --- | --- |

V.2.2.4.1.

| V.2.2.4.2. | Esitatakse teave toimeaine (näiteks viirus/bakteritüvi), substraadi/substraatide (rakud, kasvukeskkond) ja kõigi toimeaine tootmisel kasutatud toorainete (farmakopöa või mitte, bioloogiline või mitte) kohta. |
| --- | --- |

V.2.2.4.2.

| V.2.2.4.3. | Toimik sisaldab spetsifikatsioone, teavet lähteainete kõikide partiide kvaliteedikontrolliks korraldatavate testide kohta ja partiis kasutatud kõigi komponentide kvaliteedikontrolli tulemuste kohta. |
| --- | --- |

V.2.2.4.3.

| V.2.2.4.4. | Vajaduse korral esitatakse transmissiivse spongioosse entsefalopaatia ja võõrpäritolu ainete riskihinnang. Tuleb märkida, et transmissiivse spongioosse entsefalopaatia ja võõrpäritolu ainete riskihindamises võetakse arvesse valmistoodete sihtliike, viidates vaktsiiniantigeeni põhitoimikule. Vaktsiiniantigeeni põhitoimikus võib olenevalt esitatud teabest esitada hoiatused või kasutuspiirangud, mida võib leevendada valmistoote tasandil riskianalüüsi käigus. |
| --- | --- |

V.2.2.4.4.

| V.2.2.4.5. | Kui toimeaine saadakse rekombinantse tehnoloogia abil, tuleb esitada kõik vastavad asjakohased andmed geneetiliselt muundatud viiruse/bakterite kohta. |
| --- | --- |

V.2.2.4.5.

| V.2.2.5. | Kontrolltestid valmistamisprotsessi ajal (2.D osa)
  Toimeaine valmistamise ajal tehtavate kontrolltestide suhtes kohaldatakse alajaos IIIb.2D kirjeldatud standardnõudeid, sealhulgas peamiste kontrolltestide valideerimine ja vajaduse korral kavandatav vahesäilitamine (enne segamist). |
| --- | --- |

V.2.2.5.

Toimeaine valmistamise ajal tehtavate kontrolltestide suhtes kohaldatakse alajaos IIIb.2D kirjeldatud standardnõudeid, sealhulgas peamiste kontrolltestide valideerimine ja vajaduse korral kavandatav vahesäilitamine (enne segamist).

| V.2.2.6. | Partiide ühetaolisus (2.F osa)
  Antigeeni valmistamise järjepidevuse tõendamisel kohaldatakse alajaos IIIb.2F kirjeldatud standardnõudeid. |
| --- | --- |

V.2.2.6.

Antigeeni valmistamise järjepidevuse tõendamisel kohaldatakse alajaos IIIb.2F kirjeldatud standardnõudeid.

| V.2.2.7. | Stabiilsus (2.G osa)
  Antigeeni ja vajaduse korral vahesäilitamise stabiilsuse suhtes kohaldatakse alajaos IIIb.2G kirjeldatud standardnõudeid. |
| --- | --- |

V.2.2.7.

Antigeeni ja vajaduse korral vahesäilitamise stabiilsuse suhtes kohaldatakse alajaos IIIb.2G kirjeldatud standardnõudeid.

| V.2.3. | Hindamine ja sertifitseerimine |
| --- | --- |

V.2.3.

| V.2.3.1. | Uut vaktsiiniantigeeni (vaktsiiniantigeene) sisaldavate vaktsiinide puhul, mille kohta ei ole veel loodud vaktsiiniantigeeni põhitoimikut, esitab taotleja ametile täieliku müügiloa taotluse toimiku, mis sisaldab kõiki vaktsiiniantigeeni põhitoimikuid, mis vastavad igale üksikule vaktsiiniantigeenile, mille jaoks vaktsiiniantigeeni põhitoimikut kavatsetakse kasutada. Iga vaktsiiniantigeeni põhitoimikut hindab amet teaduslikust ja tehnilisest aspektist. Positiivse hindamistulemuse korral antakse iga vaktsiiniantigeeni põhitoimiku jaoks välja liidu õigusaktidele vastavuse sertifikaat, millega on kaasas hindamisaruanne. Sertifikaat kehtib kõikjal liidus. |
| --- | --- |

V.2.3.1.

| V.2.3.2. | Alajagu V.2.3.1 kohaldatakse ka iga vaktsiini suhtes, mis koosneb vaktsiiniantigeenide uudsest kombinatsioonist, olenemata sellest, kas üks või mitu neist vaktsiiniantigeenidest kuulub liidus juba lubatud vaktsiinide hulka või mitte. |
| --- | --- |

V.2.3.2.

| V.2.3.3. | Liidus lubatud vaktsiini vaktsiiniantigeeni põhitoimiku sisu muutmise korral viib amet läbi teadusliku ja tehnilise hindamise. Positiivse hindamistulemuse korral annab amet vaktsiiniantigeeni põhitoimiku jaoks välja liidu õigusaktidele vastavuse sertifikaadi. Väljastatud sertifikaat kehtib kõikjal liidus. |
| --- | --- |

V.2.3.3.

V.3.   Mitmetüveliste viiruste toimik

| V.3.1. | Teatavate immunoloogiliste veterinaarravimite puhul ja erandina IIIb jao 2. osa sätetest võetakse kasutusele mitmetüveliste viiruste toimiku mõiste. |
| --- | --- |

V.3.1.

| V.3.2. | Mitmetüveliste viiruste toimik tähendab omaette toimikut, mis sisaldab erinevate tüvede/tüvekombinatsioonide ainulaadse ja põhjaliku teadusliku hinnangu asjaomaseid andmeid, mis lubavad kasutada inaktiveeritud vaktsiine antigeenselt muutlike viiruste või bakterite vastu, mille puhul tuleb vaktsiini koostist kiiresti või sagedasti muuta, et tagada epidemioloogilises olukorras efektiivsus. Vastavalt epidemioloogilisele olukorrale, kus vaktsiini kavatsetakse kasutada, võib valmistoote koostamiseks valida toimikus sisalduvate tüvede hulgast mitu tüve. |
| --- | --- |

V.3.2.

| V.3.3. | Iga mitmetüvelise viiruse toimik on kohaldatav ainult ühe konkreetse haiguse ühe viiruseliigi, bakteriperekonna või vektori suhtes; mitmetüveliste viiruste toimikus ei tohi käsitleda erinevatesse sugukondadesse, perekondadesse või liikidesse kuuluvate viiruste segusid või eri sugukondadesse või perekondadesse kuuluvaid baktereid. |
| --- | --- |

V.3.3.

| V.3.4. | Kui mitmetüvelise toimiku müügiloa uute taotluste puhul ei ole veel loodud konkreetse viiruse/bakteri/haiguse vastu kasutamiseks lubatud mitmetüvelist vaktsiini, kinnitab amet enne taotluse esitamist mitmetüvelise toimiku kasutamise sobivust. |
| --- | --- |

V.3.4.

| V.3.5. | Mitmetüveliste viiruste toimikute esitamine on kooskõlas ameti avaldatud asjakohaste suunistega. |
| --- | --- |

V.3.5.

V.4.   Vaktsiiniplatvormi tehnoloogia

| V.4.1. | Põhimõtted |
| --- | --- |

V.4.1.

| V.4.1.1. | Vaktsiiniplatvormi tehnoloogia on kogum tehnoloogiaid, mille puhul kasutatakse tavaliselt põhikandjat või vektorit, mida modifitseeritakse iga platvormilt saadud vaktsiini jaoks erineva antigeeni või antigeenide kogumiga. See hõlmab muu hulgas valgupõhiseid platvorme (viirusetaolised osakesed), DNA-vaktsiini platvorme, mRNA-põhiseid platvorme, replikoone (isereplikatsiooniga RNA) ning viirus- ja bakterivektorvaktsiine. |
| --- | --- |

V.4.1.1.

| V.4.1.2. | Vaktsiiniplatvormi tehnoloogia põhjal valmistatud immunoloogiliste veterinaarravimite müügiloa taotlustele kohaldatakse leebemaid andmenõudeid. Konkreetse sihtliigi jaoks ettenähtud platvormitehnoloogial põhineva esimese toote kohta esitab valmistaja täieliku toimiku. Platvormitehnoloogial põhineva esimese (täieliku) toimiku esitamise ajal võib taotleja paralleelselt esitada platvormi tehnoloogia põhitoimiku, mis sisaldab kõiki platvormiga seotud andmeid, mille puhul on olemas piisav teaduslik kindlus, mis jääb muutumatuks, olenemata platvormile lisatud huvipakkuva(te)st antigeeni(de)st/geeni(de)st. Platvormitehnoloogia põhitoimikusse lisatavate andmete laad sõltub platvormi tüübist. |
| --- | --- |

V.4.1.2.

| V.4.1.3. | Kui platvormitehnoloogia põhitoimik on sertifitseeritud, võib sertifikaati kasutada selleks, et täita asjakohaseid andmenõudeid samal platvormil põhinevate ja samadele sihtliikidele mõeldud uutes müügilubade taotlustes. |
| --- | --- |

V.4.1.3.

V.4.2.   Hindamine ja sertifitseerimine

| V.4.2.1. | Platvormitehnoloogia põhitoimikute esitamisel järgitakse ameti avaldatud asjakohaseid suuniseid. Amet hindab platvormitehnoloogia põhitoimikut teaduslikust ja tehnilisest aspektist. Positiivse hindamistulemuse korral antakse platvormitehnoloogia põhitoimiku jaoks välja liidu õigusaktidele vastavuse sertifikaat, millega on kaasas hindamisaruanne. Sertifikaat kehtib kõikjal liidus. |
| --- | --- |

V.4.2.1.

| V.4.2.2. | Liidus lubatud vaktsiini platvormitehnoloogia põhitoimiku sisu muutmise korral viib amet läbi teadusliku ja tehnilise hindamise. |
| --- | --- |

V.4.2.2.

| V.4.2.3. | Positiivse hindamistulemuse korral annab amet platvormitehnoloogia põhitoimiku jaoks välja liidu õigusaktidele vastavuse sertifikaadi. |
| --- | --- |

V.4.2.3.

V.5.   Müügiloa saanud homöopaatilised veterinaarravimid

| V.5.1. | Kvaliteet (2. osa)

  Ala II.2 sätted. 2. osa kohaldatakse artikli 85 lõikes 2 osutatud homöopaatiliste veterinaarravimite loadokumentide suhtes järgmiste muudatustega. |
| --- | --- |

V.5.1.

Ala II.2 sätted. 2. osa kohaldatakse artikli 85 lõikes 2 osutatud homöopaatiliste veterinaarravimite loadokumentide suhtes järgmiste muudatustega.

| V.5.2. | Terminoloogia

  Müügiloa taotluse toimikus kirjeldatud homöopaatilise algmaterjali ladinakeelne nimetus peab vastama Euroopa farmakopöa ladinakeelse pealkirjaga jaotisele või selle puudumisel mõne liikmesriigi farmakopöa omale. Vajaduse korral esitatakse igas liikmesriigis kasutatavad tavapärased nimetused. |
| --- | --- |

V.5.2.

Müügiloa taotluse toimikus kirjeldatud homöopaatilise algmaterjali ladinakeelne nimetus peab vastama Euroopa farmakopöa ladinakeelse pealkirjaga jaotisele või selle puudumisel mõne liikmesriigi farmakopöa omale. Vajaduse korral esitatakse igas liikmesriigis kasutatavad tavapärased nimetused.

| V.5.3. | Lähteainete kontrollimine

  Lähteaineid (s.o kõiki valmis lubatud homöopaatilise veterinaarravimi valmistamiseks kuni lõpplahjenduse saamiseni kasutatud aineid, sealhulgas tooraine ja vahesaadused) käsitlevatele dokumentidele ja andmetele, mis on taotlusega kaasas, lisatakse täiendavad andmed homöopaatilise algmaterjali kohta.
  Üldisi kvaliteedinõudeid kohaldatakse kõigi lähte- ja toorainete suhtes ning valmistamisprotsessi vaheetappide suhtes kuni homöopaatilise valmistoote koostisse kuuluva lõpplahjenduseni. Kui kasutatakse toksilist komponenti, tuleks võimalusel selle esinemist lõpplahjenduses kontrollida. Kui see ei ole võimalik suure lahjendusastme tõttu, kontrollitakse toksilist komponenti tavaliselt varasemas etapis. Kirjeldatakse täielikult iga valmistamisprotsessi etappi alates lähteainetest kuni valmisravimi koostisse kuulva lõpplahjenduseni.
  Kui tegemist on lahjendamisega, tuleb lahjendusetapid teha vastavalt Euroopa farmakopöa asjakohases monograafias sätestatud homöopaatilistele tootmismeetoditele ja nende puudumisel mõne liikmesriigi farmakopöa asjakohase monograafia omadele. |
| --- | --- |

V.5.3.

Lähteaineid (s.o kõiki valmis lubatud homöopaatilise veterinaarravimi valmistamiseks kuni lõpplahjenduse saamiseni kasutatud aineid, sealhulgas tooraine ja vahesaadused) käsitlevatele dokumentidele ja andmetele, mis on taotlusega kaasas, lisatakse täiendavad andmed homöopaatilise algmaterjali kohta.

Üldisi kvaliteedinõudeid kohaldatakse kõigi lähte- ja toorainete suhtes ning valmistamisprotsessi vaheetappide suhtes kuni homöopaatilise valmistoote koostisse kuuluva lõpplahjenduseni. Kui kasutatakse toksilist komponenti, tuleks võimalusel selle esinemist lõpplahjenduses kontrollida. Kui see ei ole võimalik suure lahjendusastme tõttu, kontrollitakse toksilist komponenti tavaliselt varasemas etapis. Kirjeldatakse täielikult iga valmistamisprotsessi etappi alates lähteainetest kuni valmisravimi koostisse kuulva lõpplahjenduseni.

Kui tegemist on lahjendamisega, tuleb lahjendusetapid teha vastavalt Euroopa farmakopöa asjakohases monograafias sätestatud homöopaatilistele tootmismeetoditele ja nende puudumisel mõne liikmesriigi farmakopöa asjakohase monograafia omadele.

| V.5.4. | Valmistoote kontrolltestid

  Valmis homöopaatiliste veterinaarravimite suhtes kohaldatakse üldisi kvaliteedinõudeid. Taotleja põhjendab nõuetekohaselt kõiki erandeid.
  Identifitseeritakse ja analüüsitakse kõiki toksikoloogilisest aspektist olulisi komponente. Kui põhjendatakse, et kõikide toksikoloogiliselt asjakohaste komponentide identifitseerimine ja/või analüüsimine ei ole võimalik näiteks suure lahjendusastme tõttu valmisravimis, tõendatakse kvaliteeti valmistamis- ja lahjendamisprotsessi täieliku valideerimise teel. |
| --- | --- |

V.5.4.

Valmis homöopaatiliste veterinaarravimite suhtes kohaldatakse üldisi kvaliteedinõudeid. Taotleja põhjendab nõuetekohaselt kõiki erandeid.

Identifitseeritakse ja analüüsitakse kõiki toksikoloogilisest aspektist olulisi komponente. Kui põhjendatakse, et kõikide toksikoloogiliselt asjakohaste komponentide identifitseerimine ja/või analüüsimine ei ole võimalik näiteks suure lahjendusastme tõttu valmisravimis, tõendatakse kvaliteeti valmistamis- ja lahjendamisprotsessi täieliku valideerimise teel.

| V.5.5. | Stabiilsustestid

  Tuleb tõendada valmistoote stabiilsust. Homöopaatiliste algmaterjalide stabiilsusandmeid saab üldjuhul üle kanda nende lahjendustele/tõhustamistele. Kui toimeaine identifitseerimine või analüüsimine ei ole lahjendusastme tõttu võimalik, võib arvesse võtta ravimvormi stabiilsusandmeid. |
| --- | --- |

V.5.5.

Tuleb tõendada valmistoote stabiilsust. Homöopaatiliste algmaterjalide stabiilsusandmeid saab üldjuhul üle kanda nende lahjendustele/tõhustamistele. Kui toimeaine identifitseerimine või analüüsimine ei ole lahjendusastme tõttu võimalik, võib arvesse võtta ravimvormi stabiilsusandmeid.

| V.5.6. | Ohutusdokumendid (3. osa)

  3. osa kohaldatakse käesoleva määruse artikli 4 punktis 10 viidatud homöopaatiliste veterinaarravimite suhtes koos järgneva täpsustusega, ilma et see piiraks komisjoni määruse (EL) nr 37/2010 (7) (mis käsitleb farmakoloogilisi toimeaineid ja nende liigitust loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi) sätete kohaldamist.
  Mis tahes teabe puudumist põhjendatakse, näiteks selgitatakse, miks ohutustaseme vastuvõetavust on mõne uuringu puudumisest hoolimata võimalik kinnitada. |
| --- | --- |

V.5.6.

3. osa kohaldatakse käesoleva määruse artikli 4 punktis 10 viidatud homöopaatiliste veterinaarravimite suhtes koos järgneva täpsustusega, ilma et see piiraks komisjoni määruse (EL) nr 37/2010 (7) (mis käsitleb farmakoloogilisi toimeaineid ja nende liigitust loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi) sätete kohaldamist.

Mis tahes teabe puudumist põhjendatakse, näiteks selgitatakse, miks ohutustaseme vastuvõetavust on mõne uuringu puudumisest hoolimata võimalik kinnitada.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta direktiiv 2004/10/EÜ, mis käsitleb keemiliste ainetega katsete tegemisel heade laboritavade põhimõtete rakendamist ja nende rakendamise tõendamist puudutavate õigusnormide ühtlustamist (ELT L 50, 20.2.2004, lk 44).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta direktiiv 2004/9/EÜ heade laboritavade inspekteerimise ja kontrollimise kohta (ELT L 50, 20.2.2004, lk 28).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/35/EÜ ravimites lubatud värvainete kohta (ELT L 109, 30.4.2009, lk 10).

3

(4)  Komisjoni 9. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 231/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II ja III lisas loetletud toidu lisaainete spetsifikatsioonid (ELT L 83, 22.3.2012, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 29. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/782, millega kehtestatakse määruses (EÜ) nr 470/2009 osutatud riskihindamise ja riskijuhtimisalaste soovituste metodoloogilised põhimõtted (ELT L 132, 30.5.2018, lk 5).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

6

(7)  Komisjoni 22. detsembri 2009. aasta määrus (EL) nr 37/2010, mis käsitleb farmakoloogilisi toimeaineid ja nende liigitust loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi (ELT L 15, 20.1.2010, lk 1).

7

---

| 21.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 180/78 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 180/78

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2021/806,

10. märts 2021,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 528/2012, et kanda selle I lisasse toimeainena propaani, butaani või nende segu põletamisel saadav süsinikdioksiid

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 28 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1062/2014 (2) on kehtestatud loetelu olemasolevatest toimeainetest, mida tuleb hinnata seoses nende võimaliku heakskiitmisega biotsiidides kasutamiseks. Sinna loetellu kuulub propaani, butaani või nende segu põletamisel saadav süsinikdioksiid. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1062/2014 (2) on kehtestatud loetelu olemasolevatest toimeainetest, mida tuleb hinnata seoses nende võimaliku heakskiitmisega biotsiidides kasutamiseks. Sinna loetellu kuulub propaani, butaani või nende segu põletamisel saadav süsinikdioksiid.

| (2) | Propaani, butaani või nende segu põletamisel saadavat süsinikdioksiidi on hinnatud kasutamiseks määruse (EL) nr 528/2012 V lisas kirjeldatud tooteliiki 19 (repellendid ja atraktandid) kuuluvates biotsiidides. |
| --- | --- |

(2)

Propaani, butaani või nende segu põletamisel saadavat süsinikdioksiidi on hinnatud kasutamiseks määruse (EL) nr 528/2012 V lisas kirjeldatud tooteliiki 19 (repellendid ja atraktandid) kuuluvates biotsiidides.

| (3) | Referentliikmesriigiks määratud Prantsusmaa hindav pädev asutus esitas 18. septembril 2019 Euroopa Kemikaaliametile (edaspidi „kemikaaliamet“) hindamisaruande ja järeldused. |
| --- | --- |

(3)

Referentliikmesriigiks määratud Prantsusmaa hindav pädev asutus esitas 18. septembril 2019 Euroopa Kemikaaliametile (edaspidi „kemikaaliamet“) hindamisaruande ja järeldused.

| (4) | Kooskõlas delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 artikli 7 lõikega 2 võttis biotsiidikomitee 16. juunil 2020 vastu kemikaaliameti arvamuse, (3) võttes arvesse toimeainet hinnanud pädeva asutuse järeldusi. |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 artikli 7 lõikega 2 võttis biotsiidikomitee 16. juunil 2020 vastu kemikaaliameti arvamuse, (3) võttes arvesse toimeainet hinnanud pädeva asutuse järeldusi.

| (5) | Selle arvamuse kohaselt vastavad tooteliiki 19 kuuluvad biotsiidid, milles kasutatakse propaani, butaani või nende segu põletamisel saadavat süsinikdioksiidi, eeldatavasti määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 1 punkti b nõuetele. Kemikaaliamet järeldas oma arvamuses ka seda, et see toimeaine ei kujuta endast ohtu ja seega võib selle kanda määruse (EL) nr 528/2012 I lisasse. |
| --- | --- |

(5)

Selle arvamuse kohaselt vastavad tooteliiki 19 kuuluvad biotsiidid, milles kasutatakse propaani, butaani või nende segu põletamisel saadavat süsinikdioksiidi, eeldatavasti määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 1 punkti b nõuetele. Kemikaaliamet järeldas oma arvamuses ka seda, et see toimeaine ei kujuta endast ohtu ja seega võib selle kanda määruse (EL) nr 528/2012 I lisasse.

| (6) | Võttes arvesse kemikaaliameti arvamust, on seega asjakohane lisada propaani, butaani või nende segu põletamisel saadav süsinikdioksiid määruse (EL) nr 528/2012 I lisasse. Kuna propaani, butaani või nende segu põletamisel saadavat süsinikdioksiidi on hinnatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (4) artikli 11 lõike 1 nõuetele vastava toimeainetoimiku põhjal, tuleks propaani, butaani või nende segu põletamisel saadav süsinikdioksiid lisada määruse (EL) nr 528/2012 I lisa 6. kategooriasse „ained, mille puhul on liikmesriik kinnitanud toimeaine toimiku vastavalt käesoleva määruse artikli 7 lõikele 3 või sellise toimiku heaks kiitnud vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 11 lõikele 1“. |
| --- | --- |

(6)

Võttes arvesse kemikaaliameti arvamust, on seega asjakohane lisada propaani, butaani või nende segu põletamisel saadav süsinikdioksiid määruse (EL) nr 528/2012 I lisasse. Kuna propaani, butaani või nende segu põletamisel saadavat süsinikdioksiidi on hinnatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (4) artikli 11 lõike 1 nõuetele vastava toimeainetoimiku põhjal, tuleks propaani, butaani või nende segu põletamisel saadav süsinikdioksiid lisada määruse (EL) nr 528/2012 I lisa 6. kategooriasse „ained, mille puhul on liikmesriik kinnitanud toimeaine toimiku vastavalt käesoleva määruse artikli 7 lõikele 3 või sellise toimiku heaks kiitnud vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 11 lõikele 1“.

| (7) | Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 89 lõikes 3 on sätestatud üleminekumeetmed, mille alusel kiidetakse heaks toimeained, mis on hõlmatud tööprogrammiga, milles käsitletakse kõigi biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete süstemaatilist läbivaatamist. Tooteliiki 19 kuuluva, propaani, butaani või nende segu põletamisel saadava süsinikdioksiidi puhul tuleks kõnealuse määruse artikli 89 lõike 3 kohaldamisel määrata heakskiitmise kuupäevaks 1. juuli 2022, et anda piisavalt aega lubade taotlemiseks vastavalt kõnealuse määruse artikli 89 lõike 3 teisele lõigule, |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 89 lõikes 3 on sätestatud üleminekumeetmed, mille alusel kiidetakse heaks toimeained, mis on hõlmatud tööprogrammiga, milles käsitletakse kõigi biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete süstemaatilist läbivaatamist. Tooteliiki 19 kuuluva, propaani, butaani või nende segu põletamisel saadava süsinikdioksiidi puhul tuleks kõnealuse määruse artikli 89 lõike 3 kohaldamisel määrata heakskiitmise kuupäevaks 1. juuli 2022, et anda piisavalt aega lubade taotlemiseks vastavalt kõnealuse määruse artikli 89 lõike 3 teisele lõigule,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 528/2012 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 89 lõike 3 kohaldamisel on tooteliiki 19 kuuluva, propaani, butaani või nende segu põletamisel saadava süsinikdioksiidi heakskiitmise kuupäev 1. juuli 2022.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. märts 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 4. augusti 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1062/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 528/2012 osutatud tööprogrammi kohta, milles käsitletakse kõigi biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete süstemaatilist läbivaatamist (ELT L 294, 10.10.2014, lk 1).

2

(3)  Biocidal Products Committee Opinion on the application for approval of the active substance: Carbon dioxide generated from propane, butane or a mixture of both by combustion, Product type: 19, ECHA/BPC/249/2020, vastu võetud 16. juunil 2020.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiiv 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist (EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1).

4

---

LISA

Määruse (EL) nr 528/2012 I lisasse, kus on esitatud artikli 25 punktis a osutatud toimeainete loetelu, lisatakse 6. kategooriasse järgmine kanne:

| EÜ number | Nimetus/rühm | Piirang | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| „204-696-9 | Propaani, butaani või nende segu põletamisel saadav süsinikdioksiid (*1) | | CASi nr 124-38-9 |

EÜ number

Nimetus/rühm

Piirang

Märkused

„204-696-9

Propaani, butaani või nende segu põletamisel saadav süsinikdioksiid (*1)

CASi nr 124-38-9

---

(*1)  Artikli 89 lõike 3 kohaldamisel on tooteliiki 19 kuuluva propaani, butaani või nende segu põletamisel saadava süsinikdioksiidi heakskiitmise kuupäev 1. juuli 2022.“

---

| 21.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 180/81 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 180/81

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2021/807,

10. märts 2021,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 528/2012, et kanda kaaliumsorbaat toimeainena selle I lisasse

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 28 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kaalium-(E,E)-heksa-2,4-dienaati (kaaliumsorbaati) on hinnatud olemasoleva toimeainena määruse (EL) nr 528/2012 artikli 89 lõikes 1 osutatud ja komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 (2) kohaselt läbi viidava tööprogrammi raames, mis hõlmab kõikide olemasolevate toimeainete süstemaatilist läbivaatamist. |
| --- | --- |

(1)

Kaalium-(E,E)-heksa-2,4-dienaati (kaaliumsorbaati) on hinnatud olemasoleva toimeainena määruse (EL) nr 528/2012 artikli 89 lõikes 1 osutatud ja komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 (2) kohaselt läbi viidava tööprogrammi raames, mis hõlmab kõikide olemasolevate toimeainete süstemaatilist läbivaatamist.

| (2) | Kooskõlas delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 artikli 7 lõikega 2 võttis biotsiidikomitee 4. detsembril 2014 vastu Euroopa Kemikaaliameti (edaspidi „amet“) arvamuse, (3) võttes arvesse toimeainet hinnanud pädeva asutuse järeldusi. Pärast seda, kui pädev asutus oli hindamise 20. oktoobril 2010 lõpule viinud, vaadati kaaliumsorbaadi heakskiitmise taotlus kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 90 lõikega 2 vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 98/8/EÜ (4) läbi ning amet jõudis oma arvamuses järeldusele, et tooteliiki 8 kuuluvad kaaliumsorbaati sisaldavad biotsiidid võivad eeldatavalt vastata direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 nõuetele. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 artikli 7 lõikega 2 võttis biotsiidikomitee 4. detsembril 2014 vastu Euroopa Kemikaaliameti (edaspidi „amet“) arvamuse, (3) võttes arvesse toimeainet hinnanud pädeva asutuse järeldusi. Pärast seda, kui pädev asutus oli hindamise 20. oktoobril 2010 lõpule viinud, vaadati kaaliumsorbaadi heakskiitmise taotlus kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 90 lõikega 2 vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 98/8/EÜ (4) läbi ning amet jõudis oma arvamuses järeldusele, et tooteliiki 8 kuuluvad kaaliumsorbaati sisaldavad biotsiidid võivad eeldatavalt vastata direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 nõuetele.

| (3) | Seepärast kiideti toimeaine kaaliumsorbaadi kasutamine tooteliiki 8 kuuluvates biotsiidides komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/1729 (5) heaks. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast kiideti toimeaine kaaliumsorbaadi kasutamine tooteliiki 8 kuuluvates biotsiidides komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/1729 (5) heaks.

| (4) | Kaaliumsorbaadi suhtes kohaldatakse jätkuvalt kõikide olemasolevate toimeainete süstemaatilise läbivaatamise tööprogrammi seoses selle aine kasutamisega tooteliiki 6 kuuluvates biotsiidides. |
| --- | --- |

(4)

Kaaliumsorbaadi suhtes kohaldatakse jätkuvalt kõikide olemasolevate toimeainete süstemaatilise läbivaatamise tööprogrammi seoses selle aine kasutamisega tooteliiki 6 kuuluvates biotsiidides.

| (5) | Amet jõudis oma 4. detsembri 2014. aasta arvamuses ühtlasi järeldusele, et kaaliumsorbaat vastab määruse (EL) nr 528/2012 I lisasse lisamise kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(5)

Amet jõudis oma 4. detsembri 2014. aasta arvamuses ühtlasi järeldusele, et kaaliumsorbaat vastab määruse (EL) nr 528/2012 I lisasse lisamise kriteeriumidele.

| (6) | Ameti arvamusest lähtuvalt on asjakohane kanda kaaliumsorbaat määruse (EL) nr 528/2012 I lisasse. Kuna kaaliumsorbaati on hinnatud toimeaine toimiku põhjal, mis on direktiivi 98/8/EÜ artikli 11 lõike 1 kohaselt loetud vastuvõetavaks, tuleks kaaliumsorbaat kanda määruse (EL) nr 528/2012 I lisasse 6. kategooria alla. |
| --- | --- |

(6)

Ameti arvamusest lähtuvalt on asjakohane kanda kaaliumsorbaat määruse (EL) nr 528/2012 I lisasse. Kuna kaaliumsorbaati on hinnatud toimeaine toimiku põhjal, mis on direktiivi 98/8/EÜ artikli 11 lõike 1 kohaselt loetud vastuvõetavaks, tuleks kaaliumsorbaat kanda määruse (EL) nr 528/2012 I lisasse 6. kategooria alla.

| (7) | Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 89 lõikes 3 on sätestatud üleminekumeetmed, mille alusel kiidetakse kooskõlas nimetatud määrusega heaks toimeained, mille suhtes kohaldatakse olemasolevate toimeainete süstemaatilise läbivaatamise tööprogrammi. Tooteliiki 6 kuuluvates biotsiidides kasutamiseks ette nähtud kaaliumsorbaadi puhul tuleks kõnealuse määruse artikli 89 lõike 3 kohaldamisel määrata heakskiitmise kuupäevaks 1. veebruar 2023, et jätta piisavalt aega lubade taotlemiseks vastavalt kõnealuse määruse artikli 89 lõike 3 teisele lõigule, |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 89 lõikes 3 on sätestatud üleminekumeetmed, mille alusel kiidetakse kooskõlas nimetatud määrusega heaks toimeained, mille suhtes kohaldatakse olemasolevate toimeainete süstemaatilise läbivaatamise tööprogrammi. Tooteliiki 6 kuuluvates biotsiidides kasutamiseks ette nähtud kaaliumsorbaadi puhul tuleks kõnealuse määruse artikli 89 lõike 3 kohaldamisel määrata heakskiitmise kuupäevaks 1. veebruar 2023, et jätta piisavalt aega lubade taotlemiseks vastavalt kõnealuse määruse artikli 89 lõike 3 teisele lõigule,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 528/2012 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 89 lõike 3 kohaldamisel on tooteliigi 6 puhul kasutamiseks ette nähtud kaaliumsorbaadi heakskiitmise kuupäev 1. veebruar 2023.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. märts 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 4. augusti 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1062/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 528/2012 osutatud tööprogrammi kohta, milles käsitletakse kõigi biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete süstemaatilist läbivaatamist (ELT L 294, 10.10.2014, lk 1).

2

(3)  Biotsiidikomitee arvamus tooteliigi 8 puhul kasutamiseks ette nähtud toimeaine kaaliumsorbaadi heakskiitmise taotluse kohta: ECHA/BPC/37/2014, vastu võetud 4. detsembril 2014.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiiv 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist (EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 28. septembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1729, millega kiidetakse heaks olemasoleva toimeaine kaaliumsorbaadi kasutamine tooteliiki 8 kuuluvates biotsiidides (ELT L 252, 29.9.2015, lk 24).

5

---

LISA

Määruse (EL) nr 528/2012 I lisas lisatakse artikli 25 punktis a osutatud toimeainete loetelu 6. kategooriasse järgmine kanne.

| EÜ number | Nimetus/rühm | Piirang | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| „246-376-1 | Kaalium-(E,E)-heksa-2,4-dienaat (kaaliumsorbaat) (*1) | Toimeaine minimaalne puhtusaste (*2): 990 g/kg | CASi nr: 24634-61-5 |

EÜ number

Nimetus/rühm

Piirang

Märkused

„246-376-1

Kaalium-(E,E)-heksa-2,4-dienaat (kaaliumsorbaat) (*1)

Toimeaine minimaalne puhtusaste (*2): 990 g/kg

CASi nr: 24634-61-5

---

(*1)  Artikli 89 lõike 3 kohaldamisel on tooteliigi 6 toodetes kasutamiseks ette nähtud kaaliumsorbaadi heakskiitmise kuupäev 1. veebruar 2023.

(*2)  Selles veerus esitatud puhtusaste on minimaalne puhtusaste, mille juures toimeainet hinnati. Turule lastud tootes võib olla sama või erineva puhtusastmega toimeaine, kui on tõendatud, et see on tehniliselt samaväärne hinnatud toimeainega.“

---

| 21.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 180/84 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 180/84

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/808,

22. märts 2021,

milles käsitletakse toiduloomadel kasutatavate farmakoloogiliste toimeainete jääkide analüüsimise meetodeid ja tulemuste tõlgendamist ning proovivõtumeetodeid ning millega tunnistatakse kehtetuks otsused 2002/657/EÜ ja 98/179/EÜ

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrust (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 999/2001, (EÜ) nr 396/2005, (EÜ) nr 1069/2009, (EÜ) nr 1107/2009, (EL) nr 1151/2012, (EL) nr 652/2014, (EL) 2016/429 ja (EL) 2016/2031, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1/2005 ja (EÜ) nr 1099/2009 ning nõukogu direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ ja 2008/120/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivid 89/608/EMÜ, 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ, 96/23/EÜ, 96/93/EÜ ja 97/78/EÜ ja nõukogu otsus 92/438/EMÜ (ametliku kontrolli määrus), (1) eriti selle artikli 34 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) 2017/625 on sätestatud eeskirjad ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute kohta, mida liikmesriikide pädevad asutused teevad eesmärgiga kontrollida liidu õigusnormide järgimist kõikides tootmis-, töötlemis- ja turustamisetappides, muu hulgas toiduohutuse valdkonnas. Selle määrusega on kehtestatud konkreetsed ametliku kontrolli eeskirjad seoses ainetega, mille kasutamine võib põhjustada jääkide esinemist toidus ja söödas, ning üldnõuded meetodite kohta, mida kasutatakse ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute raames proovide võtmiseks ning laborianalüüside ja katsete tegemiseks. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) 2017/625 on sätestatud eeskirjad ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute kohta, mida liikmesriikide pädevad asutused teevad eesmärgiga kontrollida liidu õigusnormide järgimist kõikides tootmis-, töötlemis- ja turustamisetappides, muu hulgas toiduohutuse valdkonnas. Selle määrusega on kehtestatud konkreetsed ametliku kontrolli eeskirjad seoses ainetega, mille kasutamine võib põhjustada jääkide esinemist toidus ja söödas, ning üldnõuded meetodite kohta, mida kasutatakse ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute raames proovide võtmiseks ning laborianalüüside ja katsete tegemiseks.

| (2) | Komisjoni otsuses 2002/657/EÜ (2) on sätestatud analüüsimeetodite tulemuslikkust ja analüüsitulemuste tõlgendamist käsitlevad nõuded elusloomades ja loomsetes toodetes esineda võivate teatavate ainete ja nende jääkide puhul ning komisjoni otsuses 98/179/EÜ (3) on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad elusloomades ja loomsetes toodetes esineda võivate teatavate ainete ja nende jääkide seireks kasutatava ametliku proovivõtu kohta. Mõlemad nimetatud otsused on vastu võetud nõukogu direktiivi 96/23/EÜ (4) alusel, mis on määrusega (EL) 2017/625 kehtetuks tunnistatud. Teaduse arengust tulenevalt tuleks kõnealuseid eeskirju ajakohastada ja lõimida need määruses (EL) 2017/625 määratletud ametliku kontrolli raamistikku. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni otsuses 2002/657/EÜ (2) on sätestatud analüüsimeetodite tulemuslikkust ja analüüsitulemuste tõlgendamist käsitlevad nõuded elusloomades ja loomsetes toodetes esineda võivate teatavate ainete ja nende jääkide puhul ning komisjoni otsuses 98/179/EÜ (3) on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad elusloomades ja loomsetes toodetes esineda võivate teatavate ainete ja nende jääkide seireks kasutatava ametliku proovivõtu kohta. Mõlemad nimetatud otsused on vastu võetud nõukogu direktiivi 96/23/EÜ (4) alusel, mis on määrusega (EL) 2017/625 kehtetuks tunnistatud. Teaduse arengust tulenevalt tuleks kõnealuseid eeskirju ajakohastada ja lõimida need määruses (EL) 2017/625 määratletud ametliku kontrolli raamistikku.

| (3) | Vastavalt otsuse 2002/657/EÜ artikli 1 lõikele 2 ei kohaldata nimetatud otsust ainete suhtes, mille kohta on muude liidu õigusaktidega kehtestatud üksikasjalikumad eeskirjad. Sellised ained on toiduainetes esineda võivad mükotoksiinid, toiduainetes esineda võivad dioksiinid ja dioksiinilaadsed polüklooritud bifenüülid ning toiduainetes esineda võiv plii, kaadmium, elavhõbe ja benso[a]püreen. Toiduainetes esineda võivate mükotoksiinide puhul tuleb järgida nõudeid, mis on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 401/2006, (5) milles on sätestatud proovivõtu- ja analüüsimeetodid mükotoksiinide sisalduse ametlikuks kontrolliks toiduainetes. Dioksiinide ja dioksiinilaadsete polüklooritud bifenüülide puhul kohaldatakse komisjoni määrust (EL) 2017/644, (6) milles on sätestatud proovivõtu- ja analüüsimeetodid dioksiinide, dioksiinilaadsete polüklooritud bifenüülide ja mittedioksiinilaadsete polüklooritud bifenüülide sisalduse kontrollimiseks teatavates toiduainetes. Toiduainetes esineda võiva plii, kaadmiumi, elavhõbeda ja benso[a]püreeni sisalduse ametlikuks kontrollimiseks kasutatavad proovivõtu- ja analüüsimeetodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 333/2007 (7). |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt otsuse 2002/657/EÜ artikli 1 lõikele 2 ei kohaldata nimetatud otsust ainete suhtes, mille kohta on muude liidu õigusaktidega kehtestatud üksikasjalikumad eeskirjad. Sellised ained on toiduainetes esineda võivad mükotoksiinid, toiduainetes esineda võivad dioksiinid ja dioksiinilaadsed polüklooritud bifenüülid ning toiduainetes esineda võiv plii, kaadmium, elavhõbe ja benso[a]püreen. Toiduainetes esineda võivate mükotoksiinide puhul tuleb järgida nõudeid, mis on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 401/2006, (5) milles on sätestatud proovivõtu- ja analüüsimeetodid mükotoksiinide sisalduse ametlikuks kontrolliks toiduainetes. Dioksiinide ja dioksiinilaadsete polüklooritud bifenüülide puhul kohaldatakse komisjoni määrust (EL) 2017/644, (6) milles on sätestatud proovivõtu- ja analüüsimeetodid dioksiinide, dioksiinilaadsete polüklooritud bifenüülide ja mittedioksiinilaadsete polüklooritud bifenüülide sisalduse kontrollimiseks teatavates toiduainetes. Toiduainetes esineda võiva plii, kaadmiumi, elavhõbeda ja benso[a]püreeni sisalduse ametlikuks kontrollimiseks kasutatavad proovivõtu- ja analüüsimeetodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 333/2007 (7).

| (4) | Selguse ja õiguskindluse huvides on asjakohane koondada farmakoloogiliste toimeainete proovide võtmist ja analüüsimist käsitlevad sätted ühte õigusakti, nagu seda on tehtud toiduainetes esineda võivate mükotoksiinide, dioksiinide, dioksiinilaadsete polüklooritud bifenüülide, plii, kaadmiumi, elavhõbeda ja benso[a]püreeni puhul. |
| --- | --- |

(4)

Selguse ja õiguskindluse huvides on asjakohane koondada farmakoloogiliste toimeainete proovide võtmist ja analüüsimist käsitlevad sätted ühte õigusakti, nagu seda on tehtud toiduainetes esineda võivate mükotoksiinide, dioksiinide, dioksiinilaadsete polüklooritud bifenüülide, plii, kaadmiumi, elavhõbeda ja benso[a]püreeni puhul.

| (5) | Otsused 98/179/EÜ ja 2002/657/EÜ tuleks seepärast kehtetuks tunnistada ja asendada käesoleva määrusega. |
| --- | --- |

(5)

Otsused 98/179/EÜ ja 2002/657/EÜ tuleks seepärast kehtetuks tunnistada ja asendada käesoleva määrusega.

| (6) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1831/2003 (8) võib koktsidiostaatikume ja histomonostaatikume kasutada söödalisandina ning seepärast kohaldatakse nende sisalduse analüüsimiseks söödas komisjoni määrust (EÜ) nr 152/2009, (9) milles on sätestatud proovivõtu- ja analüüsimeetodid sööda ametlikuks kontrolliks. Ent juhul, kui sööta analüüsitakse nõuetele mittevastavate proovide allika uurimise käigus võetavate järelmeetmete raames olukorras, kus kahtlustatakse mittevastavust või on tuvastatud mittevastavus veterinaarravimites või söödalisandina kasutada lubatud farmakoloogiliste toimeainete kasutamise või selliste toimeainete jääkide suhtes kohaldatavatele liidu eeskirjadele või keelatud või loata farmakoloogiliste toimeainete kasutamise või selliste toimeainete jääkide suhtes kohaldatavatele liidu eeskirjadele, tuleks kohaldada käesolevat määrust. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1831/2003 (8) võib koktsidiostaatikume ja histomonostaatikume kasutada söödalisandina ning seepärast kohaldatakse nende sisalduse analüüsimiseks söödas komisjoni määrust (EÜ) nr 152/2009, (9) milles on sätestatud proovivõtu- ja analüüsimeetodid sööda ametlikuks kontrolliks. Ent juhul, kui sööta analüüsitakse nõuetele mittevastavate proovide allika uurimise käigus võetavate järelmeetmete raames olukorras, kus kahtlustatakse mittevastavust või on tuvastatud mittevastavus veterinaarravimites või söödalisandina kasutada lubatud farmakoloogiliste toimeainete kasutamise või selliste toimeainete jääkide suhtes kohaldatavatele liidu eeskirjadele või keelatud või loata farmakoloogiliste toimeainete kasutamise või selliste toimeainete jääkide suhtes kohaldatavatele liidu eeskirjadele, tuleks kohaldada käesolevat määrust.

| (7) | Selleks, et tagada farmakoloogiliste toimeainete jääkidega seotud ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute läbiviimise järjepidevus ning hoida ära kõikide meetodite üheaegse uuesti valideerimise vajadus, võib meetodeid, mis on valideeritud enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva, jätkuvalt kasutada piiratud ajavahemiku jooksul, kui on täidetud otsuse 2002/657/EÜ I lisa punktide 2 ja 3 nõuded. Seepärast on asjakohane anda liikmesriikidele piisavalt aega käesolevas määruses sätestatud nõuete kohaldamiseks kõikide analüüsimeetodite suhtes. |
| --- | --- |

(7)

Selleks, et tagada farmakoloogiliste toimeainete jääkidega seotud ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute läbiviimise järjepidevus ning hoida ära kõikide meetodite üheaegse uuesti valideerimise vajadus, võib meetodeid, mis on valideeritud enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva, jätkuvalt kasutada piiratud ajavahemiku jooksul, kui on täidetud otsuse 2002/657/EÜ I lisa punktide 2 ja 3 nõuded. Seepärast on asjakohane anda liikmesriikidele piisavalt aega käesolevas määruses sätestatud nõuete kohaldamiseks kõikide analüüsimeetodite suhtes.

| (8) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

Käesoleva määrusega nähakse ette eeskirjad analüüsimeetodite kohta, mida kasutatakse proovivõtuks ja laborianalüüside tegemiseks seoses farmakoloogiliste toimeainete jääkide tuvastamisega elusates toiduloomades, nende kehaosades ja -vedelikes, väljaheidetes, kudedes, loomsetes saadustes, loomsetes kõrvalsaadustes, söödas ja vees. Samuti sätestatakse selles eeskirjad kõnealuste laborianalüüside tulemuste tõlgendamiseks.

Käesolevat määrust kohaldatakse ametlike kontrollide suhtes, mille eesmärk on kontrollida vastavust farmakoloogiliste toimeainete jääkide esinemist käsitlevatele nõuetele.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/2090 (10) artiklis 2, komisjoni määruses (EL) 2019/1871, (11) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 470/2009 (12) artiklis 2 ja nõukogu määruses (EMÜ) nr 315/93 (13) määratletud mõisteid.

10

11

12

13

Kasutatakse ka järgmisi mõisteid:

| 1) | „absoluutne saagis“ – analüüsiprotsessi viimases etapis tuvastatud analüüdisisalduse ja algse proovi analüüdisisalduse suhe, väljendatuna protsentides; |
| --- | --- |

1)

„absoluutne saagis“ – analüüsiprotsessi viimases etapis tuvastatud analüüdisisalduse ja algse proovi analüüdisisalduse suhe, väljendatuna protsentides;

| 2) | „mõõtetäpsus“ – katsetulemuse ja tegeliku heakskiidetud võrdlusväärtuse kokkulangevuse määr, mis tehakse kindlaks tõesuse ja kordustäpsuse hindamise teel; (14) |
| --- | --- |

2)

„mõõtetäpsus“ – katsetulemuse ja tegeliku heakskiidetud võrdlusväärtuse kokkulangevuse määr, mis tehakse kindlaks tõesuse ja kordustäpsuse hindamise teel; (14)

14

| 3) | „α-viga“ – tõenäosus, et uuritav proov on nõuetekohane, ehkki on saadud nõuetele mittevastava väärtusega mõõtmistulemus; |
| --- | --- |

3)

„α-viga“ – tõenäosus, et uuritav proov on nõuetekohane, ehkki on saadud nõuetele mittevastava väärtusega mõõtmistulemus;

| 4) | „analüüt“ – süsteemi analüüsitav koostisosa; |
| --- | --- |

4)

„analüüt“ – süsteemi analüüsitav koostisosa;

| 5) | „lubatud aine“ – farmakoloogiline toimeaine, mida on lubatud kasutada toiduloomadel kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/82/EÜ; (15) |
| --- | --- |

5)

„lubatud aine“ – farmakoloogiline toimeaine, mida on lubatud kasutada toiduloomadel kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/82/EÜ; (15)

15

| 6) | „β-viga“ – tõenäosus, et uuritav proov on tegelikult nõuetele mittevastav, ehkki on saadud nõuetekohase väärtusega mõõtmistulemus; |
| --- | --- |

6)

„β-viga“ – tõenäosus, et uuritav proov on tegelikult nõuetele mittevastav, ehkki on saadud nõuetekohase väärtusega mõõtmistulemus;

| 7) | „süstemaatiline viga“ – katsetulemuse hinnangulise väärtuse ja heakskiidetud võrdlusväärtuse erinevus; |
| --- | --- |

7)

„süstemaatiline viga“ – katsetulemuse hinnangulise väärtuse ja heakskiidetud võrdlusväärtuse erinevus;

| 8) | „kaliibrimisstandard“ – jälgitavust võimaldav mõõtestandard, mille puhul asjaomase aine kogus on esitatud nii, et selle väärtus on seotud võrdlusalusega; |
| --- | --- |

8)

„kaliibrimisstandard“ – jälgitavust võimaldav mõõtestandard, mille puhul asjaomase aine kogus on esitatud nii, et selle väärtus on seotud võrdlusalusega;

| 9) | „sertifitseeritud etalonaine“ – etalonaine, millega on kaasas volitatud asutuse koostatud, kehtiva korra kohaselt välja antud dokumentatsioon, milles on esitatud üks või mitu aine omadusi kajastavat väärtust koos asjaomaste määramatus- ja jälgitavusandmetega; (16) |
| --- | --- |

9)

„sertifitseeritud etalonaine“ – etalonaine, millega on kaasas volitatud asutuse koostatud, kehtiva korra kohaselt välja antud dokumentatsioon, milles on esitatud üks või mitu aine omadusi kajastavat väärtust koos asjaomaste määramatus- ja jälgitavusandmetega; (16)

16

| 10) | „kaaskromatograafia“ – meetod, mille puhul tundmatu aine viiakse kromatograafiakeskkonda koos ühe või mitme tuntud ühendiga ning eeldatakse, et tundmatu aine käitumise võrdlemine tuntud aine käitumisega aitab tundmatu aine kindlaks teha; |
| --- | --- |

10)

„kaaskromatograafia“ – meetod, mille puhul tundmatu aine viiakse kromatograafiakeskkonda koos ühe või mitme tuntud ühendiga ning eeldatakse, et tundmatu aine käitumise võrdlemine tuntud aine käitumisega aitab tundmatu aine kindlaks teha;

| 11) | „võrdlusuuring“ – sama(de) proovi(de) analüüsimine eri laborites sama meetodi abil, et teha kindlaks meetodi tulemuslikkuse näitajad olukorras, kus on võimalik arvutada kasutatavat meetodit iseloomustav juhuslik mõõteviga ja laborist sõltuv süstemaatiline viga; |
| --- | --- |

11)

„võrdlusuuring“ – sama(de) proovi(de) analüüsimine eri laborites sama meetodi abil, et teha kindlaks meetodi tulemuslikkuse näitajad olukorras, kus on võimalik arvutada kasutatavat meetodit iseloomustav juhuslik mõõteviga ja laborist sõltuv süstemaatiline viga;

| 12) | „kinnitamismeetod“ – meetod, millega saadakse selline täielik või täiendav teave, mis võimaldab aine üheselt kindlaks teha ja vajaduse korral määrata selle sisalduse ühel järgmistest viisidest:






  a) | lubatud ainete puhul jääkide piirnormi või sisalduse piirnormi juures; |
| --- | --- | --- |

12)

„kinnitamismeetod“ – meetod, millega saadakse selline täielik või täiendav teave, mis võimaldab aine üheselt kindlaks teha ja vajaduse korral määrata selle sisalduse ühel järgmistest viisidest:

a)

lubatud ainete puhul jääkide piirnormi või sisalduse piirnormi juures;

| b) | keelatud või loata ainete puhul, mille jaoks on kehtestatud kontrollväärtus meetmete võtmiseks, asjaomase kontrollväärtuse juures; |
| --- | --- |

b)

keelatud või loata ainete puhul, mille jaoks on kehtestatud kontrollväärtus meetmete võtmiseks, asjaomase kontrollväärtuse juures;

| c) | keelatud või loata ainete puhul, mille jaoks ei ole kehtestatud kontrollväärtust meetmete võtmiseks, nii väikese kontsentratsiooni juures, kui on mõistlikult võimalik saavutada; |
| --- | --- |

c)

keelatud või loata ainete puhul, mille jaoks ei ole kehtestatud kontrollväärtust meetmete võtmiseks, nii väikese kontsentratsiooni juures, kui on mõistlikult võimalik saavutada;

| 13) | „kattetegur (k)“ – arv, mis kajastab soovitud usaldusnivood ja on seotud laiendatud mõõtemääramatusega; |
| --- | --- |

13)

„kattetegur (k)“ – arv, mis kajastab soovitud usaldusnivood ja on seotud laiendatud mõõtemääramatusega;

| 14) | „kinnitamist võimaldav otsustuspiir (CCα)“ – piirsisaldus, mille saavutamisel või ületamisel saab vea tõenäosusega α väita, et proov on nõuetele mittevastav, kusjuures protsendimäärana esitatav väärtus 1 – α väljendab statistilist kindlust, et kehtestatud piirnorm on ületatud; |
| --- | --- |

14)

„kinnitamist võimaldav otsustuspiir (CCα)“ – piirsisaldus, mille saavutamisel või ületamisel saab vea tõenäosusega α väita, et proov on nõuetele mittevastav, kusjuures protsendimäärana esitatav väärtus 1 – α väljendab statistilist kindlust, et kehtestatud piirnorm on ületatud;

| 15) | „sõeluuringumeetodi tuvastamissuutlikkus (CCβ)“ – analüüdi vähim sisaldus, mille puhul on võimalik ainet proovis tuvastada või määrata selle sisaldus vea tõenäosusega β:






  a) | keelatud või loata farmakoloogiliste toimeainete puhul on CCβ vähim kontsentratsioon, mille juures on proovis sisalduvat keelatud või loata ainet asjaomase meetodiga võimalik tuvastada või määrata selle sisaldus statistilise kindlusega 1 – β; |
| --- | --- | --- |

15)

„sõeluuringumeetodi tuvastamissuutlikkus (CCβ)“ – analüüdi vähim sisaldus, mille puhul on võimalik ainet proovis tuvastada või määrata selle sisaldus vea tõenäosusega β:

a)

keelatud või loata farmakoloogiliste toimeainete puhul on CCβ vähim kontsentratsioon, mille juures on proovis sisalduvat keelatud või loata ainet asjaomase meetodiga võimalik tuvastada või määrata selle sisaldus statistilise kindlusega 1 – β;

| b) | lubatud ainete puhul on CCβ kehtestatud piirnormist väiksem kontsentratsioon, mida asjaomane meetod võimaldab määrata statistilise kindlusega 1 – β; |
| --- | --- |

b)

lubatud ainete puhul on CCβ kehtestatud piirnormist väiksem kontsentratsioon, mida asjaomane meetod võimaldab määrata statistilise kindlusega 1 – β;

| 16) | „rikastatud proov“ – proov, millele on lisatud teadaolev kogus analüüti, mida on vaja tuvastada või mille sisaldus määrata; |
| --- | --- |

16)

„rikastatud proov“ – proov, millele on lisatud teadaolev kogus analüüti, mida on vaja tuvastada või mille sisaldus määrata;

| 17) | „laboritevaheline uuring“ – sama(de) proovi(de)ga eelnevalt kindlaks määratud tingimuste kohaselt tehtavate katsete korraldamine, läbiviimine ja hindamine kahes või enamas laboris katsemeetodi tulemuslikkuse hindamiseks; viiakse läbi võrdlusuuringuna või pädevuskatsena; |
| --- | --- |

17)

„laboritevaheline uuring“ – sama(de) proovi(de)ga eelnevalt kindlaks määratud tingimuste kohaselt tehtavate katsete korraldamine, läbiviimine ja hindamine kahes või enamas laboris katsemeetodi tulemuslikkuse hindamiseks; viiakse läbi võrdlusuuringuna või pädevuskatsena;

| 18) | „sisestandard“ – aine, mida proovis ei esine ja mille füüsikalis-keemilised omadused on võimalikult sarnased selle analüüdi omadustele, mida on vaja tuvastada või mille sisaldus määrata; |
| --- | --- |

18)

„sisestandard“ – aine, mida proovis ei esine ja mille füüsikalis-keemilised omadused on võimalikult sarnased selle analüüdi omadustele, mida on vaja tuvastada või mille sisaldus määrata;

| 19) | „huvipakkuv sisaldus“ – proovis sisalduva aine või analüüdi kontsentratsioon, mis on oluline selle kindlakstegemiseks, kas proov vastab õigusnormidele lähtuvalt järgmistest näitajatest:






  a) | lubatud ainete puhul komisjoni määruse (EÜ) nr 124/2009 (17) või komisjoni määruse (EL) nr 37/2010 (18) kohane jääkide piirnorm või sisalduse piirnorm; |
| --- | --- | --- |

19)

„huvipakkuv sisaldus“ – proovis sisalduva aine või analüüdi kontsentratsioon, mis on oluline selle kindlakstegemiseks, kas proov vastab õigusnormidele lähtuvalt järgmistest näitajatest:

a)

lubatud ainete puhul komisjoni määruse (EÜ) nr 124/2009 (17) või komisjoni määruse (EL) nr 37/2010 (18) kohane jääkide piirnorm või sisalduse piirnorm;

17

18

| b) | keelatud või loata ainete puhul, mille jaoks on vastavalt määrusele (EL) 2019/1871 kehtestatud kontrollväärtus meetmete võtmiseks, asjaomane kontrollväärtus; |
| --- | --- |

b)

keelatud või loata ainete puhul, mille jaoks on vastavalt määrusele (EL) 2019/1871 kehtestatud kontrollväärtus meetmete võtmiseks, asjaomane kontrollväärtus;

| c) | keelatud või loata ainete puhul, mille jaoks ei ole kehtestatud kontrollväärtust meetmete võtmiseks, vähim kontsentratsioon, mida on mõistlikult võimalik saavutada; |
| --- | --- |

c)

keelatud või loata ainete puhul, mille jaoks ei ole kehtestatud kontrollväärtust meetmete võtmiseks, vähim kontsentratsioon, mida on mõistlikult võimalik saavutada;

| 20) | „vähim kaliibrimiskontsentratsioon“ – vähim kontsentratsioon, mille järgi mõõtesüsteem on kaliibritud; |
| --- | --- |

20)

„vähim kaliibrimiskontsentratsioon“ – vähim kontsentratsioon, mille järgi mõõtesüsteem on kaliibritud;

| 21) | „maatriks“ – materjal, millest proov on võetud; |
| --- | --- |

21)

„maatriks“ – materjal, millest proov on võetud;

| 22) | „maatriksiefekt“ – lahustis lahustatud standardaine ja maatriksile lisatud standardainega saadud analüüsitulemuste erinevus, mida ei ole korrigeeritud või mida on korrigeeritud sisestandardi alusel; |
| --- | --- |

22)

„maatriksiefekt“ – lahustis lahustatud standardaine ja maatriksile lisatud standardainega saadud analüüsitulemuste erinevus, mida ei ole korrigeeritud või mida on korrigeeritud sisestandardi alusel;

| 23) | „maatriksile lisatud standardaine“ – analüüt, mis on lisatud analüüdivabale maatriksile eri kontsentratsioonides pärast proovide töötlemist; |
| --- | --- |

23)

„maatriksile lisatud standardaine“ – analüüt, mis on lisatud analüüdivabale maatriksile eri kontsentratsioonides pärast proovide töötlemist;

| 24) | „rikastatud maatriksis sisalduv standardaine“ – analüüt, mis on lisatud analüüdivabale maatriksile eri kontsentratsioonides enne lahustiga ekstraheerimist ja proovide töötlemist; |
| --- | --- |

24)

„rikastatud maatriksis sisalduv standardaine“ – analüüt, mis on lisatud analüüdivabale maatriksile eri kontsentratsioonides enne lahustiga ekstraheerimist ja proovide töötlemist;

| 25) | „mõõtesuurus“ – konkreetne suurus või osa, mida kavatsetakse mõõta; |
| --- | --- |

25)

„mõõtesuurus“ – konkreetne suurus või osa, mida kavatsetakse mõõta;

| 26) | „mõõtemääramatus“ – mõõtmistulemusega seotud mittenegatiivse väärtusega näitaja, mis iseloomustab kasutatava teabe alusel asjaomasele mõõtesuurusele mõistlikult omistatavate väärtuste hajuvust; |
| --- | --- |

26)

„mõõtemääramatus“ – mõõtmistulemusega seotud mittenegatiivse väärtusega näitaja, mis iseloomustab kasutatava teabe alusel asjaomasele mõõtesuurusele mõistlikult omistatavate väärtuste hajuvust;

| 27) | „tulemuslikkuse kriteeriumid“ – tulemuslikkuse näitaja suhtes kohaldatavad nõuded, millest lähtuvalt on võimalik järeldada, et analüüsimeetod on kavandatud kasutusotstarbeks sobiv ja võimaldab saada usaldusväärseid tulemusi; |
| --- | --- |

27)

„tulemuslikkuse kriteeriumid“ – tulemuslikkuse näitaja suhtes kohaldatavad nõuded, millest lähtuvalt on võimalik järeldada, et analüüsimeetod on kavandatud kasutusotstarbeks sobiv ja võimaldab saada usaldusväärseid tulemusi;

| 28) | „kordustäpsus“ – kindlaksmääratud tingimustes saadud sõltumatute katsetulemuste kokkulangevuse määr, mida väljendatakse katsetulemuste standardhälbena või variatsioonikordajana; |
| --- | --- |

28)

„kordustäpsus“ – kindlaksmääratud tingimustes saadud sõltumatute katsetulemuste kokkulangevuse määr, mida väljendatakse katsetulemuste standardhälbena või variatsioonikordajana;

| 29) | „kvalitatiivne meetod“ – analüüsimeetod, mis võimaldab tuvastada või identifitseerida aine või ainerühma selle keemiliste, bioloogiliste või füüsikaliste omaduste põhjal; |
| --- | --- |

29)

„kvalitatiivne meetod“ – analüüsimeetod, mis võimaldab tuvastada või identifitseerida aine või ainerühma selle keemiliste, bioloogiliste või füüsikaliste omaduste põhjal;

| 30) | „kvantitatiivne meetod“ – analüüsimeetod, millega tehakse kindlaks aine kogus või massimurd, nii et seda saab väljendada arvulise väärtusena sobivates ühikutes; |
| --- | --- |

30)

„kvantitatiivne meetod“ – analüüsimeetod, millega tehakse kindlaks aine kogus või massimurd, nii et seda saab väljendada arvulise väärtusena sobivates ühikutes;

| 31) | „saagis“ – saagise suhtes korrigeeritud analüüdisisalduse ja rikastatud maatriksiga proovi analüüdisisalduse suhe, väljendatuna protsentides; |
| --- | --- |

31)

„saagis“ – saagise suhtes korrigeeritud analüüdisisalduse ja rikastatud maatriksiga proovi analüüdisisalduse suhe, väljendatuna protsentides;

| 32) | „saagise suhtes korrigeerimine“ – sisestandardi kasutamine, maatriksi kaliibrimiskõvera kasutamine, saagise parandusteguri kasutamine või nende meetodite kombinatsioon; |
| --- | --- |

32)

„saagise suhtes korrigeerimine“ – sisestandardi kasutamine, maatriksi kaliibrimiskõvera kasutamine, saagise parandusteguri kasutamine või nende meetodite kombinatsioon;

| 33) | „etalonaine“ – ühe või mitme konkreetse omaduse suhtes piisavalt homogeenne ja püsiv aine, mis on tunnistatud kavandatud otstarbel mõõtmisprotsessis või nominaalsete omaduste uuringus kasutamiseks sobivaks; (19) |
| --- | --- |

33)

„etalonaine“ – ühe või mitme konkreetse omaduse suhtes piisavalt homogeenne ja püsiv aine, mis on tunnistatud kavandatud otstarbel mõõtmisprotsessis või nominaalsete omaduste uuringus kasutamiseks sobivaks; (19)

19

| 34) | „suhteline maatriksiefekt“ – lahustis lahustatud standardaine ja maatriksisse lisatud standardainega saadud analüüsitulemuste erinevus, mida on korrigeeritud sisestandardi alusel; |
| --- | --- |

34)

„suhteline maatriksiefekt“ – lahustis lahustatud standardaine ja maatriksisse lisatud standardainega saadud analüüsitulemuste erinevus, mida on korrigeeritud sisestandardi alusel;

| 35) | „korduvus“ – kordustäpsus tingimustes, mille puhul sõltumatud katsetulemused saab sama isik samas laboris sama meetodit, identset katsematerjali ja samu seadmeid kasutades lühikese ajavahemiku jooksul; |
| --- | --- |

35)

„korduvus“ – kordustäpsus tingimustes, mille puhul sõltumatud katsetulemused saab sama isik samas laboris sama meetodit, identset katsematerjali ja samu seadmeid kasutades lühikese ajavahemiku jooksul;

| 36) | „korratavus“ – kordustäpsus tingimustes, mille puhul katsetulemused saavad sama meetodit ja identset katsematerjali kasutades eri isikud eri laborites eri seadmetega; (20) |
| --- | --- |

36)

„korratavus“ – kordustäpsus tingimustes, mille puhul katsetulemused saavad sama meetodit ja identset katsematerjali kasutades eri isikud eri laborites eri seadmetega; (20)

20

| 37) | „töökindlus“ – analüüsimeetodi tundlikkus nende katsetingimuste muutumise suhtes, mille juures meetodit saab kohaldada esitatud kujul või väikeste kindlaksmääratud muudatustega; |
| --- | --- |

37)

„töökindlus“ – analüüsimeetodi tundlikkus nende katsetingimuste muutumise suhtes, mille juures meetodit saab kohaldada esitatud kujul või väikeste kindlaksmääratud muudatustega;

| 38) | „sõeluuringumeetod“ – meetod, mida kasutatakse aine või aineklassi ainete tuvastamiseks huvipakkuva sisalduse juures; |
| --- | --- |

38)

„sõeluuringumeetod“ – meetod, mida kasutatakse aine või aineklassi ainete tuvastamiseks huvipakkuva sisalduse juures;

| 39) | „sõeluuringu sihtkontsentratsioon“ – CCβ väärtusest väiksem või sellega võrdne kontsentratsioon, mille juures liigitatakse proov sõeluuringu mõõtmistulemuse alusel potentsiaalselt nõuetele mittevastavaks positiivseks prooviks, millega tuleb läbi viia kinnitav katse; |
| --- | --- |

39)

„sõeluuringu sihtkontsentratsioon“ – CCβ väärtusest väiksem või sellega võrdne kontsentratsioon, mille juures liigitatakse proov sõeluuringu mõõtmistulemuse alusel potentsiaalselt nõuetele mittevastavaks positiivseks prooviks, millega tuleb läbi viia kinnitav katse;

| 40) | „selektiivsus“ – meetodi võime eristada mõõdetavat analüüti muudest ainetest; |
| --- | --- |

40)

„selektiivsus“ – meetodi võime eristada mõõdetavat analüüti muudest ainetest;

| 41) | „ühte laborit hõlmav uuring“/„laborisisene valideerimine“ – analüütiline uuring, mis tehakse ühes laboris ühe meetodiga sama või erineva katsematerjali analüüsimiseks eri tingimustes piisavalt pika ajavahemiku jooksul; |
| --- | --- |

41)

„ühte laborit hõlmav uuring“/„laborisisene valideerimine“ – analüütiline uuring, mis tehakse ühes laboris ühe meetodiga sama või erineva katsematerjali analüüsimiseks eri tingimustes piisavalt pika ajavahemiku jooksul;

| 42) | „standardaine lisamine“ – meetod, mille puhul proovi ühte osa analüüsitakse sellisena, nagu see on, teistele proovi osadele aga lisatakse enne analüüsimist teadaolev kogus standardainet; |
| --- | --- |

42)

„standardaine lisamine“ – meetod, mille puhul proovi ühte osa analüüsitakse sellisena, nagu see on, teistele proovi osadele aga lisatakse enne analüüsimist teadaolev kogus standardainet;

| 43) | „standardaine“ – teadaoleva sertifitseeritud sisalduse ja puhtusastmega analüüt, mida kasutatakse analüüsis võrdlusainena; |
| --- | --- |

43)

„standardaine“ – teadaoleva sertifitseeritud sisalduse ja puhtusastmega analüüt, mida kasutatakse analüüsis võrdlusainena;

| 44) | „aine“ – püsiva koostisega aines, mida iseloomustavad selle koostisosad ja teatavad füüsikalised omadused; |
| --- | --- |

44)

„aine“ – püsiva koostisega aines, mida iseloomustavad selle koostisosad ja teatavad füüsikalised omadused;

| 45) | „analüüsitav kogus“ – katse või vaatluse jaoks kasutatav proovist võetud materjalikogus; |
| --- | --- |

45)

„analüüsitav kogus“ – katse või vaatluse jaoks kasutatav proovist võetud materjalikogus;

| 46) | „tõesus“ – suure katsetulemuste seeria põhjal saadud keskmise väärtuse ja heakskiidetud võrdlusväärtuse kokkulangevuse määr; |
| --- | --- |

46)

„tõesus“ – suure katsetulemuste seeria põhjal saadud keskmise väärtuse ja heakskiidetud võrdlusväärtuse kokkulangevuse määr;

| 47) | „ühikud“ – standardis ISO 80000 (21) ja nõukogu direktiivis 80/181/EMÜ (22) kirjeldatud ühikud; |
| --- | --- |

47)

„ühikud“ – standardis ISO 80000 (21) ja nõukogu direktiivis 80/181/EMÜ (22) kirjeldatud ühikud;

21

22

| 48) | „valideerimine“ – uurimise teel ja kaalukate tõendite abil ühte laborit hõlmava uuringuga või võrdlusuuringuga selle tõendamine, et teataval kindlal kavandatud viisil kasutamist käsitlevad konkreetsed nõuded on täidetud; (23) |
| --- | --- |

48)

„valideerimine“ – uurimise teel ja kaalukate tõendite abil ühte laborit hõlmava uuringuga või võrdlusuuringuga selle tõendamine, et teataval kindlal kavandatud viisil kasutamist käsitlevad konkreetsed nõuded on täidetud; (23)

23

| 49) | „laborisisene korratavus“/„vahetäpsus“ – mõõtmiste kordustäpsus konkreetses laboris teatavates laborisisestes tingimustes. |
| --- | --- |

49)

„laborisisene korratavus“/„vahetäpsus“ – mõõtmiste kordustäpsus konkreetses laboris teatavates laborisisestes tingimustes.

Artikkel 3

Analüüsimeetodid

Liikmesriigid tagavad, et määruse (EL) 2017/625 artikli 34 kohaselt võetud proovide analüüsimiseks kasutatakse meetodeid, mis vastavad järgmistele nõuetele:

| 1) | need on dokumenteeritud katsejuhendites, soovitatavalt kooskõlas standardi ISO 78–2:1999 „Chemistry – Layouts for standards – Part 2: Methods of chemical analysis“ lisadega; (24) |
| --- | --- |

1)

need on dokumenteeritud katsejuhendites, soovitatavalt kooskõlas standardi ISO 78–2:1999 „Chemistry – Layouts for standards – Part 2: Methods of chemical analysis“ lisadega; (24)

24

| 2) | need vastavad tulemuslikkuse kriteeriumidele ja muudele analüüsimeetodeid käsitlevatele nõuetele, mis on sätestatud käesoleva määruse I lisa 1. peatükis; |
| --- | --- |

2)

need vastavad tulemuslikkuse kriteeriumidele ja muudele analüüsimeetodeid käsitlevatele nõuetele, mis on sätestatud käesoleva määruse I lisa 1. peatükis;

| 3) | need on valideeritud käesoleva määruse I lisa 2. ja 4. peatükis sätestatud nõuete kohaselt; |
| --- | --- |

3)

need on valideeritud käesoleva määruse I lisa 2. ja 4. peatükis sätestatud nõuete kohaselt;

| 4) | need võimaldavad kohaldada määruses (EL) 2019/1871 sätestatud kontrollväärtusi meetmete võtmiseks, tuvastada keelatud või loata ainete esinemist ning järgida määruse (EMÜ) nr 315/93 ja määruse (EÜ) nr 124/2009 alusel kehtestatud piirnorme ning määruste (EÜ) nr 1831/2003 ja (EÜ) nr 470/2009 alusel kehtestatud jääkide piirnorme. |
| --- | --- |

4)

need võimaldavad kohaldada määruses (EL) 2019/1871 sätestatud kontrollväärtusi meetmete võtmiseks, tuvastada keelatud või loata ainete esinemist ning järgida määruse (EMÜ) nr 315/93 ja määruse (EÜ) nr 124/2009 alusel kehtestatud piirnorme ning määruste (EÜ) nr 1831/2003 ja (EÜ) nr 470/2009 alusel kehtestatud jääkide piirnorme.

Artikkel 4

Kvaliteedikontroll

Liikmesriigid tagavad määruse (EL) 2017/625 kohaselt tehtud analüüside tulemuste kvaliteedi, tehes eelkõige katsete ja kalibreerimistulemuste järelevalvet kooskõlas standardiga ISO/IEC 17025:2017 „Üldnõuded katse- ja kalibreerimislaborite kompetentsusele“ ning tavaanalüüsi puhul kohaldatavate kvaliteedikontrollinõuetega, mis on sätestatud käesoleva määruse I lisa 3. peatükis.

Artikkel 5

Tulemuste tõlgendamine

1.   Analüüsitulemus loetakse nõuetele mittevastavaks, kui selle väärtus on võrdne kinnitamist võimaldava otsustuspiiriga (CCα) või sellest suurem.

2.   Lubatud ainete puhul, mille jaoks on kehtestatud jääkide piirnorm või sisalduse piirnorm, on kinnitamist võimaldav otsustuspiir (CCα) kontsentratsioon, mille saavutamisel või ületamisel saab statistilise kindlusega 1 – α väita, et kehtestatud piirnorm on ületatud.

3.   Loata või keelatud ainete puhul ning lubatud ainete puhul, mille jaoks ei ole konkreetse loomaliigi või saaduse puhul kehtestatud jääkide piirnormi ega sisalduse piirnormi, on kinnitamist võimaldav otsustuspiir (CCα) vähim kontsentratsioon, mille juures saab statistilise kindlusega 1 – α väita, et proov sisaldab asjaomast analüüti.

4.   Loata või keelatud farmakoloogiliste toimeainete puhul on α-viga 1 % või väiksem. Kõikide muude ainete puhul on α-viga 5 % või väiksem.

Artikkel 6

Proovivõtumeetodid

Liikmesriigid tagavad, et proovide võtmine, käitlemine ja märgistamine toimub vastavalt käesoleva määruse II lisas sätestatud üksikasjalikele proovivõtumeetoditele.

Artikkel 7

Õigusaktide kehtetuks tunnistamine ja üleminekumeetmed

Otsused 2002/657/EÜ ja 98/179/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

Meetodite puhul, mis on valideeritud enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva, jätkatakse otsuse 2002/657/EÜ I lisa punktides 2 ja 3 sätestatud nõuete kohaldamist siiski kuni 10. juunini 2026.

Artikkel 8

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. märts 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 95, 7.4.2017, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 14. augusti 2002. aasta otsus 2002/657/EÜ, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 96/23/EÜ analüüsimeetodite tulemuslikkuse ja tulemuste tõlgendamise osas (EÜT L 221, 17.8.2002, lk 8).

2

(3)  Komisjoni 23. veebruari 1998. aasta otsus 98/179/EÜ, millega kehtestatakse teatavate elusloomades ja loomsetes toodetes esinevate ainete ja ainejääkide seire üksikasjalikud ametliku proovide võtmise eeskirjad (EÜT L 65, 5.3.1998, lk 31).

3

(4)  Nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiiv 96/23/EÜ, millega nähakse ette teatavate ainete ja nende jääkide kontrollimise meetmed elusloomades ja loomsetes toodetes ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 85/358/EMÜ ja 86/469/EMÜ ning otsused 89/187/EMÜ ja 91/664/EMÜ (EÜT L 125, 23.5.1996, lk 10).

4

(5)  Komisjoni 23. veebruari 2006. aasta määrus (EÜ) nr 401/2006, milles sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid mükotoksiinide sisalduse ametlikuks kontrolliks toiduainetes (ELT L 070, 9.3.2006, lk 12).

5

(6)  Komisjoni 5. aprilli 2017. aasta määrus (EL) 2017/644, milles sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid dioksiinide, dioksiinilaadsete polüklooritud bifenüülide ja mittedioksiinilaadsete polüklooritud bifenüülide sisalduse kontrollimiseks teatavates toiduainetes ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 589/2014 (ELT L 92, 6.4.2017, lk 9).

6

(7)  Komisjoni 28. märtsi 2007. aasta määrus (EÜ) nr 333/2007, milles sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid mikroelementide ja toidu töötlemisel tekkivate saasteainete sisalduse kontrolliks toiduainetes (ELT L 088, 29.3.2007, lk 29).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta (ELT L 268, 18.10.2003, lk 29).

8

(9)  Komisjoni 27. jaanuari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 152/2009, milles sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid sööda ametlikuks kontrolliks (ELT L 54, 26.2.2009, lk 1).

9

(10)  Komisjoni 19. juuni 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/2090, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/625 juhtudel, mil on tegemist veterinaarravimites või söödalisanditena lubatud farmakoloogiliste toimeainete kasutamist või jääke või keelatud või loata farmakoloogiliste toimeainete kasutamist või jääke käsitlevate liidu normide oletatava või tuvastatud rikkumisega (ELT L 317, 9.12.2019, lk 28).

10

(11)  Komisjoni 7. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/1871, milles käsitletakse loomses toidus esinevate lubamatute farmakoloogiliste toimeainete suhtes kohaldatavaid meetmete võtmist võimaldavaid kontrollväärtusi ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2005/34/EÜ (ELT L 289, 8.11.2019, lk 41).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 470/2009, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2377/90 ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004 (ELT L 152, 16.6.2009, lk 11).

12

(13)  Nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 315/93, milles sätestatakse ühenduse menetlused toidus sisalduvate saasteainete suhtes (EÜT L 037, 13.2.1993, lk 1).

13

(14)  ISO 3534-1:2006 „Statistics – Vocabulary and symbols – Part 1: General statistical terms and terms used in probability“ (punkt 1).

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiiv 2001/82/EÜ veterinaarravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (EÜT L 311, 28.11.2001, lk 1).

15

(16)  JCGM 200:2008 „International vocabulary of metrology – Basic and general concepts and associated terms (VIM)“. Kolmas väljaanne, 2008: https://www.iso.org/sites/JCGM/VIM-JCGM200.htm (punkt 5 „Measurement standards (Etalons)“).

16

(17)  Komisjoni 10. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 124/2009, milles sätestatakse piirnormid koktsidiostaatikumide ja histomonostaatikumide esinemisele toidus, mis on tingitud nende ainete vältimatust ülekandest muusse kui selleks ettenähtud sööta (ELT L 040, 11.2.2009, lk 7).

17

(18)  Komisjoni 22. detsembri 2009. aasta määrus (EL) nr 37/2010, mis käsitleb farmakoloogilisi toimeaineid ja nende liigitust loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi (ELT L 015, 20.1.2010, lk 1).

18

(19)  ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni ja Maailma Terviseorganisatsiooni codex alimentarius’e komisjon. „Guidelines on analytical terminology“ (CAC/GL 72-2009).

19

codex alimentarius

(20)  ISO 5725-1:1994 „Accuracy (trueness and precision) of measurement methods and results – Part 1: General principles and definitions“ (punkt 3).

20

(21)  ISO 80000-1:2009 „Quantities and units – Part 1: General“ (sissejuhatus).

21

(22)  Nõukogu 20. detsembri 1979. aasta direktiiv 80/181/EMÜ mõõtühikuid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise ja direktiivi 71/354/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 39, 15.2.1980, lk 40).

22

(23)  ISO/IEC 17025:2017 „Üldnõuded katse- ja kalibreerimislaborite kompetentsusele“ (punkt 3).

23

(24)  ISO 78–2:1999 „Chemistry – Layouts for standards – Part 2: Methods of chemical analysis“ (lisad).

24

---

I LISA

1. PEATÜKK

ANALÜÜSIMEETODITE TULEMUSLIKKUSE KRITEERIUMID JA MUUD NÕUDED

1.1.   Sõeluuringumeetodeid käsitlevad nõuded

1.1.1.   Sobivate sõeluuringumeetodite kategooriad

Sobivate sõeluuringumeetoditena kasutatakse kvalitatiivseid, poolkvantitatiivseid ja kvantitatiivseid meetodeid.

1.1.2.   Bioloogilisi, biokeemilisi ja füüsikalis-keemilisi sõeluuringumeetodeid käsitlevad nõuded

Keelatud või loata ainete puhul peab CCβ olema nii väike, kui on mõistlikult võimalik saavutada, ning nende hulgast selliste ainete puhul, mille jaoks on määruse (EL) 2019/1871 alusel kehtestatud kontrollväärtus meetmete võtmiseks, igal juhul väiksem kui asjaomane kontrollväärtus.

Lubatud farmakoloogiliste toimeainete puhul peab CCβ olema väiksem kui asjaomane jääkide piirnorm või sisalduse piirnorm.

Sõeluuringu jaoks kasutatakse üksnes sellist analüüsimeetodit, mille valideeritus on jälgitaval viisil dokumentaalselt tõendatav ja mille puhul valenegatiivsete tulemuste osakaal (β-viga) on 5 % või väiksem. Võimaliku nõuetele mittevastava tulemuse kinnitamiseks tuleb kasutada kinnitamismeetodit.

Nii sõeluuringus kui ka kinnitamiseks kasutatav kvantitatiivne sõeluuringumeetod peab vastama samadele mõõtetäpsust, väärtuste vahemikku ja kordustäpsust käsitlevatele nõuetele, mida on kirjeldatud punktides 1.2.2.1 ja 1.2.2.2.

1.2.   Kinnitamismeetodeid käsitlevad nõuded

1.2.1.   Kinnitamismeetoditega seotud üldnõuded

Keelatud või loata ainete puhul peab CCα olema nii väike, kui on mõistlikult võimalik saavutada. Keelatud või loata ainete puhul, mille jaoks on määruse (EL) 2019/1871 alusel kehtestatud kontrollväärtus meetmete võtmiseks, peab CCα olema väiksem kui asjaomane kontrollväärtus või sellega võrdne.

Lubatud ainete puhul peab CCα olema suurem kui asjaomane jääkide piirnorm või sisalduse piirnorm, ent sellele võimalikult lähedal.

Kinnitamiseks kasutatakse üksnes sellist analüüsimeetodit, mille valideeritus on jälgitaval viisil dokumentaalselt tõendatav ning mille puhul valepositiivsete tulemuste osakaal (α-viga) on keelatud või loata ainete puhul 1 % või väiksem ja lubatud ainete puhul 5 % või väiksem.

Kinnitamismeetodid peavad võimaldama saada teavet analüüdi keemilise struktuuri kohta. Sellest tulenevalt ei sobi keelatud või loata farmakoloogiliste toimeainete puhul ainsa kinnitamismeetodina kasutamiseks meetodid, mis põhinevad üksnes kromatograafilisel analüüsil ilma massispektromeetrilise tuvastamiseta. Lubatud ainete puhul, mille jaoks ei sobi massispektromeetria, võib kasutada muid meetodeid, näiteks kõrgefektiivset vedelikkromatograafiat koos dioodrividetektoriga (HPLC-DAD) või fluorestsentsi määramisega (HPLC-FLD) või nende meetodite kombinatsiooni.

Kui see on kinnitamismeetodi kohaselt nõutav, lisatakse analüüsitavale kogusele ekstraheerimisetapi alguses sobiv sisestandard. Sõltuvalt kättesaadavusest kasutatakse kas stabiilse isotoobiga märgistatud analüüdivorme, mis sobivad eelkõige massispektromeetriliseks tuvastamiseks, või analüüdiga struktuurilt väga sarnaseid analoogseid ühendeid. Kui sobiva sisestandardi kasutamine ei ole võimalik, kasutatakse analüüdi kinnitavaks identifitseerimiseks soovitatavalt kaaskromatograafiat (1). Sel juhul tuleb saada ainult üks piik, mille kõrguse (või pindala) suurenemise määr vastab lisatud analüüdi kogusele. Kui see ei ole teostatav, kasutatakse maatriksile lisatud standardainet või rikastatud maatriksis sisalduvat standardainet.

1.2.2.   Kinnitamismeetoditega seotud üldised tulemuslikkuse kriteeriumid

1.2.2.1.   Saagise suhtes korrigeeritud tulemuse tõesus

Sertifitseeritud etalonaine korduval analüüsimisel peab katseliselt määratud, saagise suhtes korrigeeritud keskmise massimurru hälve sertifitseeritud väärtusest jääma tabelis 1 miinimumnõudena esitatud tõesusevahemikku.

Tabel 1

Kvantitatiivsete meetodite minimaalne tõesus

| Massimurd | Vahemik |
| --- | --- |
| ≤ 1 μg/kg | –50 % kuni +20 % |
| > 1 μg/kg ja < 10 μg/kg | –30 % kuni +20 % |
| ≥ 10 μg/kg | –20 % kuni +20 % |

Massimurd

Vahemik

≤ 1 μg/kg

–50 % kuni +20 %

> 1 μg/kg ja < 10 μg/kg

–30 % kuni +20 %

≥ 10 μg/kg

–20 % kuni +20 %

Kui sertifitseeritud etalonaine ei ole kättesaadav, on lubatud hinnata mõõtmistulemuste tõesust muul viisil, näiteks laboritevahelise uuringu tulemusena kindlaks määratud väärtusega materjali abil või analüüdivabale maatriksile teadaolevas koguses analüüdi/analüütide lisamise teel.

1.2.2.2.   Kordustäpsus

Etalonaine või rikastatud materjali korduval analüüsimisel laborisisese korratavuse tingimustes ei tohi variatsioonikordaja (CV) ületada Horwitzi võrrandi järgi arvutatud väärtust. See võrrand on järgmine:

CV = 2(1
  –
  0,5
  log
  C),

kus C on massimurd, väljendatuna 10 astmena (näiteks 1 mg/g = 10–3). Kui massimurd on väiksem kui 120 μg/kg, saadakse Horwitzi võrrandiga vastuvõetamatult suur variatsioonikordaja. Seepärast ei tohi suurim lubatud variatsioonikordaja ületada tabelis 2 esitatud väärtusi.

Tabel 2

Variatsioonikordaja vastuvõetav väärtus

| Massimurd | Korratavuse CV (%) |
| --- | --- |
| > 1 000  μg/kg | 16 (Horwitzi võrrandi alusel) |
| > 120 μg/kg – 1 000  μg/kg | 22 (Horwitzi võrrandi alusel) |
| 10–120 μg/kg | 25 (*) |
| < 10 μg/kg | 30 (*) |

Massimurd

Korratavuse CV (%)

> 1 000  μg/kg

16 (Horwitzi võrrandi alusel)

> 120 μg/kg – 1 000  μg/kg

22 (Horwitzi võrrandi alusel)

10–120 μg/kg

25 (*)

< 10 μg/kg

30 (*)

Korduvuse tingimustes tehtud analüüside puhul peab variatsioonikordaja väärtus olema kõige rohkem kaks kolmandikku tabelis 2 esitatud asjaomasest väärtusest.

1.2.3.   Kromatograafilist lahutamist käsitlevad nõuded

Vedelik- või gaaskromatograafia puhul on analüüdi/analüütide vastuvõetav retentsiooniaeg vähemalt kahekordne kolonni tühimahule vastav retentsiooniaeg. Ekstraktis sisalduva analüüdi retentsiooniaeg peab vastama kaliibrimisstandardi, maatriksile lisatud standardaine või rikastatud maatriksis sisalduva standardaine retentsiooniajale, kusjuures lubatud hälve on ± 0,1 minutit. Kiirkromatograafia puhul, kus retentsiooniaeg on alla 2 minuti, on vastuvõetav hälve väiksem kui 5 % retentsiooniajast. Kui käesoleva määruse jõustumise kuupäeval või hiljem valideeritud meetodi puhul kasutatakse sisestandardit, peab analüüdi ja sisestandardi kromatograafiliselt määratud retentsiooniaegade suhe ehk analüüdi suhteline retentsiooniaeg vastama kaliibrimisstandardi, maatriksile lisatud standardaine või rikastatud maatriksis sisalduva standardaine retentsiooniajale, kusjuures suurim lubatud hälve on gaaskromatograafia puhul 0,5 % ja vedelikkromatograafia puhul 1 %.

1.2.4.   Massispektromeetriat käsitlevad tulemuslikkuse erikriteeriumid

1.2.4.1.   Massispektromeetriline tuvastamine

Massispektromeetriliseks tuvastamiseks kasutatakse järgmisi võimalusi:

| 1. | massispektrite salvestamine täielikul skaneerimisel; |
| --- | --- |

1.

massispektrite salvestamine täielikul skaneerimisel;

| 2. | valitud ioonide jälgimine (SIM); |
| --- | --- |

2.

valitud ioonide jälgimine (SIM);

| 3. | järjestikuse massispektromeetria (MSn) meetodid, näiteks valitud reaktsioonide jälgimine (SRM); |
| --- | --- |

3.

järjestikuse massispektromeetria (MSn) meetodid, näiteks valitud reaktsioonide jälgimine (SRM);

| 4. | sobiva ioniseerimisviisiga massispektromeetria (MS) või järjestikuse massispektromeetria (MSn) meetodid. |
| --- | --- |

4.

sobiva ioniseerimisviisiga massispektromeetria (MS) või järjestikuse massispektromeetria (MSn) meetodid.

Sobib nii väikese (ühe massiühiku suuruse) lahutusvõimega massispektromeetria (LRMS) kui ka suure lahutusvõimega massispektromeetria (HRMS), sealhulgas näiteks topeltfookustamisega sektorseadmed, lennuaega (TOF) mõõtvad seadmed ja Orbitrap-seadmed.

Selleks, et analüüti suure lahutusvõimega massispektromeetria (HRMS) abil kinnitavalt identifitseerida, peab kõikide diagnostiliste ioonide massi hälve olema väiksem kui 5 ppm (või väiksem kui 1 mDa, kui m/z < 200). Sellest lähtuvalt tuleks tegelik lahutusvõime valida vastavalt kasutusotstarbele ning tavaliselt on see kogu massivahemikus piigi maksimumväärtusest 10 % moodustava miinimumväärtuse põhjal arvutatuna suurem kui 10 000 või piigi poolele maksimumväärtusele vastava täislaiuse (FWHM) põhjal arvutatuna suurem kui 20 000.

Kui massispektromeetrilisel määramisel (LRMSi või HRMSi puhul) kasutatakse spektrite salvestamiseks täielikku skaneerimist, käsitatakse sobivana üksnes neid diagnostilisi ioone, mille puhul signaali suhteline tugevus kaliibrimisstandardi, maatriksile lisatud standardaine või rikastatud maatriksis sisalduva standardainega saadud võrdlusspektris on suurem kui 10 %. Diagnostilised ioonid peavad hõlmama molekulaariooni (kui selle signaali tugevus on ≥ 10 % põhipiigi omast) ning iseloomulikke fragmendiioone või järglasioone.

Eellasiooni valimine: kui massispektromeetriliseks määramiseks kasutatakse eellasiooni valimise järgset fragmenteerimist, valitakse eellasioon ühikmassile vastava või suurema lahutusvõime juures. Valitud eellasioon peab olema molekulaarioon, selle iseloomulik adukt või järglasioon või üks sellise iooni isotoopioonidest. Kui eellasiooni valimisel on massivalikuaken suurem kui üks dalton (näiteks andmetest sõltumatu analüüsi puhul), käsitatakse sellist meetodit täielikku skaneerimist hõlmava kinnitamismeetodina.

Fragmendiioonid ja järglasioonid: valitavad diagnostilised järglasioonid või fragmendiioonid peavad olema diagnostilised fragmendiioonid/üleminekuioonid. Mitteselektiivsed üleminekuioonid (näiteks tropüüliumkatioon või vee kaotanud ioon) jäetakse võimaluse korral välja. Diagnostiliste ioonide sisaldus tehakse kindlaks valitud ioonide integreeritud kromatogrammi alusel piigi pindala või kõrguse järgi. See on kohaldatav ka juhul, kui tuvastamiseks kasutatakse täielikku skaneerimist hõlmavat mõõtmist. Signaali ja müra suhe peab kõikide diagnostiliste ioonide puhul olema vähemalt kolm ühele (3: 1).

Signaali suhteline tugevus: diagnostiliste ioonide signaali suhtelist tugevust (ioonide suhet) väljendatakse protsentuaalse osakaaluna suurima sisaldusega iooni või üleminekuiooni signaali tugevusest. Ioonide suhe tuleb kindlaks teha spektrite võrdlemise või valitud ioonide massijälje signaalide integreerimise teel. Kinnitamist vajava analüüdi ioonide suhe peab vastama samades tingimustes ja võrreldavatel kontsentratsioonidel mõõdetud standardaine lahuse, maatriksile lisatud standardaine või rikastatud maatriksis sisalduva standardaine ioonide suhtele ning seejuures võib suhteline hälve olla kuni ± 40 %.

Iga massispektromeetrilise analüüsi puhul tehakse kindlaks vähemalt üks ioonide suhe. See hõlmab soovitatavalt ioone, mille andmed on saadud sama skaneerimise käigus, ent selliste ioonide andmed võivad olla saadud ka sama sissesüstitud koguse eri skaneerimiskordadel (st täielikul skaneerimisel ja fragmenteerimisjärgsel skaneerimisel).

1.2.4.2.   Identifitseerimine

Sobivate andmekogumisrežiimide ja hindamiskriteeriumide valimiseks kasutatakse identifitseerimispunktide süsteemi. Selliste ainete kinnitavaks identifitseerimiseks maatriksis, mille puhul on kehtestatud jääkide piirnorm (lubatud kasutus), on vaja vähemalt nelja identifitseerimispunkti. Keelatud või loata ainete puhul on vaja viit identifitseerimispunkti. Ühe punkti võib saada kromatograafilisel lahutamisel. Tabelis 3 on esitatud iga meetodi puhul saadav identifitseerimispunktide arv. Kinnitamiseks vajalike identifitseerimispunktide kokkusaamiseks võib eri meetoditega saadud identifitseerimispunktid summeerida.

| 1. | Kõiki massispektromeetrilisi analüüsimeetodeid kasutatakse koos lahutusmeetodiga, mille lahutusvõime ja selektiivsus on asjaomaseks konkreetseks otstarbeks piisav. Sobivad lahutusmeetodid on muu hulgas vedelikkromatograafia (LC), gaaskromatograafia (GC), kapillaarelektroforees (CE) ja ülekriitilisel voolisel põhinev kromatograafia (SFC). Kui analüüdil on isomeere või isobaare, on retentsiooniaja vastuvõetavuse tagamine (st hälve GC puhul ± 0,5 % ning LC ja SFC puhul ± 1 %) aine kinnitaval identifitseerimisel kohustuslik. |
| --- | --- |

1.

Kõiki massispektromeetrilisi analüüsimeetodeid kasutatakse koos lahutusmeetodiga, mille lahutusvõime ja selektiivsus on asjaomaseks konkreetseks otstarbeks piisav. Sobivad lahutusmeetodid on muu hulgas vedelikkromatograafia (LC), gaaskromatograafia (GC), kapillaarelektroforees (CE) ja ülekriitilisel voolisel põhinev kromatograafia (SFC). Kui analüüdil on isomeere või isobaare, on retentsiooniaja vastuvõetavuse tagamine (st hälve GC puhul ± 0,5 % ning LC ja SFC puhul ± 1 %) aine kinnitaval identifitseerimisel kohustuslik.

| 2. | Vähima vajaliku identifitseerimispunktide arvu kokkusaamiseks võib kasutada kuni kolme eri lahutusmeetodit. |
| --- | --- |

2.

Vähima vajaliku identifitseerimispunktide arvu kokkusaamiseks võib kasutada kuni kolme eri lahutusmeetodit.

| 3. | Eri ioniseerimisviise – näiteks elektronioniseerimist (EI) ja keemilist ioniseerimist (CI) – käsitatakse eri meetoditena.

  Tabel 3


  Identifitseerimispunktid eri meetodite puhul







  Meetod | Identifitseerimispunktid |
| --- | --- | --- |
| Lahutamine (GC, LC, SFC, CE) | 1 |
| LRMSi ioon | 1 |
| Eellasiooni valimine massivahemikus < ± 0,5 Da | 1 (kaudne) |
| LRMSn-i järglasioon | 1,5 |
| HRMSi ioon | 1,5 |
| HRMSn-i järglasioon | 2,5 |

3.

Eri ioniseerimisviise – näiteks elektronioniseerimist (EI) ja keemilist ioniseerimist (CI) – käsitatakse eri meetoditena.

Tabel 3

Identifitseerimispunktid eri meetodite puhul

Meetod

Identifitseerimispunktid

Lahutamine (GC, LC, SFC, CE)

1

LRMSi ioon

1

Eellasiooni valimine massivahemikus < ± 0,5 Da

1 (kaudne)

LRMSn-i järglasioon

1,5

HRMSi ioon

1,5

HRMSn-i järglasioon

2,5

Tabel 4

Näited identifitseerimispunktide arvu kohta konkreetsete meetodite ja nende kombinatsioonide puhul (n = täisarv)

| Meetod(id) | Lahutamine | Ioonide arv | Identifitseerimispunktid |
| --- | --- | --- | --- |
| GC-MS (EI või CI) | GC | n | 1 + n |
| GC-MS (EI ja CI) | GC | 2 (EI) + 2 (CI) | 1 + 4 = 5 |
| GC-MS (EI või CI), 2 derivaati | GC | 2 (derivaat A) + 2 (derivaat B) | 1 + 4 = 5 |
| LC-MS | LC | n (MS) | 1 + n |
| GC- või LC-MS/MS | GC või LC | 1 eellasioon + 2 järglasiooni | 1 + 1 + 2 × 1,5 = 5 |
| GC- või LC-MS/MS | GC või LC | 2 eellasiooni + 2 järglasiooni | 1 + 2 + 2 × 1,5 = 6 |
| GC- või LC-MS3 | GC või LC | 1 eellasioon + 1 MS2 järglasioon + 1 MS3 järglasioon | 1 + 1 + 1,5 + 1,5 = 5 |
| GC- või LC-HRMS | GC või LC | n | 1 + n × 1,5 |
| GC- või LC-HRMS | GC või LC | 1 eellasioon (massivahemik < ± 0,5 Da) + 1 järglasioon | 1 + 1 + 2,5 = 4,5 |
| GC- või LC-HRMS ja HRMS/MS | GC või LC | 1 täielikul skaneerimisel tuvastatav ioon + 1 HRMSi järglasioon (a) | 1 + 1,5 + 2,5 = 5 |
| GC- ja LC-MS/MS | GC ja LC | 2 iooni (GC-MS) + 1 ioon (LC-MS) | 1 + 1 + 2 + 1 + 1 = 6 |

Meetod(id)

Lahutamine

Ioonide arv

Identifitseerimispunktid

GC-MS (EI või CI)

GC

n

1 + n

GC-MS (EI ja CI)

GC

2 (EI) + 2 (CI)

1 + 4 = 5

GC-MS (EI või CI), 2 derivaati

GC

2 (derivaat A) + 2 (derivaat B)

1 + 4 = 5

LC-MS

LC

n (MS)

1 + n

GC- või LC-MS/MS

GC või LC

1 eellasioon + 2 järglasiooni

1 + 1 + 2 × 1,5 = 5

GC- või LC-MS/MS

GC või LC

2 eellasiooni + 2 järglasiooni

1 + 2 + 2 × 1,5 = 6

GC- või LC-MS3

GC või LC

1 eellasioon + 1 MS2 järglasioon + 1 MS3 järglasioon

1 + 1 + 1,5 + 1,5 = 5

GC- või LC-HRMS

GC või LC

n

1 + n × 1,5

GC- või LC-HRMS

GC või LC

1 eellasioon (massivahemik < ± 0,5 Da) + 1 järglasioon

1 + 1 + 2,5 = 4,5

GC- või LC-HRMS ja HRMS/MS

GC või LC

1 täielikul skaneerimisel tuvastatav ioon + 1 HRMSi järglasioon (a)

1 + 1,5 + 2,5 = 5

GC- ja LC-MS/MS

GC ja LC

2 iooni (GC-MS) + 1 ioon (LC-MS)

1 + 1 + 2 + 1 + 1 = 6

1.2.5.   Tulemuslikkuse erikriteeriumid analüüdi määramisel vedelikkromatograafia ja massispektromeetriast erineva tuvastamismeetodi abil

Lubatud ainete, ent mitte muude ainete puhul võib massispektromeetrial põhinevate meetodite asemel kasutada ka järgmisi meetodeid, kui on täidetud asjaomase meetodi suhtes kohaldatavad asjakohased kriteeriumid:

| 1. | täielikku skaneerimist võimaldaval dioodrividetektoril (DAD) põhinev spektrofotomeetria, kui seda kasutatakse koos HPLCga; |
| --- | --- |

1.

täielikku skaneerimist võimaldaval dioodrividetektoril (DAD) põhinev spektrofotomeetria, kui seda kasutatakse koos HPLCga;

| 2. | spektrofotomeetriline fluorestsentsi määramine (FLD), kui seda kasutatakse koos HPLCga. |
| --- | --- |

2.

spektrofotomeetriline fluorestsentsi määramine (FLD), kui seda kasutatakse koos HPLCga.

Vedelikkromatograafia koos UV- või nähtava valguse määramisega (ühel lainepikkusel) ei sobi iseseisvaks kinnitamismeetodiks.

1.2.5.1.   Täielikku skaneerimist võimaldaval dioodrividetektoril põhinevat spektrofotomeetriat käsitlevad tulemuslikkuse kriteeriumid

Kromatograafilist lahutamist käsitlevad punktis 1.2.3 esitatud tulemuslikkuse kriteeriumid peavad olema täidetud.

Analüüdi UV-spektri neeldumismaksimumid peavad olema samadel lainepikkustel kui maatriksis oleva kaliibrimisstandardi omad; suurim lubatud hälve on määratud tuvastamissüsteemi lahutusvõimega. Dioodrividetektori puhul on suurim lubatud hälve tavaliselt ± 2 nm. Analüüdi spekter ei tohi neis spektriosades, kus kummaski spektris täheldatav suhteline neeldumine on vähemalt 10 %, olla lainepikkusel üle 220 nm nähtavalt erinev kaliibrimisstandardi spektrist. See kriteerium on täidetud, kui kummaski spektris esinevad samad maksimumid ja kahe spektri vaheline erinevus ei ole üheski punktis suurem kui 10 % kaliibrimisstandardi neeldumisnäitaja väärtusest. Arvutipõhise andmebaasiotsingu ja kokkulangevuse tuvastamise korral peab ametlike proovide ja kaliibrimislahuse spektriandmete kattuvus olema suurem kui asjaomase kriitilise kokkulangevusteguri väärtus. See tegur määratakse iga analüüdi jaoks valideerimise käigus spektrite alusel, mis vastavad eespool kirjeldatud kriteeriumidele. Tuleb kontrollida proovi maatriksist ja detektorist tulenevat spektrite varieeruvust.

1.2.5.2.   Spektrofotomeetrilist fluorestsentsi määramist käsitlevad tulemuslikkuse kriteeriumid

Kromatograafilist lahutamist käsitlevad punktis 1.2.3 esitatud tulemuslikkuse kriteeriumid peavad olema täidetud.

Ergastuslainepikkus ja emiteerimislainepikkus ning kromatograafiatingimused valitakse nii, et analüüdivaba proovi ekstraktis leiduvate segavate koostisainete mõju oleks võimalikult väike. Ergastuslainepikkuse ja emiteerimislainepikkuse erinevus peaks olema vähemalt 50 nm.

Asjaomase analüüdi piigi kaugus kromatogrammi lähima piigi maksimumist peab olema vähemalt üks analüüdipiigi täislaius, mõõdetuna piigi maksimumkõrgusest 10 protsendile vastaval kõrgusel.

See kehtib molekulide kohta, mis on looduslikult fluorestseeruvad või transformatsiooni või derivaatimise järgselt fluorestseeruvaks muutunud.

2. PEATÜKK

VALIDEERIMINE

2.1.   Analüüsimeetodite puhul määratavad tulemuslikkuse näitajad

Analüüsimeetodi valideerimisega tõendatakse, et meetod vastab asjakohaste tulemuslikkuse näitajate suhtes kohaldatavatele kriteeriumidele. Kontrollimise eri eesmärkidel kasutatakse eri kategooriate meetodeid. Tabelis 5 on kindlaks määratud, millised tulemuslikkuse näitajad millist liiki meetodite puhul tuleb kindlaks teha; täiendavad selgitused iga näitaja kohta on esitatud käesolevas peatükis.

Tabel 5

Analüüsimeetodite liigitus määratavate tulemuslikkuse näitajate järgi

| Meetod | Kinnitamine | Sõeluuring |
| --- | --- | --- |
| Kvalitatiivne | Kvantitatiivne | Kvalitatiivne | Poolkvantitatiivne | Kvantitatiivne |
| Ained | A | A, B | A, B | A, B | A, B |
| Identifitseerimine vastavalt punktile 1.2 | x | x | | | |
| CCα | x | x | | | |
| CCβ | - | | x | x | x |
| Tõesus | x | | | x |
| Kordustäpsus | x | | (x) | x |
| Suhteline maatriksiefekt/absoluutne saagis (*) | x | | | x |
| Selektiivsus/spetsiifilisus | x | x | x | x |
| Püsivus (#) | x | x | x | x |
| Töökindlus | x | x | x | x |
| x – valideerimise teel on vaja tõendada, et asjaomast tulemuslikkuse näitajat käsitlevad nõuded on täidetud
  x) – poolkvantitatiivsete sõeluuringumeetodite puhul ei ole punktis 1.2.2.2 esitatud kordustäpsusega seotud nõuete järgimine vajalik; kordustäpsus tehakse siiski kindlaks, et tõendada meetodi sobivust valenegatiivsete analüüsitulemuste ärahoidmiseks
  A – keelatud või loata ained
  B – lubatud ained |

Meetod

Kinnitamine

Sõeluuring

Kvalitatiivne

Kvantitatiivne

Kvalitatiivne

Poolkvantitatiivne

Kvantitatiivne

Ained

A

A, B

A, B

A, B

A, B

Identifitseerimine vastavalt punktile 1.2

x

x

CCα

x

x

CCβ

-

x

x

x

Tõesus

x

x

Kordustäpsus

x

(x)

x

Suhteline maatriksiefekt/absoluutne saagis (*)

x

x

Selektiivsus/spetsiifilisus

x

x

x

x

Püsivus (#)

x

x

x

x

Töökindlus

x

x

x

x

x – valideerimise teel on vaja tõendada, et asjaomast tulemuslikkuse näitajat käsitlevad nõuded on täidetud

x) – poolkvantitatiivsete sõeluuringumeetodite puhul ei ole punktis 1.2.2.2 esitatud kordustäpsusega seotud nõuete järgimine vajalik; kordustäpsus tehakse siiski kindlaks, et tõendada meetodi sobivust valenegatiivsete analüüsitulemuste ärahoidmiseks

A – keelatud või loata ained

B – lubatud ained

2.2.   Tõesus, korduvus ja laborisisene korratavus

Selles punktis on esitatud näited ja viited valideerimiskorra kohta. Selle tõendamiseks, et asjaomane meetod vastab tulemuslikkuse kriteeriumidele, võib kasutada ka muid lähenemisviise, kui nendega saadakse samal tasemel ja sama kvaliteediga andmed.

2.2.1.   Tavapärane valideerimine

Tavapäraste meetodite kohane näitajate arvutamine nõuab mitme eraldi katse tegemist. Iga olulise muutuse puhul tuleb kindlaks teha iga tulemuslikkuse näitaja (vt punkt 2.4). Mitme analüüdi määramist võimaldavate meetodite puhul võib korraga analüüsida mitut ainet, kui on välistatud sellega kaasneda võiv asjassepuutuv segav mõju. Mitut tulemuslikkuse näitajat saab määrata sarnasel viisil. Seepärast on töömahu vähendamiseks soovitatav katseid võimalikult suurel määral omavahel kombineerida (näiteks määrata korduvuse ja laborisisese korratavuse määramisel ka spetsiifilisus, teha analüüdivabade proovide analüüsimise teel kindlaks kinnitamist võimaldav otsustuspiir ja spetsiifilisus).

2.2.1.1.   Tõesuse määramine sertifitseeritud etalonaine abil

Analüüsimeetodi tõesuse määramiseks on soovitatav kasutada sertifitseeritud etalonainet. Vastavat korda on kirjeldatud standardis ISO 5725-4:1994 (2).

Näide:

| 1. | sertifitseeritud etalonaine kuut paralleelproovi analüüsitakse vastavalt asjaomase meetodi kohasele katsejuhendile; |
| --- | --- |

1.

sertifitseeritud etalonaine kuut paralleelproovi analüüsitakse vastavalt asjaomase meetodi kohasele katsejuhendile;

| 2. | määratakse analüüdi kontsentratsioon igas paralleelproovis; |
| --- | --- |

2.

määratakse analüüdi kontsentratsioon igas paralleelproovis;

| 3. | nende kuue paralleelprooviga saadud tulemuste alusel arvutatakse keskväärtus, standardhälve ja variatsioonikordaja (%); |
| --- | --- |

3.

nende kuue paralleelprooviga saadud tulemuste alusel arvutatakse keskväärtus, standardhälve ja variatsioonikordaja (%);

| 4. | tõesuse arvutamiseks jagatakse määratud kontsentratsioonide keskväärtus sertifitseeritud väärtusega (mõõdetuna kontsentratsioonina) ja korrutatakse 100-ga, et väljendada tulemust protsentides. |
| --- | --- |

4.

tõesuse arvutamiseks jagatakse määratud kontsentratsioonide keskväärtus sertifitseeritud väärtusega (mõõdetuna kontsentratsioonina) ja korrutatakse 100-ga, et väljendada tulemust protsentides.

Tõesus (%) = saagise suhtes korrigeeritud määratud kontsentratsioonide keskväärtus × 100/sertifitseeritud väärtus

2.2.1.2.   Tõesuse määramine rikastatud proovide abil

Kui sertifitseeritud etalonaine ei ole kättesaadav, kasutatakse meetodi tõesuse määramiseks katseid, mis põhinevad analüüdivaba maatriksi rikastamisel ja mis viiakse miinimumnõudena läbi järgmise kava kohaselt.

| 1. | Käesoleva määruse jõustumise kuupäeval või hiljem valideeritud meetodite puhul valitakse analüüdivaba materjal ja rikastatakse seda, et saavutada kontsentratsioonid, mis vastavad:






  a) | 0,5 (3)-, 1,0- ja 1,5-kordsele kontrollväärtusele meetmete võtmiseks või |
| --- | --- | --- |

1.

Käesoleva määruse jõustumise kuupäeval või hiljem valideeritud meetodite puhul valitakse analüüdivaba materjal ja rikastatakse seda, et saavutada kontsentratsioonid, mis vastavad:

a)

0,5 (3)-, 1,0- ja 1,5-kordsele kontrollväärtusele meetmete võtmiseks või

| b) | lubatud ainete puhul 0,1 (4)-, 1,0- ja 1,5-kordsele jääkide piirnormile või sisalduse piirnormile või |
| --- | --- |

b)

lubatud ainete puhul 0,1 (4)-, 1,0- ja 1,5-kordsele jääkide piirnormile või sisalduse piirnormile või

| c) | loata ainete puhul, mille jaoks ei ole kehtestatud kontrollväärtust meetmete võtmiseks, 1,0-, 2,0- ja 3,0-kordsele vähimale kaliibrimiskontsentratsioonile. |
| --- | --- |

c)

loata ainete puhul, mille jaoks ei ole kehtestatud kontrollväärtust meetmete võtmiseks, 1,0-, 2,0- ja 3,0-kordsele vähimale kaliibrimiskontsentratsioonile.

| 2. | Igal kontsentratsioonil analüüsitakse kuut paralleelproovi. |
| --- | --- |

2.

Igal kontsentratsioonil analüüsitakse kuut paralleelproovi.

| 3. | Proove analüüsitakse. |
| --- | --- |

3.

Proove analüüsitakse.

| 4. | Arvutatakse tuvastatud aine kontsentratsioon igas proovis. |
| --- | --- |

4.

Arvutatakse tuvastatud aine kontsentratsioon igas proovis.

| 5. | Iga proovi puhul arvutatakse tõesus vastavalt allpool esitatud võrrandile ning seejärel arvutatakse igal kontsentratsioonil saadud kuue tulemuse alusel keskmine tõesus ja variatsioonikordaja. |
| --- | --- |

5.

Iga proovi puhul arvutatakse tõesus vastavalt allpool esitatud võrrandile ning seejärel arvutatakse igal kontsentratsioonil saadud kuue tulemuse alusel keskmine tõesus ja variatsioonikordaja.

Tõesus (%) = saagise suhtes korrigeeritud määratud kontsentratsioonide keskväärtus × 100/rikastamiskontsentratsioon

Meetodite puhul, mis on ette nähtud lubatud ainete analüüsimiseks ja mis on valideeritud enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva, piisab meetodi tõesuse määramiseks kuuest rikastatud alikvoodist 0,5-, 1,0- ja 1,5-kordsele jääkide piirnormile või sisalduse piirnormile vastavatel kontsentratsioonidel.

2.2.1.3.   Korduvus

| 1. | Käesoleva määruse jõustumise kuupäeval või hiljem valideeritud meetodite puhul valmistatakse ette sama liigi identsete analüüdivabade maatriksite proovide kogum. Neid proove rikastatakse analüüdiga, et saavutada kontsentratsioonid, mis vastavad:






  a) | 0,5 (5)-, 1,0- ja 1,5-kordsele kontrollväärtusele meetmete võtmiseks või |
| --- | --- | --- |

1.

a)

0,5 (5)-, 1,0- ja 1,5-kordsele kontrollväärtusele meetmete võtmiseks või

| b) | lubatud ainete puhul 0,1 (6)-, 1,0- ja 1,5-kordsele jääkide piirnormile või sisalduse piirnormile või |
| --- | --- |

b)

lubatud ainete puhul 0,1 (6)-, 1,0- ja 1,5-kordsele jääkide piirnormile või sisalduse piirnormile või

| c) | loata või keelatud ainete puhul, mille suhtes ei kohaldata kontrollväärtust meetmete võtmiseks, 1,0-, 2,0- ja 3,0-kordsele vähimale kaliibrimiskontsentratsioonile. |
| --- | --- |

c)

loata või keelatud ainete puhul, mille suhtes ei kohaldata kontrollväärtust meetmete võtmiseks, 1,0-, 2,0- ja 3,0-kordsele vähimale kaliibrimiskontsentratsioonile.

| 2. | Igal kontsentratsioonil analüüsitakse vähemalt kuut paralleelproovi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Proove analüüsitakse. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Arvutatakse tuvastatud aine kontsentratsioon igas proovis. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Arvutatakse rikastatud proove iseloomustav keskmine kontsentratsioon, standardhälve ja variatsioonikordaja (%). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Neid etappe korratakse veel vähemalt kahel korral. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Arvutatakse rikastatud proove iseloomustavad üldised kontsentratsiooni keskväärtused, standardhälvete keskväärtused (leitakse igal korral saadud standardhälvete ruutude keskväärtus ja võetakse sellest ruutjuur) ja variatsioonikordajate keskväärtused.
  Meetodite puhul, mis on ette nähtud lubatud ainete analüüsimiseks ja mis on valideeritud enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva, piisab korduvuse määramiseks rikastatud maatriksite analüüsimisest 0,5-, 1,0- ja 1,5-kordsele jääkide piirnormile või sisalduse piirnormile vastavatel kontsentratsioonidel.
  Teise võimalusena võib korduvuse arvutada vastavalt standardile ISO 5725-2:2019 (7). |
| --- | --- |

7.

Meetodite puhul, mis on ette nähtud lubatud ainete analüüsimiseks ja mis on valideeritud enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva, piisab korduvuse määramiseks rikastatud maatriksite analüüsimisest 0,5-, 1,0- ja 1,5-kordsele jääkide piirnormile või sisalduse piirnormile vastavatel kontsentratsioonidel.

Teise võimalusena võib korduvuse arvutada vastavalt standardile ISO 5725-2:2019 (7).

2.2.1.4.   Laborisisene korratavus

| 1. | Pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva läbi viidava valideerimise puhul valmistatakse ette kogum kindlaksmääratud katsematerjali (identsete või eri maatriksite) proove, mida on rikastatud analüüdiga/analüütidega, et saavutada kontsentratsioonid, mis vastavad:






  a) | 0,55-, 1,0- ja 1,5-kordsele kontrollväärtusele meetmete võtmiseks või |
| --- | --- | --- |

1.

a)

0,55-, 1,0- ja 1,5-kordsele kontrollväärtusele meetmete võtmiseks või

| b) | lubatud ainete puhul 0,16-, 1,0- ja 1,5-kordsele jääkide piirnormile või sisalduse piirnormile või |
| --- | --- |

b)

lubatud ainete puhul 0,16-, 1,0- ja 1,5-kordsele jääkide piirnormile või sisalduse piirnormile või

| c) | loata või keelatud ainete puhul, mille suhtes ei kohaldata kontrollväärtust meetmete võtmiseks, 1,0-, 2,0- ja 3,0-kordsele vähimale kaliibrimiskontsentratsioonile. |
| --- | --- |

c)

loata või keelatud ainete puhul, mille suhtes ei kohaldata kontrollväärtust meetmete võtmiseks, 1,0-, 2,0- ja 3,0-kordsele vähimale kaliibrimiskontsentratsioonile.

| 2. | Igal kontsentratsioonil analüüsitakse vähemalt kuut paralleelproovi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Proove analüüsitakse. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Arvutatakse tuvastatud aine kontsentratsioon igas proovis. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Neid etappe korratakse veel vähemalt kahel korral eri teostajatega, analüüdivaba materjali eri partiidega ja võimalikult paljudes eri keskkonnatingimustes, näiteks eri partiidest reaktiivide ja lahustitega, eri temperatuuridel, eri seadmetega või muude varieeruvate parameetritega. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Leitakse rikastatud proove iseloomustav keskmine kontsentratsioon, standardhälve ja variatsioonikordaja (%).
  Meetodite puhul, mis on ette nähtud lubatud ainete analüüsimiseks ja mis on valideeritud enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva, piisab laborisisese korratavuse määramiseks rikastatud maatriksite analüüsimisest 0,5-, 1,0- ja 1,5-kordsele jääkide piirnormile või sisalduse piirnormile vastavatel kontsentratsioonidel.
  Teise võimalusena võib laborisisese korratavuse/vahetäpsuse arvutada ka vastavalt standardile ISO 5725-2:2019, standardile ISO 11843-1:1997 (8) või juhenddokumendile CAC/GL 59-2006 (9). |
| --- | --- |

6.

Meetodite puhul, mis on ette nähtud lubatud ainete analüüsimiseks ja mis on valideeritud enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva, piisab laborisisese korratavuse määramiseks rikastatud maatriksite analüüsimisest 0,5-, 1,0- ja 1,5-kordsele jääkide piirnormile või sisalduse piirnormile vastavatel kontsentratsioonidel.

Teise võimalusena võib laborisisese korratavuse/vahetäpsuse arvutada ka vastavalt standardile ISO 5725-2:2019, standardile ISO 11843-1:1997 (8) või juhenddokumendile CAC/GL 59-2006 (9).

2.2.2.   Alternatiivsete mudelite kohane valideerimine

Alternatiivsete mudelite kohaseks näitajate arvutamiseks on vaja katseplaani. Katseplaan kavandatakse sõltuvalt uuritavate liikide ja tegurite arvust. Seega tuleb kogu valideerimisprotsessi esimese sammuna kaaluda, milliseid proove laboris edaspidi analüüsima hakatakse, et määrata kindlaks kõige olulisemad liigid ja mõõtmistulemusi mõjutada võivad tegurid. Teguripõhine lähenemisviis võimaldab hinnata mõõtemääramatust katsetulemuste puhul, mis on saadud asjaomases laboris eri katsetingimuste juures, näiteks eri analüüsijate, eri seadmete, eri reaktiivipartiide ja eri maatriksitega ning eri katsekestuste ja -temperatuuride puhul. Seejärel tuleb otstarbekohasel viisil valida kontsentratsioonivahemik: lubatud ainete puhul lähtuvalt jääkide piirnormist või sisalduse piirnormist ning keelatud või loata ainete puhul lähtuvalt kontrollväärtusest meetmete võtmiseks või vähimast kaliibrimiskontsentratsioonist.

Teguripõhise lähenemisviisi eesmärk on tagada valitud tegurite üheaegse kontrollitud varieerimise teel usaldusväärsete kordustäpsuse andmete ja mõõteandmete saamine. See võimaldab hinnata sellistest teguritest tuleneva mõju ja juhusliku mõju koostoimet. Ühtlasi võimaldab katseplaan hinnata analüüsimeetodi töökindlust (10) ja määrata laborisisese korratavuse standardhälbe eri maatriksite lõikes.

Allpool on esitatud näide alternatiivse lähenemisviisi kohta, mille puhul kasutatakse ortogonaalset katseplaani.

On võimalik uurida kuni seitset tegurit (mürategurit). Uuring on kavandatud nii, et katseplaani rakendamisel saab korraga määrata nii kordustäpsuse, tõesuse (rikastatud proovide alusel), tundlikkuse, mõõtemääramatuse kui ka kriitilised kontsentratsioonid.

Tabel 6

Näide kaheksa katsega valideerimisuuringus rakendatavast ortogonaalsest katseplaanist, mis hõlmab seitset tegurit (I–VII), mille varieerimiseks kasutatakse kahte taset (A/B) (tegurite tasemete kombineerimine)

| Tegur | I | II | III | IV | V | VI | VII |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Katse 01 | A | A | A | A | A | A | A |
| Katse 02 | A | A | B | A | B | B | B |
| Katse 03 | A | B | A | B | A | B | B |
| Katse 04 | A | B | B | B | B | A | A |
| Katse 05 | B | A | A | B | B | A | B |
| Katse 06 | B | A | B | B | A | B | A |
| Katse 07 | B | B | A | A | B | B | A |
| Katse 08 | B | B | B | A | A | A | B |

Tegur

I

II

III

IV

V

VI

VII

Katse 01

A

A

A

A

A

A

A

Katse 02

A

A

B

A

B

B

B

Katse 03

A

B

A

B

A

B

B

Katse 04

A

B

B

B

B

A

A

Katse 05

B

A

A

B

B

A

B

Katse 06

B

A

B

B

A

B

A

Katse 07

B

B

A

A

B

B

A

Katse 08

B

B

B

A

A

A

B

Meetodit iseloomustavad näitajad arvutatakse nii, nagu on kirjeldanud Jülicher et al
   (11).

2.2.3.   Muud valideerimiseks kasutatavad lähenemisviisid

Selle tõendamiseks, et asjaomane meetod vastab tulemuslikkuse näitajate suhtes kohaldatavatele tulemuslikkuse kriteeriumidele, võib kasutada ka muid lähenemisviise, kui nendega saadakse samal tasemel ja sama kvaliteediga andmed. Valideerimiseks võib läbi viia ka laboritevahelise uuringu, näiteks codex alimentarius’e, ISO või IUPACi (12) eeskirjade järgi, või kasutada selliseid alternatiivseid meetodeid nagu ühte laborit hõlmavat uuringut või laborisisest valideerimist (13). Alternatiivse valideerimiskorra kohaldamisel esitatakse valideerimiseeskirjades sellise korra aluseks olev mudel ja strateegia koos vastavate eeltingimuste, eelduste ja valemitega või vähemalt viited selle kohta, kus need on kättesaadavad.

2.3.   Selektiivsus/spetsiifilisus

Võime eristada analüüti sellega väga sarnastest ainetest tehakse kindlaks nii suures ulatuses kui võimalik. Tehakse kindaks huvipakkuva jäägi homoloogide, isomeeride, lagunemissaaduste, analoogide ja metaboliitide, samuti endogeensete ainete, maatriksi ühendite ja mis tahes muude võimaliku häiriva mõjuga ainete segav mõju ning vajaduse korral meetodit muudetakse, et kindlaks tehtud segavat mõju ära hoida. Meetodi spetsiifilisuse määramiseks kasutatakse järgmist lähenemisviisi.

| 1. | Valitakse kogum keemiliselt sarnaseid ühendeid või muid aineid, mille esinemine koos proovides leiduda võiva huvipakkuva ühendiga on tõenäoline, ning kontrollitakse, kas need võivad segada analüüdi/analüütide tuvastamist. |
| --- | --- |

1.

Valitakse kogum keemiliselt sarnaseid ühendeid või muid aineid, mille esinemine koos proovides leiduda võiva huvipakkuva ühendiga on tõenäoline, ning kontrollitakse, kas need võivad segada analüüdi/analüütide tuvastamist.

| 2. | Viiakse läbi analüüs sobiva arvu representatiivsete analüüdivabade proovidega, mis pärinevad näiteks eri partiidest või eri loomaliikide partiidest (n ≥ 20), ning kontrollitakse, kas analüüdi eeldatavas elueerumispiirkonnas esineb segavaid signaale, piike või ioonide massijälgi. |
| --- | --- |

2.

Viiakse läbi analüüs sobiva arvu representatiivsete analüüdivabade proovidega, mis pärinevad näiteks eri partiidest või eri loomaliikide partiidest (n ≥ 20), ning kontrollitakse, kas analüüdi eeldatavas elueerumispiirkonnas esineb segavaid signaale, piike või ioonide massijälgi.

| 3. | Representatiivseid analüüdivabu proove rikastatakse sobiva koguse ainetega, mis võivad segada analüüdi identifitseerimist ja/või selle sisalduse määramist, ning tehakse kindlaks, kas lisatud aine:






  a) | võib põhjustada valesti identifitseerimist; |
| --- | --- | --- |

3.

Representatiivseid analüüdivabu proove rikastatakse sobiva koguse ainetega, mis võivad segada analüüdi identifitseerimist ja/või selle sisalduse määramist, ning tehakse kindlaks, kas lisatud aine:

a)

võib põhjustada valesti identifitseerimist;

| b) | takistab huvipakkuva analüüdi identifitseerimist; |
| --- | --- |

b)

takistab huvipakkuva analüüdi identifitseerimist;

| c) | mõjutab märkimisväärselt selle sisalduse määramist. |
| --- | --- |

c)

mõjutab märkimisväärselt selle sisalduse määramist.

2.4.   Töökindlus

Analüüsimeetodi puhul tuleb kontrollida selle püsivat tulemuslikkust eri katsetingimustes, mis hõlmavad näiteks eri proovivõtutingimusi ja tavapärase analüüsimise käigus esineda võivaid väikesi muutusi. Meetodi töökindluse määramisel peaksid katsetingimustes tehtavad muudatused olema väikesed. Hinnatakse nende muudatuste olulisust. Iga väikese muudatuste puhul, millel on tõendatult oluline mõju meetodi tulemuslikkusele, tehakse kindlaks kõik tulemuslikkuse näitajad.

2.5.   Püsivus

Määratakse kaliibrimisstandardi, maatriksile lisatud standardaine ja/või rikastatud maatriksis sisalduva standardaine ning proovis esinevate maatriksi koostisosade ja analüüdi püsivus säilitamisel ja analüüsimisel, kuna nende ebapüsivus võib mõjutada katsetulemust.

Analüüdi püsivus eri säilitustingimustes on tavaliselt hästi teada. Nõutava teabe saamiseks võib viia läbi standardainete ja proovide säilitustingimuste seiret võimaldavad katsed, mis on osa tavapärasest labori akrediteerimise ja kvaliteedikontrolli süsteemist. Andmeid analüüdi püsivuse kohta maatriksis ei ole vaja igas laboris eraldi kindlaks teha, kui sellised andmed on juba kättesaadavad (näiteks ELi referentlaboritest saadava teabe, avaldatud andmete vms kujul). Lahuses või maatriksis olevat analüüti käsitlevatele olemasolevatele püsivusandmetele viitamine on aga vastuvõetav üksnes juhul, kui kasutatakse identseid analüüsitingimusi.

Kui nõutavad püsivusandmed ei ole kättesaadavad, tuleks kasutada järgmisi lähenemisviise.

2.5.1.   Analüüdi püsivuse määramine lahuses

| 1. | Valmistatakse värsked analüüdi/analüütide põhilahused ja lahjendatakse neid katsejuhendi kohaselt, et saada igal valitud kontsentratsioonil piisav arv alikvoote (näiteks 40). Valmistatakse proovid:






  a) | rikastamiseks kasutatavatest analüüdilahustest; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

rikastamiseks kasutatavatest analüüdilahustest;

| b) | lõppanalüüsis kasutatavatest analüüdilahustest; |
| --- | --- |

b)

lõppanalüüsis kasutatavatest analüüdilahustest;

| c) | mis tahes muust huvipakkuvast lahusest (näiteks derivaaditud standardainete lahustest). |
| --- | --- |

c)

mis tahes muust huvipakkuvast lahusest (näiteks derivaaditud standardainete lahustest).

| 2. | Mõõdetakse analüüdi sisaldus värskelt valmistatud lahuses vastavalt katsejuhendile. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Sobiv kogus lahust viiakse sobivatesse mahutitesse, mis märgistatakse ja mida säilitatakse vastavalt tabelis 7 esitatud kava kohastele valgus- ja temperatuuritingimustele. Säilitusaja valimisel võetakse arvesse järgitavat analüüsitava; ideaaljuhul säilitatakse proove seni, kuni identifitseerimisel ja/või sisalduse määramisel täheldatakse esimesi lagunemisilminguid. Kui püsivusuuringu vältel ei täheldata lagunemist, loetakse lahuse maksimaalseks säilitusajaks püsivusuuringus kasutatud säilitusaega. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Arvutatakse analüüdi/analüütide kontsentratsioon igas alikvoodis ja võrreldakse seda analüüdi kontsentratsiooniga värskelt valmistatud lahuses vastavalt järgmisele valemile:
  säilinud analüüdi osakaal (%) = Ci × 100/Cvärske

  (Ci = kontsentratsioon ajahetkel i;
  Cvärske = kontsentratsioon värskelt valmistatud lahuses).
  Viie säilitatud paralleelproovi alusel leitud keskväärtus ei tohi erineda viie värskelt valmistatud paralleelproovi alusel leitud keskväärtusest rohkem kui 15 %. Protsentuaalse erinevuse arvutamisel lähtutakse värskelt valmistatud lahuse viie proovi alusel leitud keskväärtusest.

  Tabel 7


  Lahuses oleva analüüdi püsivuse määramise kava | –20 °C | +4 °C | +20 °C |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pimedas | 10 alikvooti | 10 alikvooti | 10 alikvooti |
| Valguse käes | | | 10 alikvooti |

4.

säilinud analüüdi osakaal (%) = Ci × 100/Cvärske

(Ci = kontsentratsioon ajahetkel i;

Cvärske = kontsentratsioon värskelt valmistatud lahuses).

Viie säilitatud paralleelproovi alusel leitud keskväärtus ei tohi erineda viie värskelt valmistatud paralleelproovi alusel leitud keskväärtusest rohkem kui 15 %. Protsentuaalse erinevuse arvutamisel lähtutakse värskelt valmistatud lahuse viie proovi alusel leitud keskväärtusest.

Tabel 7

Lahuses oleva analüüdi püsivuse määramise kava

–20 °C

+4 °C

+20 °C

Pimedas

10 alikvooti

10 alikvooti

10 alikvooti

Valguse käes

10 alikvooti

2.5.2.   Analüüdi/analüütide püsivuse määramine maatriksis

| 1. | Võimaluse korral kasutatakse loomulikul teel saastunud proove. Kui loomulikul teel saastunud maatriks ei ole kättesaadav, kasutatakse analüüdiga rikastatud maatriksit. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kui loomulikul teel saastunud maatriks on olemas, määratakse aine kontsentratsioon maatriksis ajal, mil maatriks on veel värske. Loomulikul teel saastunud homogeniseeritud maatriksi täiendavaid alikvoote säilitatakse –20 °C juures või vajaduse korral madalamal temperatuuril ning analüüdi kontsentratsiooni määratakse seni, kuni proovi laboris säilitatakse. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kui loomulikul teel saastunud maatriks ei ole kättesaadav, võetakse mõni analüüdivaba maatriks ja homogeniseeritakse see. Maatriks jagatakse viieks alikvoodiks. Iga alikvooti rikastatakse analüüdiga, millest tuleks enne soovitatavalt valmistada väike kogus vesilahust. Ühte alikvooti analüüsitakse kohe. Ülejäänud alikvoote säilitatakse –20 °C juures või vajaduse korral madalamal temperatuuril ning neid analüüsitakse pärast lühiajalist, keskpikaajalist ja pikaajalist säilitamist; seejuures võetakse arvesse kasutatavaid analüüsimeetodeid. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Registreeritakse maksimaalne vastuvõetav säilitusaeg ja optimaalsed säilitustingimused.
  Viie säilitatud paralleelproovi alusel leitud keskväärtus ei tohi erineda viie värskelt valmistatud paralleelproovi alusel leitud keskväärtusest rohkem kui asjaomase meetodiga saavutatavat laborisisest korratavust iseloomustava näitaja võrra. Protsentuaalse erinevuse arvutamisel lähtutakse värskelt valmistatud lahuse viie proovi alusel leitud keskväärtusest. |
| --- | --- |

4.

Viie säilitatud paralleelproovi alusel leitud keskväärtus ei tohi erineda viie värskelt valmistatud paralleelproovi alusel leitud keskväärtusest rohkem kui asjaomase meetodiga saavutatavat laborisisest korratavust iseloomustava näitaja võrra. Protsentuaalse erinevuse arvutamisel lähtutakse värskelt valmistatud lahuse viie proovi alusel leitud keskväärtusest.

2.6.   Kinnitamist võimaldav otsustuspiir (CCα)

CCα määratakse kinnitamismeetodite puhul. CCα tehakse kindlaks tingimustes, mis vastavad identifitseerimist või identifitseerimist ja sisalduse määramist käsitlevatele nõuetele, nagu on määratletud 1. peatükis „Analüüsimeetodite tulemuslikkuse kriteeriumid ja muud nõuded“.

Proovide nõuetele vastavuse kontrollimiseks kasutatava CCα väärtuse (kinnitamist võimaldava otsustuspiiri) juures on juba arvesse võetud liitstandardmõõtemääramatust.

| 1. | Loata või keelatud farmakoloogiliste toimeainete puhul arvutatakse CCα järgmiselt.






  a) | Meetod nr 1: kaliibrimiskõvera põhjal vastavalt standardile ISO 11843-1:1997 (14) (standardis osutatakse sellele näitajale kui netoolekumuutuja kriitilisele väärtusele). Sel juhul kasutatakse analüüdivaba materjali, mida rikastatakse nii, et saavutatakse üksteisest võrdse vahemikuga eraldatud kontsentratsioonid, millest üks vastab kontrollväärtusele meetmete võtmiseks või vähimale kaliibrimiskontsentratsioonile ja teised on sellest suuremad. Proove analüüsitakse. Pärast tuvastamist koostatakse graafik, mis väljendab sõltuvust lisatud aine kontsentratsiooni ja võimaluse korral signaali või muul juhul ümberarvutatud kontsentratsiooni vahel. Otsustuspiir on võrdne y-telje telglõigule vastava kontsentratsiooniga, millele on liidetud 2,33-kordne sellel kontsentratsioonil määratud laborisisese korratavuse standardhälve. See meetod on kohaldatav üksnes kvantitatiivse analüüsi puhul. Selle lähenemisviisiga kindlaks tehtud otsustuspiiri kontrollimiseks tehakse uuring analüüdivaba maatriksiga, mida on rikastatud arvutatud otsustuspiirile vastava ainekogusega. |
| --- | --- | --- |

1.

Loata või keelatud farmakoloogiliste toimeainete puhul arvutatakse CCα järgmiselt.

a)

Meetod nr 1: kaliibrimiskõvera põhjal vastavalt standardile ISO 11843-1:1997 (14) (standardis osutatakse sellele näitajale kui netoolekumuutuja kriitilisele väärtusele). Sel juhul kasutatakse analüüdivaba materjali, mida rikastatakse nii, et saavutatakse üksteisest võrdse vahemikuga eraldatud kontsentratsioonid, millest üks vastab kontrollväärtusele meetmete võtmiseks või vähimale kaliibrimiskontsentratsioonile ja teised on sellest suuremad. Proove analüüsitakse. Pärast tuvastamist koostatakse graafik, mis väljendab sõltuvust lisatud aine kontsentratsiooni ja võimaluse korral signaali või muul juhul ümberarvutatud kontsentratsiooni vahel. Otsustuspiir on võrdne y-telje telglõigule vastava kontsentratsiooniga, millele on liidetud 2,33-kordne sellel kontsentratsioonil määratud laborisisese korratavuse standardhälve. See meetod on kohaldatav üksnes kvantitatiivse analüüsi puhul. Selle lähenemisviisiga kindlaks tehtud otsustuspiiri kontrollimiseks tehakse uuring analüüdivaba maatriksiga, mida on rikastatud arvutatud otsustuspiirile vastava ainekogusega.

| b) | Meetod nr 2: iga maatriksi kohta analüüsitakse vähemalt 20 analüüdivaba materjali, et võimaldada arvutada signaali ja müra suhe analüüdile vastava eeldatava ajavahemiku jaoks. Otsustuspiirina võib kasutada kolmekordset signaali ja müra suhet. See on kohaldatav nii kvantitatiivsete kui ka kvalitatiivsete meetodite puhul. Selle lähenemisviisiga kindlaks tehtud otsustuspiiri kontrollimiseks tehakse uuring analüüdivaba maatriksiga, mida on rikastatud arvutatud otsustuspiirile vastava ainekogusega. |
| --- | --- |

b)

Meetod nr 2: iga maatriksi kohta analüüsitakse vähemalt 20 analüüdivaba materjali, et võimaldada arvutada signaali ja müra suhe analüüdile vastava eeldatava ajavahemiku jaoks. Otsustuspiirina võib kasutada kolmekordset signaali ja müra suhet. See on kohaldatav nii kvantitatiivsete kui ka kvalitatiivsete meetodite puhul. Selle lähenemisviisiga kindlaks tehtud otsustuspiiri kontrollimiseks tehakse uuring analüüdivaba maatriksiga, mida on rikastatud arvutatud otsustuspiirile vastava ainekogusega.

| c) | Meetod nr 3: CCα = vähim kaliibrimiskontsentratsioon + k (ühepoolne, 99 %) × (liit)standardmõõtemääramatus vähimal kaliibrimiskontsentratsioonil.
  Loata või keelatud farmakoloogiliste toimeainete puhul võib valideerimiskatsest (ja vastavast vabadusastmete arvust) sõltuvalt olla mõistlik kasutada t-jaotust; kui lähtutakse Gaussi jaotusest (ühepoolne, n = ∞), kasutatakse teguri k väärtust 2,33.
  (Liit)standardmõõtemääramatuse kindlakstegemiseks saab kasutada laborisisest korratavust ja tõesust, kui nende leidmisel on arvesse võetud kõiki asjakohaseid mõjutegureid. |
| --- | --- |

c)

Meetod nr 3: CCα = vähim kaliibrimiskontsentratsioon + k (ühepoolne, 99 %) × (liit)standardmõõtemääramatus vähimal kaliibrimiskontsentratsioonil.

Loata või keelatud farmakoloogiliste toimeainete puhul võib valideerimiskatsest (ja vastavast vabadusastmete arvust) sõltuvalt olla mõistlik kasutada t-jaotust; kui lähtutakse Gaussi jaotusest (ühepoolne, n = ∞), kasutatakse teguri k väärtust 2,33.

(Liit)standardmõõtemääramatuse kindlakstegemiseks saab kasutada laborisisest korratavust ja tõesust, kui nende leidmisel on arvesse võetud kõiki asjakohaseid mõjutegureid.

Meetodit nr 2 võib CCα arvutamiseks kasutada ainult 1. jaanuarini 2026 üksnes selliste meetodite puhul, mis on valideeritud enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva. Pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva valideeritud meetodite puhul kasutatakse üksnes meetodit nr 1 või 3.

| 2. | Lubatud ainete puhul arvutatakse CCα järgmiselt.






  a) | Lubatud ainete puhul, mis võivad esineda maatriksi/liigi sellise kombinatsiooni juures, mille jaoks on kehtestatud jääkide piirnorm või sisalduse piirnorm, toimub arvutamine järgmiselt.






  i) | Meetod nr 1: kaliibrimiskõvera põhjal vastavalt standardile ISO 11843-1:1997 (standardis osutatakse sellele näitajale kui netoolekumuutuja kriitilisele väärtusele). Sel juhul kasutatakse analüüdivaba materjali, mida rikastatakse nii, et saavutatakse üksteisest võrdse vahemikuga eraldatud kontsentratsioonid, millest üks vastab jääkide piirnormile või sisalduse piirnormile ja teised on sellest suuremad. Proove analüüsitakse. Pärast tuvastamist koostatakse graafik, mis väljendab sõltuvust lisatud aine kontsentratsiooni ja võimaluse korral signaali või muul juhul ümberarvutatud kontsentratsiooni vahel. Otsustuspiir (α = 5 %) on võrdne jääkide piirnormile või sisalduse piirnormile vastava kontsentratsiooniga, millele on liidetud 1,64-kordne sellel kontsentratsioonil määratud laborisisese korratavuse standardhälve. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Lubatud ainete puhul arvutatakse CCα järgmiselt.

a)

Lubatud ainete puhul, mis võivad esineda maatriksi/liigi sellise kombinatsiooni juures, mille jaoks on kehtestatud jääkide piirnorm või sisalduse piirnorm, toimub arvutamine järgmiselt.

i)

Meetod nr 1: kaliibrimiskõvera põhjal vastavalt standardile ISO 11843-1:1997 (standardis osutatakse sellele näitajale kui netoolekumuutuja kriitilisele väärtusele). Sel juhul kasutatakse analüüdivaba materjali, mida rikastatakse nii, et saavutatakse üksteisest võrdse vahemikuga eraldatud kontsentratsioonid, millest üks vastab jääkide piirnormile või sisalduse piirnormile ja teised on sellest suuremad. Proove analüüsitakse. Pärast tuvastamist koostatakse graafik, mis väljendab sõltuvust lisatud aine kontsentratsiooni ja võimaluse korral signaali või muul juhul ümberarvutatud kontsentratsiooni vahel. Otsustuspiir (α = 5 %) on võrdne jääkide piirnormile või sisalduse piirnormile vastava kontsentratsiooniga, millele on liidetud 1,64-kordne sellel kontsentratsioonil määratud laborisisese korratavuse standardhälve.

| ii) | Meetod nr 2: CCα = jääkide (või sisalduse) piirnorm + k (ühepoolne, 95 %) × (liit)standardmõõtemääramatus jääkide (või sisalduse) piirnormile vastaval kontsentratsioonil. |
| --- | --- |

ii)

Meetod nr 2: CCα = jääkide (või sisalduse) piirnorm + k (ühepoolne, 95 %) × (liit)standardmõõtemääramatus jääkide (või sisalduse) piirnormile vastaval kontsentratsioonil.

Lubatud ainete puhul võib valideerimiskatsest (ja vastavast vabadusastmete arvust) sõltuvalt olla mõistlik kasutada t-jaotust; kui lähtutakse Gaussi jaotusest (ühepoolne, n = ∞), kasutatakse teguri k väärtust 1,64.

(Liit)standardmõõtemääramatuse kindlakstegemiseks saab kasutada laborisisest korratavust ja tõesust, kui nende leidmisel on arvesse võetud kõiki asjakohaseid mõjutegureid.

Farmakoloogiliste toimeainete puhul, mille jaoks jääkide piirnormi kehtestamisel on lähtutud eri ainete summaarsest sisaldusest, kasutatakse uuritavas proovis ainete summaarse sisalduse hindamist võimaldava CCα väärtusena selle aine CCα väärtust, mille kontsentratsioon proovis on kõige suurem.

| b) | Lubatud ainete puhul, mis võivad esineda maatriksi/liigi sellise kombinatsiooni juures, mille jaoks ei ole kehtestatud jääkide piirnormi, ei ole jääkide esinemine lubatud, välja arvatud juhul, kui on läbi viidud direktiivi 2001/82/EÜ artikli 11 kohane lubatud ravi. Lubatud ainete puhul, mille jaoks ei ole kehtestatud jääkide piirnormi, kasutatakse CCα arvutamiseks komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/470 (15) alusel kehtestatud astmeliselt valitud jääkide piirnormi. Sel juhul kasutatakse eelmises alapunktis kirjeldatud meetodit nr 1 või 2, ent jääkide piirnormiks võetakse 0,5-kordne astmeliselt valitud jääkide piirnorm, kusjuures sihtväärtusena käsitatakse 0,1-kordset astmeliselt valitud jääkide piirnormi, kui see on mõistlikult saavutatav. |
| --- | --- |

b)

Lubatud ainete puhul, mis võivad esineda maatriksi/liigi sellise kombinatsiooni juures, mille jaoks ei ole kehtestatud jääkide piirnormi, ei ole jääkide esinemine lubatud, välja arvatud juhul, kui on läbi viidud direktiivi 2001/82/EÜ artikli 11 kohane lubatud ravi. Lubatud ainete puhul, mille jaoks ei ole kehtestatud jääkide piirnormi, kasutatakse CCα arvutamiseks komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/470 (15) alusel kehtestatud astmeliselt valitud jääkide piirnormi. Sel juhul kasutatakse eelmises alapunktis kirjeldatud meetodit nr 1 või 2, ent jääkide piirnormiks võetakse 0,5-kordne astmeliselt valitud jääkide piirnorm, kusjuures sihtväärtusena käsitatakse 0,1-kordset astmeliselt valitud jääkide piirnormi, kui see on mõistlikult saavutatav.

2.7.   Sõeluuringumeetodi tuvastamissuutlikkus (CCβ)

CCβ määratakse sõeluuringumeetodite puhul. CCβ tehakse kindlaks käesoleva lisa 1. peatükis „Analüüsimeetodite tulemuslikkuse kriteeriumid ja muud nõuded“ määratletud viisil kooskõlas tabelis 5 esitatud nõuetega. Sõeluuringumeetodite puhul ei ole siiski vaja kohaldada kõiki identifitseerimist käsitlevaid nõudeid (vt punktid 1.2.3, 1.2.4 ja 1.2.5).

| 1. | Loata ja keelatud farmakoloogiliste toimeainete puhul tagatakse, et β-viga on maksimaalselt 5 %. CCβ arvutatakse järgmiselt.






  a) | Meetod nr 1: kaliibrimiskõvera põhjal vastavalt standardile ISO 11843-1:1997 (standardis osutatakse sellele näitajale kui netoolekumuutuja vähimale tuvastatavale väärtusele). Sel juhul kasutatakse analüüdivaba representatiivset materjali, mida rikastatakse nii, et saavutatakse üksteisest võrdse vahemikuga eraldatud kontsentratsioonid, millest üks vastab kontrollväärtusele meetmete võtmiseks ja teised on sellest väiksemad või mis jäävad sõeluuringu sihtkontsentratsiooni ümbrusse, kui kontrollväärtust meetmete võtmiseks ei ole kehtestatud. Proove analüüsitakse. Koostatakse graafik, mis väljendab sõltuvust lisatud aine kontsentratsiooni ja signaali vahel. Tuvastamissuutlikkus on võrdne sõeluuringu sihtkontsentratsiooniga, millele on liidetud 1,64-kordne sellele kontsentratsioonile vastava mõõdetud sisalduse keskväärtuse laborisisese korratavuse standardhälve. Vähimast rikastamiskontsentratsioonist oluliselt väiksema väärtuseni (< 50 % rikastamiskontsentratsioonist) ekstrapoleerimisel saadud väärtust kinnitatakse valideerimisetapis katseandmetega. |
| --- | --- | --- |

1.

Loata ja keelatud farmakoloogiliste toimeainete puhul tagatakse, et β-viga on maksimaalselt 5 %. CCβ arvutatakse järgmiselt.

a)

Meetod nr 1: kaliibrimiskõvera põhjal vastavalt standardile ISO 11843-1:1997 (standardis osutatakse sellele näitajale kui netoolekumuutuja vähimale tuvastatavale väärtusele). Sel juhul kasutatakse analüüdivaba representatiivset materjali, mida rikastatakse nii, et saavutatakse üksteisest võrdse vahemikuga eraldatud kontsentratsioonid, millest üks vastab kontrollväärtusele meetmete võtmiseks ja teised on sellest väiksemad või mis jäävad sõeluuringu sihtkontsentratsiooni ümbrusse, kui kontrollväärtust meetmete võtmiseks ei ole kehtestatud. Proove analüüsitakse. Koostatakse graafik, mis väljendab sõltuvust lisatud aine kontsentratsiooni ja signaali vahel. Tuvastamissuutlikkus on võrdne sõeluuringu sihtkontsentratsiooniga, millele on liidetud 1,64-kordne sellele kontsentratsioonile vastava mõõdetud sisalduse keskväärtuse laborisisese korratavuse standardhälve. Vähimast rikastamiskontsentratsioonist oluliselt väiksema väärtuseni (< 50 % rikastamiskontsentratsioonist) ekstrapoleerimisel saadud väärtust kinnitatakse valideerimisetapis katseandmetega.

| b) | Meetod nr 2: analüüdivaba rikastatud materjali analüüsitakse sõeluuringu sihtkontsentratsioonil ja sellest suurematel kontsentratsioonidel. Määramise usaldusväärsuse tagamiseks analüüsitakse igal kontsentratsioonil 20 analüüdivaba rikastatud materjali proovi. Meetodi tuvastamissuutlikkus on võrdne kontsentratsiooniga, mille juures valenegatiivsete tulemuste osakaal langeb väärtuseni ≤ 5 %. |
| --- | --- |

b)

Meetod nr 2: analüüdivaba rikastatud materjali analüüsitakse sõeluuringu sihtkontsentratsioonil ja sellest suurematel kontsentratsioonidel. Määramise usaldusväärsuse tagamiseks analüüsitakse igal kontsentratsioonil 20 analüüdivaba rikastatud materjali proovi. Meetodi tuvastamissuutlikkus on võrdne kontsentratsiooniga, mille juures valenegatiivsete tulemuste osakaal langeb väärtuseni ≤ 5 %.

| c) | Meetod nr 3: CCβ = sõeluuringu sihtkontsentratsioon + k (ühepoolne, 95 %) × (liit)standardmõõtemääramatus sõeluuringu sihtkontsentratsioonil või sellest suuremal kontsentratsioonil.
  Loata või keelatud farmakoloogiliste toimeainete puhul võib valideerimiskatsest (ja vastavast vabadusastmete arvust) sõltuvalt olla mõistlik kasutada t-jaotust; kui lähtutakse Gaussi jaotusest (ühepoolne, n = ∞), kasutatakse teguri k väärtust 1,64.
  (Liit)standardmõõtemääramatuse kindlakstegemiseks saab kasutada laborisisest korratavust ja tõesust, kui nende leidmisel on arvesse võetud kõiki asjakohaseid mõjutegureid. |
| --- | --- |

c)

Meetod nr 3: CCβ = sõeluuringu sihtkontsentratsioon + k (ühepoolne, 95 %) × (liit)standardmõõtemääramatus sõeluuringu sihtkontsentratsioonil või sellest suuremal kontsentratsioonil.

Loata või keelatud farmakoloogiliste toimeainete puhul võib valideerimiskatsest (ja vastavast vabadusastmete arvust) sõltuvalt olla mõistlik kasutada t-jaotust; kui lähtutakse Gaussi jaotusest (ühepoolne, n = ∞), kasutatakse teguri k väärtust 1,64.

(Liit)standardmõõtemääramatuse kindlakstegemiseks saab kasutada laborisisest korratavust ja tõesust, kui nende leidmisel on arvesse võetud kõiki asjakohaseid mõjutegureid.

| 2. | Lubatud ainete puhul tagatakse, et β-viga on maksimaalselt 5 %. CCβ arvutatakse järgmiselt.






  a) | Meetod nr 1: kaliibrimiskõvera põhjal vastavalt standardile ISO 11843-1:1997 (standardis osutatakse sellele näitajale kui netoolekumuutuja vähimale tuvastatavale väärtusele). Sel juhul kasutatakse analüüdivaba representatiivset materjali, mida rikastatakse nii, et saavutatakse üksteisest võrdse vahemikuga eraldatud kontsentratsioonid, millest üks vastab sõeluuringu sihtkontsentratsioonile ja teised on sellest väiksemad. Proove analüüsitakse ja analüüt/analüüdid identifitseeritakse. Arvutatakse sõeluuringu sihtkontsentratsioonile vastava mõõdetud sisalduse keskväärtuse standardhälve.
  Tuvastamissuutlikkus on võrdne sõeluuringu sihtkontsentratsiooniga, millele on liidetud 1,64-kordne sellele kontsentratsioonile vastava mõõdetud sisalduse keskväärtuse laborisisese korratavuse standardhälve. |
| --- | --- | --- |

2.

Lubatud ainete puhul tagatakse, et β-viga on maksimaalselt 5 %. CCβ arvutatakse järgmiselt.

a)

Meetod nr 1: kaliibrimiskõvera põhjal vastavalt standardile ISO 11843-1:1997 (standardis osutatakse sellele näitajale kui netoolekumuutuja vähimale tuvastatavale väärtusele). Sel juhul kasutatakse analüüdivaba representatiivset materjali, mida rikastatakse nii, et saavutatakse üksteisest võrdse vahemikuga eraldatud kontsentratsioonid, millest üks vastab sõeluuringu sihtkontsentratsioonile ja teised on sellest väiksemad. Proove analüüsitakse ja analüüt/analüüdid identifitseeritakse. Arvutatakse sõeluuringu sihtkontsentratsioonile vastava mõõdetud sisalduse keskväärtuse standardhälve.

Tuvastamissuutlikkus on võrdne sõeluuringu sihtkontsentratsiooniga, millele on liidetud 1,64-kordne sellele kontsentratsioonile vastava mõõdetud sisalduse keskväärtuse laborisisese korratavuse standardhälve.

| b) | Meetod nr 2: analüüdivaba rikastatud materjali analüüsitakse lubatud piirnormist väiksematel kontsentratsioonidel. Määramise usaldusväärsuse tagamiseks analüüsitakse igal kontsentratsioonil 20 analüüdivaba rikastatud materjali proovi. Meetodi tuvastamissuutlikkus on võrdne kontsentratsiooniga, mille juures valenegatiivsete tulemuste osakaal langeb väärtuseni ≤ 5 %. |
| --- | --- |

b)

Meetod nr 2: analüüdivaba rikastatud materjali analüüsitakse lubatud piirnormist väiksematel kontsentratsioonidel. Määramise usaldusväärsuse tagamiseks analüüsitakse igal kontsentratsioonil 20 analüüdivaba rikastatud materjali proovi. Meetodi tuvastamissuutlikkus on võrdne kontsentratsiooniga, mille juures valenegatiivsete tulemuste osakaal langeb väärtuseni ≤ 5 %.

| c) | Meetod nr 3: CCβ = sõeluuringu sihtkontsentratsioon + k (ühepoolne, 95 %) × (liit)standardmõõtemääramatus sõeluuringu sihtkontsentratsioonil või sellest suuremal kontsentratsioonil.
  Lubatud ainete puhul võib valideerimiskatsest (ja vastavast vabadusastmete arvust) sõltuvalt olla mõistlik kasutada t-jaotust; kui lähtutakse Gaussi jaotusest (ühepoolne, n = ∞), kasutatakse teguri k väärtust 1,64 (nii astmeliselt valitud jääkide piirnormi kasutamisel kui ka tavapärasel jääkide piirnormi kasutamisel).
  (Liit)standardmõõtemääramatuse kindlakstegemiseks saab kasutada laborisisest korratavust ja tõesust, kui nende leidmisel on arvesse võetud kõiki asjakohaseid mõjutegureid. |
| --- | --- |

c)

Meetod nr 3: CCβ = sõeluuringu sihtkontsentratsioon + k (ühepoolne, 95 %) × (liit)standardmõõtemääramatus sõeluuringu sihtkontsentratsioonil või sellest suuremal kontsentratsioonil.

Lubatud ainete puhul võib valideerimiskatsest (ja vastavast vabadusastmete arvust) sõltuvalt olla mõistlik kasutada t-jaotust; kui lähtutakse Gaussi jaotusest (ühepoolne, n = ∞), kasutatakse teguri k väärtust 1,64 (nii astmeliselt valitud jääkide piirnormi kasutamisel kui ka tavapärasel jääkide piirnormi kasutamisel).

(Liit)standardmõõtemääramatuse kindlakstegemiseks saab kasutada laborisisest korratavust ja tõesust, kui nende leidmisel on arvesse võetud kõiki asjakohaseid mõjutegureid.

Farmakoloogiliste toimeainete puhul, mille jaoks jääkide piirnormi kehtestamisel on lähtutud eri ainete summaarsest sisaldusest, kasutatakse uuritavas proovis ainete summaarse sisalduse hindamist võimaldava CCβ väärtusena selle aine CCβ väärtust, mille kontsentratsioon proovis on kõige suurem.

2.8.   Kaliibrimiskõverad

Kui kaliibrimiskõverat kasutatakse sisalduse määramiseks:

| 1. | tuleks kõvera koostamisel kasutada vähemalt viit kontsentratsiooni, mis on soovitatavalt eraldatud üksteisest võrdse vahemikuga (sealhulgas nullkontsentratsiooni); |
| --- | --- |

1.

tuleks kõvera koostamisel kasutada vähemalt viit kontsentratsiooni, mis on soovitatavalt eraldatud üksteisest võrdse vahemikuga (sealhulgas nullkontsentratsiooni);

| 2. | kirjeldatakse kõvera kasutuspiirkonda; |
| --- | --- |

2.

kirjeldatakse kõvera kasutuspiirkonda;

| 3. | esitatakse kõvera matemaatiline võrrand ja andmete kõveraga sobivuse hinnang (determinatsioonikordaja r2); |
| --- | --- |

3.

esitatakse kõvera matemaatiline võrrand ja andmete kõveraga sobivuse hinnang (determinatsioonikordaja r2);

| 4. | esitatakse kirjeldus kõvera parameetrivahemike kohta, mille ulatuses on tulemused vastuvõetavad. |
| --- | --- |

4.

esitatakse kirjeldus kõvera parameetrivahemike kohta, mille ulatuses on tulemused vastuvõetavad.

Standardaine lahustel, maatriksile lisatud standardainel või rikastatud maatriksis sisalduval standardainel põhinevate kaliibrimiskõverate puhul esitatakse kõvera parameetrite vastuvõetavad vahemikud, mis võivad olla eri seeriate puhul erinevad.

2.9.   Absoluutne saagis

Meetodiga saavutatav absoluutne saagis tehakse kindlaks juhul, kui ei kasutata sisestandardit ega rikastatud maatriksil põhinevat kaliibrimist.

Kui on täidetud tabelis 1 esitatud tõesusnõuded, võib kasutada kindlaksmääratud parandustegurit. Muul juhul kasutatakse asjaomase konkreetse partii jaoks kindlaks tehtud saagisetegurit. Teise võimalusena kasutatakse saagist iseloomustava parandusteguri asemel standardaine lisamist (16) või sisestandardit.

Absoluutne saagis arvutatakse vähemalt kuue representatiivse maatriksipartii puhul.

Analüüdivaba maatriksi ühte alikvooti rikastatakse sobiva kontsentratsiooni saavutamiseks analüüdiga enne ekstraheerimist ja teist alikvooti pärast proovi ettevalmistamist ning seejärel määratakse analüüdi kontsentratsioon.

Saagis arvutatakse järgmiselt:

saagis (analüüt) = (rikastatud maatriksis sisalduvale standardainele vastav pindala)/(maatriksile lisatud standardainele vastav pindala) × 100.

2.10.   Suhteline maatriksiefekt

Suhteline maatriksiefekt tehakse kindlaks kõikidel juhtudel. Seda võib teha valideerimise osana või eraldi katsetega. Lähtuvalt asjaomase meetodi kasutusalast – näiteks eri liikidel kasutatavusest – arvutatakse iga maatriksi/liigi puhul suhteline maatriksiefekt analüüdivaba maatriksi vähemalt 20 eri partii jaoks.

Analüüdivaba maatriksit tuleks pärast ekstraheerimist rikastada analüüdiga nii, et saavutatakse kontsentratsioon, mis vastab kontrollväärtusele meetmete võtmiseks, jääkide piirnormile või sisalduse piirnormile, ning sellist maatriksit tuleks analüüsida koos puhta analüüdilahusega.

Suhteline maatriksiefekt ehk maatriksitegur (MT) arvutatakse järgmiselt:

Image 1

Image 2

Image 3

SS: sisestandard

MLS: maatriksile lisatud standardaine

Näitaja MT (standardaine, normaliseeritud SSi alusel) variatsioonikordaja ei tohi olla suurem kui 20 %.

3. PEATÜKK

KVALITEEDIKONTROLL TAVAPÄRASE ANALÜÜSIMISE KÄIGUS – MEETODI TULEMUSLIKKUSE PIDEV KONTROLLIMINE

Järgitakse analüüsitulemuste kvaliteedi tagamist käsitlevaid standardi ISO/IEC 17025:2017 (17) punktis 7.7 esitatud nõudeid.

Tavapärasel analüüsimisel on soovitatav meetodi tulemuslikkuse tõendamise viis sertifitseeritud etalonainete analüüsimine. Kuna asjakohaseid analüüte nõutavas kontsentratsioonis sisaldavad sertifitseeritud etalonained on harva kättesaadavad, võib nende asemel kasutada ka ELi referentlaborite või standardi ISO/IEC 17043:2010 (18) kohaselt akrediteeritud laborite pakutavaid ja sellistes laborites iseloomustatud etalonaineid. Veel ühe võimalusena võib kasutada laborisiseseid korrapäraselt kontrollitavaid etalonaineid.

Meetodi tulemuslikkust tuleks tavapärase analüüsimise käigus pidevalt kontrollida nii sõeluuringuetapis kui ka kinnitamisetapis.

| 1. | Sõeluuringuetapi puhul:
  iga analüüsiseeria (partii) puhul analüüsitakse samaaegselt järgmisi kvaliteedikontrolli võimaldavaid proove:






  a) | kontrollproov süsteemi ja seadme sobivuses veendumiseks, ideaaljuhul meetodispetsiifiline; |
| --- | --- | --- |

1.

Sõeluuringuetapi puhul:

iga analüüsiseeria (partii) puhul analüüsitakse samaaegselt järgmisi kvaliteedikontrolli võimaldavaid proove:

a)

kontrollproov süsteemi ja seadme sobivuses veendumiseks, ideaaljuhul meetodispetsiifiline;

| b) | kvaliteedikontrolliproovid, mida on rikastatud nii, et on saavutatud sõeluuringu sihtkontsentratsioonile lähedane kontsentratsioon, ideaaljuhul kontsentratsioon, mis vastab nii lubatud farmakoloogiliste toimeainete kui ka keelatud või loata ainete tuvastamise sõeluuringu CCβ-le; |
| --- | --- |

b)

kvaliteedikontrolliproovid, mida on rikastatud nii, et on saavutatud sõeluuringu sihtkontsentratsioonile lähedane kontsentratsioon, ideaaljuhul kontsentratsioon, mis vastab nii lubatud farmakoloogiliste toimeainete kui ka keelatud või loata ainete tuvastamise sõeluuringu CCβ-le;

| c) | nõuetele vastav kontrollproov (analüüdivaba proov) ja vajaduse korral üksnes reaktiive sisaldavad proovid. |
| --- | --- |

c)

nõuetele vastav kontrollproov (analüüdivaba proov) ja vajaduse korral üksnes reaktiive sisaldavad proovid.

| 2. | Kinnitamisetapi puhul:
  iga analüüsiseeria (partii) puhul analüüsitakse samaaegselt järgmisi kvaliteedikontrolli võimaldavaid proove:






  a) | kontrollproov süsteemi ja seadme sobivuses veendumiseks, ideaaljuhul meetodispetsiifiline; |
| --- | --- | --- |

2.

Kinnitamisetapi puhul:

iga analüüsiseeria (partii) puhul analüüsitakse samaaegselt järgmisi kvaliteedikontrolli võimaldavaid proove:

a)

kontrollproov süsteemi ja seadme sobivuses veendumiseks, ideaaljuhul meetodispetsiifiline;

| b) | kvaliteedikontrolliproovid, mida on rikastatud nii, et lubatud farmakoloogiliste toimeainete puhul on saavutatud jääkide piirnormile või sisalduse piirnormile lähedane kontsentratsioon, keelatud või loata ainete puhul aga kontsentratsioon, mis on lähedal kontrollväärtusele meetmete võtmiseks või vähimale kaliibrimiskontsentratsioonile (nõuetele mittevastavad proovid); |
| --- | --- |

b)

kvaliteedikontrolliproovid, mida on rikastatud nii, et lubatud farmakoloogiliste toimeainete puhul on saavutatud jääkide piirnormile või sisalduse piirnormile lähedane kontsentratsioon, keelatud või loata ainete puhul aga kontsentratsioon, mis on lähedal kontrollväärtusele meetmete võtmiseks või vähimale kaliibrimiskontsentratsioonile (nõuetele mittevastavad proovid);

| c) | nõuetele vastav kontrollproov (analüüdivaba proov) ja vajaduse korral üksnes reaktiive sisaldavad proovid. |
| --- | --- |

c)

nõuetele vastav kontrollproov (analüüdivaba proov) ja vajaduse korral üksnes reaktiive sisaldavad proovid.

Kvaliteedikontrolli võimaldavate proovide soovitatav järjekord on järgmine: kontrollproov süsteemi ja seadme sobivuses veendumiseks, nõuetele vastav kontrollproov, kinnitamist vajav(ad) proov(id), nõuetele vastav proov uuesti ning rikastatud kvaliteedikontrolliproov (nõuetele mittevastav proov).

Kvantitatiivsete meetodite puhul mõõdetakse ametlike proovide iga partii puhul enne või pärast eespool loetletud proove kaliibrimiskõvera koostamiseks vajalikud väärtused.

Kui see on teostatav, hinnatakse kõikide nõuetele mittevastavates kontrollproovides (rikastatud proovides) sisalduvate analüütide puhul tulemuse tõesust kvaliteedikontrolli kaartide alusel vastavalt standardi ISO/IEC 17025:2017 punktile 7.7. Kui selliseks tõesuse hindamiseks on vaja teha ebaproportsionaalselt palju mõõtmisi, võib määramisel piirduda teatava arvu representatiivsete analüütidega.

4. PEATÜKK:

EELNEVALT VALIDEERITUD MEETODI VALIDEERITUD KASUTUSALA LAIENDAMINE

Vahel on vaja mõne eelnevalt ammendavalt valideeritud meetodi kasutusala laiendada. Sellisel juhul peaks selle kasutusala laiendamine toimuma tõhusal ja analüütiliselt usaldusväärsel viisil. Selle saavutamiseks võib täieliku valideerimise asemel teha valideerimise väiksema (näiteks kaks korda väiksema) arvu proovidega.

Siiski peab iga vähendatud mahus valideerimise kava puhul lähtuma valideeritavate muudatuste liigi ja arvu kindlaksmääramisel eksperditeadmistest ja varasemast kogemusest; näiteks on tuvastamismeetodi muutmisel vaja igal juhul teha täielik valideerimine.

Üldjuhul hinnatakse meetodi tulemuslikkust selle jätkuva usaldusväärsuse tagamiseks pidevalt ning tulemusi võrreldakse algselt saadud valideerimisnäitajatega. Ideaaljuhul on meetodi tulemuslikkuse pidev kontroll kavandatud nii, et täielikuks valideerimiseks vajalikud andmed saab kokku koguda aegamööda (näiteks mõne andmepunkti kaupa, mis saadakse igas analüüsiseerias kvaliteedikontrolliproovide põhjal).

4.1.   Meetodite kasutusala laiendamine seoses kontsentratsioonide vahemikuga

Kuna jääkide piirnormid, sisalduse piirnormid ja kontrollväärtused meetmete võtmiseks muutuvad, võib tekkida vajadus kohandada meetodi valideerimise aluseks võetud kontsentratsioonivahemikku. Sellisel juhul on vähendatud mahus valideerimise kava kohaldamine vastuvõetav.

Muudetud vahemikule vastavad kaliibrimiskõverad tuleks koostada vastavalt valideeritud korrale. Tuleks analüüsida eri partiisid, mille puhul on rikastamisel saavutatud eri kontsentratsioonid (vt punktid 2.2.1 ja 2.2.2). Tõesus, korduvus ja laborisisene korratavus/vahetäpsus peaksid jääma algselt valideeritud meetodi näitajatega võrreldes vastuvõetavasse vahemikku. Vajaduse korral tuleks CCβ (sõeluuringumeetodite puhul) ja CCα (kinnitamismeetodite puhul) ümber arvutada.

4.2.   Meetodite kasutusala laiendamine täiendavate ainete analüüsimiseks

Üldjuhul on meetodi kasutusala laiendamine täiendavate ühendite analüüsimiseks võimalik ainult selliste analüütide jaoks, mis on asjaomase meetodiga juba analüüsitavate ainetega struktuurilt ja omadustelt sarnased. Sellisel juhul on vähendatud mahus valideerimise kava kohaldamine vastuvõetav. Meetodi kirjeldusest kõrvalekaldumine ei ole lubatud.

Täiendavate ainete jaoks sobivad kaliibrimiskõverad tuleks koostada vastavalt valideeritud korrale. Tuleks analüüsida maatriksimaterjali eri partiisid, mille puhul on rikastamisel saavutatud eri kontsentratsioonid (vt punktid 2.2.1 ja 2.2.2). Tõesus, korduvus ja laborisisene korratavus/vahetäpsus peaksid jääma algselt valideeritud meetodi kohaselt uuritud teiste analüütidega saadud näitajatega võrreldavasse vahemikku ning vastama punktis 1.2.2 esitatud nõuetele. Uute analüütide jaoks tuleb arvutada CCβ (sõeluuringumeetodite puhul) ja CCα (kinnitamismeetodite puhul).

4.3.   Meetodite kasutusala laiendamine täiendavate maatriksite/liikide analüüsimiseks

Otsus laiendada juba valideeritud meetodi kasutusala uutele maatriksitele või liikidele tehakse alati juhtumipõhiselt teadmiste ja kogemuse alusel, mis on saadud meetodi kasutamise käigus ning võimaliku maatriksiefekti või segava mõju hindamiseks tehtud eelkatsetest. Üldjuhul on see võimalik üksnes sarnaste omadustega maatriksite puhul ja mittekriitiliste näitajate (püsivuse, tuvastatavuse) analüüsimisel.

Kaliibrimiskõverad (standardaine või maatriksi jaoks) tuleks koostada vastavalt valideeritud korrale. Tuleks analüüsida maatriksimaterjali eri partiisid, mille puhul on rikastamisel saavutatud eri kontsentratsioonid (vt punktid 2.2.1 ja 2.2.2). Tõesus, korduvus ja laborisisene korratavus/vahetäpsus peaksid jääma algselt valideeritud meetodi näitajatega võrreldes vastuvõetavasse vahemikku ning vastama punktis 1.2.2 esitatud nõuetele. Sõltuvalt valideerimiseks kasutatavast lähenemisviisist võib olla vaja arvutada ümber CCβ (sõeluuringumeetodite puhul) või CCα (kinnitamismeetodite puhul).

Kui saadud tulemused ei jää algselt kasutatud maatriksiga saadud tulemustega võrreldes vastuvõetavasse vahemikku, tuleb teha täiendav täielik valideerimine, et teha kindlaks asjaomased maatriksi- või liigispetsiifilised tulemuslikkuse näitajad.

Kui konkreetse aine jääkide piirnorm on eri maatriksite puhul erinev, on meetodi kasutusala laiendamine asjaomastele täiendavatele maatriksitele/liikidele tõenäoliselt raske, kuna sellisel juhul tuleb lähtuda kahest muudatusest. Sel juhul on soovitatav teha täielik valideerimine.

---

(1)  Kaaskromatograafia on meetod, mille puhul proovi ekstrakt jagatakse enne kromatograafiaetappi või -etappe kaheks osaks. Ühte osa analüüsitakse kromatograafiliselt sellisena, nagu see on. Teine osa segatakse mõõdetava standardanalüüdiga. Seejärel analüüsitakse ka seda segu kromatograafiliselt. Lisatud standardanalüüdi kogus peab olema sarnane ekstraktis eeldatavalt sisalduva analüüdikogusega. Kaaskromatograafiat kasutatakse kromatograafiliselt määratava analüüdi tõhusamaks tuvastamiseks, eelkõige juhtudel, kus ei saa kasutada sobivat sisestandardit.

(*)  * See CV (%) on esitatud vaid juhindumiseks ja peaks olema nii väike kui mõistlikult võimalik.

(a)  Eellasiooni valimisega ei saada täiendavat identifitseerimispunkti, kui tegemist on sama iooniga (või selle adukti või isotoobiga), mis tuvastati HRMSi käigus täielikul skaneerimisel.

(#)  Kui maatriksis esineva analüüdi püsivusandmed on kättesaadavad teaduskirjanduses või mõnes muus laboris, ei ole vaja neid asjaomases laboris uuesti kindlaks teha. Lahuses olevat analüüti käsitlevatele olemasolevatele püsivusandmetele viitamine on aga vastuvõetav üksnes juhul, kui kasutatakse identseid analüüsitingimusi.

(*)  See on asjakohane massispektromeetriliste meetodite puhul, mida kasutatakse valideerimisel selle tõendamiseks, et tulemuslikkuse näitajaid käsitlevad nõuded on täidetud. Suhteline maatriksiefekt tehakse asjaomase meetodi puhul kindlaks juhul, kui seda ei ole valideerimise käigus eelnevalt hinnatud. Meetodiga saavutatav absoluutne saagis tehakse kindlaks juhul, kui ei kasutata sisestandardit ega rikastatud maatriksil põhinevat kaliibrimist.

(2)  ISO 5725-4:2020 „Accuracy (trueness and precision) of measurement methods and results – Part 4: Basic methods for the determination of the trueness of a standard measurement method“ (punkt 3).

(3)  Kui lubamatu farmakoloogilise toimeaine puhul ei ole valideerimine 0,5-kordsele kõnealusele kontrollväärtusele vastaval kontsentratsioonil mõistlikult teostatav, võib selle kontsentratsiooni asemel kasutada vähimat mõistlikult saavutatavat kontsentratsiooni, mis jääb 0,5-kordsele kuni 1,0-kordsele kontrollväärtusele vastavasse vahemikku.

(4)  Kui mõne konkreetse farmakoloogilise toimeaine puhul ei ole valideerimine 0,1-kordsele jääkide piirnormile vastaval kontsentratsioonil mõistlikult teostatav, võib selle kontsentratsiooni asemel kasutada vähimat mõistlikult saavutatavat kontsentratsiooni, mis jääb 0,1-kordsele kuni 0,5-kordsele jääkide piirnormile vastavasse vahemikku.

(5)  Kui lubamatu farmakoloogilise toimeaine puhul ei ole valideerimine 0,5-kordsele kõnealusele kontrollväärtusele vastaval kontsentratsioonil mõistlikult teostatav, võib selle kontsentratsiooni asemel kasutada vähimat mõistlikult saavutatavat kontsentratsiooni, mis jääb 0,5-kordsele kuni 1,0-kordsele kontrollväärtusele vastavasse vahemikku.

(6)  Kui mõne konkreetse farmakoloogilise toimeaine puhul ei ole valideerimine 0,1-kordsele jääkide piirnormile vastaval kontsentratsioonil mõistlikult teostatav, võib selle kontsentratsiooni asemel kasutada vähimat mõistlikult saavutatavat kontsentratsiooni, mis jääb 0,1-kordsele kuni 0,5-kordsele jääkide piirnormile vastavasse vahemikku.

(7)  ISO 5725-2:2019 „Accuracy (trueness and precision) of measurement methods and results – Part 2: Basic method for the determination of repeatability and reproducibility of a standard measurement method“ (punkt 3).

(8)  ISO 11843-1:1997 „Capability of detection – Part 1: Terms and definitions“.

(9)  ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni ja Maailma Terviseorganisatsiooni codex alimentarius’e komisjon. „Guidelines on estimation of uncertainty of results“ (CAC/GL 59-2006).

(10)  Sellega seotud katsetingimuste muutmine võib hõlmata proovide materjali, analüüte, säilitustingimusi, keskkonnatingimusi ja/või proovide ettevalmistamise tingimusi. Kõikide katsetingimuste puhul, mis võivad tegelikkuses varieeruda (näiteks reaktiivide püsivus, proovi koostis, pH, temperatuur), tuuakse välja kõik analüüsitulemust mõjutada võivad muutused.

(11)  Jülicher, B., Gowik, P., ja Uhlig, S. (1998). Assessment of detection methods in trace analysis by means of a statistically based in-house validation concept. Analyst 120: 173.

(12)  IUPAC (1995). Protocol for the design, conduct and interpretation of method-performance studies. Pure Appl. Chem. 67: 331.

(13)  Gowik, P., Jülicher, B., ja Uhlig, S. (1998). Multi-residue method for non-steroidal anti-inflammatory drugs in plasma using high performance liquid chromatography-photodiode-array detection. Method description and comprehensive in-house validation. J. Chromatogr. 716: 221.

(14)  ISO 11843-1:1997 „Capability of detection – Part 1: Terms and definitions“.

(15)  Komisjoni 21. märtsi 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/470 selliseid jääkide piirnorme käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta, mida võetakse arvesse direktiivi 2001/82/EÜ artikli 11 alusel ELis ravitud loomadest saadud toiduainete kontrollimisel (ELT L 79, 22.3.2018, lk 16).

(16)  Lisatav standardanalüüdi kogus võib olla proovis sisalduva analüüdi eeldatavast kogusest näiteks kaks kuni viis korda suurem. Kõnealune meetod on ette nähtud proovi analüüdisisalduse määramiseks viisil, mille puhul võetakse arvesse analüüsimeetodiga saavutatavat saagist.

(17)  ISO/IEC 17025:2017 „Üldnõuded katse- ja kalibreerimislaborite kompetentsusele“ (punkt 7.7).

(18)  ISO/IEC 17043:2010 „Vastavusnõuded. Üldnõuded pädevuskatsetele“.

---

II LISA

PROOVIDE VÕTMISE KORD JA AMETLIKE PROOVIDE TÖÖTLEMINE

1.   Proovi kogus

Vähim proovi kogus määratakse kindlaks riiklikus jääkide kontrollimise programmis. Vähim proovi kogus peab olema piisav, et võimaldada teha heakskiidetud laboris analüüse, mis on vajalikud sõeluuringu või kinnitava uuringu läbiviimiseks. Kodulindude, vesiviljelusloomade, küülikute, tehistingimustes peetavate ulukite, roomajate ja putukate puhul koosneb proov analüüsimeetodiga seotud nõuetest olenevalt ühest või mitmest loomast. Munade puhul on proovi suurus kasutatavast analüüsimeetodist sõltuvalt vähemalt 12 muna. Kui ühes proovis on vaja analüüsida eri meetodite abil mitut ainet, mis kuuluvad eri kategooriatesse, suurendatakse proovi kogust vastavalt.

2.   Osaproovideks jagamine

Iga proov jagatakse vähemalt kaheks võrdseks osaprooviks, millest iga osaproov võimaldab viia läbi täiemahulise analüüsi; selline jagamine ei ole vajalik, kui see on tehniliselt võimatu või ei ole siseriiklike õigusaktide alusel nõutav. Proovi võib osadeks jagada proovivõtukohas või laboris.

3.   Jälgitavus

Iga proov võetakse nii, et seda on alati võimalik seostada asjaomase päritolupõllumajandusettevõttega ja vajaduse korral asjaomase loomapartii või konkreetse loomaga. Eelkõige võib piima puhul võtta proove liikmesriigi valikust olenevalt ühes järgmistest kohtadest:

| 1. | põllumajandusettevõttes kogumismahutist; |
| --- | --- |

1.

põllumajandusettevõttes kogumismahutist;

| 2. | piimatöötlemisettevõttes enne piima mahalaadimist. |
| --- | --- |

2.

piimatöötlemisettevõttes enne piima mahalaadimist.

4.   Proovivõtumahutid

Proovid kogutakse sobivatesse mahutitesse, et tagada proovide terviklikkus ja jälgitavus. Eelkõige takistavad mahutid proovide vahetamist, ristsaastumist ja lagunemist. Mahutid suletakse ametliku plommiga.

5.   Proovivõtuaruanne

Proovivõtuaruanne koostatakse pärast iga proovivõttu.

Inspektor esitab proovivõtuaruandes vähemalt järgmised andmed:

| 1. | pädeva asutuse aadress, |
| --- | --- |

1.

pädeva asutuse aadress,

| 2. | inspektori nimi või tunnuskood, |
| --- | --- |

2.

inspektori nimi või tunnuskood,

| 3. | proovi ametlik koodnumber, |
| --- | --- |

3.

proovi ametlik koodnumber,

| 4. | proovi võtmise kuupäev, |
| --- | --- |

4.

proovi võtmise kuupäev,

| 5. | asjaomase looma või loomse saaduse omaniku või looma või loomse saaduse eest vastutava isiku nimi ja aadress, |
| --- | --- |

5.

asjaomase looma või loomse saaduse omaniku või looma või loomse saaduse eest vastutava isiku nimi ja aadress,

| 6. | looma päritolupõllumajandusettevõtte nimi ja aadress (kui proov on võetud põllumajandusettevõttes), |
| --- | --- |

6.

looma päritolupõllumajandusettevõtte nimi ja aadress (kui proov on võetud põllumajandusettevõttes),

| 7. | ettevõtte registreerimisnumber/tapamaja number, |
| --- | --- |

7.

ettevõtte registreerimisnumber/tapamaja number,

| 8. | looma või saaduse identifitseerimisandmed, |
| --- | --- |

8.

looma või saaduse identifitseerimisandmed,

| 9. | loomaliik, |
| --- | --- |

9.

loomaliik,

| 10. | proovi maatriks, |
| --- | --- |

10.

proovi maatriks,

| 11. | vajaduse korral proovivõtule eelnenud viimase nelja nädala jooksul manustatud ravimid (kui proov on võetud põllumajandusettevõttes), |
| --- | --- |

11.

vajaduse korral proovivõtule eelnenud viimase nelja nädala jooksul manustatud ravimid (kui proov on võetud põllumajandusettevõttes),

| 12. | uuritavad ained või ainerühmad, |
| --- | --- |

12.

uuritavad ained või ainerühmad,

| 13. | erimärkused. |
| --- | --- |

13.

erimärkused.

Proovivõtukorrast sõltuvalt esitatakse aruande paber- või elektroonilised koopiad. Proovivõtuaruanne ja selle koopiad koostatakse nii, et on tagatud nende autentsus ja õiguslik kehtivus; selleks võib inspektoril olla vaja need dokumendid allkirjastada. Põllumajandusettevõttes toimuva proovivõtu puhul võib paluda, et proovivõtuaruande originaali allkirjastaks asjaomane põllumajandustootja või tema esindaja.

Proovivõtuaruande originaal jääb pädevale asutusele, kes peab tagama, et see ei ole volitamata isikutele kättesaadav.

Vajaduse korral võib põllumajandustootjat või põllumajandusettevõtte omanikku läbi viidud proovivõtust teavitada.

6.   Laborile esitatav proovivõtuaruanne

Pädeva asutuse koostatav, laborile esitatav proovivõtuaruanne vastab standardi ISO/IEC 17025:2017 (1) punktis 7 esitatud nõuetele ja sisaldab vähemalt järgmist teavet:

| 1. | pädeva asutuse või määratud asutuse aadress, |
| --- | --- |

1.

pädeva asutuse või määratud asutuse aadress,

| 2. | inspektori nimi või tunnuskood, |
| --- | --- |

2.

inspektori nimi või tunnuskood,

| 3. | proovi ametlik koodnumber, |
| --- | --- |

3.

proovi ametlik koodnumber,

| 4. | proovi võtmise kuupäev, |
| --- | --- |

4.

proovi võtmise kuupäev,

| 5. | loomaliik, |
| --- | --- |

5.

loomaliik,

| 6. | proovi maatriks, |
| --- | --- |

6.

proovi maatriks,

| 7. | uuritavad ained või ainerühmad, |
| --- | --- |

7.

uuritavad ained või ainerühmad,

| 8. | erimärkused. |
| --- | --- |

8.

erimärkused.

Laborile esitatav proovivõtuaruanne saadetakse laborisse koos asjaomase prooviga.

7.   Transport ja säilitamine

Analüütide püsivuse ja proovide terviklikkuse tagamiseks täpsustatakse jääkide kontrollimise programmides iga analüüdi ja maatriksi kombinatsiooni jaoks sobivad säilitamis- ja veotingimused. Veoaeg peab olema võimalikult lühike ja veo ajal tuleb säilitada analüüdi püsivuse tagamiseks sobiv temperatuur.

Erilist tähelepanu pööratakse transpordikastidele, temperatuurile ja vastutavasse laborisse kohaletoimetamiseks kuluvale ajale.

Labor teavitab pädevat asutust viivitamata igast kontrollimisprogrammi nõuetele mittevastavusest.

---

(1)  ISO/IEC 17025:2017 „Üldnõuded katse- ja kalibreerimislaborite kompetentsusele“ (punkt 7.7).

---

| 21.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 180/110 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 180/110

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/809,

20. mai 2021,

milles käsitletakse hariliku varemerohu (Symphytum officinale L.) lehtede kääritatud ekstrakti põhiainena heaks kiitmata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 2 koostoimes artikli 23 lõikega 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 22. jaanuaril 2015 sai komisjon äriühingult Greenprotech taotluse kiita heaks hariliku varemerohu leotis põhiainena, mida kasutatakse putukatõrjevahendina ja enesekaitsemehhanisme esilekutsuva ainena viljapuude, kõrreliste ja köögivilja puhul. Taotlusele oli lisatud määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 23 lõike 3 teises lõigus nõutud teave. |
| --- | --- |

(1)

22. jaanuaril 2015 sai komisjon äriühingult Greenprotech taotluse kiita heaks hariliku varemerohu leotis põhiainena, mida kasutatakse putukatõrjevahendina ja enesekaitsemehhanisme esilekutsuva ainena viljapuude, kõrreliste ja köögivilja puhul. Taotlusele oli lisatud määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 23 lõike 3 teises lõigus nõutud teave.

| (2) | Komisjon palus Euroopa Toiduohutusametilt (edaspidi „toiduohutusamet“) teadusabi. Toiduohutusamet esitas komisjonile hariliku varemerohu leotise kohta tehnilise aruande 28. novembril 2019 (2). Kõnealuse tehnilise aruande ja taotleja esitatud dokumentide põhjal on asjakohane määratleda taotluse kohaldamisala nii, et see hõlmaks toimeainet hariliku varemerohu (Symphytum officinale L.) lehtede kääritatud ekstrakti. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon palus Euroopa Toiduohutusametilt (edaspidi „toiduohutusamet“) teadusabi. Toiduohutusamet esitas komisjonile hariliku varemerohu leotise kohta tehnilise aruande 28. novembril 2019 (2). Kõnealuse tehnilise aruande ja taotleja esitatud dokumentide põhjal on asjakohane määratleda taotluse kohaldamisala nii, et see hõlmaks toimeainet hariliku varemerohu (Symphytum officinale L.) lehtede kääritatud ekstrakti.

| (3) | Taotleja esitatud teave hariliku varemerohu (Symphytum officinale L.) lehtede kääritatud ekstrakti kohta ei olnud piisav tõendamaks, et see vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 (3) artiklis 2 määratletud mõiste „toit“ kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(3)

Taotleja esitatud teave hariliku varemerohu (Symphytum officinale L.) lehtede kääritatud ekstrakti kohta ei olnud piisav tõendamaks, et see vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 (3) artiklis 2 määratletud mõiste „toit“ kriteeriumidele.

| (4) | Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et hariliku varemerohu (Symphytum officinale L.) lehtede kääritatud ekstrakti spetsifikatsioon ei ole täpselt määratletud. Toiduohutusamet märkis ka, et on teada, et harilik varemerohi sisaldab genotoksilisi ja kantserogeenseid komponente, ning teave genotoksiliste ja kantserogeensete ühendite kontsentratsiooni kohta hariliku varemerohu (Symphytum officinale L.) lehtede kääritatud ekstraktis ei olnud kättesaadav. Seetõttu ei olnud võimalik järeldada, et hariliku varemerohu (Symphytum officinale L.) lehtede kääritatud ekstrakti ei tuleks käsitada probleemse ainena vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 23 lõike 1 punktile a. |
| --- | --- |

(4)

Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et hariliku varemerohu (Symphytum officinale L.) lehtede kääritatud ekstrakti spetsifikatsioon ei ole täpselt määratletud. Toiduohutusamet märkis ka, et on teada, et harilik varemerohi sisaldab genotoksilisi ja kantserogeenseid komponente, ning teave genotoksiliste ja kantserogeensete ühendite kontsentratsiooni kohta hariliku varemerohu (Symphytum officinale L.) lehtede kääritatud ekstraktis ei olnud kättesaadav. Seetõttu ei olnud võimalik järeldada, et hariliku varemerohu (Symphytum officinale L.) lehtede kääritatud ekstrakti ei tuleks käsitada probleemse ainena vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 23 lõike 1 punktile a.

| (5) | Lisaks ei olnud toiduohutusametil võimalik olemasoleva teabe alusel lõpule viia hariliku varemerohu (Symphytum officinale L.) lehtede kääritatud ekstrakti kohta muu kui toidukaudse kokkupuute riski ja tarbijatele avalduva riski hindamist. Samuti ei olnud piisavalt teavet keskkonnatekkese kokkupuute ja muudele kui sihtorganismidele avalduvate riskide kohta. |
| --- | --- |

(5)

Lisaks ei olnud toiduohutusametil võimalik olemasoleva teabe alusel lõpule viia hariliku varemerohu (Symphytum officinale L.) lehtede kääritatud ekstrakti kohta muu kui toidukaudse kokkupuute riski ja tarbijatele avalduva riski hindamist. Samuti ei olnud piisavalt teavet keskkonnatekkese kokkupuute ja muudele kui sihtorganismidele avalduvate riskide kohta.

| (6) | Kasutada ei olnud ühtegi asjakohast hindamist, mis oleks tehtud määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 23 lõikes 2 osutatud liidu muude õigusaktide alusel. |
| --- | --- |

(6)

Kasutada ei olnud ühtegi asjakohast hindamist, mis oleks tehtud määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 23 lõikes 2 osutatud liidu muude õigusaktide alusel.

| (7) | Komisjon esitas läbivaatamisaruande (4) ja määruse eelnõu alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele 19. mail 2020 ja 26. jaanuaril 2021 ning vormistas need lõplikult komitee 24. märtsi 2021 koosoleku ajaks. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon esitas läbivaatamisaruande (4) ja määruse eelnõu alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele 19. mail 2020 ja 26. jaanuaril 2021 ning vormistas need lõplikult komitee 24. märtsi 2021 koosoleku ajaks.

| (8) | Komisjon palus, et taotleja esitaks oma märkused toiduohutusameti tehnilise aruande ning komisjoni esialgse läbivaatamisaruande kohta. Taotleja esitas oma märkused ja need on põhjalikult läbi vaadatud. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon palus, et taotleja esitaks oma märkused toiduohutusameti tehnilise aruande ning komisjoni esialgse läbivaatamisaruande kohta. Taotleja esitas oma märkused ja need on põhjalikult läbi vaadatud.

| (9) | Vaatamata taotleja esitatud väidetele ei saa ainega seotud probleeme kummutada. |
| --- | --- |

(9)

Vaatamata taotleja esitatud väidetele ei saa ainega seotud probleeme kummutada.

| (10) | Järelikult ei ole määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 23 sätestatud nõuete täitmine tõendatud. Seepärast on asjakohane jätta hariliku varemerohu (Symphytum officinale L.) lehtede kääritatud ekstrakt põhiainena heaks kiitmata. |
| --- | --- |

(10)

Järelikult ei ole määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 23 sätestatud nõuete täitmine tõendatud. Seepärast on asjakohane jätta hariliku varemerohu (Symphytum officinale L.) lehtede kääritatud ekstrakt põhiainena heaks kiitmata.

| (11) | Käesolev määrus ei takista esitamast uut taotlust hariliku varemerohu (Symphytum officinale L.) lehtede kääritatud ekstrakti põhiainena heakskiitmiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 23 lõikele 3 või esitamast taotlust selle toimeainena heakskiitmiseks vastavalt kõnealuse määruse artiklile 7. |
| --- | --- |

(11)

Käesolev määrus ei takista esitamast uut taotlust hariliku varemerohu (Symphytum officinale L.) lehtede kääritatud ekstrakti põhiainena heakskiitmiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 23 lõikele 3 või esitamast taotlust selle toimeainena heakskiitmiseks vastavalt kõnealuse määruse artiklile 7.

| (12) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Hariliku varemerohu (Symphytum officinale L.) lehtede kääritatud ekstrakt jäetakse põhiainena heaks kiitmata.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. mai 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  EFSA (Euroopa Toiduohutusamet), 2019. „Technical report on the outcome of the consultation with Member States and EFSA on the basic substance application for approval of Comfrey steeping to be used in plant protection as an insect repellent and plant elicitor in fruit trees, grass and vegetables.“ (Tehniline aruanne liikmesriikide ja Euroopa Toiduohutusametiga peetud konsultatsioonide tulemuste kohta, mis käsitlesid taotlust kiita hariliku varemerohu leotis heaks põhiainena kasutamiseks taimekaitses putukatõrjevahendina ja enesekaitsemehhanisme esilekutsuva ainena viljapuude, kõrreliste ja köögivilja puhul.) Euroopa Toiduohutusameti toetav väljaanne 2019:EN-1753. 64 lk. doi:10.2903/sp.efsa.2019.EN-1753.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

3

(4)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-db_en

4

---

| 21.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 180/112 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 180/112

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/810,

20. mai 2021,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2021/2021/808 seoses teatavaid otsuse 2002/657/EÜ II lisas loetletud aineid käsitlevate üleminekusätetega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrust (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 999/2001, (EÜ) nr 396/2005, (EÜ) nr 1069/2009, (EÜ) nr 1107/2009, (EL) nr 1151/2012, (EL) nr 652/2014, (EL) 2016/429 ja (EL) 2016/2031, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1/2005 ja (EÜ) nr 1099/2009 ning nõukogu direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ ja 2008/120/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivid 89/608/EMÜ, 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ, 96/23/EÜ, 96/93/EÜ ja 97/78/EÜ ja nõukogu otsus 92/438/EMÜ (ametliku kontrolli määrus), (1) eriti selle artikli 34 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/2021/808 (2) tunnistatakse muu hulgas kehtetuks komisjoni otsus 2002/657/EÜ (3). Kõnealuse otsuse artiklis 4 koostoimes kõnealuse otsuse II lisaga on sätestatud farmakoloogiliste toimeainete klooramfenikooli, nitrofuraani metaboliitide, medroksüprogesteroonatsetaadi ja malahhiitrohelise nõutavad tulemuslikkuse miinimummäärad teatavates maatriksites. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/2021/808 (2) tunnistatakse muu hulgas kehtetuks komisjoni otsus 2002/657/EÜ (3). Kõnealuse otsuse artiklis 4 koostoimes kõnealuse otsuse II lisaga on sätestatud farmakoloogiliste toimeainete klooramfenikooli, nitrofuraani metaboliitide, medroksüprogesteroonatsetaadi ja malahhiitrohelise nõutavad tulemuslikkuse miinimummäärad teatavates maatriksites.

| (2) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/1871 (4) artiklis 8 on sätestatud üleminekusätted seoses keelatud farmakoloogiliste toimeainete suhtes meetmete võtmist võimaldavate kontrollväärtustega. Kolmandatest riikidest imporditud loomse toidu ja liidus toodetud loomse toidu suhtes tuleks kuni 27. novembrini 2022 kohaldada meetmete võtmist võimaldavate kontrollväärtustena otsuse 2002/657/EÜ II lisas klooramfenikooli, nitrofuraani metaboliitide ning malahhiitrohelise ja leukomalahhiitrohelise summa jaoks sätestatud nõutavaid tulemuslikkuse miinimummäärasid. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/1871 (4) artiklis 8 on sätestatud üleminekusätted seoses keelatud farmakoloogiliste toimeainete suhtes meetmete võtmist võimaldavate kontrollväärtustega. Kolmandatest riikidest imporditud loomse toidu ja liidus toodetud loomse toidu suhtes tuleks kuni 27. novembrini 2022 kohaldada meetmete võtmist võimaldavate kontrollväärtustena otsuse 2002/657/EÜ II lisas klooramfenikooli, nitrofuraani metaboliitide ning malahhiitrohelise ja leukomalahhiitrohelise summa jaoks sätestatud nõutavaid tulemuslikkuse miinimummäärasid.

| (3) | Määruse (EL) 2019/1871 artiklis 8 osutatud eesmärgil tuleks otsuse 2002/657/EÜ II lisa jätkuvalt kohaldada kuni 27. novembrini 2022. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) 2019/1871 artiklis 8 osutatud eesmärgil tuleks otsuse 2002/657/EÜ II lisa jätkuvalt kohaldada kuni 27. novembrini 2022.

| (4) | Järjepidevuse säilitamiseks tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast kui rakendusmäärust (EL) 2021/2021/808. |
| --- | --- |

(4)

Järjepidevuse säilitamiseks tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast kui rakendusmäärust (EL) 2021/2021/808.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2021/2021/808 artikkel 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

Õigusaktide kehtetuks tunnistamine ja üleminekumeetmed

Otsused 2002/657/EÜ ja 98/179/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

Meetodite puhul, mis on valideeritud enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva, jätkatakse otsuse 2002/657/EÜ I lisa punktides 2 ja 3 sätestatud nõuete kohaldamist siiski kuni 10. juunini 2026.

Määruse (EL) 2019/1871 artikli 8 teises lõigus osutatud eesmärgil kohaldatakse otsuse 2002/657/EÜ II lisa jätkuvalt kuni 27. novembrini 2022.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. mai 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 95, 7.4.2017, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 22. märtsi 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/2021/808, milles käsitletakse toiduloomadel kasutatavate farmakoloogiliste toimeainete jääkide analüüsimise meetodeid ja tulemuste tõlgendamist ning proovivõtumeetodeid ning millega tunnistatakse kehtetuks otsused 2002/657/EÜ ja 98/179/EÜ (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 84).

2

Euroopa Liidu Teataja

(3)  Komisjoni 14. augusti 2002. aasta otsus 2002/657/EÜ, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 96/23/EÜ analüüsimeetodite tulemuslikkuse ja tulemuste tõlgendamise osas (EÜT L 221, 17.8.2002, lk 8).

3

(4)  Komisjoni 7. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/1871, milles käsitletakse loomses toidus esinevate lubamatute farmakoloogiliste toimeainete suhtes kohaldatavaid meetmete võtmist võimaldavaid kontrollväärtusi ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2005/34/EÜ (ELT L 289, 8.11.2019, lk 41).

4

---

| 21.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 180/114 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 180/114

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/811,

20. mai 2021,

millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/605 (milles sätestatakse sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed) I lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus), (1) eriti selle artikli 71 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Sigade Aafrika katk on peetavaid sigu ja uluksigu kahjustav nakkuslik viirushaigus, mis võib rängalt mõjutada seda loomapopulatsiooni ja loomakasvatuse kasumlikkust ning häirida nende loomade ja neilt pärit loomsete saaduste saadetiste liidusisest liikumist ja kolmandatesse riikidesse eksportimist. |
| --- | --- |

(1)

Sigade Aafrika katk on peetavaid sigu ja uluksigu kahjustav nakkuslik viirushaigus, mis võib rängalt mõjutada seda loomapopulatsiooni ja loomakasvatuse kasumlikkust ning häirida nende loomade ja neilt pärit loomsete saaduste saadetiste liidusisest liikumist ja kolmandatesse riikidesse eksportimist.

| (2) | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/605 (2) võeti vastu määruse (EL) 2016/429 raames ning selles sätestati sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed, mida kõnealuse rakendusmääruse I lisas loetletud liikmesriigid peavad piiratud aja jooksul kohaldama kõnealuses lisas loetletud piirangutsoonides. Rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas I, II ja III taseme piirangutsoonidena loetletud piirkonnad põhinevad sigade Aafrika katku epidemioloogilisel olukorral liidus. Rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisa muudeti komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/687, (3) et tagada liidus sigade Aafrika katku tõrje erimeetmete jätkuvus ja järjepidevus pärast komisjoni rakendusotsuse 2014/709/EL (4) kehtivuse lõppu ja rakendusmääruse (EL) 2021/605 kohaldamise algust 21. aprillil 2021. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/605 (2) võeti vastu määruse (EL) 2016/429 raames ning selles sätestati sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed, mida kõnealuse rakendusmääruse I lisas loetletud liikmesriigid peavad piiratud aja jooksul kohaldama kõnealuses lisas loetletud piirangutsoonides. Rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas I, II ja III taseme piirangutsoonidena loetletud piirkonnad põhinevad sigade Aafrika katku epidemioloogilisel olukorral liidus. Rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisa muudeti komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/687, (3) et tagada liidus sigade Aafrika katku tõrje erimeetmete jätkuvus ja järjepidevus pärast komisjoni rakendusotsuse 2014/709/EL (4) kehtivuse lõppu ja rakendusmääruse (EL) 2021/605 kohaldamise algust 21. aprillil 2021.

| (3) | Rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas loetletud I, II ja III taseme piirangutsoonide suhtes tehtavad kõik muudatused peaksid põhinema sigade Aafrika katkuga seotud epidemioloogilisel olukorral kõnealusest taudist mõjutatud piirkondades ja sigade Aafrika katkuga seotud üldisel epidemioloogilisel olukorral asjaomases liikmesriigis, ning muudatuste tegemisel tuleks arvesse võtta kõnealuse taudi edasise leviku riskitaset, sigade Aafrika katkuga seotud olukorrast tingitud tsoonideks jaotamise geograafilise määratlemise teaduslikult põhjendatud põhimõtteid ja kriteeriume ning liikmesriikidega alalises taime-, looma-, toidu- ja söödakomitees kokku lepitud ja komisjoni veebisaidil (5) üldsusele kättesaadavaid liidu suuniseid. Sellistes muudatustes tuleks arvesse võtta ka rahvusvahelisi standardeid, nagu Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervise koodeks, (6) ning asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste esitatud põhjendusi tsoonideks jaotamise kohta. |
| --- | --- |

(3)

Rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas loetletud I, II ja III taseme piirangutsoonide suhtes tehtavad kõik muudatused peaksid põhinema sigade Aafrika katkuga seotud epidemioloogilisel olukorral kõnealusest taudist mõjutatud piirkondades ja sigade Aafrika katkuga seotud üldisel epidemioloogilisel olukorral asjaomases liikmesriigis, ning muudatuste tegemisel tuleks arvesse võtta kõnealuse taudi edasise leviku riskitaset, sigade Aafrika katkuga seotud olukorrast tingitud tsoonideks jaotamise geograafilise määratlemise teaduslikult põhjendatud põhimõtteid ja kriteeriume ning liikmesriikidega alalises taime-, looma-, toidu- ja söödakomitees kokku lepitud ja komisjoni veebisaidil (5) üldsusele kättesaadavaid liidu suuniseid. Sellistes muudatustes tuleks arvesse võtta ka rahvusvahelisi standardeid, nagu Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervise koodeks, (6) ning asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste esitatud põhjendusi tsoonideks jaotamise kohta.

| (4) | Pärast rakendusmääruse (EL) 2021/687 vastuvõtmise kuupäeva on Slovakkias ja Poolas esinenud sigade Aafrika katku uusi puhanguid uluksigade hulgas. |
| --- | --- |

(4)

Pärast rakendusmääruse (EL) 2021/687 vastuvõtmise kuupäeva on Slovakkias ja Poolas esinenud sigade Aafrika katku uusi puhanguid uluksigade hulgas.

| (5) | 2021. aasta aprillis esines üks sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel Slovakkias Rimavska Sobota haldusüksuse sellises piirkonnas, mis praegu on loetletud rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas I taseme piirangutsoonina. See sigade Aafrika katku uus puhang uluksigade hulgas kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Seega tuleks Slovakkia asjaomane piirkond, mis on praegu loetletud kõnealuses lisas I taseme piirangutsoonina ning kus hiljuti esines sigade Aafrika katku puhang, loetleda nüüd kõnealuses lisas mitte I taseme piirangutsoonina, vaid II taseme piirangutsoonina. |
| --- | --- |

(5)

2021. aasta aprillis esines üks sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel Slovakkias Rimavska Sobota haldusüksuse sellises piirkonnas, mis praegu on loetletud rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas I taseme piirangutsoonina. See sigade Aafrika katku uus puhang uluksigade hulgas kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Seega tuleks Slovakkia asjaomane piirkond, mis on praegu loetletud kõnealuses lisas I taseme piirangutsoonina ning kus hiljuti esines sigade Aafrika katku puhang, loetleda nüüd kõnealuses lisas mitte I taseme piirangutsoonina, vaid II taseme piirangutsoonina.

| (6) | 2021. aasta mais esines üks sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel Poolas Szamotuły maakonna sellises piirkonnas, mis praegu on loetletud rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas I taseme piirangutsoonina. See sigade Aafrika katku uus puhang uluksigade hulgas kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Seega tuleks Poola asjaomane piirkond, mis on praegu loetletud kõnealuses lisas I taseme piirangutsoonina ning kus hiljuti esines eespool nimetatud sigade Aafrika katku puhang, loetleda nüüd kõnealuses lisas mitte I taseme piirangutsoonina, vaid II taseme piirangutsoonina. |
| --- | --- |

(6)

2021. aasta mais esines üks sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel Poolas Szamotuły maakonna sellises piirkonnas, mis praegu on loetletud rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas I taseme piirangutsoonina. See sigade Aafrika katku uus puhang uluksigade hulgas kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Seega tuleks Poola asjaomane piirkond, mis on praegu loetletud kõnealuses lisas I taseme piirangutsoonina ning kus hiljuti esines eespool nimetatud sigade Aafrika katku puhang, loetleda nüüd kõnealuses lisas mitte I taseme piirangutsoonina, vaid II taseme piirangutsoonina.

| (7) | Pärast sigade Aafrika katku hiljutisi puhanguid uluksigade hulgas Slovakkias ja Poolas ning võttes arvesse praegust sigade Aafrika katkuga seotud epidemioloogilist olukorda liidus, on tsoonideks jaotamist nendes liikmesriikides uuesti hinnatud ja ajakohastatud. Lisaks sellele on uuesti hinnatud ja ajakohastatud riskijuhtimismeetmeid. Neid muudatusi tuleks kajastada rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas. |
| --- | --- |

(7)

Pärast sigade Aafrika katku hiljutisi puhanguid uluksigade hulgas Slovakkias ja Poolas ning võttes arvesse praegust sigade Aafrika katkuga seotud epidemioloogilist olukorda liidus, on tsoonideks jaotamist nendes liikmesriikides uuesti hinnatud ja ajakohastatud. Lisaks sellele on uuesti hinnatud ja ajakohastatud riskijuhtimismeetmeid. Neid muudatusi tuleks kajastada rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas.

| (8) | Selleks et võtta arvesse sigade Aafrika katku epidemioloogilise olukorra hiljutisi muutusi liidus ja võidelda kõnealuse taudi levikuga seotud riskidega ennetaval viisil, tuleks Slovakkias ja Poolas piiritleda uued piisava suurusega piirangutsoonid ja nõuetekohaselt loetleda need II taseme piirangutsoonina rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas. Kuna sigade Aafrika katku olukord liidus muutub väga kiiresti, on uute piirangutsoonide piiritlemisel arvesse võetud ümbritsevate alade olukorda. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et võtta arvesse sigade Aafrika katku epidemioloogilise olukorra hiljutisi muutusi liidus ja võidelda kõnealuse taudi levikuga seotud riskidega ennetaval viisil, tuleks Slovakkias ja Poolas piiritleda uued piisava suurusega piirangutsoonid ja nõuetekohaselt loetleda need II taseme piirangutsoonina rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas. Kuna sigade Aafrika katku olukord liidus muutub väga kiiresti, on uute piirangutsoonide piiritlemisel arvesse võetud ümbritsevate alade olukorda.

| (9) | Võttes arvesse, kui kiireloomuline on sigade Aafrika katku levikuga seotud epidemioloogiline olukord liidus, on oluline, et käesoleva rakendusmäärusega rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisasse tehtavad muudatused jõustuvad võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(9)

Võttes arvesse, kui kiireloomuline on sigade Aafrika katku levikuga seotud epidemioloogiline olukord liidus, on oluline, et käesoleva rakendusmäärusega rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisasse tehtavad muudatused jõustuvad võimalikult kiiresti.

| (10) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. mai 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 7. aprilli 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/605, milles sätestatakse sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed (ELT L 129, 15.4.2021, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 26. aprilli 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/687, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/605 (milles sätestatakse sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed) I lisa (ELT L 143, 27.4.2021, lk 11).

3

(4)  Komisjoni 9. oktoobri 2014. aasta rakendusotsus 2014/709/EL, milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides ja tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus 2014/178/EL (ELT L 295, 11.10.2014, lk 63).

4

(5)  Töödokument SANTE/7112/2015/Rev. 3 „Principles and criteria for geographically defining ASF regionalisation“ (Sigade Aafrika katkuga seotud olukorrast tingitud piirkondadeks jaotamise põhimõtted ja kriteeriumid). https://ec.europa.eu/food/animals/animal-diseases/control-measures/asf_en

5

(6)  OIE maismaaloomade tervise koodeks, 28. väljaanne, 2019. I köite ISBN: 978-92-95108-85-1; II köite ISBN: 978-92-95108-86-8. https://www.oie.int/standard-setting/terrestrial-code/access-online/

6

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisa asendatakse järgmisega:

„I LISA

PIIRANGUTSOONID

I OSA

1.   Saksamaa

Järgmised I taseme piirangutsoonid Saksamaal

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Dahme-Spreewald:






  — | Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Dahme-Spreewald:

—

Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk,

| — | Gemeinde Byhleguhre-Byhlen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Byhleguhre-Byhlen,

| — | Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine,

| — | Gemeinde Neu Zauche, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neu Zauche,

| — | Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel,

| — | Gemeinde Spreewaldheide, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreewaldheide,

| — | Gemeinde Straupitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Straupitz,

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Lietzen, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Lietzen,

| — | Gemeinde Falkenhagen (Mark), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenhagen (Mark),

| — | Gemeinde Zeschdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zeschdorf,

| — | Gemeinde Treplin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Treplin,

| — | Gemeinde Fichtenhöhe mit den Gemarkungen Niederjesar, Alt Mahlisch und Carzig – westlich der B 167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fichtenhöhe mit den Gemarkungen Niederjesar, Alt Mahlisch und Carzig – westlich der B 167,

| — | Gemeinde Lindendorf mit den Gemarkungen Neu Mahlisch, Libbenichen und Dolgelin – westlich der B 167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindendorf mit den Gemarkungen Neu Mahlisch, Libbenichen und Dolgelin – westlich der B 167,

| — | Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg,

| — | Gemeinde Neulewin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neulewin,

| — | Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf und Bliesdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf und Bliesdorf,

| — | Gemeinde Neutrebbin mit den Gemarkungen Neutrebbin und Alttrebbin westlich der L 34 und Altelewin westlich und nordöstlich der L 33, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neutrebbin mit den Gemarkungen Neutrebbin und Alttrebbin westlich der L 34 und Altelewin westlich und nordöstlich der L 33,

| — | |
| --- | --- |

—

| — | Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow,

| — | Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf, Biesdorf, Rathsdorf, Wriezen, Altwriezen, Beauregard, Eichwerder und Jäckelsbruch, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf, Biesdorf, Rathsdorf, Wriezen, Altwriezen, Beauregard, Eichwerder und Jäckelsbruch,

| — | Gemeinde Oderaue mit den Gemarkungen Neuranft, Neuküstrinchen, Neurüdnitz, Altwustrow, Neuwustrow und Zäckericker Loose, Altreetz, Altmädewitz und Neumädewitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oderaue mit den Gemarkungen Neuranft, Neuküstrinchen, Neurüdnitz, Altwustrow, Neuwustrow und Zäckericker Loose, Altreetz, Altmädewitz und Neumädewitz,

| — | Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz),

| — | Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf,

| — | Gemeine Garzau-Garzin, |
| --- | --- |

—

Gemeine Garzau-Garzin,

| — | Gemeinde Waldsieversdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Waldsieversdorf,

| — | Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder,

| — | Gemeinde Reichenow-Mögelin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenow-Mögelin,

| — | Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35,

| — | Gemeinde Oberbarnim. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oberbarnim.

| — | Landkreis Oder-Spree:






  — | Gemeinde Storkow (Mark), |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oder-Spree:

—

Gemeinde Storkow (Mark),

| — | Gemeinde Wendisch Rietz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wendisch Rietz,

| — | Gemeinde Reichenwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenwalde,

| — | Gemeinde Diensdorf-Radlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Diensdorf-Radlow,

| — | Gemeinde Bad Saarow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Saarow,

| — | Gemeinde Rietz-Neuendorf mit den Gemarkungen Buckow, Glienicke, Behrensdorf, Ahrensdorf, Herzberg, Görzig, Pfaffendorf, Sauen, Wilmersdorf (G), Neubrück, Drahendorf, Alt Golm, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rietz-Neuendorf mit den Gemarkungen Buckow, Glienicke, Behrensdorf, Ahrensdorf, Herzberg, Görzig, Pfaffendorf, Sauen, Wilmersdorf (G), Neubrück, Drahendorf, Alt Golm,

| — | Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Briescht, Kossenblatt, Werder, Görsdorf (B), Giesendorf, Wulfersdorf, Falkenberg (T), Lindenberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Briescht, Kossenblatt, Werder, Görsdorf (B), Giesendorf, Wulfersdorf, Falkenberg (T), Lindenberg,

| — | Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Demnitz, Steinhöfel, Hasenfelde, Ahrensdorf, Heinersdorf, Tempelberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Demnitz, Steinhöfel, Hasenfelde, Ahrensdorf, Heinersdorf, Tempelberg,

| — | Gemeinde Langewahl, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Langewahl,

| — | Gemeinde Berkenbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berkenbrück,

| — | Gemeinde Briesen (Mark), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen (Mark),

| — | Gemeinde Jacobsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jacobsdorf,

| — | Landkreis Spree-Neiße:






  — | Gemeinde Jänschwalde, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree-Neiße:

—

Gemeinde Jänschwalde,

| — | Gemeinde Peitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Peitz,

| — | Gemeinde Tauer, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauer,

| — | Gemeinde Turnow-Preilack, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Turnow-Preilack,

| — | Gemeinde Drachhausen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drachhausen,

| — | Gemeinde Schmogrow-Fehrow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmogrow-Fehrow,

| — | Gemeinde Drehnow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drehnow,

| — | Gemeinde Guben mit der Gemarkung Schlagsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guben mit der Gemarkung Schlagsdorf,

| — | Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Grabko, Kerkwitz, Groß Gastrose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Grabko, Kerkwitz, Groß Gastrose,

| — | Gemeinde Teichland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Teichland,

| — | Gemeinde Dissen-Striesow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dissen-Striesow,

| — | Gemeinde Heinersbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Heinersbrück,

| — | Gemeinde Briesen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen,

| — | Gemeinde Forst mit den Gemarkungen Briesníg, Weißagk, Bohrau, Naundorf, Mulknitz, Klein Jamno, Forst (Lausitz) und Groß Jamno, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Forst mit den Gemarkungen Briesníg, Weißagk, Bohrau, Naundorf, Mulknitz, Klein Jamno, Forst (Lausitz) und Groß Jamno,

| — | Gemeinde Wiesengrund, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiesengrund,

| — | Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf mit der Gemarkung Simmersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf mit der Gemarkung Simmersdorf,

| — | Gemeinde Neiße-Malxetal mit den Gemarkungen Jocksdorf, Klein Kölzig und Groß Kölzig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neiße-Malxetal mit den Gemarkungen Jocksdorf, Klein Kölzig und Groß Kölzig,

| — | Gemeinde Tschernitz mit der Gemarkung Wolfshain, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tschernitz mit der Gemarkung Wolfshain,

| — | Gemeinde Felixsee, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Felixsee,

| — | Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen Lieskau, Schönheide, Graustein, Türkendorf, Groß Luja, Wadelsdorf, Hornow, Sellessen, Spremberg, Bühlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen Lieskau, Schönheide, Graustein, Türkendorf, Groß Luja, Wadelsdorf, Hornow, Sellessen, Spremberg, Bühlow,

| — | Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Kathlow, Haasow, Sergen, Roggosen, Gablenz, Komptendorf, Laubsdorf, Koppatz, Neuhausen, Drieschnitz, Kahsel, Bagenz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Kathlow, Haasow, Sergen, Roggosen, Gablenz, Komptendorf, Laubsdorf, Koppatz, Neuhausen, Drieschnitz, Kahsel, Bagenz,

| — | Stadt Cottbus mit den Gemarkungen Dissenchen, Döbbrick, Merzdorf, Saspow, Schmellwitz, Sielow, Willmersdorf. |
| --- | --- |

—

Stadt Cottbus mit den Gemarkungen Dissenchen, Döbbrick, Merzdorf, Saspow, Schmellwitz, Sielow, Willmersdorf.

Bundesland Sachsen:

| — | Landkreis Bautzen






  — | Gemeinde Großdubrau: Ortsteile Commerau, Göbeln, Jetscheba, Kauppa, Särchen, Spreewiese, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Bautzen

—

Gemeinde Großdubrau: Ortsteile Commerau, Göbeln, Jetscheba, Kauppa, Särchen, Spreewiese,

| — | Gemeinde Hochkirch: Ortsteile Kohlwesa, Niethen, Rodewitz, Wawitz, Zschorna, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hochkirch: Ortsteile Kohlwesa, Niethen, Rodewitz, Wawitz, Zschorna,

| — | Gemeinde Königswartha: Ortsteil Oppitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Königswartha: Ortsteil Oppitz,

| — | Gemeinde Lohsa: Ortsteile Dreiweibern, Driewitz, Friedersdorf, Hermsdorf/Spree, Lippen, Litschen, Lohsa, Riegel, Tiegling, Weißkollm, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lohsa: Ortsteile Dreiweibern, Driewitz, Friedersdorf, Hermsdorf/Spree, Lippen, Litschen, Lohsa, Riegel, Tiegling, Weißkollm,

| — | Gemeinde Malschwitz: Ortsteile Baruth, Brießnitz, Brösa, Buchwalde, Cannewitz, Dubrauke, Gleina, Guttau, Halbendorf/Spree, Kleinsaubernitz, Lieske, Lömischau, Neudorf/Spree, Preititz, Rackel, Ruhethal, Wartha, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Malschwitz: Ortsteile Baruth, Brießnitz, Brösa, Buchwalde, Cannewitz, Dubrauke, Gleina, Guttau, Halbendorf/Spree, Kleinsaubernitz, Lieske, Lömischau, Neudorf/Spree, Preititz, Rackel, Ruhethal, Wartha,

| — | Gemeinde Radibor: Ortsteile Droben, Lippitsch, Milkel, Teicha, Wessel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Radibor: Ortsteile Droben, Lippitsch, Milkel, Teicha, Wessel,

| — | Gemeinde Spreetal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreetal,

| — | Gemeinde Weißenberg. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Weißenberg.

| — | Landkreis Görlitz:






  — | Gemeinde Boxberg/O.L., sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Görlitz:

—

Gemeinde Boxberg/O.L., sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Görlitz südlich der Bundesautobahn A4 mit den Ortsteilen Biesnitz, Deutsch Ossig, Historische Altstadt, Innenstadt, Klein Neundorf, Klingewalde, Königshufen, Kunnerwitz, Ludwigsdorf, Nikolaivorstadt, Rauschwalde, Schlauroth, Südstadt, Weinhübel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Görlitz südlich der Bundesautobahn A4 mit den Ortsteilen Biesnitz, Deutsch Ossig, Historische Altstadt, Innenstadt, Klein Neundorf, Klingewalde, Königshufen, Kunnerwitz, Ludwigsdorf, Nikolaivorstadt, Rauschwalde, Schlauroth, Südstadt, Weinhübel,

| — | Gemeinde Groß Düben, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Düben, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Hohendubrau, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohendubrau, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Kodersdorf, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kodersdorf, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Königshain, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Königshain,

| — | Gemeinde Löbau: Ortsteile Altcunnewitz, Bellwitz, Dolgowitz, Glossen, Kittlitz, Kleinradmeritz, Krappe, Lautitz, Mauschwitz, Neucunnewitz, Neukittlitz, Oppeln, Rosenhain, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Löbau: Ortsteile Altcunnewitz, Bellwitz, Dolgowitz, Glossen, Kittlitz, Kleinradmeritz, Krappe, Lautitz, Mauschwitz, Neucunnewitz, Neukittlitz, Oppeln, Rosenhain,

| — | Gemeinde Markersdorf: Ortsteile Holtendorf, Markersdorf, Pfaffendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Markersdorf: Ortsteile Holtendorf, Markersdorf, Pfaffendorf,

| — | Gemeinde Mücka, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mücka, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Reichenbach/O.L.: Ortsteile Biesig, Borda, Dittmannsdorf, Feldhäuser, Goßwitz, Krobnitz, Lehnhäuser, Löbensmüh, Mengelsdorf, Meuselwitz, Oehlisch, Stadt Reichenbach/O.L., Reißaus, Schöps, Zoblitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenbach/O.L.: Ortsteile Biesig, Borda, Dittmannsdorf, Feldhäuser, Goßwitz, Krobnitz, Lehnhäuser, Löbensmüh, Mengelsdorf, Meuselwitz, Oehlisch, Stadt Reichenbach/O.L., Reißaus, Schöps, Zoblitz,

| — | Gemeinde Schleife, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schleife, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Schöpstal, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schöpstal, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Trebendorf, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Trebendorf, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Vierkirchen, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vierkirchen, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Waldhufen, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Waldhufen, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| — | Gemeinde Weißwasser/O.L., sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Weißwasser/O.L., sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes.

2.   Eesti

Järgmised I taseme piirangutsoonid Eestis:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Kreeka

Järgmised I taseme piirangutsoonid Kreekas:

| — | in the regional unit of Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality),

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality),

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality),

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality),

| — | in the regional unit of Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality),

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality), |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality),

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality), |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality),

| — | in the regional unit of Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality),

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality),

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality),

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality),

| — | in the regional unit of Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality),

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality),

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality),

| — | in the regional unit of Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality),

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality),

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

4.   Läti

Järgmised I taseme piirangutsoonid Lätis:

| — | Pāvilostas novada Vērgales pagasts, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Vērgales pagasts,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Grobiņas novada Medzes, Grobiņas un Gaviezes pagasts. Grobiņas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novada Medzes, Grobiņas un Gaviezes pagasts. Grobiņas pilsēta,

| — | Rucavas novada Rucavas pagasts, |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Rucavas pagasts,

| — | Nīcas novads. |
| --- | --- |

—

Nīcas novads.

5.   Leedu

Järgmised I taseme piirangutsoonid Leedus:

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos,

| — | Palangos miesto savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Palangos miesto savivaldybė.

6.   Ungari

Järgmised I taseme piirangutsoonid Ungaris:

| — | Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe,

| — | Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950,

| — | 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250350, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 250850, 250950, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251450, 251550, 251650, 251750, 251850, 252150 és 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250350, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 250850, 250950, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251450, 251550, 251650, 251750, 251850, 252150 és 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

7.   Poola

Järgmised I taseme piirangutsoonid Poolas:

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim,

| — | gminy Janowiec Kościelny, Janowo i część gminy Kozłowo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie nidzickim, |
| --- | --- |

—

gminy Janowiec Kościelny, Janowo i część gminy Kozłowo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie nidzickim,

| — | gminy Iłowo – Osada, Lidzbark, Płośnica, miasto Działdowo, część gminy Rybno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę kolejową, część gminy wiejskiej Działdowo położona na południe od linii wyznaczonej przez linie kolejowe biegnące od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie działdowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Iłowo – Osada, Lidzbark, Płośnica, miasto Działdowo, część gminy Rybno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę kolejową, część gminy wiejskiej Działdowo położona na południe od linii wyznaczonej przez linie kolejowe biegnące od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie działdowskim,

| — | gminy Kisielice, Susz i część gminy wiejskiej Iława położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 521 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Szymbark - Ząbrowo - Segnowy – Laseczno – Gulb, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Szymbark - Ząbrowo - Segnowy – Laseczno - Gulb biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie iławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kisielice, Susz i część gminy wiejskiej Iława położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 521 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Szymbark - Ząbrowo - Segnowy – Laseczno – Gulb, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Szymbark - Ząbrowo - Segnowy – Laseczno - Gulb biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie iławskim,

| — | gminy Biskupiec, Kurzętnik, część gminy wiejskiej Nowe Miasto Lubawskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Lekarty, a następnie na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Lekarty – Nowy Dwór Bratiański biegnącą do północnej granicy gminy miejskiej Nowe Miasto Lubawskie oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 538, część gminy Grodziczno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 538 w powiecie nowomiejskim. |
| --- | --- |

—

gminy Biskupiec, Kurzętnik, część gminy wiejskiej Nowe Miasto Lubawskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Lekarty, a następnie na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Lekarty – Nowy Dwór Bratiański biegnącą do północnej granicy gminy miejskiej Nowe Miasto Lubawskie oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 538, część gminy Grodziczno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 538 w powiecie nowomiejskim.

w województwie podlaskim:

| — | gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim,

| — | gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| — | gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| — | gminy Grabowo, Kolno i miasto Kolno, Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Grabowo, Kolno i miasto Kolno, Turośl w powiecie kolneńskim,

w województwie mazowieckim:

| — | powiat ostrołęcki, |
| --- | --- |

—

powiat ostrołęcki,

| — | powiat miejski Ostrołęka, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Ostrołęka,

| — | gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim, |
| --- | --- |

—

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim,

| — | powiat miejski Płock, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Płock,

| — | powiat ciechanowski, |
| --- | --- |

—

powiat ciechanowski,

| — | gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim, |
| --- | --- |

—

gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim,

| — | powiat sierpecki, |
| --- | --- |

—

powiat sierpecki,

| — | powiat żuromiński, |
| --- | --- |

—

powiat żuromiński,

| — | gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim,

| — | powiat mławski, |
| --- | --- |

—

powiat mławski,

| — | powiat przasnyski, |
| --- | --- |

—

powiat przasnyski,

| — | powiat makowski, |
| --- | --- |

—

powiat makowski,

| — | powiat pułtuski, |
| --- | --- |

—

powiat pułtuski,

| — | powiat wyszkowski, |
| --- | --- |

—

powiat wyszkowski,

| — | powiat węgrowski, |
| --- | --- |

—

powiat węgrowski,

| — | gminy Dąbrówka, Jadów, Klembów, Poświętne, Radzymin, Strachówka Wołomin i Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrówka, Jadów, Klembów, Poświętne, Radzymin, Strachówka Wołomin i Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| — | gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim,

| — | gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim,

| — | gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| — | gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim,

| — | powiat miejski Radom, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Radom,

| — | gminy Jastrząb, Mirów, Orońsko w powiecie szydłowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Jastrząb, Mirów, Orońsko w powiecie szydłowieckim,

| — | powiat gostyniński, |
| --- | --- |

—

powiat gostyniński,

w województwie podkarpackim:

| — | gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim,

| — | gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim,

| — | powiat miejski Przemyśl, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Przemyśl,

| — | gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim,

| — | powiat łańcucki, |
| --- | --- |

—

powiat łańcucki,

| — | gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| — | gminy Dzikowiec, Kolbuszowa, Niwiska i Raniżów w powiecie kolbuszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzikowiec, Kolbuszowa, Niwiska i Raniżów w powiecie kolbuszowskim,

| — | gminy Borowa, Czermin, Gawłuszowice, Mielec z miastem Mielec, Padew Narodowa, Przecław, Tuszów Narodowy w powiecie mieleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Borowa, Czermin, Gawłuszowice, Mielec z miastem Mielec, Padew Narodowa, Przecław, Tuszów Narodowy w powiecie mieleckim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | powiat opatowski, |
| --- | --- |

—

powiat opatowski,

| — | powiat sandomierski, |
| --- | --- |

—

powiat sandomierski,

| — | gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim,

| — | gminy Bliżyn, Skarżysko – Kamienna, Suchedniów i Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bliżyn, Skarżysko – Kamienna, Suchedniów i Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim,

| — | gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| — | powiat ostrowiecki, |
| --- | --- |

—

powiat ostrowiecki,

| — | gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
| --- | --- |

—

gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim,

| — | gminy Mniów i Zagnańsk w powiecie kieleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mniów i Zagnańsk w powiecie kieleckim,

w województwie łódzkim:

| — | gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim,

| — | gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim,

| — | gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim, |
| --- | --- |

—

gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim,

| — | powiat miejski Skierniewice, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Skierniewice,

| — | gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim,

| — | gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim,

| — | gmina Aleksandrów w powiecie piotrkowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Aleksandrów w powiecie piotrkowskim,

w województwie pomorskim:

| — | gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| — | gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim,

| — | gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim,

| — | powiat gdański, |
| --- | --- |

—

powiat gdański,

| — | Miasto Gdańsk, |
| --- | --- |

—

Miasto Gdańsk,

| — | powiat tczewski, |
| --- | --- |

—

powiat tczewski,

| — | powiat kwidzyński, |
| --- | --- |

—

powiat kwidzyński,

w województwie lubuskim:

| — | gminy Przytoczna, Pszczew, Skwierzyna i część gminy Trzciel położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim, |
| --- | --- |

—

gminy Przytoczna, Pszczew, Skwierzyna i część gminy Trzciel położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim,

| — | gminy Lubniewice i Krzeszyce w powiecie sulęcińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lubniewice i Krzeszyce w powiecie sulęcińskim,

| — | gminy Bogdaniec, Deszczno, Lubiszyn i część gminy Witnica położona na północny - wschód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce -Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy w powiecie gorzowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bogdaniec, Deszczno, Lubiszyn i część gminy Witnica położona na północny - wschód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce -Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy w powiecie gorzowskim,

w województwie dolnośląskim:

| — | gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim,

| — | gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim, |
| --- | --- |

—

gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim,

| — | gmina Chocianów i część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

gmina Chocianów i część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim,

| — | gmina Góra , Wąsosz, część gminy Niechlów położona na północny – wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Barycz i część gminy Jemielno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 323 w powiecie górowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Góra , Wąsosz, część gminy Niechlów położona na północny – wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Barycz i część gminy Jemielno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 323 w powiecie górowskim,

| — | gmina Wińsko w powiecie wołowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wińsko w powiecie wołowskim,

| — | gminy Ścinawa i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ścinawa i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim,

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Krzemieniewo, Osieczna, Rydzyna, część gminy Lipno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krzemieniewo, Osieczna, Rydzyna, część gminy Lipno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim,

| — | powiat miejski Leszno, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Leszno,

| — | gminy Chrzypsko Wielkie, Międzychód, część gminy Sieraków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Lutomek, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 186 w miejscowości Lutomek biegnącą do skrzyżowania z ul. Leśną w miejscowości Lutom i dalej na zachód od ul. Leśnej biegnącej do wschodniej granicy gminy, część gminy Kwilcz położona na zachód linii wyznaczonej przez drogę nr 186 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 24, następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 186 do skrzyżowania z drogą w miejscowości Pólko, i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Pólko przez miejscowość Wituchowo do południowej granicy gminy, w powiecie międzychodzkim, |
| --- | --- |

—

gminy Chrzypsko Wielkie, Międzychód, część gminy Sieraków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Lutomek, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 186 w miejscowości Lutomek biegnącą do skrzyżowania z ul. Leśną w miejscowości Lutom i dalej na zachód od ul. Leśnej biegnącej do wschodniej granicy gminy, część gminy Kwilcz położona na zachód linii wyznaczonej przez drogę nr 186 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 24, następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 186 do skrzyżowania z drogą w miejscowości Pólko, i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Pólko przez miejscowość Wituchowo do południowej granicy gminy, w powiecie międzychodzkim,

| — | gminy Lwówek, Kuślin, Opalenica, część gminy Miedzichowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lwówek, Kuślin, Opalenica, część gminy Miedzichowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim,

| — | gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| — | gminy Czempiń, Kościan i miasto Kościan, Krzywiń, część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie kościańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czempiń, Kościan i miasto Kościan, Krzywiń, część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie kościańskim,

| — | powiat miejski Poznań, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Poznań,

| — | gminy Buk, Dopiewo, Komorniki, Tarnowo Podgórne, Stęszew, Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Buk, Dopiewo, Komorniki, Tarnowo Podgórne, Stęszew, Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim,

| — | gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim,

| — | gminy Lubasz, Czarnków z miastem Czarnków, część gminy Połajewo na położona na północ od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Wieleń położona na południe od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy przez miasto Wieleń i miejscowość Herburtowo do zachodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- | --- |

—

gminy Lubasz, Czarnków z miastem Czarnków, część gminy Połajewo na położona na północ od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Wieleń położona na południe od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy przez miasto Wieleń i miejscowość Herburtowo do zachodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| — | gmina Kaźmierz część gminy Duszniki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg, położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 i 186, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 do linii wyznaczonej przez wschodnią granicę miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kaźmierz część gminy Duszniki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg, położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 i 186, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 do linii wyznaczonej przez wschodnią granicę miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim,

| — | gmina Budzyń w powiecie chodzieskim, |
| --- | --- |

—

gmina Budzyń w powiecie chodzieskim,

| — | gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim,

| — | powiat pleszewski, |
| --- | --- |

—

powiat pleszewski,

| — | gmina Zagórów w powiecie słupeckim, |
| --- | --- |

—

gmina Zagórów w powiecie słupeckim,

| — | gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim,

| — | gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim,

| — | gmina Rozdrażew, część gminy Koźmin Wielkopolski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15 oraz na wschód od granic miasta Krotoszyn w powiecie krotoszyńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Rozdrażew, część gminy Koźmin Wielkopolski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15 oraz na wschód od granic miasta Krotoszyn w powiecie krotoszyńskim,

| — | gminy Nowe Skalmierzyce, Raszków, Ostrów Wielkopolski z miastem Ostrów Wielkopolski w powiecie ostrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Nowe Skalmierzyce, Raszków, Ostrów Wielkopolski z miastem Ostrów Wielkopolski w powiecie ostrowskim,

| — | powiat miejski Kalisz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Kalisz,

| — | gminy Blizanów, Stawiszyn, Żelazków, Ceków – Kolonia, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Mycielin, Opatówek, Szczytniki w powiecie kaliskim, |
| --- | --- |

—

gminy Blizanów, Stawiszyn, Żelazków, Ceków – Kolonia, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Mycielin, Opatówek, Szczytniki w powiecie kaliskim,

| — | gmina Malanów i część gminy Tuliszków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 w powiecie tureckim, |
| --- | --- |

—

gmina Malanów i część gminy Tuliszków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 w powiecie tureckim,

| — | gminy Rychwał, Rzgów, Grodziec, część gminy Stare Miasto położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę nr A2 w powiecie konińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Rychwał, Rzgów, Grodziec, część gminy Stare Miasto położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę nr A2 w powiecie konińskim,

w województwie zachodniopomorskim:

| — | część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| — | gminy Chojna, Trzcińsko - Zdrój oraz część gminy Cedynia położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 124 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miasta Cedynia, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 125 biegnącą od miasta Cedynia do wschodniej granicy gminy w powiecie gryfińskim. |
| --- | --- |

—

gminy Chojna, Trzcińsko - Zdrój oraz część gminy Cedynia położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 124 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miasta Cedynia, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 125 biegnącą od miasta Cedynia do wschodniej granicy gminy w powiecie gryfińskim.

8.   Slovakkia

Järgmised I taseme piirangutsoonid Slovakkias:

| — | the whole district of Vranov nad Topľou, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of Humenné, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of Snina, |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina,

| — | the whole district of Medzilaborce |
| --- | --- |

—

the whole district of Medzilaborce

| — | the whole district of Stropkov |
| --- | --- |

—

the whole district of Stropkov

| — | the whole district of Svidník, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Svidník, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of Stará Ľubovňa, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Stará Ľubovňa, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of whole Kežmarok, |
| --- | --- |

—

the whole district of whole Kežmarok,

| — | the whole district of Poprad, |
| --- | --- |

—

the whole district of Poprad,

| — | the whole district of Veľký Krtíš, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Veľký Krtíš, except municipalities included in part II,

| — | in the whole district of Zvolen, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

in the whole district of Zvolen, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of Detva, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Detva, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of Krupina, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Krupina, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of Brezno. |
| --- | --- |

—

the whole district of Brezno.

II OSA

1.   Bulgaaria

Järgmised II taseme piirangutsoonid Bulgaarias:

| — | the whole region of Haskovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo,

| — | the whole region of Yambol, |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol,

| — | the whole region of Stara Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora,

| — | the whole region of Pernik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik,

| — | the whole region of Kyustendil, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil,

| — | the whole region of Plovdiv, |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv,

| — | the whole region of Pazardzhik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik,

| — | the whole region of Smolyan, |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Sofia city, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city,

| — | the whole region of Sofia Province, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province,

| — | the whole region of Blagoevgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad,

| — | the whole region of Razgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad,

| — | the whole region of Kardzhali, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali,

| — | the whole region of Burgas excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Varna excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Silistra, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Ruse, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Veliko Tarnovo, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Pleven, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Targovishte, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Shumen, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Sliven, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Vidin, excluding the areas in Part III. |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin, excluding the areas in Part III.

2.   Saksamaa

Järgmised II taseme piirangutsoonid Saksamaal:

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Oder-Spree:






  — | Gemeinde Grunow-Dammendorf, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oder-Spree:

—

Gemeinde Grunow-Dammendorf,

| — | Gemeinde Mixdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mixdorf

| — | Gemeinde Schlaubetal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schlaubetal,

| — | Gemeinde Neuzelle, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuzelle,

| — | Gemeinde Neißemünde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neißemünde,

| — | Gemeinde Lawitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lawitz,

| — | Gemeinde Eisenhüttenstadt, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Eisenhüttenstadt,

| — | Gemeinde Vogelsang, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vogelsang,

| — | Gemeinde Ziltendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziltendorf,

| — | Gemeinde Wiesenau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiesenau,

| — | Gemeinde Friedland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Friedland,

| — | Gemeinde Siehdichum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Siehdichum

| — | Gemeinde Müllrose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müllrose,

| — | Gemeinde Groß Lindow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Lindow,

| — | Gemeinde Brieskow-Finkenheerd, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Brieskow-Finkenheerd,

| — | Gemeinde Ragow-Merz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ragow-Merz,

| — | Gemeinde Beeskow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Beeskow,

| — | Gemeinde Rietz-Neuendorf mit den Gemarkungen Groß Rietz und Birkholz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rietz-Neuendorf mit den Gemarkungen Groß Rietz und Birkholz,

| — | Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide und Tauche, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide und Tauche,

| — | Landkreis Dahme-Spreewald:






  — | Gemeinde Jamlitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Dahme-Spreewald:

—

Gemeinde Jamlitz,

| — | Gemeinde Lieberose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lieberose,

| — | Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue,

| — | Landkreis Spree-Neiße:






  — | Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Stakow, Reicherskreuz, Groß Drewitz, Sembten, Lauschütz, Krayne, Lübbinchen, Grano, Pinnow, Bärenklau, Schenkendöbern und Atterwasch, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree-Neiße:

—

Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Stakow, Reicherskreuz, Groß Drewitz, Sembten, Lauschütz, Krayne, Lübbinchen, Grano, Pinnow, Bärenklau, Schenkendöbern und Atterwasch,

| — | Gemeinde Guben mit den Gemarkungen Bresinchen, Guben und Deulowitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guben mit den Gemarkungen Bresinchen, Guben und Deulowitz,

| — | Gemeinde Forst (Lausitz) mit den Gemarkungen Groß Bademeusel und Klein Bademeusel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Forst (Lausitz) mit den Gemarkungen Groß Bademeusel und Klein Bademeusel,

| — | Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf mit der Gemarkung Groß Schacksdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf mit der Gemarkung Groß Schacksdorf,

| — | Gemeinde Neiße-Malxetal mit den Gemarkungen Preschen und Jerischke, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neiße-Malxetal mit den Gemarkungen Preschen und Jerischke,

| — | Gemeinde Döbern, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Döbern,

| — | Gemeinde Jämlitz-Klein Düben, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jämlitz-Klein Düben,

| — | Gemeinde Tschernitz mit der Gemarkung Tschernitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tschernitz mit der Gemarkung Tschernitz,

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Zechin, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Zechin,

| — | Gemeinde Bleyen-Genschmar, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bleyen-Genschmar,

| — | Gemeinde Neuhardenberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhardenberg,

| — | Gemeinde Golzow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Golzow,

| — | Gemeinde Küstriner Vorland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Küstriner Vorland,

| — | Gemeinde Alt Tucheband, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Alt Tucheband,

| — | Gemeinde Reitwein, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reitwein,

| — | Gemeinde Podelzig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Podelzig,

| — | Gemeinde Letschin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Letschin,

| — | Gemeinde Gusow-Platkow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gusow-Platkow,

| — | Gemeinde Seelow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Seelow,

| — | Gemeinde Vierlinden, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vierlinden,

| — | Gemeinde Lindendorf mit den Gemarkungen Sachsendorf, Libbenichen und Dolgelin – östlich der B 167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindendorf mit den Gemarkungen Sachsendorf, Libbenichen und Dolgelin – östlich der B 167,

| — | Gemeinde Fichtenhöhe mit der Gemarkung Carzig – östlich der B 167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fichtenhöhe mit der Gemarkung Carzig – östlich der B 167,

| — | Gemeinde Lebus, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lebus,

| — | Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf,

| — | Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Rindenwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Rindenwalde,

| — | Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf,

| — | Gemarkung Neutrebbin mit den Gemarkungen Wuschewier, Altbarnim, Neutrebbin, Alttrebbin östlich der L 34 und Altlewin östlich der L 34 und südwestlich der L 33, |
| --- | --- |

—

Gemarkung Neutrebbin mit den Gemarkungen Wuschewier, Altbarnim, Neutrebbin, Alttrebbin östlich der L 34 und Altlewin östlich der L 34 und südwestlich der L 33,

| — | kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder), |
| --- | --- |

—

kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder),

Bundesland Sachsen:

| — | Landkreis Görlitz:






  — | Gemeinde Bad Muskau, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Görlitz:

—

Gemeinde Bad Muskau,

| — | Gemeinde Boxberg/O.L. östlich des Straßenverlaufes K8472 bis Kaschel – S121 – Jahmen –Dürrbacher Straße – K8472 – Eselsberg – S131 – Boxberg – K 8481, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Boxberg/O.L. östlich des Straßenverlaufes K8472 bis Kaschel – S121 – Jahmen –Dürrbacher Straße – K8472 – Eselsberg – S131 – Boxberg – K 8481,

| — | Gemeinde Gablenz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gablenz,

| — | Gemeinde Görlitz nördlich der Bundesautobahn A4, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Görlitz nördlich der Bundesautobahn A4,

| — | Gemeinde Groß Düben südlich des Straßenverlaufes S126 – Halbendorf – K8478, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Düben südlich des Straßenverlaufes S126 – Halbendorf – K8478,

| — | Gemeinde Hähnichen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hähnichen,

| — | Gemeinde Hohendubrau östlich des Straßenverlaufes der Verbindungsstraße Buchholz-Gebelzig – S55, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohendubrau östlich des Straßenverlaufes der Verbindungsstraße Buchholz-Gebelzig – S55,

| — | Gemeinde Horka |
| --- | --- |

—

Gemeinde Horka

| — | Gemeinde Kodersdorf nördlich der Bundesautobahn A4, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kodersdorf nördlich der Bundesautobahn A4,

| — | Gemeinde Krauschwitz i.d. O.L., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Krauschwitz i.d. O.L.,

| — | Gemeinde Kreba-Neudorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kreba-Neudorf,

| — | Gemeinde Mücka östlich des Straßenverlaufes S55 - K8471 - Förstgen - K8472, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mücka östlich des Straßenverlaufes S55 - K8471 - Förstgen - K8472,

| — | Gemeinde Neißeaue, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neißeaue,

| — | Gemeinde Niesky, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niesky,

| — | Gemeinde Quitzdorf am See, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Quitzdorf am See,

| — | Gemeinde Rietschen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rietschen,

| — | Gemeinde Rothenburg/ O.L., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rothenburg/ O.L.,

| — | Gemeinde Schleife östlich des Straßenverlaufes S130 – S126, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schleife östlich des Straßenverlaufes S130 – S126,

| — | Gemeinde Schöpstal nördlich der Bundesautobahn A4, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schöpstal nördlich der Bundesautobahn A4,

| — | Gemeinde Trebendorf östlich der K8481, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Trebendorf östlich der K8481,

| — | Gemeinde Vierkirchen nördlich der Bundesautobahn A4 und östlich der Verbindungsstraße Buchholz-Gebelzig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vierkirchen nördlich der Bundesautobahn A4 und östlich der Verbindungsstraße Buchholz-Gebelzig,

| — | Gemeinde Waldhufen nördlich der Bundesautobahn A4, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Waldhufen nördlich der Bundesautobahn A4,

| — | Gemeinde Weißkeißel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Weißkeißel,

| — | Gemeinde Weißwasser/O.L. östlich der K8481. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Weißwasser/O.L. östlich der K8481.

3.   Eesti

Järgmised II taseme piirangutsoonid Eestis:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Läti

Järgmised II taseme piirangutsoonid Lätis:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads |
| --- | --- |

—

Cēsu novads

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novads, |
| --- | --- |

—

Durbes novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Grobiņas novada Bārtas pagasts, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novada Bārtas pagasts,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts, |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novads, |
| --- | --- |

—

Saldus novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novads, |
| --- | --- |

—

Ventspils novads,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

5.   Leedu

Järgmised II taseme piirangutsoonid Leedus:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kazlų rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032,

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Kretingos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio, Plungės miesto, Šateikių ir Kulių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio, Plungės miesto, Šateikių ir Kulių seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Ylakių, Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo ir Skuodo miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Ylakių, Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo ir Skuodo miesto seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

6.   Ungari

Järgmised II taseme piirangutsoonid Ungaris:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye: 251950, 252050, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 251950, 252050, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe.

7.   Poola

Järgmised II taseme piirangutsoonid Poolas:

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- | --- |

—

gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| — | powiat elbląski, |
| --- | --- |

—

powiat elbląski,

| — | powiat miejski Elbląg, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Elbląg,

| — | powiat gołdapski, |
| --- | --- |

—

powiat gołdapski,

| — | powiat piski, |
| --- | --- |

—

powiat piski,

| — | powiat bartoszycki, |
| --- | --- |

—

powiat bartoszycki,

| — | gminy Biskupiec, Jeziorany, Kolno, część gminy Olsztynek położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Biskupiec, Jeziorany, Kolno, część gminy Olsztynek położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim,

| — | powiat ostródzki, |
| --- | --- |

—

powiat ostródzki,

| — | powiat olecki, |
| --- | --- |

—

powiat olecki,

| — | powiat giżycki, |
| --- | --- |

—

powiat giżycki,

| — | powiat braniewski, |
| --- | --- |

—

powiat braniewski,

| — | powiat kętrzyński, |
| --- | --- |

—

powiat kętrzyński,

| — | gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim,

| — | gmina Nidzica i część gminy Kozłowo położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie nidzickim, |
| --- | --- |

—

gmina Nidzica i część gminy Kozłowo położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie nidzickim,

| — | gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| — | powiat mrągowski, |
| --- | --- |

—

powiat mrągowski,

| — | gminy Lubawa, miasto Lubawa, Zalewo, miasto Iława i część gminy wiejskiej Iława położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 521 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Szymbark - Ząbrowo - Segnowy – Laseczno – Gulb, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Szymbark - Ząbrowo - Segnowy – Laseczno - Gulb biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie iławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lubawa, miasto Lubawa, Zalewo, miasto Iława i część gminy wiejskiej Iława położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 521 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Szymbark - Ząbrowo - Segnowy – Laseczno – Gulb, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Szymbark - Ząbrowo - Segnowy – Laseczno - Gulb biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie iławskim,

| — | część gminy wiejskiej Nowe Miasto Lubawskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Lekarty, a następnie na północny -wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Lekarty – Nowy Dwór Bratiański biegnącą do północnej granicy gminy miejskiej Nowe Miasto Lubawskie oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 538, część gminy Grodziczno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 538 w powiecie nowomiejskim, |
| --- | --- |

—

część gminy wiejskiej Nowe Miasto Lubawskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Lekarty, a następnie na północny -wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Lekarty – Nowy Dwór Bratiański biegnącą do północnej granicy gminy miejskiej Nowe Miasto Lubawskie oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 538, część gminy Grodziczno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 538 w powiecie nowomiejskim,

| — | powiat węgorzewski, |
| --- | --- |

—

powiat węgorzewski,

| — | część gminy Rybno położona na północ od linii kolejowej, część gminy wiejskiej Działdowo położona na północ od linii wyznaczonej przez linie kolejowe biegnące od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie działdowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Rybno położona na północ od linii kolejowej, część gminy wiejskiej Działdowo położona na północ od linii wyznaczonej przez linie kolejowe biegnące od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie działdowskim,

w województwie podlaskim:

| — | powiat bielski, |
| --- | --- |

—

powiat bielski,

| — | powiat grajewski, |
| --- | --- |

—

powiat grajewski,

| — | powiat moniecki, |
| --- | --- |

—

powiat moniecki,

| — | powiat sejneński, |
| --- | --- |

—

powiat sejneński,

| — | gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| — | powiat miejski Łomża, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Łomża,

| — | powiat siemiatycki, |
| --- | --- |

—

powiat siemiatycki,

| — | powiat hajnowski, |
| --- | --- |

—

powiat hajnowski,

| — | gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| — | gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| — | gminy Mały Potok i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mały Potok i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| — | powiat białostocki, |
| --- | --- |

—

powiat białostocki,

| — | powiat suwalski, |
| --- | --- |

—

powiat suwalski,

| — | powiat miejski Suwałki, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Suwałki,

| — | powiat augustowski, |
| --- | --- |

—

powiat augustowski,

| — | powiat sokólski, |
| --- | --- |

—

powiat sokólski,

| — | powiat miejski Białystok, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Białystok,

w województwie mazowieckim:

| — | gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| — | powiat miejski Siedlce, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Siedlce,

| — | gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim,

| — | powiat łosicki, |
| --- | --- |

—

powiat łosicki,

| — | powiat sochaczewski, |
| --- | --- |

—

powiat sochaczewski,

| — | gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim,

| — | powiat kozienicki, |
| --- | --- |

—

powiat kozienicki,

| — | gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim, |
| --- | --- |

—

gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim,

| — | gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim,

| — | gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
| --- | --- |

—

gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim,

| — | powiat nowodworski, |
| --- | --- |

—

powiat nowodworski,

| — | gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim,

| — | gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka w powiecie wołomińskim, |
| --- | --- |

—

gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka w powiecie wołomińskim,

| — | gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą |
| --- | --- |

—

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą

| — | od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- | --- |

—

od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| — | gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim,

| — | gminy Chlewiska i Szydłowiec w powiecie szydłowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Chlewiska i Szydłowiec w powiecie szydłowieckim,

| — | gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim,

| — | powiat otwocki, |
| --- | --- |

—

powiat otwocki,

| — | powiat warszawski zachodni, |
| --- | --- |

—

powiat warszawski zachodni,

| — | powiat legionowski, |
| --- | --- |

—

powiat legionowski,

| — | powiat piaseczyński, |
| --- | --- |

—

powiat piaseczyński,

| — | powiat pruszkowski, |
| --- | --- |

—

powiat pruszkowski,

| — | powiat grójecki, |
| --- | --- |

—

powiat grójecki,

| — | powiat grodziski, |
| --- | --- |

—

powiat grodziski,

| — | powiat żyrardowski, |
| --- | --- |

—

powiat żyrardowski,

| — | powiat białobrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat białobrzeski,

| — | powiat przysuski, |
| --- | --- |

—

powiat przysuski,

| — | powiat miejski Warszawa, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Warszawa,

w województwie lubelskim:

| — | powiat bialski, |
| --- | --- |

—

powiat bialski,

| — | powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Biała Podlaska,

| — | gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim,

| — | gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim,

| — | gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim, |
| --- | --- |

—

gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim,

| — | gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| — | powiat lubelski, |
| --- | --- |

—

powiat lubelski,

| — | powiat miejski Lublin, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Lublin,

| — | gminy Niedźwiada, Ostrówek, Ostrów Lubelski, Serniki, Uścimów i Lubartów z miastem Lubartów w powiecie lubartowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Niedźwiada, Ostrówek, Ostrów Lubelski, Serniki, Uścimów i Lubartów z miastem Lubartów w powiecie lubartowskim,

| — | powiat łęczyński, |
| --- | --- |

—

powiat łęczyński,

| — | powiat świdnicki, |
| --- | --- |

—

powiat świdnicki,

| — | gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| — | gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, Żmudź, Dorohusk, Dubienka, Kamień, Leśniowice, Wojsławice w powiecie chełmskim, |
| --- | --- |

—

gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, Żmudź, Dorohusk, Dubienka, Kamień, Leśniowice, Wojsławice w powiecie chełmskim,

| — | powiat miejski Chełm, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Chełm,

| — | powiat kraśnicki, |
| --- | --- |

—

powiat kraśnicki,

| — | powiat opolski, |
| --- | --- |

—

powiat opolski,

| — | powiat parczewski, |
| --- | --- |

—

powiat parczewski,

| — | powiat włodawski, |
| --- | --- |

—

powiat włodawski,

| — | powiat radzyński, |
| --- | --- |

—

powiat radzyński,

| — | powiat miejski Zamość, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zamość,

| — | gminy Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Zamość w powiecie zamojskim |
| --- | --- |

—

gminy Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Zamość w powiecie zamojskim

w województwie podkarpackim:

| — | powiat stalowowolski, |
| --- | --- |

—

powiat stalowowolski,

| — | gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim,

| — | część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| — | gminy Cmolas i Majdan Królewski w powiecie kolbuszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cmolas i Majdan Królewski w powiecie kolbuszowskim,

| — | gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim, |
| --- | --- |

—

gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim,

| — | gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim, |
| --- | --- |

—

gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim,

| — | powiat tarnobrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat tarnobrzeski,

| — | część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy oraz na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy oraz na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim,

w województwie pomorskim:

| — | gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim,

| — | gmina Stare Pole w powiecie malborskim, |
| --- | --- |

—

gmina Stare Pole w powiecie malborskim,

| — | gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od |
| --- | --- |

—

gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od

| — | południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- | --- |

—

południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim,

| — | część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| — | gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
| --- | --- |

—

gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim,

w województwie lubuskim:

| — | powiat wschowski, |
| --- | --- |

—

powiat wschowski,

| — | gmina Kostrzyn nad Odrą i część gminy Witnica położona na południowy zachód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce - Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy w powiecie gorzowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kostrzyn nad Odrą i część gminy Witnica położona na południowy zachód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce - Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy w powiecie gorzowskim,

| — | gminy Gubin z miastem Gubin, Maszewo i część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gubin z miastem Gubin, Maszewo i część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim,

| — | powiat słubicki, |
| --- | --- |

—

powiat słubicki,

| — | gminy Słońsk, Sulęcin i Torzym w powiecie sulęcińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Słońsk, Sulęcin i Torzym w powiecie sulęcińskim,

| — | gminy Bledzew i Międzyrzecz w powiecie międzyrzeckim, |
| --- | --- |

—

gminy Bledzew i Międzyrzecz w powiecie międzyrzeckim,

| — | gminy Kolsko, część gminy Kożuchów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kolsko, część gminy Kożuchów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim,

| — | gminy Nowogród Bobrzański, Trzebiechów, część gminy Bojadła położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na północ od linii |
| --- | --- |

—

gminy Nowogród Bobrzański, Trzebiechów, część gminy Bojadła położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na północ od linii

| — | wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy, część gminy Sulechów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Kępsko - Buków biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Buków, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Buków – Miłkowo biegnącą od miejscowości Buków do północnej granicy gminy w powiecie zielonogórskim, |
| --- | --- |

—

wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy, część gminy Sulechów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Kępsko - Buków biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Buków, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Buków – Miłkowo biegnącą od miejscowości Buków do północnej granicy gminy w powiecie zielonogórskim,

| — | powiat żarski, |
| --- | --- |

—

powiat żarski,

| — | gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań, miasto Żagań, miasto Gozdnica, część gminy Niegosławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań, miasto Żagań, miasto Gozdnica, część gminy Niegosławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim,

| — | gmina Łagów, część gminy Lubrza położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2 i część gminy Świebodzin położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2w powiecie świebodzińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Łagów, część gminy Lubrza położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2 i część gminy Świebodzin położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2w powiecie świebodzińskim,

w województwie dolnośląskim:

| — | gmina Pęcław, część gminy Kotla położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Pęcław, część gminy Kotla położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim,

| — | gminy Grębocice i Polkowice w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Grębocice i Polkowice w powiecie polkowickim,

| — | gmina Rudna w powiecie lubińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Rudna w powiecie lubińskim,

| — | część gminy Niechlów położona na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Barycz, część gminy Jemielno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 323 w powiecie górowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Niechlów położona na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Barycz, część gminy Jemielno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 323 w powiecie górowskim,

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim,

| — | gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim,

| — | gminy Wijewo, Włoszakowice, część gminy Lipno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wijewo, Włoszakowice, część gminy Lipno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim,

| — | część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, w powiecie kościańskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, w powiecie kościańskim,

| — | powiat obornicki, |
| --- | --- |

—

powiat obornicki,

| — | część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- | --- |

—

część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| — | gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej |
| --- | --- |

—

gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej

| — | granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim, |
| --- | --- |

—

granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim,

| — | gmina Pniewy, część gminy Duszniki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 i 186, część gminy Szamotuły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 oraz na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

gmina Pniewy, część gminy Duszniki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 i 186, część gminy Szamotuły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 oraz na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim,

| — | część gminy Sieraków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Lutomek, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 186 w miejscowości Lutomek biegnącą do skrzyżowania z ul. Leśną w miejscowości Lutom i dalej na wschód od ul. Leśnej biegnącej do wschodniej granicy gminy, część gminy Kwilcz położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 24, następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 24 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 186 do skrzyżowania z drogą w miejscowości Pólko, i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Pólko przez miejscowość Wituchowo do południowej granicy gminy w powiecie międzychodzkim |
| --- | --- |

—

część gminy Sieraków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Lutomek, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 186 w miejscowości Lutomek biegnącą do skrzyżowania z ul. Leśną w miejscowości Lutom i dalej na wschód od ul. Leśnej biegnącej do wschodniej granicy gminy, część gminy Kwilcz położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 24, następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 24 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 186 do skrzyżowania z drogą w miejscowości Pólko, i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Pólko przez miejscowość Wituchowo do południowej granicy gminy w powiecie międzychodzkim

w województwie łódzkim:

| — | gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim,

| — | gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim,

| — | gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim, |
| --- | --- |

—

gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim,

w województwie zachodniopomorskim:

| — | gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- | --- |

—

gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| — | gminy Mieszkowice, Moryń, część gminy Cedynia położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 124 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miasta Cedynia, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 125 biegnącą od miasta Cedynia do wschodniej granicy gminy w powiecie gryfińskim. |
| --- | --- |

—

gminy Mieszkowice, Moryń, część gminy Cedynia położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 124 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miasta Cedynia, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 125 biegnącą od miasta Cedynia do wschodniej granicy gminy w powiecie gryfińskim.

8.   Slovakkia

Järgmised II taseme piirangutsoonid Slovakkias:

| — | the whole district of Gelnica, |
| --- | --- |

—

the whole district of Gelnica,

| — | the whole district of Spišská Nová Ves, |
| --- | --- |

—

the whole district of Spišská Nová Ves,

| — | the whole district of Levoča, |
| --- | --- |

—

the whole district of Levoča,

| — | in the whole district of Michalovce, |
| --- | --- |

—

in the whole district of Michalovce,

| — | the whole district of Košice-okolie, |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice-okolie,

| — | the whole district of Rožnava, |
| --- | --- |

—

the whole district of Rožnava,

| — | the whole city of Košice, |
| --- | --- |

—

the whole city of Košice,

| — | the whole district of Sobrance, |
| --- | --- |

—

the whole district of Sobrance,

| — | in the district of Vranov nad Topľou, the whole municipalities of Zámutov, Rudlov, Jusková Voľa, Banské, Cabov, Davidov, Kamenná Poruba, Vechec, Čaklov, Soľ, Komárany, Čičava, Nižný Kručov, Vranov nad Topľou, Sačurov, Sečovská Polianka, Dlhé Klčovo, Nižný Hrušov, Poša, Nižný Hrabovec, Hencovce, Kučín, Majerovce, Sedliská, Kladzany and Tovarnianska Polianka, Herrmanovce nad Topľou, Petrovce, Pavlovce, Hanušovce nad Topľou, Medzianky, Radvanovce, Babie, Vlača, Ďurďoš, Prosačov, Remeniny, |
| --- | --- |

—

in the district of Vranov nad Topľou, the whole municipalities of Zámutov, Rudlov, Jusková Voľa, Banské, Cabov, Davidov, Kamenná Poruba, Vechec, Čaklov, Soľ, Komárany, Čičava, Nižný Kručov, Vranov nad Topľou, Sačurov, Sečovská Polianka, Dlhé Klčovo, Nižný Hrušov, Poša, Nižný Hrabovec, Hencovce, Kučín, Majerovce, Sedliská, Kladzany and Tovarnianska Polianka, Herrmanovce nad Topľou, Petrovce, Pavlovce, Hanušovce nad Topľou, Medzianky, Radvanovce, Babie, Vlača, Ďurďoš, Prosačov, Remeniny,

| — | Skrabské, Bystré, Petkovce, Michalok, Vyšný Žipov, Čierne nad Topľou, Zlatník, Hlinné, Jastrabie nad Topľou, Merník, Ondavské Maťašovce, Tovarné, |
| --- | --- |

—

Skrabské, Bystré, Petkovce, Michalok, Vyšný Žipov, Čierne nad Topľou, Zlatník, Hlinné, Jastrabie nad Topľou, Merník, Ondavské Maťašovce, Tovarné,

| — | in the district of Humenné the whole municipalities of Hudcovce, Brekov, Jasenov, Ptičie, Chlmec, Porúbka, |
| --- | --- |

—

in the district of Humenné the whole municipalities of Hudcovce, Brekov, Jasenov, Ptičie, Chlmec, Porúbka,

| — | the whole district of Prešov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Prešov,

| — | in the whole district of Sabinov, |
| --- | --- |

—

in the whole district of Sabinov,

| — | in the district of Svidník, the whole municipalities of Dukovce, Želmanovce, Kuková, Kalnište, Lužany pri Ondave, Lúčka, Giraltovce, Kračúnovce, Železník, Kobylince, Mičakovce, |
| --- | --- |

—

in the district of Svidník, the whole municipalities of Dukovce, Želmanovce, Kuková, Kalnište, Lužany pri Ondave, Lúčka, Giraltovce, Kračúnovce, Železník, Kobylince, Mičakovce,

| — | the whole district of Bardejov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Bardejov,

| — | in the district of Stará Ľubovňa, the whole municipalities of Kyjov, Pusté Pole, Šarišské Jastrabie, Čirč, Ruská Voľa nad Popradom, Obručné, Vislanka, Ďurková, Plaveč, Ľubotín, Orlov, |
| --- | --- |

—

in the district of Stará Ľubovňa, the whole municipalities of Kyjov, Pusté Pole, Šarišské Jastrabie, Čirč, Ruská Voľa nad Popradom, Obručné, Vislanka, Ďurková, Plaveč, Ľubotín, Orlov,

| — | the whole district of Revúca, |
| --- | --- |

—

the whole district of Revúca,

| — | the whole district of Rimavská Sobota, |
| --- | --- |

—

the whole district of Rimavská Sobota,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities of Ľuboriečka, Muľa, Dolná Strehová, Závada, Pravica, Chrťany, Senné, Brusník, Horná Strehová, Slovenské Kľačany, Vieska, Veľký Lom, Suché Brezovo, Horné Strháre, Dolné Strháre, Modrý Kameň,Veľký Krtíš, Veľké Zlievce, Malé Zlievce, Veľké Stračiny, Malé Stračiny, Bušince, Čeláre, Gabušovce, Zombor, Olováry, Malý Krtíš, Nová Ves, Šuľa, Červeňany, Sucháň, Dačov Lom, |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities of Ľuboriečka, Muľa, Dolná Strehová, Závada, Pravica, Chrťany, Senné, Brusník, Horná Strehová, Slovenské Kľačany, Vieska, Veľký Lom, Suché Brezovo, Horné Strháre, Dolné Strháre, Modrý Kameň,Veľký Krtíš, Veľké Zlievce, Malé Zlievce, Veľké Stračiny, Malé Stračiny, Bušince, Čeláre, Gabušovce, Zombor, Olováry, Malý Krtíš, Nová Ves, Šuľa, Červeňany, Sucháň, Dačov Lom,

| — | the whole district of Lučenec, |
| --- | --- |

—

the whole district of Lučenec,

| — | the whole district of Poltár |
| --- | --- |

—

the whole district of Poltár

| — | in the district of Zvolen, the whole municipalities Lešť, Pliešovce |
| --- | --- |

—

in the district of Zvolen, the whole municipalities Lešť, Pliešovce

| — | in the district of Detva, the whole municipalities of Stará Huta, Vígľašská Huta,- Kalinka, Slatinské Lazy, Stožok, Klokoč, Vígľaš, Detva, |
| --- | --- |

—

in the district of Detva, the whole municipalities of Stará Huta, Vígľašská Huta,- Kalinka, Slatinské Lazy, Stožok, Klokoč, Vígľaš, Detva,

| — | in the district of Krupina the whole municipalities of Senohrad, Horné Mladonice, Dolné Mladonice, Čekovce, Lackov. |
| --- | --- |

—

in the district of Krupina the whole municipalities of Senohrad, Horné Mladonice, Dolné Mladonice, Čekovce, Lackov.

III OSA

1.   Bulgaaria

Järgmised III taseme piirangutsoonid Bulgaarias:

| — | the whole region of Gabrovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo,

| — | the whole region of Lovech, |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech,

| — | the whole region of Montana, |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana,

| — | the Pleven region:






  — | the whole municipality of Belene |
| --- | --- | --- |

—

the Pleven region:

—

the whole municipality of Belene

| — | the whole municipality of Gulyantzi |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Gulyantzi

| — | the whole municipality of Dolna Mitropolia |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolna Mitropolia

| — | the whole municipality of Dolni Dabnik |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolni Dabnik

| — | the whole municipality of Iskar |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Iskar

| — | the whole municipality of Knezha |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Knezha

| — | the whole municipality of Nikopol |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Nikopol

| — | the whole municipality of Pordim |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Pordim

| — | the whole municipality of Cherven bryag, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Cherven bryag,

| — | the Ruse region:






  — | the whole municipality of Dve mogili, |
| --- | --- | --- |

—

the Ruse region:

—

the whole municipality of Dve mogili,

| — | the Shumen region:






  — | the whole municipality of Veliki Preslav, |
| --- | --- | --- |

—

the Shumen region:

—

the whole municipality of Veliki Preslav,

| — | the whole municipality of Venetz, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Venetz,

| — | the whole municipality of Varbitza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Varbitza,

| — | the whole municipality of Kaolinovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kaolinovo,

| — | the whole municipality of Novi pazar, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Novi pazar,

| — | the whole municipality of Smyadovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Smyadovo,

| — | the whole municipality of Hitrino, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Hitrino,

| — | the Silistra region:






  — | the whole municipality of Alfatar, |
| --- | --- | --- |

—

the Silistra region:

—

the whole municipality of Alfatar,

| — | the whole municipality of Glavnitza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Glavnitza,

| — | the whole municipality of Dulovo |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dulovo

| — | the whole municipality of Kaynardzha, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kaynardzha,

| — | the whole municipality of Tutrakan, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tutrakan,

| — | the Sliven region:






  — | the whole municipality of Kotel, |
| --- | --- | --- |

—

the Sliven region:

—

the whole municipality of Kotel,

| — | the whole municipality of Nova Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Nova Zagora,

| — | the whole municipality of Tvarditza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tvarditza,

| — | the Targovishte region:






  — | the whole municipality of Antonovo, |
| --- | --- | --- |

—

the Targovishte region:

—

the whole municipality of Antonovo,

| — | the whole municipality of Omurtag, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Omurtag,

| — | the whole municipality of Opaka, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Opaka,

| — | the Vidin region,






  — | the whole municipality of Belogradchik, |
| --- | --- | --- |

—

the Vidin region,

—

the whole municipality of Belogradchik,

| — | the whole municipality of Boynitza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Boynitza,

| — | the whole municipality of Bregovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Bregovo,

| — | the whole municipality of Gramada, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Gramada,

| — | the whole municipality of Dimovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dimovo,

| — | the whole municipality of Kula, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kula,

| — | the whole municipality of Makresh, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Makresh,

| — | the whole municipality of Novo selo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Novo selo,

| — | the whole municipality of Ruzhintzi, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruzhintzi,

| — | the whole municipality of Chuprene, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Chuprene,

| — | the Veliko Tarnovo region:






  — | the whole municipality of Veliko Tarnovo, |
| --- | --- | --- |

—

the Veliko Tarnovo region:

—

the whole municipality of Veliko Tarnovo,

| — | the whole municipality of Gorna Oryahovitza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Gorna Oryahovitza,

| — | the whole municipality of Elena, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Elena,

| — | the whole municipality of Zlataritza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Zlataritza,

| — | the whole municipality of Lyaskovetz, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Lyaskovetz,

| — | the whole municipality of Pavlikeni, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Pavlikeni,

| — | the whole municipality of Polski Trambesh, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Polski Trambesh,

| — | the whole municipality of Strazhitza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Strazhitza,

| — | the whole municipality of Suhindol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Suhindol,

| — | the whole region of Vratza, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza,

| — | in Varna region:






  — | the whole municipality of Avren, |
| --- | --- | --- |

—

in Varna region:

—

the whole municipality of Avren,

| — | the whole municipality of Beloslav, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Beloslav,

| — | the whole municipality of Byala, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Byala,

| — | the whole municipality of Dolni Chiflik, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolni Chiflik,

| — | the whole municipality of Devnya, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Devnya,

| — | the whole municipality of Dalgopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dalgopol,

| — | the whole municipality of Provadia, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Provadia,

| — | the whole municipality of Suvorovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Suvorovo,

| — | the whole municipality of Varna, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Varna,

| — | the whole municipality of Vetrino, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Vetrino,

| — | in Burgas region:






  — | the whole municipality of Burgas, |
| --- | --- | --- |

—

in Burgas region:

—

the whole municipality of Burgas,

| — | the whole municipality of Kameno, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kameno,

| — | the whole municipality of Malko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Malko Tarnovo,

| — | the whole municipality of Primorsko, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Primorsko,

| — | the whole municipality of Sozopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sozopol,

| — | the whole municipality of Sredets, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sredets,

| — | the whole municipality of Tsarevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tsarevo,

| — | the whole municipality of Sungurlare, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sungurlare,

| — | the whole municipality of Ruen, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruen,

| — | the whole municipality of Aytos. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Aytos.

2.   Itaalia

Järgmised III taseme piirangutsoonid Itaalias:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

3.   Läti

Järgmised III taseme piirangutsoonid Lätis:

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296,

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296,

| — | Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta,

| — | Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106. |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106.

4.   Leedu

Järgmised III taseme piirangutsoonid Leedus:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos.

5.   Poola

Järgmised III taseme piirangutsoonid Poolas:

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim,

| — | gminy Barczewo, Gietrzwałd, Jonkowo, Dywity, Dobre Miasto, Purda, Stawiguda, Świątki, część gminy Olsztynek położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Barczewo, Gietrzwałd, Jonkowo, Dywity, Dobre Miasto, Purda, Stawiguda, Świątki, część gminy Olsztynek położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim,

| — | powiat miejski Olsztyn, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Olsztyn,

w województwie mazowieckim:

| — | gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| — | część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim,

| — | gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim,

| — | gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim,

w województwie lubelskim:

| — | powiat tomaszowski, |
| --- | --- |

—

powiat tomaszowski,

| — | gmina Białopole w powiecie chełmskim, |
| --- | --- |

—

gmina Białopole w powiecie chełmskim,

| — | gmina Rudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- | --- |

—

gmina Rudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| — | gminy Adamów, Grabowiec, Komarów – Osada, Krasnobród, Łabunie, Miączyn, Nielisz, Radecznica, Sułów, Szczebrzeszyn, Zwierzyniec w powiecie zamojskim, |
| --- | --- |

—

gminy Adamów, Grabowiec, Komarów – Osada, Krasnobród, Łabunie, Miączyn, Nielisz, Radecznica, Sułów, Szczebrzeszyn, Zwierzyniec w powiecie zamojskim,

| — | powiat biłgorajski, |
| --- | --- |

—

powiat biłgorajski,

| — | powiat hrubieszowski, |
| --- | --- |

—

powiat hrubieszowski,

| — | gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim,

| — | gmina Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Serokomla w powiecie łukowskim,

| — | gminy Abramów, Kamionka, Michów, Firlej, Jeziorzany, Kock w powiecie lubartowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Abramów, Kamionka, Michów, Firlej, Jeziorzany, Kock w powiecie lubartowskim,

| — | gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim, |
| --- | --- |

—

gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim,

| — | gmina Baranów w powiecie puławskim, |
| --- | --- |

—

gmina Baranów w powiecie puławskim,

w województwie podkarpackim:

| — | gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim,

| — | gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim,

| — | gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim,

| — | gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim,

| — | gmina Stubno w powiecie przemyskim, |
| --- | --- |

—

gmina Stubno w powiecie przemyskim,

| — | część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim,

| — | gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim,

w województwie lubuskim:

| — | gminy Nowa Sól i miasto Nowa Sól, Otyń oraz część gminy Kożuchów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na wschód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim, |
| --- | --- |

—

gminy Nowa Sól i miasto Nowa Sól, Otyń oraz część gminy Kożuchów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na wschód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim,

| — | gminy Babimost, Czerwieńsk, Kargowa, Świdnica, Zabór, część gminy Bojadła położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 oraz na północ od linii wyznaczonej przez |
| --- | --- |

—

gminy Babimost, Czerwieńsk, Kargowa, Świdnica, Zabór, część gminy Bojadła położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 oraz na północ od linii wyznaczonej przez

| — | drogę łączącą miejscowości Kępsko - Buków biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Buków, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Buków – Miłkowo biegnącą od miejscowości Buków do północnej granicy gminy w powiecie zielonogórskim, |
| --- | --- |

—

drogę łączącą miejscowości Kępsko - Buków biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Buków, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Buków – Miłkowo biegnącą od miejscowości Buków do północnej granicy gminy w powiecie zielonogórskim,

| — | część gminy Niegosławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Niegosławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim,

| — | powiat miejski Zielona Góra, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zielona Góra,

| — | gminy Skąpe, Szczaniec, Zbąszynek , część gminy Lubrza położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 i część gminy Świebodzin położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie świebodzińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Skąpe, Szczaniec, Zbąszynek , część gminy Lubrza położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 i część gminy Świebodzin położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie świebodzińskim,

| — | gminy Bobrowice, Dąbie, Krosno Odrzańskie i część gminy Bytnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bobrowice, Dąbie, Krosno Odrzańskie i część gminy Bytnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim,

| — | część gminy Trzciel położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim, |
| --- | --- |

—

część gminy Trzciel położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim,

w województwie wielkopolskim:

| — | gmina Zbąszyń, część gminy Miedzichowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim, |
| --- | --- |

—

gmina Zbąszyń, część gminy Miedzichowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim,

| — | gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim,

| — | część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim,

w województwie dolnośląskim:

| — | gminy Jerzmanowa, Żukowice, część gminy Kotla położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jerzmanowa, Żukowice, część gminy Kotla położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim,

| — | gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim. |
| --- | --- |

—

część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim.

6.   Rumeenia

Järgmised III taseme piirangutsoonid Rumeenias:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Bistrița Năsăud, |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița Năsăud,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Suceava |
| --- | --- |

—

Județul Suceava

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Judeţul Mehedinţi, |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Judeţul Olt, |
| --- | --- |

—

Judeţul Olt,

| — | Judeţul Dolj, |
| --- | --- |

—

Judeţul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin, |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Maramureş. |
| --- | --- |

—

Județul Maramureş.

7.   Slovakkia

Järgmised III taseme piirangutsoonid Slovakkias:

| — | the whole district of Trebišov. |
| --- | --- |

—

the whole district of Trebišov.

---

OTSUSED

| 21.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 180/147 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 180/147

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2021/812,

10. mai 2021,

Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepinguga loodud kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitees ja assotsieerimisnõukogus seoses Gruusia valitsuse põhjaliku tegevuskava heakskiitmisega riigihangetega seotud õigusaktide rakendamiseks ning kõnealuse assotsieerimislepingu XVI-B lisa 1. etapi lõpuleviimise tunnustamisega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liit sõlmis nõukogu otsuse (EL) 2016/838 (1) alusel ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepingu (2) (edaspidi „leping“), mis jõustus 1. juulil 2016. |
| --- | --- |

(1)

Liit sõlmis nõukogu otsuse (EL) 2016/838 (1) alusel ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepingu (2) (edaspidi „leping“), mis jõustus 1. juulil 2016.

| (2) | Lepingu artikli 145 lõikega 1 nähakse ette, et Gruusia esitab kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomiteele riigihankeid käsitlevate õigusaktide rakendamise põhjaliku tegevuskava koos ajakava ja vahe-eesmärkidega, mis sisaldab kõiki õigusaktide liidu õigustikuga ühtlustamiseks elluviidavaid reforme. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu artikli 145 lõikega 1 nähakse ette, et Gruusia esitab kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomiteele riigihankeid käsitlevate õigusaktide rakendamise põhjaliku tegevuskava koos ajakava ja vahe-eesmärkidega, mis sisaldab kõiki õigusaktide liidu õigustikuga ühtlustamiseks elluviidavaid reforme.

| (3) | Vastavalt artikli 145 lõikele 2 peab kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee sellise põhjaliku tegevuskava heaks kiitma, et sellest saaks lähtuda Gruusia riigihangete valdkonna õigusaktide ühtlustamisel liidu riigihangete valdkonna õigustikuga. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt artikli 145 lõikele 2 peab kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee sellise põhjaliku tegevuskava heaks kiitma, et sellest saaks lähtuda Gruusia riigihangete valdkonna õigusaktide ühtlustamisel liidu riigihangete valdkonna õigustikuga.

| (4) | Kooskõlas lepingu artikli 146 lõikega 2 toimub õigusaktide ühtlustamine liidu õigustikuga järjestikuste etappidena, nagu on sätestatud lepingu XVI-B lisas sätestatud ajakavas. Lepingu artikli 408 lõikes 4 sätestatud kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee hindab iga etapi rakendamist, ning kui ta annab sellele positiivse hinnangu, võetakse seda arvesse vastastikusel turulepääsu võimaldamisel vastavalt lepingu XVI-B lisale. |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas lepingu artikli 146 lõikega 2 toimub õigusaktide ühtlustamine liidu õigustikuga järjestikuste etappidena, nagu on sätestatud lepingu XVI-B lisas sätestatud ajakavas. Lepingu artikli 408 lõikes 4 sätestatud kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee hindab iga etapi rakendamist, ning kui ta annab sellele positiivse hinnangu, võetakse seda arvesse vastastikusel turulepääsu võimaldamisel vastavalt lepingu XVI-B lisale.

| (5) | Kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee võtab vastavalt ELi-Gruusia assotsieerimisnõukogu otsuse nr 1/2014 (3) II lisas sätestatud kodukorra artikli 11 lõikele 2 vastu otsuse, milles esitatakse arvamus Gruusia valitsuse poolt heaks kiidetud põhjaliku tegevuskava kohta ning hinnang Gruusia õigusaktide senise ühtlustamise kohta liidu õigustikuga lepingu XVI-B lisas sätestatud 1. etapi lõpule viimisel. Gruusia valitsus kiitis nimetatud tegevuskava heaks 31. märtsi 2016. aasta otsusega nr 536, mis käsitleb kavandatavaid muudatusi riigihangete valdkonnas kooskõlas Gruusia ja ELi kohustustega põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna lepingu raames, ja mida on muudetud Gruusia valitsuse 22. jaanuari 2018. aasta otsusega nr 154 ja 12. juuni 2020. aasta otsusega nr 974. |
| --- | --- |

(5)

Kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee võtab vastavalt ELi-Gruusia assotsieerimisnõukogu otsuse nr 1/2014 (3) II lisas sätestatud kodukorra artikli 11 lõikele 2 vastu otsuse, milles esitatakse arvamus Gruusia valitsuse poolt heaks kiidetud põhjaliku tegevuskava kohta ning hinnang Gruusia õigusaktide senise ühtlustamise kohta liidu õigustikuga lepingu XVI-B lisas sätestatud 1. etapi lõpule viimisel. Gruusia valitsus kiitis nimetatud tegevuskava heaks 31. märtsi 2016. aasta otsusega nr 536, mis käsitleb kavandatavaid muudatusi riigihangete valdkonnas kooskõlas Gruusia ja ELi kohustustega põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna lepingu raames, ja mida on muudetud Gruusia valitsuse 22. jaanuari 2018. aasta otsusega nr 154 ja 12. juuni 2020. aasta otsusega nr 974.

| (6) | Pärast lepingu XVI-B lisas esitatud 1. etapi lõpuleviimise kinnitamist teeb assotsieerimisnõukogu vastavalt ELi-Gruusia assotsieerimisnõukogu otsuse nr 1/2014 I lisas sätestatud kodukorra artikli 11 lõikele 2 otsuse vastastikuse turulepääsu andmise kohta keskvalitsusasutuste hangetele kooskõlas lepingu XVI-B lisaga. |
| --- | --- |

(6)

Pärast lepingu XVI-B lisas esitatud 1. etapi lõpuleviimise kinnitamist teeb assotsieerimisnõukogu vastavalt ELi-Gruusia assotsieerimisnõukogu otsuse nr 1/2014 I lisas sätestatud kodukorra artikli 11 lõikele 2 otsuse vastastikuse turulepääsu andmise kohta keskvalitsusasutuste hangetele kooskõlas lepingu XVI-B lisaga.

| (7) | On asjakohane määrata kindlaks kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitees ja assotsieerimisnõukogus liidu nimel võetav seisukoht, kuna kavandatavad otsused on liidule siduvad, |
| --- | --- |

(7)

On asjakohane määrata kindlaks kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitees ja assotsieerimisnõukogus liidu nimel võetav seisukoht, kuna kavandatavad otsused on liidule siduvad,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse liidu nimel kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitees seoses Gruusia valitsuse poolt heaks kiidetud põhjaliku tegevuskavaga ning lepingu XVI-B lisas esitatud 1. etapi lõpuleviimisega, põhineb kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee otsuse eelnõul (4).

Artikkel 2

Seisukoht, mis võetakse liidu nimel assotsieerimisnõukogus seoses vastastikuse turulepääsu andmisega XVI-B lisa alusel, põhineb assotsieerimisnõukogu otsuse eelnõul  (4).

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 10. mai 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Nõukogu 23. mai 2016. aasta otsus (EL) 2016/838 ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 141, 28.5.2016, lk 26).

1

(2)  
  ELT L 261, 30.8.2014, lk 4.

2

(3)  ELi-Gruusia assotsieerimisnõukogu 17. novembri 2014. aasta otsus nr 1/2014, millega võetakse vastu assotsieerimisnõukogu ning assotsieerimiskomitee ja allkomiteede kodukorrad [2015/2261] (ELT L 321, 5.12.2015, lk 60).

3

(4)  Vt dokument ST 7791/21 veebilehel http://register.consilium.europa.eu.

4

---

| 21.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 180/149 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 180/149

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2021/813,

20. mai 2021,

millega muudetakse otsust 2014/486/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu nõuandemissiooni Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 42 lõiget 4 ja artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 22. juulil 2014 vastu otsuse 2014/486/ÜVJP, (1) mis käsitleb Euroopa Liidu nõuandemissiooni Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 22. juulil 2014 vastu otsuse 2014/486/ÜVJP, (1) mis käsitleb Euroopa Liidu nõuandemissiooni Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine).

| (2) | Nõukogu võttis 13. mail 2019 vastu otsuse (ÜVJP) 2019/761, (2) millega pikendatakse EUAM Ukraine volitusi kuni 31. maini 2021. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. mail 2019 vastu otsuse (ÜVJP) 2019/761, (2) millega pikendatakse EUAM Ukraine volitusi kuni 31. maini 2021.

| (3) | EUAM Ukraine strateegilise läbivaatamise raames leppis poliitika- ja julgeolekukomitee kokku, et EUAM Ukraine kestust tuleks pikendada kuni 31. maini 2024 ning kahe aasta pärast tuleks teha strateegiline hindamine, milles keskendutakse poliitilisele mõõtmele. |
| --- | --- |

(3)

EUAM Ukraine strateegilise läbivaatamise raames leppis poliitika- ja julgeolekukomitee kokku, et EUAM Ukraine kestust tuleks pikendada kuni 31. maini 2024 ning kahe aasta pärast tuleks teha strateegiline hindamine, milles keskendutakse poliitilisele mõõtmele.

| (4) | Otsuse 2014/486/ÜVJP kehtivusaega tuleks seetõttu pikendada kuni 31. maini 2024. |
| --- | --- |

(4)

Otsuse 2014/486/ÜVJP kehtivusaega tuleks seetõttu pikendada kuni 31. maini 2024.

| (5) | EUAM Ukraine viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist, |
| --- | --- |

(5)

EUAM Ukraine viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2014/486/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 14 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

  „EUAM Ukraine tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikuks 1. juunist 2021 kuni 31. maini 2024 on 88 500 000 eurot.“ |
| --- | --- |

1)

Artikli 14 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

„EUAM Ukraine tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikuks 1. juunist 2021 kuni 31. maini 2024 on 88 500 000 eurot.“

| 2) | Artikkel 18 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 18
  Strateegiline läbivaatamine
  Pärast 31. maid 2023 tehakse EUAM Ukraine strateegiline hindamine, milles keskendutakse poliitilisele mõõtmele.“ |
| --- | --- |

2)

Artikkel 18 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 18

Strateegiline läbivaatamine

Pärast 31. maid 2023 tehakse EUAM Ukraine strateegiline hindamine, milles keskendutakse poliitilisele mõõtmele.“

| 3) | Artikli 19 teine lõik asendatakse järgmisega:

  „Seda kohaldatakse kuni 31. maini 2024.“ |
| --- | --- |

3)

Artikli 19 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Seda kohaldatakse kuni 31. maini 2024.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 20. mai 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

A. SANTOS SILVA

---

(1)  
  ELT L 217, 23.7.2014, lk 42.

1

(2)  Nõukogu 13. mai 2019. aasta otsus (ÜVJP) 2019/761, millega muudetakse otsust 2014/486/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu nõuandemissiooni Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine) (ELT L 125, 14.5.2019, lk 16).

2

---

| 21.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 180/151 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 180/151

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2021/814,

20. mai 2021,

millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2017/915 relvakaubanduslepingu rakendamist toetava liidu teavitustegevuse kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 28 lõiget 1 ja artikli 31 lõiget 1,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 29. mail 2017 vastu otsuse (ÜVJP) 2017/915 (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 29. mail 2017 vastu otsuse (ÜVJP) 2017/915 (1).

| (2) | Nõukogu võttis 30. juulil 2020 vastu otsuse (ÜVJP) 2020/1134, (2) millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2017/915 ja pikendatakse selle artiklis 1 osutatud tegevuste rakendamise perioodi kuni 30. juunini 2021. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 30. juulil 2020 vastu otsuse (ÜVJP) 2020/1134, (2) millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2017/915 ja pikendatakse selle artiklis 1 osutatud tegevuste rakendamise perioodi kuni 30. juunini 2021.

| (3) | 31. märtsil 2021 ja 6. aprillil 2021 taotlesid vastavalt Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhkontrolle ning Expertise France oma rakendusasutuse ülesandeid täites jätkuvate COVID-19 pandeemiast tulenevate probleemide tõttu otsuse (ÜVJP) 2017/915 rakendamise perioodi teistkordset pikendamist kuni 31. jaanuarini 2022. |
| --- | --- |

(3)

31. märtsil 2021 ja 6. aprillil 2021 taotlesid vastavalt Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhkontrolle ning Expertise France oma rakendusasutuse ülesandeid täites jätkuvate COVID-19 pandeemiast tulenevate probleemide tõttu otsuse (ÜVJP) 2017/915 rakendamise perioodi teistkordset pikendamist kuni 31. jaanuarini 2022.

| (4) | Otsuse (ÜVJP) 2017/915 artiklis 1 osutatud tegevuste jätkamine 31. jaanuarini 2022 ei mõjuta mingil moel rahalisi vahendeid, |
| --- | --- |

(4)

Otsuse (ÜVJP) 2017/915 artiklis 1 osutatud tegevuste jätkamine 31. jaanuarini 2022 ei mõjuta mingil moel rahalisi vahendeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse (ÜVJP) 2017/915 artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Otsus kaotab kehtivuse 31. jaanuaril 2022.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 20. mai 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

A. SANTOS SILVA

---

(1)  Nõukogu 29. mai 2017. aasta otsus (ÜVJP) 2017/915 relvakaubanduslepingu rakendamist toetava liidu teavitustegevuse kohta (ELT L 139, 30.5.2017, lk 38).

1

(2)  Nõukogu 30. juuli 2020. aasta otsus (ÜVJP) 2020/1134, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2017/915 relvakaubanduslepingu rakendamist toetava liidu teavitustegevuse kohta (ELT L 247, 31.7.2020, lk 24).

2

---

| 21.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 180/152 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 180/152

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (ÜVJP) 2021/815,

20. mai 2021,

millega rakendatakse otsust 2014/450/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Sudaanis

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 31 lõiget 2,

võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2014. aasta otsust 2014/450/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Sudaanis ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/423/ÜVJP, (1) eriti selle artiklit 6,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 10. juulil 2014 vastu otsuse 2014/450/ÜVJP. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 10. juulil 2014 vastu otsuse 2014/450/ÜVJP.

| (2) | ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1591 (2005) alusel loodud ÜRO Julgeolekunõukogu komitee kiitis 5. märtsil 2021 heaks ühe isiku väljajätmise selliste isikute ja üksuste loetelust, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(2)

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1591 (2005) alusel loodud ÜRO Julgeolekunõukogu komitee kiitis 5. märtsil 2021 heaks ühe isiku väljajätmise selliste isikute ja üksuste loetelust, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid.

| (3) | Otsuse 2014/450/ÜVJP lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Otsuse 2014/450/ÜVJP lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2014/450/ÜVJP lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 20. mai 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

A. SANTOS SILVA

---

(1)  
  ELT L 203, 11.7.2014, lk 106.

1

---

LISA

Otsuse 2014/450/ÜVJP lisas esitatud loetelust jäetakse välja järgmist isikut käsitlev kanne:

| 3. | SHAREIF, Adam. |
| --- | --- |

3.

SHAREIF, Adam.

---