# Úradný vestník L 238/2021

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 238 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Ročník 646. júla 2021 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 238

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Ročník 646. júla 2021

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2021/1096 z 21. apríla 2021, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/787, pokiaľ ide o ustanovenia o označovaní scelených zmesí | 1 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2021/1097 z 1. júla 2021, ktorým sa schvaľuje podstatná zmena špecifikácie názvu zapísaného do registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení [Garbanzo de Fuentesaúco (CHZO)] | 4 |
| | * | Nariadenie Komisie (EÚ) 2021/1098 z 2. júla 2021, ktorým sa menia prílohy II, III a IV k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005, pokiaľ ide o maximálne hladiny rezíduí 24-epibrassinolidu, extraktu z cibuliek Allium cepa L., cyflumetofénu, fludioxonylu, fluroxypyru, nátrium-5-nitroguajakolátu, nátrium-o-nitrofenolátu a nátrium-p-nitrofenolátu v určitých produktoch alebo na nich (
  1
  ) | 5 |
| | * | Nariadenie Komisie (EÚ) 2021/1099 z 5. júla 2021, ktorým sa menia prílohy II a III k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1223/2009 o kozmetických výrobkoch (
  1
  ) | 29 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2021/1100 z 5. júla 2021, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou sa vyberá predbežné clo uložené na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Turecku | 32 |
| | | ROZHODNUTIA |
| | * | Rozhodnutie Rady (EÚ) 2021/1101 z 20. mája 2021 o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať na sedemdesiatom štvrtom zasadnutí Svetového zdravotníckeho zhromaždenia | 79 |
| | * | Rozhodnutie Rady (EÚ) 2021/1102 z 28. júna 2021, ktorým sa Komisia žiada, aby predložila štúdiu o situácii a možnostiach v Únii týkajúcich sa introdukcie, hodnotenia, produkcie, uvádzania na trh a používania bezchordátov ako agensov biologickej kontroly na území Únie a prípadný návrh, ak je to vhodné vzhľadom na výsledky štúdie | 81 |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2021/1103 z 5. júla 2021, ktorým sa právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania Brazílie uplatňované na derivátové transakcie, ktoré uzatvárajú brazílske inštitúcie regulované Centrálnou bankou Brazílie, uznávajú za rovnocenné s určitými požiadavkami článku 11 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (
  1
  ) | 84 |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2021/1104 z 5. júla 2021, ktorým sa právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania Kanady uplatňované na derivátové transakcie, ktoré sa vykonávajú pod dohľadom Úradu pre dohľad nad finančnými inštitúciami, uznávajú za rovnocenné s určitými požiadavkami článku 11 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (
  1
  ) | 89 |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2021/1105 z 5. júla 2021, ktorým sa právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania Singapuru uplatňované na derivátové transakcie, ktoré sa vykonávajú pod dohľadom Menového orgánu Singapuru, uznávajú za rovnocenné s určitými požiadavkami článku 11 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (
  1
  ) | 94 |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2021/1106 z 5. júla 2021, ktorým sa právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania Austrálie uplatňované na derivátové transakcie, ktoré sa vykonávajú pod dohľadom Austrálskeho orgánu pre prudenciálnu reguláciu, uznávajú za rovnocenné s určitými požiadavkami článku 11 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (
  1
  ) | 99 |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2021/1107 z 5. júla 2021, ktorým sa právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania Hongkongu uplatňované na derivátové transakcie, ktoré sa vykonávajú pod dohľadom Hongkonského menového orgánu, uznávajú za rovnocenné s určitými požiadavkami článku 11 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (
  1
  ) | 104 |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2021/1108 z 5. júla 2021, ktorým sa právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania Spojených štátov amerických v súvislosti s derivátovými transakciami, nad ktorými vykonávajú dohľad Rada guvernérov Federálneho rezervného systému, Úrad kontrolóra meny, Federálna spoločnosť pre poistenie vkladov, Správa poľnohospodárskych úverov a Federálna agentúra pre financovanie bývania, uznávajú za rovnocenné s určitými požiadavkami článku 11 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (
  1
  ) | 109 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2021/1096 z 21. apríla 2021, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/787, pokiaľ ide o ustanovenia o označovaní scelených zmesí

1

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2021/1097 z 1. júla 2021, ktorým sa schvaľuje podstatná zmena špecifikácie názvu zapísaného do registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení [Garbanzo de Fuentesaúco (CHZO)]

4

*

Nariadenie Komisie (EÚ) 2021/1098 z 2. júla 2021, ktorým sa menia prílohy II, III a IV k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005, pokiaľ ide o maximálne hladiny rezíduí 24-epibrassinolidu, extraktu z cibuliek Allium cepa L., cyflumetofénu, fludioxonylu, fluroxypyru, nátrium-5-nitroguajakolátu, nátrium-o-nitrofenolátu a nátrium-p-nitrofenolátu v určitých produktoch alebo na nich (
  1
  )

Allium cepa

o

p

1

5

*

Nariadenie Komisie (EÚ) 2021/1099 z 5. júla 2021, ktorým sa menia prílohy II a III k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1223/2009 o kozmetických výrobkoch (
  1
  )

1

29

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2021/1100 z 5. júla 2021, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou sa vyberá predbežné clo uložené na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Turecku

32

ROZHODNUTIA

*

Rozhodnutie Rady (EÚ) 2021/1101 z 20. mája 2021 o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať na sedemdesiatom štvrtom zasadnutí Svetového zdravotníckeho zhromaždenia

79

*

Rozhodnutie Rady (EÚ) 2021/1102 z 28. júna 2021, ktorým sa Komisia žiada, aby predložila štúdiu o situácii a možnostiach v Únii týkajúcich sa introdukcie, hodnotenia, produkcie, uvádzania na trh a používania bezchordátov ako agensov biologickej kontroly na území Únie a prípadný návrh, ak je to vhodné vzhľadom na výsledky štúdie

81

*

Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2021/1103 z 5. júla 2021, ktorým sa právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania Brazílie uplatňované na derivátové transakcie, ktoré uzatvárajú brazílske inštitúcie regulované Centrálnou bankou Brazílie, uznávajú za rovnocenné s určitými požiadavkami článku 11 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (
  1
  )

1

84

*

Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2021/1104 z 5. júla 2021, ktorým sa právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania Kanady uplatňované na derivátové transakcie, ktoré sa vykonávajú pod dohľadom Úradu pre dohľad nad finančnými inštitúciami, uznávajú za rovnocenné s určitými požiadavkami článku 11 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (
  1
  )

1

89

*

Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2021/1105 z 5. júla 2021, ktorým sa právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania Singapuru uplatňované na derivátové transakcie, ktoré sa vykonávajú pod dohľadom Menového orgánu Singapuru, uznávajú za rovnocenné s určitými požiadavkami článku 11 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (
  1
  )

1

94

*

Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2021/1106 z 5. júla 2021, ktorým sa právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania Austrálie uplatňované na derivátové transakcie, ktoré sa vykonávajú pod dohľadom Austrálskeho orgánu pre prudenciálnu reguláciu, uznávajú za rovnocenné s určitými požiadavkami článku 11 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (
  1
  )

1

99

*

Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2021/1107 z 5. júla 2021, ktorým sa právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania Hongkongu uplatňované na derivátové transakcie, ktoré sa vykonávajú pod dohľadom Hongkonského menového orgánu, uznávajú za rovnocenné s určitými požiadavkami článku 11 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (
  1
  )

1

104

*

Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2021/1108 z 5. júla 2021, ktorým sa právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania Spojených štátov amerických v súvislosti s derivátovými transakciami, nad ktorými vykonávajú dohľad Rada guvernérov Federálneho rezervného systému, Úrad kontrolóra meny, Federálna spoločnosť pre poistenie vkladov, Správa poľnohospodárskych úverov a Federálna agentúra pre financovanie bývania, uznávajú za rovnocenné s určitými požiadavkami článku 11 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (
  1
  )

1

109

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

NARIADENIA

| 6.7.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 238/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 238/1

---

DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2021/1096

z 21. apríla 2021,

ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/787, pokiaľ ide o ustanovenia o označovaní scelených zmesí

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/787 zo 17. apríla 2019 o definovaní, popise, prezentácii a označovaní liehovín, používaní názvov liehovín pri prezentácii a označovaní iných potravín, ochrane zemepisných označení liehovín, používaní etylalkoholu a destilátov poľnohospodárskeho pôvodu v alkoholických nápojoch a o zrušení nariadenia (ES) č. 110/2008 (1), a najmä na jeho článok 50 ods. 3,

keďže:

| (1) | Nariadením (EÚ) 2019/787 sa podstatne preformulovali určité ustanovenia o výrobe a označovaní týkajúce sa liehovín a potravín vyrábaných za použitia liehovín ako zložiek. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením (EÚ) 2019/787 sa podstatne preformulovali určité ustanovenia o výrobe a označovaní týkajúce sa liehovín a potravín vyrábaných za použitia liehovín ako zložiek.

| (2) | Konkrétne sa článkom 13 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2019/787 rozširuje pôsobnosť ustanovení o označovaní zmesí, ktorých výsledkom sú liehoviny, ktoré nespĺňajú požiadavky žiadnej kategórie liehovín, na scelené zmesi, ktoré vznikli kombináciou liehovín, ktoré patria k rôznym zemepisným označeniam, alebo kombináciou liehovín, ktoré patria k zemepisným označeniam, s liehovinami, ktoré nepatria k žiadnemu zemepisnému označeniu. |
| --- | --- |

(2)

Konkrétne sa článkom 13 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2019/787 rozširuje pôsobnosť ustanovení o označovaní zmesí, ktorých výsledkom sú liehoviny, ktoré nespĺňajú požiadavky žiadnej kategórie liehovín, na scelené zmesi, ktoré vznikli kombináciou liehovín, ktoré patria k rôznym zemepisným označeniam, alebo kombináciou liehovín, ktoré patria k zemepisným označeniam, s liehovinami, ktoré nepatria k žiadnemu zemepisnému označeniu.

| (3) | Preto v súlade s článkom 13 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2019/787 sa môžu názvy podľa právnych predpisov stanovené v kategóriách liehovín uvedených v prílohe I k uvedenému nariadeniu alebo zemepisné označenia liehovín uviesť iba v zozname alkoholických zložiek, ktorý sa nachádza v tom istom zornom poli ako názov liehoviny podľa právnych predpisov. To znamená, že kategória liehoviny, do ktorej patrí scelená zmes, na ktorú sa vzťahuje uvedené ustanovenie, sa nemôže použiť ako jej názov podľa právnych predpisov. Jediná výnimka stanovená v uvedenom článku sa týka scelených zmesí vyrobených z liehovín, ktoré patria k tomu istému zemepisnému označeniu, alebo scelených zmesí, v ktorých žiadna z liehovín nepatrí k určitému zemepisnému označeniu. V prípade týchto scelených zmesí platí, že v popise, prezentácii a označovaní scelenej zmesi sa môže ako názov podľa právnych predpisov používať príslušná kategória liehovín. |
| --- | --- |

(3)

Preto v súlade s článkom 13 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2019/787 sa môžu názvy podľa právnych predpisov stanovené v kategóriách liehovín uvedených v prílohe I k uvedenému nariadeniu alebo zemepisné označenia liehovín uviesť iba v zozname alkoholických zložiek, ktorý sa nachádza v tom istom zornom poli ako názov liehoviny podľa právnych predpisov. To znamená, že kategória liehoviny, do ktorej patrí scelená zmes, na ktorú sa vzťahuje uvedené ustanovenie, sa nemôže použiť ako jej názov podľa právnych predpisov. Jediná výnimka stanovená v uvedenom článku sa týka scelených zmesí vyrobených z liehovín, ktoré patria k tomu istému zemepisnému označeniu, alebo scelených zmesí, v ktorých žiadna z liehovín nepatrí k určitému zemepisnému označeniu. V prípade týchto scelených zmesí platí, že v popise, prezentácii a označovaní scelenej zmesi sa môže ako názov podľa právnych predpisov používať príslušná kategória liehovín.

| (4) | V súlade s vymedzením pojmov podľa článku 3 ods. 11 a 12 nariadenia (EÚ) 2019/787 sú však scelené zmesi kombináciou dvoch alebo viacerých liehovín rovnakej kategórie, ktoré sa vyznačujú len malými rozdielmi v zložení. Takto vyrobené liehoviny preto nevyhnutne patria do rovnakej kategórie liehovín ako pôvodné liehoviny pred sceľovaním. V článku 10 ods. 2 uvedeného nariadenia sa stanovuje, že v prípade liehovín, ktoré spĺňajú požiadavky kategórie liehovín v prílohe I k uvedenému nariadeniu, sa ako názov podľa právnych predpisov sa má používať názov uvedenej kategórie. V súlade s touto požiadavkou sa ako názov podľa právnych predpisov povoľuje používať názov kategórie, do ktorej scelené zmesi patria, a to v prípade všetkých scelených zmesí, nielen tých, na ktoré sa vzťahuje výnimka uvedená v článku 13 ods. 3 štvrtom pododseku uvedeného nariadenia. |
| --- | --- |

(4)

V súlade s vymedzením pojmov podľa článku 3 ods. 11 a 12 nariadenia (EÚ) 2019/787 sú však scelené zmesi kombináciou dvoch alebo viacerých liehovín rovnakej kategórie, ktoré sa vyznačujú len malými rozdielmi v zložení. Takto vyrobené liehoviny preto nevyhnutne patria do rovnakej kategórie liehovín ako pôvodné liehoviny pred sceľovaním. V článku 10 ods. 2 uvedeného nariadenia sa stanovuje, že v prípade liehovín, ktoré spĺňajú požiadavky kategórie liehovín v prílohe I k uvedenému nariadeniu, sa ako názov podľa právnych predpisov sa má používať názov uvedenej kategórie. V súlade s touto požiadavkou sa ako názov podľa právnych predpisov povoľuje používať názov kategórie, do ktorej scelené zmesi patria, a to v prípade všetkých scelených zmesí, nielen tých, na ktoré sa vzťahuje výnimka uvedená v článku 13 ods. 3 štvrtom pododseku uvedeného nariadenia.

| (5) | S cieľom napraviť nesúlad medzi povinnosťami označovania v prípade scelených zmesí, ktorý vyplýva z článku 10 ods. 2 a článku 13. ods. 3 nariadenia (EÚ) 2019/787, a zabezpečiť právnu istotu pre výrobcov liehovín a legitímne informovanie spotrebiteľov je preto vhodné objasniť osobitné ustanovenia o označovaní vzťahujúce sa na scelené zmesi vrátane scelených zmesí, ktoré vznikli kombináciou liehovín, ktoré patria k rôznym zemepisným označeniam, alebo kombináciou liehovín, ktoré patria k zemepisným označeniam, s liehovinami, ktoré nepatria k žiadnemu zemepisnému označeniu. Takisto je potrebné zmeniť článok 3 ods. 3 a článok 10 ods. 7 uvedeného nariadenia, ktoré odkazujú na tieto osobitné ustanovenia o označovaní. |
| --- | --- |

(5)

S cieľom napraviť nesúlad medzi povinnosťami označovania v prípade scelených zmesí, ktorý vyplýva z článku 10 ods. 2 a článku 13. ods. 3 nariadenia (EÚ) 2019/787, a zabezpečiť právnu istotu pre výrobcov liehovín a legitímne informovanie spotrebiteľov je preto vhodné objasniť osobitné ustanovenia o označovaní vzťahujúce sa na scelené zmesi vrátane scelených zmesí, ktoré vznikli kombináciou liehovín, ktoré patria k rôznym zemepisným označeniam, alebo kombináciou liehovín, ktoré patria k zemepisným označeniam, s liehovinami, ktoré nepatria k žiadnemu zemepisnému označeniu. Takisto je potrebné zmeniť článok 3 ods. 3 a článok 10 ods. 7 uvedeného nariadenia, ktoré odkazujú na tieto osobitné ustanovenia o označovaní.

| (6) | Nariadenie (EÚ) 2019/787 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(6)

Nariadenie (EÚ) 2019/787 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (7) | V súlade s článkom 51 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2019/787 a s cieľom zabrániť regulačnému vákuu by sa toto nariadenie malo uplatňovať od 25. mája 2021, |
| --- | --- |

(7)

V súlade s článkom 51 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2019/787 a s cieľom zabrániť regulačnému vákuu by sa toto nariadenie malo uplatňovať od 25. mája 2021,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Nariadenie (EÚ) 2019/787 sa mení takto:

| 1. | V článku 3 sa bod 3 nahrádza takto:






  „3. | „zmienka“ je priamy alebo nepriamy odkaz na jeden alebo viaceré názvy podľa právnych predpisov stanovené v kategóriách liehovín v prílohe I alebo na jedno či viaceré zemepisné označenia liehovín, ktoré sú iné ako odkazy v zloženom výraze alebo v zozname zložiek uvedených v článku 13 ods. 2 až 4 v popise, prezentácii alebo označovaní:






  a) | potraviny, ktorá je iná ako liehovina, alebo |
| --- | --- | --- | --- |

1.

V článku 3 sa bod 3 nahrádza takto:

„3.

„zmienka“ je priamy alebo nepriamy odkaz na jeden alebo viaceré názvy podľa právnych predpisov stanovené v kategóriách liehovín v prílohe I alebo na jedno či viaceré zemepisné označenia liehovín, ktoré sú iné ako odkazy v zloženom výraze alebo v zozname zložiek uvedených v článku 13 ods. 2 až 4 v popise, prezentácii alebo označovaní:

a)

potraviny, ktorá je iná ako liehovina, alebo

| b) | liehoviny, ktorá spĺňa požiadavky kategórií 33 až 40 prílohy I;“. |
| --- | --- |

b)

liehoviny, ktorá spĺňa požiadavky kategórií 33 až 40 prílohy I;“.

| 2. | V článku 10 ods. 7 sa prvý pododsek nahrádza takto:






  „7. | Bez toho, aby boli dotknuté články 11 a 12 a článok 13 ods. 2 až 4, názvy podľa právnych predpisov uvedené v odseku 2 tohto článku alebo zemepisné označenia sa nesmú používať v popise, prezentácii ani označovaní žiadneho nápoja, ktorý nespĺňa požiadavky príslušnej kategórie stanovené v prílohe I alebo príslušného zemepisného označenia. Uvedený zákaz sa vzťahuje aj na prípady, keď sa takéto názvy podľa právnych predpisov alebo zemepisné označenia používajú v spojení so slovami alebo slovnými spojeniami, ako napríklad „podobný“, „typ“, „štýl“, „vyrobený“, „aróma“ alebo inými podobnými výrazmi.“ |
| --- | --- | --- |

2.

V článku 10 ods. 7 sa prvý pododsek nahrádza takto:

„7.

Bez toho, aby boli dotknuté články 11 a 12 a článok 13 ods. 2 až 4, názvy podľa právnych predpisov uvedené v odseku 2 tohto článku alebo zemepisné označenia sa nesmú používať v popise, prezentácii ani označovaní žiadneho nápoja, ktorý nespĺňa požiadavky príslušnej kategórie stanovené v prílohe I alebo príslušného zemepisného označenia. Uvedený zákaz sa vzťahuje aj na prípady, keď sa takéto názvy podľa právnych predpisov alebo zemepisné označenia používajú v spojení so slovami alebo slovnými spojeniami, ako napríklad „podobný“, „typ“, „štýl“, „vyrobený“, „aróma“ alebo inými podobnými výrazmi.“

| 3. | Článok 13 sa mení takto:






  a) | Odsek 3 sa nahrádza takto:






  „3. | V prípade zmesi sa názvy podľa právnych predpisov stanovené v kategóriách liehovín uvedených v prílohe I alebo zemepisné označenia liehovín môžu uviesť iba v zozname alkoholických zložiek, ktorý sa nachádza v tom istom zornom poli ako názov liehoviny podľa právnych predpisov. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Článok 13 sa mení takto:

a)

Odsek 3 sa nahrádza takto:

„3.

V prípade zmesi sa názvy podľa právnych predpisov stanovené v kategóriách liehovín uvedených v prílohe I alebo zemepisné označenia liehovín môžu uviesť iba v zozname alkoholických zložiek, ktorý sa nachádza v tom istom zornom poli ako názov liehoviny podľa právnych predpisov.

V prípade uvedenom v prvom pododseku sa k zoznamu alkoholických zložiek pripojí aspoň jeden z výrazov uvedených v článku 10 ods. 6 písm. e). Tak zoznam alkoholických zložiek, ako aj sprievodný výraz sa uvedú v tom istom zornom poli ako názov zmesi podľa právnych predpisov jednotným písmom rovnakého typu, farby a veľkosti, ktorá nepresahuje polovicu veľkosti písma použitého pre názov podľa právnych predpisov.

Okrem toho sa podiel každej alkoholickej zložky v zozname alkoholických zložiek aspoň raz vyjadrí v percentách použitého množstva v zostupnom poradí. Uvedený podiel sa rovná percentuálnemu podielu objemu čistého alkoholu v celkovom objeme čistého alkoholu v zmesi.“

| b) | Vkladá sa tento odsek:






  „3a. | V prípade scelenej zmesi má liehovina názov podľa právnych predpisov stanovený pre príslušnú kategóriu liehovín uvedenú v prílohe I.
  V prípade scelených zmesí, ktoré vznikli kombináciou liehovín, ktoré patria k rôznym zemepisným označeniam, alebo kombináciou liehovín, ktoré patria k zemepisným označeniam, s liehovinami, ktoré nepatria k žiadnemu zemepisnému označeniu, sa uplatňujú tieto podmienky:






  a) | v popise, prezentácii alebo označovaní scelenej zmesi sa môžu uvádzať názvy podľa právnych predpisov stanovené v prílohe I alebo zemepisné označenia zodpovedajúce liehovinám, ktoré boli sceľované, pokiaľ sa tieto názvy uvádzajú:






  i) | výlučne v zozname všetkých alkoholických zložiek v scelenej zmesi, ktorý sa uvedie jednotným písmom toho istého typu, farby a veľkosti, ktorá nepresahuje polovicu veľkosti písma použitého pre názov podľa právnych predpisov, a |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Vkladá sa tento odsek:

„3a.

V prípade scelenej zmesi má liehovina názov podľa právnych predpisov stanovený pre príslušnú kategóriu liehovín uvedenú v prílohe I.

V prípade scelených zmesí, ktoré vznikli kombináciou liehovín, ktoré patria k rôznym zemepisným označeniam, alebo kombináciou liehovín, ktoré patria k zemepisným označeniam, s liehovinami, ktoré nepatria k žiadnemu zemepisnému označeniu, sa uplatňujú tieto podmienky:

a)

v popise, prezentácii alebo označovaní scelenej zmesi sa môžu uvádzať názvy podľa právnych predpisov stanovené v prílohe I alebo zemepisné označenia zodpovedajúce liehovinám, ktoré boli sceľované, pokiaľ sa tieto názvy uvádzajú:

i)

výlučne v zozname všetkých alkoholických zložiek v scelenej zmesi, ktorý sa uvedie jednotným písmom toho istého typu, farby a veľkosti, ktorá nepresahuje polovicu veľkosti písma použitého pre názov podľa právnych predpisov, a

| ii) | aspoň jedenkrát v tom istom zornom poli ako názov scelenej zmesi podľa právnych predpisov; |
| --- | --- |

ii)

aspoň jedenkrát v tom istom zornom poli ako názov scelenej zmesi podľa právnych predpisov;

| b) | k zoznamu alkoholických zložiek sa pripojí aspoň jeden z výrazov uvedených v článku 10 ods. 6 písm. d); |
| --- | --- |

b)

k zoznamu alkoholických zložiek sa pripojí aspoň jeden z výrazov uvedených v článku 10 ods. 6 písm. d);

| c) | podiel každej alkoholickej zložky v zozname alkoholických zložiek sa aspoň raz vyjadrí v percentách použitého množstva v zostupnom poradí. Uvedený podiel sa rovná percentuálnemu podielu objemu čistého alkoholu v celkovom objeme čistého alkoholu v scelenej zmesi.“ |
| --- | --- |

c)

podiel každej alkoholickej zložky v zozname alkoholických zložiek sa aspoň raz vyjadrí v percentách použitého množstva v zostupnom poradí. Uvedený podiel sa rovná percentuálnemu podielu objemu čistého alkoholu v celkovom objeme čistého alkoholu v scelenej zmesi.“

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od 25. mája 2021.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 21. apríla 2021

Za Komisiu

predsedníčka

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 130, 17.5.2019, s. 1.

1

---

| 6.7.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 238/4 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 238/4

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2021/1097

z 1. júla 2021,

ktorým sa schvaľuje podstatná zmena špecifikácie názvu zapísaného do registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení [„Garbanzo de Fuentesaúco“ (CHZO)]

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 z 21. novembra 2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny (1), a najmä na jeho článok 52 ods. 2,

keďže:

| (1) | V súlade s článkom 53 ods. 1 prvým pododsekom nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 Komisia preskúmala žiadosť Španielska o schválenie zmeny špecifikácie chráneného zemepisného označenia „Garbanzo de Fuentesaúco“ zapísaného do registra na základe nariadenia Komisie (EÚ) č. 1485/2007 (2). |
| --- | --- |

(1)

V súlade s článkom 53 ods. 1 prvým pododsekom nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 Komisia preskúmala žiadosť Španielska o schválenie zmeny špecifikácie chráneného zemepisného označenia „Garbanzo de Fuentesaúco“ zapísaného do registra na základe nariadenia Komisie (EÚ) č. 1485/2007 (2).

| (2) | Vzhľadom na to, že nejde o nepodstatnú zmenu v zmysle článku 53 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012, Komisia danú žiadosť o zmenu uverejnila v zmysle článku 50 ods. 2 písm. a) uvedeného nariadenia v Úradnom vestníku Európskej únie (3). |
| --- | --- |

(2)

Vzhľadom na to, že nejde o nepodstatnú zmenu v zmysle článku 53 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012, Komisia danú žiadosť o zmenu uverejnila v zmysle článku 50 ods. 2 písm. a) uvedeného nariadenia v Úradnom vestníku Európskej únie (3).

| (3) | Vzhľadom na to, že Komisii nebola oznámená žiadna námietka v zmysle článku 51 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012, zmena špecifikácie by sa mala schváliť, |
| --- | --- |

(3)

Vzhľadom na to, že Komisii nebola oznámená žiadna námietka v zmysle článku 51 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012, zmena špecifikácie by sa mala schváliť,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Zmena špecifikácie uverejnená v Úradnom vestníku Európskej únie týkajúca sa názvu „Garbanzo de Fuentesaúco“ (CHZO) sa schvaľuje.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 1. júla 2021

Za Komisiu

v mene predsedníčky

Janusz WOJCIECHOWSKI

člen Komisie

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Nariadenie Komisie (ES) č. 1485/2007 zo 14. decembra 2007, ktorým sa zapisujú niektoré názvy do registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení [Carne de Bísaro Transmontano alebo Carne de Porco Transmontano (CHOP), Szegedi szalámi alebo Szegedi téliszalámi (CHOP), Pecorino di Filiano (CHOP), Cereza del Jerte (CHOP), Garbanzo de Fuentesaúco (CHZO), Lenteja Pardina de Tierra de Campos (CHZO), Λουκούμι Γεροσκήπου (Loukoumi Geroskipou) (CHZO), Skalický trdelník (CHZO)] (Ú. v. EÚ L 330, 15.12.2007, s. 13).

2

(3)  
  Ú. v. EÚ C 82, 11.3.2021, s. 14.

3

---

| 6.7.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 238/5 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 238/5

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2021/1098

z 2. júla 2021,

ktorým sa menia prílohy II, III a IV k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005, pokiaľ ide o maximálne hladiny rezíduí 24-epibrassinolidu, extraktu z cibuliek Allium cepa L., cyflumetofénu, fludioxonylu, fluroxypyru, nátrium-5-nitroguajakolátu, nátrium-o-nitrofenolátu a nátrium-p-nitrofenolátu v určitých produktoch alebo na nich

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 z 23. februára 2005 o maximálnych hladinách rezíduí pesticídov v alebo na potravinách a krmivách rastlinného a živočíšneho pôvodu a o zmene a doplnení smernice Rady 91/414/EHS (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 1 a článok 14 ods. 1 písm. a),

keďže:

| (1) | Maximálne hladiny rezíduí (ďalej len „MRL“) fludioxonylu, fluroxypyru, nátrium-5-nitroguajakolátu, nátrium-o-nitrofenolátu a nátrium-p-nitrofenolátu boli stanovené v prílohe II k nariadeniu (ES) č. 396/2005. V prípade cyflumetofénu boli MRL stanovené v časti A prílohy III k uvedenému nariadeniu. V prípade 24-epibrassinolidu a extraktu z cibuliek Allium cepa L. neboli v nariadení (ES) č. 396/2005 stanovené žiadne osobitné MRL, a tieto látky ani neboli zahrnuté do prílohy IV k uvedenému nariadeniu, preto sa uplatňuje štandardná hodnota 0,01 mg/kg stanovená v článku 18 ods. 1 písm. b) daného nariadenia. |
| --- | --- |

(1)

Maximálne hladiny rezíduí (ďalej len „MRL“) fludioxonylu, fluroxypyru, nátrium-5-nitroguajakolátu, nátrium-o-nitrofenolátu a nátrium-p-nitrofenolátu boli stanovené v prílohe II k nariadeniu (ES) č. 396/2005. V prípade cyflumetofénu boli MRL stanovené v časti A prílohy III k uvedenému nariadeniu. V prípade 24-epibrassinolidu a extraktu z cibuliek Allium cepa L. neboli v nariadení (ES) č. 396/2005 stanovené žiadne osobitné MRL, a tieto látky ani neboli zahrnuté do prílohy IV k uvedenému nariadeniu, preto sa uplatňuje štandardná hodnota 0,01 mg/kg stanovená v článku 18 ods. 1 písm. b) daného nariadenia.

| (2) | V súlade s článkom 6 ods. 1 nariadenia (ES) č. 396/2005 bola v rámci postupu povoľovania použitia prípravku na ochranu rastlín s obsahom účinnej látky cyflumetofén na citrusových plodoch, marhuliach, broskyniach, rajčiakoch, baklažánoch, uhorkách šalátových a na chmeli podaná žiadosť o úpravu existujúcich MRL. |
| --- | --- |

(2)

V súlade s článkom 6 ods. 1 nariadenia (ES) č. 396/2005 bola v rámci postupu povoľovania použitia prípravku na ochranu rastlín s obsahom účinnej látky cyflumetofén na citrusových plodoch, marhuliach, broskyniach, rajčiakoch, baklažánoch, uhorkách šalátových a na chmeli podaná žiadosť o úpravu existujúcich MRL.

| (3) | V prípade fludioxonylu bola takáto žiadosť podaná v súvislosti s plodmi bazy čiernej. V prípade fluroxypyru bola takáto žiadosť podaná v súvislosti s cesnakom pažítkovým, zelerovou vňaťou, petržlenom, tymianom, bazalkou a jedlými kvetmi. Pokiaľ ide o nátrium-5-nitroguajakolát, nátrium-o-nitrofenolát a nátrium-p-nitrofenolát, takáto žiadosť bola podaná v súvislosti so stolovými olivami a olivami na výrobu oleja. |
| --- | --- |

(3)

V prípade fludioxonylu bola takáto žiadosť podaná v súvislosti s plodmi bazy čiernej. V prípade fluroxypyru bola takáto žiadosť podaná v súvislosti s cesnakom pažítkovým, zelerovou vňaťou, petržlenom, tymianom, bazalkou a jedlými kvetmi. Pokiaľ ide o nátrium-5-nitroguajakolát, nátrium-o-nitrofenolát a nátrium-p-nitrofenolát, takáto žiadosť bola podaná v súvislosti so stolovými olivami a olivami na výrobu oleja.

| (4) | V súlade s článkom 8 nariadenia (ES) č. 396/2005 príslušné členské štáty dané žiadosti vyhodnotili a zaslali Komisii hodnotiace správy. |
| --- | --- |

(4)

V súlade s článkom 8 nariadenia (ES) č. 396/2005 príslušné členské štáty dané žiadosti vyhodnotili a zaslali Komisii hodnotiace správy.

| (5) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (ďalej len „úrad“) žiadosti a hodnotiace správy posúdil, pričom preskúmal najmä riziká pre spotrebiteľov a v relevantných prípadoch aj pre zvieratá, a k navrhovaným MRL vydal odôvodnené stanoviská (2). Uvedené stanoviská zaslal žiadateľom, Komisii a členským štátom a sprístupnil ich verejnosti. |
| --- | --- |

(5)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (ďalej len „úrad“) žiadosti a hodnotiace správy posúdil, pričom preskúmal najmä riziká pre spotrebiteľov a v relevantných prípadoch aj pre zvieratá, a k navrhovaným MRL vydal odôvodnené stanoviská (2). Uvedené stanoviská zaslal žiadateľom, Komisii a členským štátom a sprístupnil ich verejnosti.

| (6) | Pri všetkých žiadostiach úrad dospel k záveru, že všetky požiadavky na údaje sú splnené a úpravy MRL požadované žiadateľmi sú na základe posúdenia expozície spotrebiteľov v prípade 27 špecifických európskych spotrebiteľských skupín prijateľné z hľadiska bezpečnosti spotrebiteľov. Zohľadnil najaktuálnejšie informácie o toxikologických vlastnostiach daných látok. Riziko prekročenia prijateľného denného príjmu alebo akútnej referenčnej dávky sa nepreukázalo ani pri expozícii účinkom týchto látok v priebehu života konzumáciou všetkých potravín, ktoré ich môžu obsahovať, ani pri krátkodobej expozícii spôsobenej zvýšenou konzumáciou príslušných produktov. |
| --- | --- |

(6)

Pri všetkých žiadostiach úrad dospel k záveru, že všetky požiadavky na údaje sú splnené a úpravy MRL požadované žiadateľmi sú na základe posúdenia expozície spotrebiteľov v prípade 27 špecifických európskych spotrebiteľských skupín prijateľné z hľadiska bezpečnosti spotrebiteľov. Zohľadnil najaktuálnejšie informácie o toxikologických vlastnostiach daných látok. Riziko prekročenia prijateľného denného príjmu alebo akútnej referenčnej dávky sa nepreukázalo ani pri expozícii účinkom týchto látok v priebehu života konzumáciou všetkých potravín, ktoré ich môžu obsahovať, ani pri krátkodobej expozícii spôsobenej zvýšenou konzumáciou príslušných produktov.

| (7) | V kontexte schvaľovania účinnej látky 24-epibrassinolid bola žiadosť týkajúca sa MRL zahrnutá do súhrnnej dokumentácie v súlade s článkom 8 ods. 1 písm. g) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 (3). Príslušný členský štát uvedenú žiadosť vyhodnotil v súlade s článkom 11 ods. 2 uvedeného nariadenia. Úrad žiadosť posúdil a predložil záver o partnerskom preskúmaní danej účinnej látky z hľadiska posúdenia rizika pesticídov, v ktorom odporúča zaradiť 24-epibrassinolid do prílohy IV k nariadeniu (ES) č. 396/2005 (4). |
| --- | --- |

(7)

V kontexte schvaľovania účinnej látky 24-epibrassinolid bola žiadosť týkajúca sa MRL zahrnutá do súhrnnej dokumentácie v súlade s článkom 8 ods. 1 písm. g) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 (3). Príslušný členský štát uvedenú žiadosť vyhodnotil v súlade s článkom 11 ods. 2 uvedeného nariadenia. Úrad žiadosť posúdil a predložil záver o partnerskom preskúmaní danej účinnej látky z hľadiska posúdenia rizika pesticídov, v ktorom odporúča zaradiť 24-epibrassinolid do prílohy IV k nariadeniu (ES) č. 396/2005 (4).

| (8) | Extrakt z cibuliek Allium cepa L. bol vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2021/81 schválený ako základná látka (5). Očakáva sa, že používanie tejto látky za stanovených podmienok nepovedie k prítomnosti takých rezíduí v potravinových alebo krmivových komoditách, ktoré môžu predstavovať riziko pre spotrebiteľa. Preto je vhodné zaradiť extrakt z cibuliek Allium cepa L. do prílohy IV k nariadeniu (ES) č. 396/2005. |
| --- | --- |

(8)

Extrakt z cibuliek Allium cepa L. bol vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2021/81 schválený ako základná látka (5). Očakáva sa, že používanie tejto látky za stanovených podmienok nepovedie k prítomnosti takých rezíduí v potravinových alebo krmivových komoditách, ktoré môžu predstavovať riziko pre spotrebiteľa. Preto je vhodné zaradiť extrakt z cibuliek Allium cepa L. do prílohy IV k nariadeniu (ES) č. 396/2005.

| (9) | Na základe odôvodnených stanovísk a záverov úradu a s prihliadnutím na faktory týkajúce sa predmetnej záležitosti požadované úpravy MRL spĺňajú požiadavky článku 14 ods. 2 nariadenia (ES) č. 396/2005. |
| --- | --- |

(9)

Na základe odôvodnených stanovísk a záverov úradu a s prihliadnutím na faktory týkajúce sa predmetnej záležitosti požadované úpravy MRL spĺňajú požiadavky článku 14 ods. 2 nariadenia (ES) č. 396/2005.

| (10) | Nariadenie (ES) č. 396/2005 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(10)

Nariadenie (ES) č. 396/2005 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (11) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá, |
| --- | --- |

(11)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Prílohy II, III a IV k nariadeniu (ES) č. 396/2005 sa menia v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 2. júla 2021

Za Komisiu

predsedníčka

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 70, 16.3.2005, s. 1.

1

(2)  Vedecké správy EFSA sú k dispozícii online: http://www.efsa.europa.eu:

2

Odôvodnené stanovisko k úprave existujúcich maximálnych hladín rezíduí cyflumetofénu v rôznych plodinách (Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for cyflumetofen in various crops). Vestník EFSA (EFSA Journal) 2021;19(2):6373.

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for cyflumetofen in various crops

EFSA Journal

Odôvodnené stanovisko k úprave existujúcich maximálnych hladín rezíduí fludioxonylu v plodoch bazy čiernej (Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for fludioxonil in elderberries). Vestník EFSA (EFSA Journal) 2020;18(7):6175.

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for fludioxonil in elderberries

EFSA Journal

Odôvodnené stanovisko k úprave existujúcich maximálnych hladín rezíduí fluroxypyru v cesnaku pažítkovom, zelerovej vňati, petržlene, tymiane a v bazalke a jedlých kvetoch (Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for fluroxypyr in chives, celery leaves, parsley, thyme and basil and edible flowers). Vestník EFSA (EFSA Journal) 2020;18(10):6273.

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for fluroxypyr in chives, celery leaves, parsley, thyme and basil and edible flowers

EFSA Journal

Odôvodnené stanovisko k úprave existujúcich maximálnych hladín rezíduí nátrium-5-nitroguajakolátu, nátrium-o-nitrofenolátu a nátrium-p-nitrofenolátu (nitrozlúčeniny sodíka) v stolových olivách a olivách na výrobu oleja [Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for sodium 5-nitroguaiacolate, sodium o-nitrophenolate and sodium p-nitrophenolate (sodium nitrocompounds) in table olives and olives for oil production]. Vestník EFSA (EFSA Journal) 2020;18(11):6313.

o

p

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for sodium 5-nitroguaiacolate, sodium o-nitrophenolate and sodium p-nitrophenolate (sodium nitrocompounds) in table olives and olives for oil production

EFSA Journal

(3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 z 21. októbra 2009 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh a o zrušení smerníc Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (Ú. v. EÚ L 309, 24.11.2009, s. 1).

3

(4)  Záver o partnerskom preskúmaní účinnej látky 24-epibrassinolid z hľadiska posúdenia rizika pesticídov (Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance 24-epibrassinolide). Vestník EFSA (EFSA Journal) 2020;18(6):6132.

4

Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance 24-epibrassinolide

EFSA Journal

(5)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2021/81 z 27. januára 2021, ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh schvaľuje základná látka extrakt z cibuliek Allium cepa L. a ktorým sa mení príloha k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 540/2011 (Ú. v. EÚ L 29, 28.1.2021, s. 12).

5

Allium cepa

---

PRÍLOHA

Prílohy II, III a IV k nariadeniu (ES) č. 396/2005 sa menia takto:

| 1. | V prílohe II sa stĺpce týkajúce sa fludioxonylu, fluroxypyru, nátrium-5-nitroguajakolátu, nátrium-o-nitrofenolátu a nátrium-p-nitrofenolátu nahrádzajú takto:

  „
  Rezíduá pesticídov a maximálne hladiny rezíduí (mg/kg)










  Číslo kódu | Skupiny a príklady jednotlivých výrobkov, na ktoré sa uplatňujú MRL  (1) | Fludioxonyl (R) (F) | Fluroxypyr (suma fluroxypyru, jeho solí, jeho esterov a jeho konjugátov vyjadrených ako fluroxypyr) (R) (A) | Nátrium-5-nitroguajakolát, nátrium-o-nitrofenolát a nátrium-p-nitrofenolát (suma nátrium-5-nitroguajakolátu, nátrium-o-nitrofenolátu a nátrium-p-nitrofenolátu vyjadrená ako nátrium-5-nitroguajakolát) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| 0100000 | ČERSTVÉ ALEBO MRAZENÉ OVOCIE, ORECHY | | | |
| 0110000 | Citrusové plody | 10 | 0,01  (*1) | 0,03  (*1) |
| 0110010 | grapefruity | | | |
| 0110020 | pomaranče | | | |
| 0110030 | citróny | | | |
| 0110040 | limety | | | |
| 0110050 | mandarínky | | | |
| 0110990 | iné (2) | | | |
| 0120000 | Orechy stromové | | 0,01  (*1) | 0,03  (*1) |
| 0120010 | mandle | 0,01  (*1) | | |
| 0120020 | para orechy | 0,01  (*1) | | |
| 0120030 | kešu orechy | 0,01  (*1) | | |
| 0120040 | gaštany jedlé | 0,01  (*1) | | |
| 0120050 | kokosové orechy | 0,01  (*1) | | |
| 0120060 | lieskovce | 0,01  (*1) | | |
| 0120070 | makadamové orechy | 0,01  (*1) | | |
| 0120080 | pekanové orechy | 0,01  (*1) | | |
| 0120090 | píniové oriešky | 0,01  (*1) | | |
| 0120100 | pistáciové orechy | 0,2 | | |
| 0120110 | vlašské orechy | 0,01  (*1) | | |
| 0120990 | iné (2) | 0,01  (*1) | | |
| 0130000 | Jadrové ovocie | 5 | | 0,03  (*1) |
| 0130010 | jablká | | 0,05  (*1)(+) | |
| 0130020 | hrušky | | 0,01  (*1) | |
| 0130030 | dule | | 0,01  (*1) | |
| 0130040 | mišpule | | 0,01  (*1) | |
| 0130050 | mišpuľník japonský, lokvát | | 0,01  (*1) | |
| 0130990 | iné (2) | | 0,01  (*1) | |
| 0140000 | Kôstkové ovocie | | 0,01  (*1) | 0,03  (*1) |
| 0140010 | marhule | 5 | | |
| 0140020 | čerešne (čerešňa vtáčia) | 5 | | |
| 0140030 | broskyne | 10 | | |
| 0140040 | slivky | 5 | | |
| 0140990 | iné (2) | 0,01  (*1) | | |
| 0150000 | Bobuľové a drobné ovocie | | 0,01  (*1) | 0,03  (*1) |
| 0151000 | a) | hrozno |

1.

V prílohe II sa stĺpce týkajúce sa fludioxonylu, fluroxypyru, nátrium-5-nitroguajakolátu, nátrium-o-nitrofenolátu a nátrium-p-nitrofenolátu nahrádzajú takto:

„
  Rezíduá pesticídov a maximálne hladiny rezíduí (mg/kg)

Číslo kódu

Skupiny a príklady jednotlivých výrobkov, na ktoré sa uplatňujú MRL  (1)

Fludioxonyl (R) (F)

Fluroxypyr (suma fluroxypyru, jeho solí, jeho esterov a jeho konjugátov vyjadrených ako fluroxypyr) (R) (A)

Nátrium-5-nitroguajakolát, nátrium-o-nitrofenolát a nátrium-p-nitrofenolát (suma nátrium-5-nitroguajakolátu, nátrium-o-nitrofenolátu a nátrium-p-nitrofenolátu vyjadrená ako nátrium-5-nitroguajakolát)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

0100000

ČERSTVÉ ALEBO MRAZENÉ OVOCIE, ORECHY

0110000

Citrusové plody

10

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0110010

grapefruity

0110020

pomaranče

0110030

citróny

0110040

limety

0110050

mandarínky

0110990

iné (2)

0120000

Orechy stromové

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0120010

mandle

0,01  (*1)

0120020

para orechy

0,01  (*1)

0120030

kešu orechy

0,01  (*1)

0120040

gaštany jedlé

0,01  (*1)

0120050

kokosové orechy

0,01  (*1)

0120060

lieskovce

0,01  (*1)

0120070

makadamové orechy

0,01  (*1)

0120080

pekanové orechy

0,01  (*1)

0120090

píniové oriešky

0,01  (*1)

0120100

pistáciové orechy

0,2

0120110

vlašské orechy

0,01  (*1)

0120990

iné (2)

0,01  (*1)

0130000

Jadrové ovocie

5

0,03  (*1)

0130010

jablká

0,05  (*1)(+)

0130020

hrušky

0,01  (*1)

0130030

dule

0,01  (*1)

0130040

mišpule

0,01  (*1)

0130050

mišpuľník japonský, lokvát

0,01  (*1)

0130990

iné (2)

0,01  (*1)

0140000

Kôstkové ovocie

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0140010

marhule

5

0140020

čerešne (čerešňa vtáčia)

5

0140030

broskyne

10

0140040

slivky

5

0140990

iné (2)

0,01  (*1)

0150000

Bobuľové a drobné ovocie

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0151000

a)

hrozno

0151010

stolové hrozno

5

0151020

muštové hrozno

4

0152000

| b) | jahody |
| --- | --- |

b)

jahody

4

0153000

| c) | krovité ovocné druhy |
| --- | --- |

c)

krovité ovocné druhy

5

0153010

ostružiny

0153020

ostružina ožinová

0153030

maliny (červené a žlté)

0153990

iné (2)

0154000

| d) | iné drobné a bobuľové ovocie |
| --- | --- |

d)

iné drobné a bobuľové ovocie

0154010

čučoriedky

2

0154020

brusnice

2

0154030

ríbezle (čierne, červené a biele)

3

0154040

egreše (zelené, červené a žlté)

2

0154050

šípky

0,01  (*1)

0154060

moruše (čierne a biele)

0,01  (*1)

0154070

plody hlohu azarolského

0,01  (*1)

0154080

plody bazy čiernej

4

0154990

iné (2)

0,01  (*1)

0160000

Rôzne ovocie s/so

0,01  (*1)

0161000

| a) | jedlou šupou |
| --- | --- |

a)

jedlou šupou

0,01  (*1)

0161010

datle

0,03  (*1)

0161020

figy

0,03  (*1)

0161030

stolové olivy

0,12

0161040

kumkváty

0,03  (*1)

0161050

karambola

0,03  (*1)

0161060

ebenovník rajčiakový

0,03  (*1)

0161070

klinčekovec jambolanový

0,03  (*1)

0161990

iné (2)

0,03  (*1)

0162000

| b) | nejedlou šupou, malé |
| --- | --- |

b)

nejedlou šupou, malé

0,03  (*1)

0162010

kivi (zelené, červené, žlté)

15

0162020

dvojslivka – liči

0,01  (*1)

0162030

mučenka jedlá/plody marakuje

0,01  (*1)

0162040

plody opuncie (nopál)/plody kaktusov (kaktusová figa)

0,01  (*1)

0162050

zlatolist jablkový

0,01  (*1)

0162060

ebenovník virgínsky

0,01  (*1)

0162990

iné (2)

0,01  (*1)

0163000

| c) | nejedlou šupou, veľké |
| --- | --- |

c)

nejedlou šupou, veľké

0,03  (*1)

0163010

avokáda

1,5

0163020

banány

0,01  (*1)

0163030

mangá

2

0163040

papáje

0,01  (*1)

0163050

granátové jablká

3

0163060

cherimoya

0,01  (*1)

0163070

guavy

0,5

0163080

ananásy

7

0163090

plody chlebovníka

0,01  (*1)

0163100

duriany

0,01  (*1)

0163110

anona mäkoostnatá/quanabana

0,01  (*1)

0163990

iné (2)

0,01  (*1)

0200000

ČERSTVÁ ALEBO MRAZENÁ ZELENINA

0210000

Koreňová a hľuzová zelenina

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0211000

| a) | zemiaky |
| --- | --- |

a)

zemiaky

5

0212000

| b) | tropická koreňová a hľuzová zelenina |
| --- | --- |

b)

tropická koreňová a hľuzová zelenina

0212010

korene kasavy (manioku jedlého)/maniok

0,01  (*1)

0212020

sladké zemiaky

10

0212030

jamy

10

0212040

korene maranty trsťovitej

0,01  (*1)

0212990

iné (2)

0,01  (*1)

0213000

| c) | iná koreňová a hľuzová zelenina okrem cukrovej repy |
| --- | --- |

c)

iná koreňová a hľuzová zelenina okrem cukrovej repy

0213010

repa obyčajná

1

0213020

mrkva

1

0213030

zeler

0,2

0213040

chren

1

0213050

jeruzalemské artičoky

0,01  (*1)

0213060

paštrnák

1

0213070

koreň petržlenu

1

0213080

reďkovka

0,3

0213090

kozia brada

1

0213100

kapusta repková kvaková/kvaka

0,01  (*1)

0213110

okrúhlica

0,01  (*1)

0213990

iné (2)

0,01  (*1)

0220000

Cibuľová zelenina

0,03  (*1)

0220010

cesnak

0,5

0,05  (*1)(+)

0220020

cibuľa

0,5

0,05  (*1)(+)

0220030

šalotka

0,5

0,05  (*1)(+)

0220040

cesnak zimný/cibuľa zimná

5

0,01  (*1)

0220990

iné (2)

0,5

0,01  (*1)

0230000

Plodová zelenina

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0231000

| a) | ľuľkovité |
| --- | --- |

a)

ľuľkovité

0231010

rajčiaky

3

0231020

sladká paprika

1

0231030

baklažán

0,4

0231040

okra/ibištek jedlý

0,01  (*1)

0231990

iné (2)

0,01  (*1)

0232000

| b) | tekvicovité s jedlou šupou |
| --- | --- |

b)

tekvicovité s jedlou šupou

0,4

0232010

uhorky šalátové

0232020

uhorky nakladačky

0232030

cukety

0232990

iné (2)

0233000

| c) | tekvicovité s nejedlou šupou |
| --- | --- |

c)

tekvicovité s nejedlou šupou

0,3

0233010

melóny

0233020

tekvica

0233030

dyňa červená (vodový melón)

0233990

iné (2)

0234000

| d) | kukurica siata cukrová/cukrová kukurica |
| --- | --- |

d)

kukurica siata cukrová/cukrová kukurica

0,01  (*1)

0239000

| e) | iná plodová zelenina |
| --- | --- |

e)

iná plodová zelenina

0,01  (*1)

0240000

Hlúbová zelenina (okrem koreňov a mladých rastlín plodín z čeľade kapustovitých)

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0241000

| a) | hlúbová zelenina so zdužinatenými súkvetiami |
| --- | --- |

a)

hlúbová zelenina so zdužinatenými súkvetiami

0241010

brokolica

0,7

0241020

karfiol

0,01  (*1)

0241990

iné (2)

0,01  (*1)

0242000

| b) | hlávková hlúbová zelenina |
| --- | --- |

b)

hlávková hlúbová zelenina

0242010

ružičkový kel

0,01  (*1)

0242020

hlávková kapusta

2

0242990

iné (2)

0,01  (*1)

0243000

| c) | listová hlúbová zelenina |
| --- | --- |

c)

listová hlúbová zelenina

0243010

kapusta čínska/pe-tsai

10

0243020

kel

0,01  (*1)

0243990

iné (2)

0,01  (*1)

0244000

| d) | kaleráb |
| --- | --- |

d)

kaleráb

0,01  (*1)

0250000

Listová zelenina, bylinky a jedlé kvety

0251000

| a) | šalát a podobné listové zeleniny |
| --- | --- |

a)

šalát a podobné listové zeleniny

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0251010

valeriánka poľná

20

0251020

hlávkový šalát

40

0251030

čakanka štrbáková širokolistá/endívia širokolistá

20

0251040

žerucha siata a iné klíčky a výhonky

20

0251050

barborka jarná

20

0251060

rukola/eruka

20

0251070

červená horčica

20

0251080

mladé rastliny pestovaných plodín (vrátane druhov z čeľade kapustovitých)

20

0251990

iné (2)

20

0252000

| b) | špenát a podobné špenátové plodiny (listy) |
| --- | --- |

b)

špenát a podobné špenátové plodiny (listy)

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0252010

špenát

30

0252020

portulaka zeleninová

20

0252030

listová repa, špenátová repa

20

0252990

iné (2)

20

0253000

| c) | listy viniča a podobné druhy |
| --- | --- |

c)

listy viniča a podobné druhy

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0254000

| d) | potočnica lekárska |
| --- | --- |

d)

potočnica lekárska

10

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0255000

| e) | čakanka obyčajná listnatá (šalátová) |
| --- | --- |

e)

čakanka obyčajná listnatá (šalátová)

0,02

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0256000

| f) | bylinky a jedlé kvety |
| --- | --- |

f)

bylinky a jedlé kvety

20

0,06  (*1)

0256010

trebuľka

0,02  (*1)

0256020

cesnak pažítkový

0,5

0256030

zelerová vňať

0,3

0256040

petržlen

0,3

0256050

šalvia

0,02  (*1)

0256060

rozmarín

0,02  (*1)

0256070

tymian

2(+)

0256080

bazalka a jedlé kvety

0,3

0256090

vavrínový/bobkový list

0,02  (*1)

0256100

estragón

0,02  (*1)

0256990

iné (2)

0,02  (*1)

0260000

Strukoviny

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0260010

fazuľa (so strukmi)

1

0260020

fazuľa (bez strukov)

0,4

0260030

hrach (so strukmi)

1

0260040

hrach (bez strukov)

0,3

0260050

šošovica

0,05

0260990

iné (2)

0,01  (*1)

0270000

Stonková zelenina

0,03  (*1)

0270010

špargľa

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0270020

artičoky bodliakové (kardy)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0270030

zeler

1,5

0,01  (*1)

0270040

fenikel obyčajný

1,5

0,01  (*1)

0270050

artičoky pravé

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0270060

pór

0,01  (*1)

0,3 (+)

0270070

rebarbora

0,7

0,01  (*1)

0270080

bambusové výhonky

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0270090

rastový vrchol paliem

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0270990

iné (2)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0280000

Huby, machy a lišajníky

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0280010

pestované huby

0280020

divorastúce huby

0280990

machy a lišajníky

0290000

Riasy a prokaryotické organizmy

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0300000

STRUKOVINY

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0300010

fazuľa

0,5

0300020

šošovica

0,4

0300030

hrach

0,4

0300040

lupiny

0,4

0300990

iné (2)

0,4

0400000

OLEJNATÉ SEMENÁ A PLODY

0,01  (*1)

0401000

Olejnaté semená

0,03  (*1)

0401010

ľanové semená

0,3

0401020

arašidy

0,01  (*1)

0401030

mak siaty

0,01  (*1)

0401040

sezamové semená

0,3

0401050

slnečnicové semená

0,01  (*1)

0401060

semená repky

0,3

0401070

sója fazuľová

0,2

0401080

horčicové semená

0,3

0401090

semená bavlníka

0,01  (*1)

0401100

semená tekvice

0,01  (*1)

0401110

semená požltu farbiarskeho

0,01  (*1)

0401120

semená boráka lekárskeho

0,3

0401130

semená ľaničníka siateho

0,3

0401140

semená konopy siatej

0,3

0401150

bôby ricínu obyčajného

0,01  (*1)

0401990

iné (2)

0,01  (*1)

0402000

Olejnaté plody

0,01  (*1)

0402010

olivy na výrobu oleja

0,12

0402020

jadrá palmy olejnej

0,03  (*1)

0402030

plody palmy olejnej

0,03  (*1)

0402040

kapok

0,03  (*1)

0402990

iné (2)

0,03  (*1)

0500000

OBILNINY

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0500010

jačmeň

0,1 (+)

0500020

pohánka a iné pseudoobilniny

0,01  (*1)

0500030

kukurica

0,05  (*1)(+)

0500040

proso siate

0,01  (*1)

0500050

ovos

0,1 (+)

0500060

ryža

0,01  (*1)

0500070

raž

0,1 (+)

0500080

cirok

0,05  (*1)(+)

0500090

pšenica

0,1 (+)

0500990

iné (2)

0,01  (*1)

0600000

ČAJE, KÁVA, BYLINNÉ NÁLEVY, KAKAO A KAROB

0,15  (*1)

0610000

Čaje

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0620000

Kávové bôby

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0630000

Bylinné nálevy z/zo

0631000

| a) | kvetov |
| --- | --- |

a)

kvetov

0,05  (*1)

2(+)

0631010

rumanček kamilkový

(+)

0631020

ibištek

(+)

0631030

ruža

(+)

0631040

jazmín

(+)

0631050

lipa

(+)

0631990

iné (2)

(+)

0632000

| b) | listov a bylín |
| --- | --- |

b)

listov a bylín

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0632010

jahoda

0632020

rooibos

0632030

mate/maté

0632990

iné (2)

0633000

| c) | koreňov |
| --- | --- |

c)

koreňov

0,05  (*1)

0633010

valeriána lekárska

1

0633020

všehoj (ženšen)

4

0633990

iné (2)

1

0639000

| d) | akýchkoľvek iných častí rastlín |
| --- | --- |

d)

akýchkoľvek iných častí rastlín

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0640000

Kakaové bôby

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0650000

Karob/rohovník obyčajný/svätojánsky chlieb

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0700000

CHMEĽ

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,3  (*1)

0800000

KORENINY

0810000

Koreniny zo semien

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,15  (*1)

0810010

aníz/anízové semeno

0810020

černuška siata

0810030

zeler

0810040

koriander

0810050

rasca

0810060

kôpor

0810070

fenikel

0810080

senovka grécka

0810090

muškátový oriešok

0810990

iné (2)

0820000

Plodové koreniny

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,15  (*1)

0820010

nové korenie

0820020

sečuánske korenie

0820030

rasca lúčna

0820040

kardamon

0820050

bobule borievky obyčajnej

0820060

korenie (čierne, zelené a biele)

0820070

vanilka

0820080

tamarinda

0820990

iné (2)

0830000

Koreniny získané z kôry

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,15  (*1)

0830010

škorica

0830990

iné (2)

0840000

Koreňové a podzemkové koreniny

0840010

sladké drievko

1

0,05  (*1)

0,15  (*1)

0840020

zázvor (10)

0840030

kurkuma

1

0,05  (*1)

0,15  (*1)

0840040

chren dedinský (11)

0840990

iné (2)

1

0,05  (*1)

0,15  (*1)

0850000

Koreniny z púčikov

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,15  (*1)

0850010

klinčeky

0850020

kapara tŕnitá

0850990

iné (2)

0860000

Koreniny z piestika kvetov

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,15  (*1)

0860010

šafran

0860990

iné (2)

0870000

Koreniny z mieška

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,15  (*1)

0870010

muškátový kvet

0870990

iné (2)

0900000

TECHNICKÉ PLODINY NA VÝROBU CUKRU (CUKRODÁRNE PLODINY)

0,01  (*1)

0,03  (*1)

0900010

koreň cukrovej repy

0,01  (*1)

0900020

cukrová trstina

0,05  (*1)(+)

0900030

korene čakanky

0,01  (*1)

0900990

iné (2)

0,01  (*1)

1000000

PRODUKTY ŽIVOČÍŠNEHO PÔVODU – SUCHOZEMSKÉ ŽIVOČÍCHY

1010000

Tkanivá z

0,03  (*1)

1011000

| a) | ošípaných |
| --- | --- |

a)

ošípaných

1011010

svalovina

0,02

0,01  (*1)(+)

1011020

tukové tkanivo

0,02

0,04 (+)

1011030

pečeň

0,1

0,04 (+)

1011040

obličky

0,10,1

0,06 (+)

1011050

jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

0,1

0,06 (+)

1011990

iné (2)

0,02

0,01  (*1)(+)

1012000

| b) | hovädzieho dobytka |
| --- | --- |

b)

hovädzieho dobytka

1012010

svalovina

0,02

0,01  (*1)(+)

1012020

tukové tkanivo

0,02

0,06 (+)

1012030

pečeň

0,1

0,07 (+)

1012040

obličky

0,1

0,3 (+)

1012050

jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

0,1

0,3 (+)

1012990

iné (2)

0,02

0,01  (*1)(+)

1013000

| c) | oviec |
| --- | --- |

c)

oviec

1013010

svalovina

0,02

0,01  (*1)(+)

1013020

tukové tkanivo

0,02

0,06 (+)

1013030

pečeň

0,1

0,07 (+)

1013040

obličky

0,1

0,3 (+)

1013050

jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

0,1

0,3 (+)

1013990

iné (2)

0,02

0,01  (*1)(+)

1014000

| d) | kôz |
| --- | --- |

d)

kôz

1014010

svalovina

0,02

0,01  (*1)(+)

1014020

tukové tkanivo

0,02

0,06 (+)

1014030

pečeň

0,1

0,07 (+)

1014040

obličky

0,1

0,3 (+)

1014050

jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

0,1

0,3 (+)

1014990

iné (2)

0,02

0,01  (*1)(+)

1015000

| e) | koňovitých |
| --- | --- |

e)

koňovitých

1015010

svalovina

0,02

0,01  (*1)

1015020

tukové tkanivo

0,02

0,06

1015030

pečeň

0,1

0,07

1015040

obličky

0,1

0,3

1015050

jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

0,1

0,3

1015990

iné (2)

0,02

0,01  (*1)

1016000

| f) | hydiny |
| --- | --- |

f)

hydiny

0,01  (*1)

1016010

svalovina

0,01  (*1)

1016020

tukové tkanivo

0,01  (*1)

1016030

pečeň

0,1

1016040

obličky

0,1

1016050

jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

0,1

1016990

iné (2)

0,01  (*1)

1017000

| g) | iných hospodárskych suchozemských zvierat |
| --- | --- |

g)

iných hospodárskych suchozemských zvierat

1017010

svalovina

0,02

0,01  (*1)

1017020

tukové tkanivo

0,02

0,06

1017030

pečeň

0,1

0,07

1017040

obličky

0,1

0,3

1017050

jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

0,1

0,3

1017990

iné (2)

0,02

0,01  (*1)

1020000

Mlieko

0,04

0,06 (+)

0,03  (*1)

1020010

dobytok

(+)

1020020

ovce

(+)

1020030

kozy

(+)

1020040

kone

(+)

1020990

iné (2)

(+)

1030000

Vtáčie vajcia

0,02

0,01  (*1)

0,03  (*1)

1030010

slepačie

1030020

kačacie

1030030

husacie

1030040

prepeličie

1030990

iné (2)

1040000

Med a iné včelárske produkty (7)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,15  (*1)

1050000

Obojživelníky a plazy

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,03  (*1)

1060000

Suchozemské bezstavovce

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,03  (*1)

1070000

Voľne žijúce suchozemské stavovce

0,02

0,01  (*1)

0,03  (*1)

1100000

PRODUKTY ŽIVOČÍŠNEHO PÔVODU – RYBY, RYBIE PRODUKTY A AKÉKOĽVEK INÉ POTRAVINOVÉ PRODUKTY Z MORSKÝCH A SLADKOVODNÝCH ŽIVOČÍCHOV (8)

1200000

PLODINY ALEBO ČASTI PLODÍN POUŽÍVANÉ VÝLUČNE NA VÝROBU KRMIVA PRE ZVIERATÁ (8)

1300000

SPRACOVANÉ POTRAVINOVÉ VÝROBKY (9)

Fludioxonyl (R) (F)

(R) Definícia rezídua je odlišná pri týchto kombináciách pesticíd – kód: Fludioxonyl – kód 1000000 okrem 1040000: suma fludioxonylu a jeho metabolitov oxidovaných na metabolit kyseliny 2,2-difluór-benzo[1,3]dioxol-4-karboxylovej vyjadrená ako fludioxonyl

(F) Rozpustný v tuku

Fluroxypyr (suma fluroxypyru, jeho solí, jeho esterov a jeho konjugátov vyjadrených ako fluroxypyr) (R) (A)

(R) Definícia rezídua je odlišná pri týchto kombináciách pesticíd – kód: Fluroxypyr – kód 1000000 okrem 1040000: fluroxypyr (suma fluroxypyru a jeho solí vyjadrená ako fluroxypyr)

(A) Referenčné laboratóriá EÚ zistili, že referenčný štandard v prípade konjugátov fluoxypyru nie je dostupný na trhu. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní komerčnú dostupnosť referenčného štandardu uvedeného v prvej vete do 1. júla 2016, alebo v prípade, že uvedený referenčný štandard do uvedeného dátumu nebude komerčne dostupný, zohľadní skutočnosť, že nie je dostupný.

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o analytických metódach a analytickej metóde použitej pri skúškach týkajúcich sa rezíduí nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 1. júla 2017, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

0500010 jačmeň

0500030 kukurica

0500050 ovos

0500070 raž

0500080 cirok

0500090 pšenica

0900020 cukrová trstina

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o analytických metódach, metabolizme a analytickej metóde použitej pri skúškach týkajúcich sa rezíduí nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 1. júla 2017, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

0270060 pór

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o analytických metódach, metabolizme, obdobiach pred zberom úrody a skúškach týkajúcich sa rezíduí nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 1. júla 2017, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

0220010 cesnak

0220030 šalotka

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o analytických metódach, metabolizme, stabilite pri skladovaní a skúškach týkajúcich sa rezíduí nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 1. júla 2017, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

0220020 cibuľa

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o analytických metódach, stabilite pri skladovaní, obdobiach pred zberom úrody a skúškach týkajúcich sa rezíduí nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 1. júla 2017, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

0130010 jablká

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o stabilite pri skladovaní a metabolizme nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 1. júla 2017, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

1011000 a) ošípaných

1011010 svalovina

1011020 tukové tkanivo

1011030 pečeň

1011040 obličky

1011050 jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

1011990 iné (2)

1012000 b) hovädzieho dobytka

1012010 svalovina

1012020 tukové tkanivo

1012030 pečeň

1012040 obličky

1012050 jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

1012990 iné (2)

1013000 c) oviec

1013010 svalovina

1013020 tukové tkanivo

1013030 pečeň

1013040 obličky

1013050 jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

1013990 iné (2)

1014000 d) kôz

1014010 svalovina

1014020 tukové tkanivo

1014030 pečeň

1014040 obličky

1014050 jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

1014990 iné (2)

1020000 Mlieko

1020010 dobytok

1020020 ovce

1020030 kozy

1020040 kone

1020990 iné (2)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zistil, že niektoré informácie o analytickej metóde použitej pri skúškach týkajúcich sa rezíduí nie sú k dispozícii. Komisia pri preskúmaní MRL zohľadní informácie uvedené v prvej vete, ak sa poskytnú do 1. júla 2017, alebo v prípade, že sa do uvedeného dátumu neposkytnú, zohľadní skutočnosť, že nie sú k dispozícii.

0256070 tymian

0631000 a) kvetov

0631010 rumanček kamilkový

0631020 ibištek

0631030 ruža

0631040 jazmín

0631050 lipa

0631990 iné (2)“

| 2. | V časti A prílohy III sa stĺpec týkajúci sa cyflumetofénu nahrádza takto:

  „
  Rezíduá pesticídov a maximálne hladiny rezíduí (mg/kg)








  Číslo kódu | Skupiny a príklady jednotlivých výrobkov, na ktoré sa uplatňujú MRL  (2) | Cyflumetofén |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0100000 | ČERSTVÉ ALEBO MRAZENÉ OVOCIE, ORECHY | |
| 0110000 | Citrusové plody | 0,5 |
| 0110010 | grapefruity | |
| 0110020 | pomaranče | |
| 0110030 | citróny | |
| 0110040 | limety | |
| 0110050 | mandarínky | |
| 0110990 | iné (2) | |
| 0120000 | Orechy stromové | 0,01  (*2) |
| 0120010 | mandle | |
| 0120020 | para orechy | |
| 0120030 | kešu orechy | |
| 0120040 | gaštany jedlé | |
| 0120050 | kokosové orechy | |
| 0120060 | lieskovce | |
| 0120070 | makadamové orechy | |
| 0120080 | pekanové orechy | |
| 0120090 | píniové oriešky | |
| 0120100 | pistáciové orechy | |
| 0120110 | vlašské orechy | |
| 0120990 | iné (2) | |
| 0130000 | Jadrové ovocie | 0,4 |
| 0130010 | jablká | |
| 0130020 | hrušky | |
| 0130030 | dule | |
| 0130040 | mišpule | |
| 0130050 | mišpuľník japonský, lokvát | |
| 0130990 | iné (2) | |
| 0140000 | Kôstkové ovocie | |
| 0140010 | marhule | 0,3 |
| 0140020 | čerešne (čerešňa vtáčia) | |
| 0140030 | broskyne | 0,3 |
| 0140040 | slivky | |
| 0140990 | iné (2) | |
| 0150000 | Bobuľové a drobné ovocie | |
| 0151000 | a) | hrozno |

2.

V časti A prílohy III sa stĺpec týkajúci sa cyflumetofénu nahrádza takto:

„
  Rezíduá pesticídov a maximálne hladiny rezíduí (mg/kg)

Číslo kódu

Skupiny a príklady jednotlivých výrobkov, na ktoré sa uplatňujú MRL  (2)

Cyflumetofén

(1)

(2)

(3)

0100000

ČERSTVÉ ALEBO MRAZENÉ OVOCIE, ORECHY

0110000

Citrusové plody

0,5

0110010

grapefruity

0110020

pomaranče

0110030

citróny

0110040

limety

0110050

mandarínky

0110990

iné (2)

0120000

Orechy stromové

0,01  (*2)

0120010

mandle

0120020

para orechy

0120030

kešu orechy

0120040

gaštany jedlé

0120050

kokosové orechy

0120060

lieskovce

0120070

makadamové orechy

0120080

pekanové orechy

0120090

píniové oriešky

0120100

pistáciové orechy

0120110

vlašské orechy

0120990

iné (2)

0130000

Jadrové ovocie

0,4

0130010

jablká

0130020

hrušky

0130030

dule

0130040

mišpule

0130050

mišpuľník japonský, lokvát

0130990

iné (2)

0140000

Kôstkové ovocie

0140010

marhule

0,3

0140020

čerešne (čerešňa vtáčia)

0140030

broskyne

0,3

0140040

slivky

0140990

iné (2)

0150000

Bobuľové a drobné ovocie

0151000

a)

hrozno

0,6

0151010

stolové hrozno

0151020

muštové hrozno

0152000

| b) | jahody |
| --- | --- |

b)

jahody

0,6

0153000

| c) | krovité ovocné druhy |
| --- | --- |

c)

krovité ovocné druhy

0153010

ostružiny

0153020

ostružina ožinová

0153030

maliny (červené a žlté)

0153990

iné (2)

0154000

| d) | iné drobné a bobuľové ovocie |
| --- | --- |

d)

iné drobné a bobuľové ovocie

0154010

čučoriedky

0154020

brusnice

0154030

ríbezle (čierne, červené a biele)

0154040

egreše (zelené, červené a žlté)

0154050

šípky

0154060

moruše (čierne a biele)

0154070

plody hlohu azarolského

0,4

0154080

plody bazy čiernej

0154990

iné (2)

0160000

Rôzne ovocie s/so

0161000

| a) | jedlou šupou |
| --- | --- |

a)

jedlou šupou

0161010

datle

0161020

figy

0161030

stolové olivy

0161040

kumkváty

0161050

karambola

0161060

ebenovník rajčiakový

0,4

0161070

klinčekovec jambolanový

0161990

iné (2)

0162000

| b) | nejedlou šupou, malé |
| --- | --- |

b)

nejedlou šupou, malé

0162010

kivi (zelené, červené, žlté)

0162020

dvojslivka – liči

0162030

mučenka jedlá/plody marakuje

0162040

plody opuncie (nopál)/plody kaktusov (kaktusová figa)

0162050

zlatolist jablkový

0162060

ebenovník virgínsky

0162990

iné (2)

0163000

| c) | nejedlou šupou, veľké |
| --- | --- |

c)

nejedlou šupou, veľké

0163010

avokáda

0163020

banány

0163030

mangá

0163040

papáje

0163050

granátové jablká

0163060

cherimoya

0163070

guavy

0163080

ananásy

0163090

plody chlebovníka

0163100

duriany

0163110

anona mäkoostnatá/quanabana

0163990

iné (2)

0200000

ČERSTVÁ ALEBO MRAZENÁ ZELENINA

0210000

Koreňová a hľuzová zelenina

0211000

| a) | zemiaky |
| --- | --- |

a)

zemiaky

0212000

| b) | tropická koreňová a hľuzová zelenina |
| --- | --- |

b)

tropická koreňová a hľuzová zelenina

0212010

korene kasavy (manioku jedlého)/maniok

0212020

sladké zemiaky

0212030

jamy

0212040

korene maranty trsťovitej

0212990

iné (2)

0213000

| c) | iná koreňová a hľuzová zelenina okrem cukrovej repy |
| --- | --- |

c)

iná koreňová a hľuzová zelenina okrem cukrovej repy

0213010

repa obyčajná

0213020

mrkva

0213030

zeler

0213040

chren

0213050

jeruzalemské artičoky

0213060

paštrnák

0213070

koreň petržlenu

0213080

reďkovka

0213090

kozia brada

0213100

kapusta repková kvaková/kvaka

0213110

okrúhlica

0213990

iné (2)

0220000

Cibuľová zelenina

0220010

cesnak

0220020

cibuľa

0220030

šalotka

0220040

cesnak zimný/cibuľa zimná

0220990

iné (2)

0230000

Plodová zelenina

0231000

| a) | ľuľkovité |
| --- | --- |

a)

ľuľkovité

0231010

rajčiaky

0,4

0231020

sladká paprika

0231030

baklažán

0,4

0231040

okra/ibištek jedlý

0231990

iné (2)

0232000

| b) | tekvicovité s jedlou šupou |
| --- | --- |

b)

tekvicovité s jedlou šupou

0232010

uhorky šalátové

0,4

0232020

uhorky nakladačky

0232030

cukety

0232990

iné (2)

0233000

| c) | tekvicovité s nejedlou šupou |
| --- | --- |

c)

tekvicovité s nejedlou šupou

0233010

melóny

0233020

tekvica

0233030

dyňa červená (vodový melón)

0233990

iné (2)

0234000

| d) | kukurica siata cukrová/cukrová kukurica |
| --- | --- |

d)

kukurica siata cukrová/cukrová kukurica

0239000

| e) | iná plodová zelenina |
| --- | --- |

e)

iná plodová zelenina

0240000

Hlúbová zelenina (okrem koreňov a mladých rastlín plodín z čeľade kapustovitých)

0241000

| a) | hlúbová zelenina so zdužinatenými súkvetiami |
| --- | --- |

a)

hlúbová zelenina so zdužinatenými súkvetiami

0241010

brokolica

0241020

karfiol

0241990

iné (2)

0242000

| b) | hlávková hlúbová zelenina |
| --- | --- |

b)

hlávková hlúbová zelenina

0242010

ružičkový kel

0242020

hlávková kapusta

0242990

iné (2)

0243000

| c) | listová hlúbová zelenina |
| --- | --- |

c)

listová hlúbová zelenina

0243010

kapusta čínska/pe-tsai

0243020

kel

0243990

iné (2)

0244000

| d) | kaleráb |
| --- | --- |

d)

kaleráb

0250000

Listová zelenina, bylinky a jedlé kvety

0251000

| a) | šalát a podobné listové zeleniny |
| --- | --- |

a)

šalát a podobné listové zeleniny

0251010

valeriánka poľná

0251020

hlávkový šalát

0251030

čakanka štrbáková širokolistá/endívia širokolistá

0251040

žerucha siata a iné klíčky a výhonky

0251050

barborka jarná

0251060

rukola/eruka

0251070

červená horčica

0251080

mladé rastliny pestovaných plodín (vrátane druhov z čeľade kapustovitých)

0251990

iné (2)

0252000

| b) | špenát a podobné špenátové plodiny (listy) |
| --- | --- |

b)

špenát a podobné špenátové plodiny (listy)

0252010

špenát

0252020

portulaka zeleninová

0252030

listová repa, špenátová repa

0252990

iné (2)

0253000

| c) | listy viniča a podobné druhy |
| --- | --- |

c)

listy viniča a podobné druhy

0254000

| d) | potočnica lekárska |
| --- | --- |

d)

potočnica lekárska

0255000

| e) | čakanka obyčajná listnatá (šalátová) |
| --- | --- |

e)

čakanka obyčajná listnatá (šalátová)

0256000

| f) | bylinky a jedlé kvety |
| --- | --- |

f)

bylinky a jedlé kvety

0256010

trebuľka

0256020

cesnak pažítkový

0256030

zelerová vňať

0256040

petržlen

0256050

šalvia

0256060

rozmarín

0256070

tymian

0256080

bazalka a jedlé kvety

0256090

vavrínový/bobkový list

0256100

estragón

0256990

iné (2)

0260000

Strukoviny

0260010

fazuľa (so strukmi)

0260020

fazuľa (bez strukov)

0260030

hrach (so strukmi)

0260040

hrach (bez strukov)

0260050

šošovica

0260990

iné (2)

0270000

Stonková zelenina

0270010

špargľa

0270020

artičoky bodliakové (kardy)

0270030

zeler

0270040

fenikel obyčajný

0270050

artičoky pravé

0270060

pór

0270070

rebarbora

0270080

bambusové výhonky

0270090

rastový vrchol paliem

0270990

iné (2)

0280000

Huby, machy a lišajníky

0280010

pestované huby

0280020

divorastúce huby

0280990

machy a lišajníky

0290000

Riasy a prokaryotické organizmy

0300000

STRUKOVINY

0300010

fazuľa

0300020

šošovica

0300030

hrach

0300040

lupiny

0300990

iné (2)

0400000

OLEJNATÉ SEMENÁ A PLODY

0401000

Olejnaté semená

0401010

ľanové semená

0401020

arašidy

0401030

mak siaty

0401040

sezamové semená

0401050

slnečnicové semená

0401060

semená repky

0401070

sója fazuľová

0401080

horčicové semená

0401090

semená bavlníka

0401100

semená tekvice

0401110

semená požltu farbiarskeho

0401120

semená boráka lekárskeho

0401130

semená ľaničníka siateho

0401140

semená konopy siatej

0401150

bôby ricínu obyčajného

0401990

iné (2)

0402000

Olejnaté plody

0402010

olivy na výrobu oleja

0402020

jadrá palmy olejnej

0402030

plody palmy olejnej

0402040

kapok

0402990

iné (2)

0500000

OBILNINY

0500010

jačmeň

0500020

pohánka a iné pseudoobilniny

0500030

kukurica

0500040

proso siate

0500050

ovos

0500060

ryža

0500070

raž

0500080

cirok

0500090

pšenica

0500990

iné (2)

0600000

ČAJE, KÁVA, BYLINNÉ NÁLEVY, KAKAO A KAROB

0610000

Čaje

0620000

Kávové bôby

0630000

Bylinné nálevy z/zo

0631000

| a) | kvetov |
| --- | --- |

a)

kvetov

0631010

rumanček kamilkový

0631020

ibištek

0631030

ruža

0631040

jazmín

0631050

lipa

0631990

iné (2)

0632000

| b) | listov a bylín |
| --- | --- |

b)

listov a bylín

0632010

jahoda

0632020

rooibos

0632030

mate/maté

0632990

iné (2)

0633000

| c) | koreňov |
| --- | --- |

c)

koreňov

0633010

valeriána lekárska

0633020

všehoj (ženšen)

0633990

iné (2)

0639000

| d) | akýchkoľvek iných častí rastlín |
| --- | --- |

d)

akýchkoľvek iných častí rastlín

0640000

Kakaové bôby

0650000

Karob/rohovník obyčajný/svätojánsky chlieb

0700000

CHMEĽ

30

0800000

KORENINY

0810000

Koreniny zo semien

0810010

aníz/anízové semeno

0810020

černuška siata

0810030

zeler

0810040

koriander

0810050

rasca

0810060

kôpor

0810070

fenikel

0810080

senovka grécka

0810090

muškátový oriešok

0810990

iné (2)

0820000

Plodové koreniny

0820010

nové korenie

0820020

sečuánske korenie

0820030

rasca lúčna

0820040

kardamon

0820050

bobule borievky obyčajnej

0820060

korenie (čierne, zelené a biele)

0820070

vanilka

0820080

tamarinda

0820990

iné (2)

0830000

Koreniny získané z kôry

0830010

škorica

0830990

iné (2)

0840000

Koreňové a podzemkové koreniny

0840010

sladké drievko

0840020

zázvor (10)

0840030

kurkuma

0840040

chren dedinský (11)

0840990

iné (2)

0850000

Koreniny z púčikov

0850010

klinčeky

0850020

kapara tŕnitá

0850990

iné (2)

0860000

Koreniny z piestika kvetov

0860010

šafran

0860990

iné (2)

0870000

Koreniny z mieška

0870010

muškátový kvet

0870990

iné (2)

0900000

TECHNICKÉ PLODINY NA VÝROBU CUKRU (CUKRODÁRNE PLODINY)

0900010

koreň cukrovej repy

0900020

cukrová trstina

0900030

korene čakanky

0900990

iné (2)

1000000

PRODUKTY ŽIVOČÍŠNEHO PÔVODU – SUCHOZEMSKÉ ŽIVOČÍCHY

1010000

Tkanivá z

1011000

| a) | ošípaných |
| --- | --- |

a)

ošípaných

1011010

svalovina

0,01  (*2)

1011020

tukové tkanivo

0,01  (*2)

1011030

pečeň

0,02

1011040

obličky

0,02

1011050

jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

0,02

1011990

iné (2)

0,01  (*2)

1012000

| b) | hovädzieho dobytka |
| --- | --- |

b)

hovädzieho dobytka

1012010

svalovina

0,01  (*2)

1012020

tukové tkanivo

0,01  (*2)

1012030

pečeň

0,02

1012040

obličky

0,02

1012050

jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

0,02

1012990

iné (2)

0,01  (*2)

1013000

| c) | oviec |
| --- | --- |

c)

oviec

1013010

svalovina

0,01  (*2)

1013020

tukové tkanivo

0,01  (*2)

1013030

pečeň

0,02

1013040

obličky

0,02

1013050

jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

0,02

1013990

iné (2)

0,01  (*2)

1014000

| d) | kôz |
| --- | --- |

d)

kôz

1014010

svalovina

0,01  (*2)

1014020

tukové tkanivo

0,01  (*2)

1014030

pečeň

0,02

1014040

obličky

0,02

1014050

jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

0,02

1014990

iné (2)

0,01  (*2)

1015000

| e) | koňovitých |
| --- | --- |

e)

koňovitých

1015010

svalovina

0,01  (*2)

1015020

tukové tkanivo

0,01  (*2)

1015030

pečeň

0,02

1015040

obličky

0,02

1015050

jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

0,02

1015990

iné (2)

0,01  (*2)

1016000

| f) | hydiny |
| --- | --- |

f)

hydiny

1016010

svalovina

1016020

tukové tkanivo

1016030

pečeň

1016040

obličky

1016050

jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

1016990

iné (2)

1017000

| g) | iných hospodárskych suchozemských zvierat |
| --- | --- |

g)

iných hospodárskych suchozemských zvierat

1017010

svalovina

0,01  (*2)

1017020

tukové tkanivo

0,01  (*2)

1017030

pečeň

0,02

1017040

obličky

0,02

1017050

jedlé vedľajšie jatočné produkty (iné ako pečeň a obličky)

0,02

1017990

iné (2)

0,01  (*2)

1020000

Mlieko

0,01  (*2)

1020010

dobytok

1020020

ovce

1020030

kozy

1020040

kone

1020990

iné (2)

1030000

Vtáčie vajcia

1030010

slepačie

1030020

kačacie

1030030

husacie

1030040

prepeličie

1030990

iné (2)

1040000

Med a iné včelárske produkty (7)

1050000

Obojživelníky a plazy

1060000

Suchozemské bezstavovce

1070000

Voľne žijúce suchozemské stavovce

1100000

PRODUKTY ŽIVOČÍŠNEHO PÔVODU – RYBY, RYBIE PRODUKTY A AKÉKOĽVEK INÉ POTRAVINOVÉ PRODUKTY Z MORSKÝCH A SLADKOVODNÝCH ŽIVOČÍCHOV (8)

1200000

PLODINY ALEBO ČASTI PLODÍN POUŽÍVANÉ VÝLUČNE NA VÝROBU KRMIVA PRE ZVIERATÁ (8)

1300000

SPRACOVANÉ POTRAVINOVÉ VÝROBKY (9)

| 3. | Do prílohy IV sa v abecednom poradí vkladajú tieto zápisy: „24-epibrassinolid“ a „extrakt z cibuliek Allium cepa L.“. |
| --- | --- |

3.

Do prílohy IV sa v abecednom poradí vkladajú tieto zápisy: „24-epibrassinolid“ a „extrakt z cibuliek Allium cepa L.“.

---

(*1)  Označuje dolnú hranicu analytického stanovenia.

(1)  Pokiaľ ide o úplný zoznam výrobkov rastlinného a živočíšneho pôvodu, na ktoré sa uplatňujú MRL, mal by sa uviesť odkaz na prílohu I.

(*2)  Označuje dolnú hranicu analytického stanovenia.

(2)  Pokiaľ ide o úplný zoznam výrobkov rastlinného a živočíšneho pôvodu, na ktoré sa uplatňujú MRL, mal by sa uviesť odkaz na prílohu I.“

---

| 6.7.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 238/29 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 238/29

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2021/1099

z 5. júla 2021,

ktorým sa menia prílohy II a III k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1223/2009 o kozmetických výrobkoch

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1223/2009 z 30. novembra 2009 o kozmetických výrobkoch (1), a najmä na jeho článok 31 ods. 1,

keďže:

| (1) | Látka 4-[(tetrahydro-2H-pyrán-2-yl)oxy]fenol (všeobecný názov: deoxyarbutín, názov podľa INCI: Tetrahydropyranyloxy Phenol), ktorá v súčasnosti nie je upravená nariadením (ES) č. 1223/2009, vedie k uvoľňovaniu 1,4-dihydroxybenzénu (názov INCI: Hydroquinone). Hydrochinón uvedený v položke 1339 prílohy II k nariadeniu (ES) č. 1223/2009 je zahrnutý medzi látky, ktorých používanie v kozmetických výrobkoch je zakázané, a to s výnimkou hydrochinónu uvedeného v položke 14 prílohy III k uvedenému nariadeniu. |
| --- | --- |

(1)

Látka 4-[(tetrahydro-2H-pyrán-2-yl)oxy]fenol (všeobecný názov: deoxyarbutín, názov podľa INCI: Tetrahydropyranyloxy Phenol), ktorá v súčasnosti nie je upravená nariadením (ES) č. 1223/2009, vedie k uvoľňovaniu 1,4-dihydroxybenzénu (názov INCI: Hydroquinone). Hydrochinón uvedený v položke 1339 prílohy II k nariadeniu (ES) č. 1223/2009 je zahrnutý medzi látky, ktorých používanie v kozmetických výrobkoch je zakázané, a to s výnimkou hydrochinónu uvedeného v položke 14 prílohy III k uvedenému nariadeniu.

| (2) | Používanie deoxyarbutínu v kozmetických výrobkoch posúdil Vedecký výbor pre bezpečnosť spotrebiteľov (VVBS). VVBS vo svojom stanovisku prijatom 25. júna 2015 (2) dospel k záveru, že vzhľadom na obavy o bezpečnosť, pokiaľ ide o životný cyklus výrobkov obsahujúcich uvedenú látku, používanie deoxyarbutínu v krémoch na tvár v koncentrácii do 3 % nemožno považovať za bezpečné (3). |
| --- | --- |

(2)

Používanie deoxyarbutínu v kozmetických výrobkoch posúdil Vedecký výbor pre bezpečnosť spotrebiteľov (VVBS). VVBS vo svojom stanovisku prijatom 25. júna 2015 (2) dospel k záveru, že vzhľadom na obavy o bezpečnosť, pokiaľ ide o životný cyklus výrobkov obsahujúcich uvedenú látku, používanie deoxyarbutínu v krémoch na tvár v koncentrácii do 3 % nemožno považovať za bezpečné (3).

| (3) | Na základe uvedeného stanoviska by sa malo zakázať používanie deoxyarbutínu v kozmetických výrobkoch a deoxyarbutín by sa mal doplniť do zoznamu zakázaných látok v prílohe II k nariadeniu (ES) č. 1223/2009. |
| --- | --- |

(3)

Na základe uvedeného stanoviska by sa malo zakázať používanie deoxyarbutínu v kozmetických výrobkoch a deoxyarbutín by sa mal doplniť do zoznamu zakázaných látok v prílohe II k nariadeniu (ES) č. 1223/2009.

| (4) | Látka 1,3-Dihydroxy-2-propanón (názov INCI: Dihydroxyacetone) je kozmetická zložka s uvádzanými funkciami zvláčnenia pokožky a vyvolania efektu opálenia. Látka Dihydroxyacetone v súčasnosti nie je upravená nariadením (ES) č. 1223/2009. |
| --- | --- |

(4)

Látka 1,3-Dihydroxy-2-propanón (názov INCI: Dihydroxyacetone) je kozmetická zložka s uvádzanými funkciami zvláčnenia pokožky a vyvolania efektu opálenia. Látka Dihydroxyacetone v súčasnosti nie je upravená nariadením (ES) č. 1223/2009.

| (5) | VVBS vo svojom stanovisku prijatom 3. – 4. marca 2020 (4) dospel k záveru, že látka Dihydroxyacetone je bezpečná, ak sa používa ako zložka na farbenie vlasov v nezmývateľných (neoxidačných) kozmetických výrobkoch v koncentrácii do 6,25 %. VVBS v uvedenom stanovisku okrem toho dospel k záveru, že používanie látky Dihydroxyacetone ako zložky na farbenie vlasov v nezmývateľných (neoxidačných) kozmetických výrobkoch v koncentrácii do 6,25 % spolu s jeho používaním v samoopaľovacích lotionoch a krémoch na tvár v koncentrácii do 10 % sa takisto považuje za bezpečné. |
| --- | --- |

(5)

VVBS vo svojom stanovisku prijatom 3. – 4. marca 2020 (4) dospel k záveru, že látka Dihydroxyacetone je bezpečná, ak sa používa ako zložka na farbenie vlasov v nezmývateľných (neoxidačných) kozmetických výrobkoch v koncentrácii do 6,25 %. VVBS v uvedenom stanovisku okrem toho dospel k záveru, že používanie látky Dihydroxyacetone ako zložky na farbenie vlasov v nezmývateľných (neoxidačných) kozmetických výrobkoch v koncentrácii do 6,25 % spolu s jeho používaním v samoopaľovacích lotionoch a krémoch na tvár v koncentrácii do 10 % sa takisto považuje za bezpečné.

| (6) | Na základe uvedených záverov je potrebné doplniť do prílohy III k nariadeniu (ES) č. 1223/2009 novú položku, ktorou sa umožní obmedzené používanie látky Dihydroxyacetone, a to výlučne v neoxidačných výrobkoch na farbenie vlasov v koncentrácii do 6,25 % a v samoopaľovacích kozmetických výrobkoch v koncentrácii do 10 %. |
| --- | --- |

(6)

Na základe uvedených záverov je potrebné doplniť do prílohy III k nariadeniu (ES) č. 1223/2009 novú položku, ktorou sa umožní obmedzené používanie látky Dihydroxyacetone, a to výlučne v neoxidačných výrobkoch na farbenie vlasov v koncentrácii do 6,25 % a v samoopaľovacích kozmetických výrobkoch v koncentrácii do 10 %.

| (7) | Nariadenie (ES) č. 1223/2009 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(7)

Nariadenie (ES) č. 1223/2009 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (8) | Je vhodné stanoviť primerané lehoty s cieľom umožniť výrobnému odvetviu prispôsobiť sa novým požiadavkám na používanie látky Dihydtoxyacetone v kozmetických výrobkoch a postupne ukončiť uvádzanie kozmetických výrobkov, ktoré nespĺňajú uvedené požiadavky, na trh, ako aj ich sprístupňovanie na trhu. |
| --- | --- |

(8)

Je vhodné stanoviť primerané lehoty s cieľom umožniť výrobnému odvetviu prispôsobiť sa novým požiadavkám na používanie látky Dihydtoxyacetone v kozmetických výrobkoch a postupne ukončiť uvádzanie kozmetických výrobkov, ktoré nespĺňajú uvedené požiadavky, na trh, ako aj ich sprístupňovanie na trhu.

| (9) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre kozmetické výrobky, |
| --- | --- |

(9)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre kozmetické výrobky,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Nariadenie (ES) č. 1223/2009 sa mení v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 5. júla 2021

Za Komisiu

predsedníčka

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 342, 22.12.2009, s. 59.

1

(2)  
  SCCS (Scientific Committee on Consumer Safety), Opinion on deoxyarbutin – Tetrahydropyranyloxy Phenol [VVBS (Vedecký výbor pre bezpečnosť spotrebiteľov), Stanovisko k látke deoxyarbutín – Tetrahydropyranyloxy Phenol], 25. jún 2015, VVBS/1554/15.

2

SCCS (Scientific Committee on Consumer Safety), Opinion on deoxyarbutin – Tetrahydropyranyloxy Phenol

(3)  Pozri bod 4 stanoviska.

3

(4)  
  SCCS (Scientific Committee on Consumer Safety), Opinion on Dihydroxyacetone – DHA [VVBS (Vedecký výbor pre bezpečnosť spotrebiteľov), Stanovisko k látke dihydroxyacetón – DHA], 3. – 4. marec 2020, VVBS/1612/19.

4

SCCS (Scientific Committee on Consumer Safety), Opinion on Dihydroxyacetone – DHA

---

PRÍLOHA

Nariadenie (ES) č. 1223/2009 sa mení takto:

| 1. | Do prílohy II sa dopĺňa táto položka:








  Referenčné
  číslo | Identifikácia chemickej látky |
| --- | --- | --- |
| Chemický názov/INN | CAS číslo | EC číslo |
| a | b | c | d |
| „1657 | 4-[(tetrahydro-2H-pyrán-2-yl)oxy]fenol (deoxyarbutín, Tetrahydropyranyloxy Phenol) | 53936-56-4“ | |

1.

Do prílohy II sa dopĺňa táto položka:

Referenčné

číslo

Identifikácia chemickej látky

Chemický názov/INN

CAS číslo

EC číslo

a

b

c

d

„1657

4-[(tetrahydro-2H-pyrán-2-yl)oxy]fenol (deoxyarbutín, Tetrahydropyranyloxy Phenol)

53936-56-4“

| 2. | Do prílohy III sa dopĺňa táto položka:













  Referenčné číslo | Identifikácia látky | Obmedzenia | Znenie podmienok použitia a upozornení |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Chemický názov/INN | Názov v jednotnom zozname zložiek | CAS číslo | EC číslo | Typ výrobku, časti tela | Maximálna koncentrácia v použiteľnom prípravku | Iné |
| a | b | c | d | e | f | g | d | h |
| „321 | 1,3-Dihydroxy-2-propanón | Dihydroxyacetone | 96-26-4 | 202-494-5 | a) | Látka na farbenie vlasov v neoxidačných kozmetických výrobkoch na farbenie vlasov  (*1) |

2.

Do prílohy III sa dopĺňa táto položka:

Referenčné číslo

Identifikácia látky

Obmedzenia

Znenie podmienok použitia a upozornení

Chemický názov/INN

Názov v jednotnom zozname zložiek

CAS číslo

EC číslo

Typ výrobku, časti tela

Maximálna koncentrácia v použiteľnom prípravku

Iné

a

b

c

d

e

f

g

d

h

„321

1,3-Dihydroxy-2-propanón

Dihydroxyacetone

96-26-4

202-494-5

a)

Látka na farbenie vlasov v neoxidačných kozmetických výrobkoch na farbenie vlasov  (*1)

| b) | Samoopaľovacie kozmetické výrobky  (*1) |
| --- | --- |

b)

Samoopaľovacie kozmetické výrobky  (*1)

| a) | 6,25 % |
| --- | --- |

a)

6,25 %

| b) | 10 % |
| --- | --- |

b)

10 %

---

(*1)  Od 26. januára 2022 sa na trh Únie nesmú uvádzať výrobky na farbenie vlasov a samoopaľovacie kozmetické výrobky obsahujúce danú látku a nespĺňajúce obmedzenia. Od 22. apríla 2022 sa na trhu Únie nesmú sprístupňovať výrobky na farbenie vlasov a samoopaľovacie kozmetické výrobky obsahujúce danú látku a nespĺňajúce obmedzenia.“

---

| 6.7.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 238/32 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 238/32

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2021/1100

z 5. júla 2021,

ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou sa vyberá predbežné clo uložené na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Turecku

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 z 8. júna 2016 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 9 ods. 4,

keďže:

1.   POSTUP

POSTUP

1.1.   Začatie

Začatie

| (1) | Európska komisia (ďalej len „Komisia“) 14. mája 2020 začala antidumpingové prešetrovanie týkajúce sa dovozu určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla (ďalej len „prešetrovaný výrobok“) s pôvodom v Turecku (ďalej len „dotknutá krajina“) na základe článku 5 základného nariadenia (2). |
| --- | --- |

(1)

Európska komisia (ďalej len „Komisia“) 14. mája 2020 začala antidumpingové prešetrovanie týkajúce sa dovozu určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla (ďalej len „prešetrovaný výrobok“) s pôvodom v Turecku (ďalej len „dotknutá krajina“) na základe článku 5 základného nariadenia (2).

2

| (2) | Komisia začala 12. júna 2020 antisubvenčné prešetrovanie týkajúce sa dovozu toho istého výrobku s pôvodom v Turecku (3). |
| --- | --- |

(2)

Komisia začala 12. júna 2020 antisubvenčné prešetrovanie týkajúce sa dovozu toho istého výrobku s pôvodom v Turecku (3).

3

1.2.   Registrácia

Registrácia

| (3) | V nadväznosti na žiadosť navrhovateľa podloženú požadovanými dôkazmi Komisia vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/1686 (4) (ďalej len „nariadenie o registrácii“) podľa článku 14 ods. 5 základného nariadenia zaviedla registráciu dovozu dotknutého výrobku. |
| --- | --- |

(3)

V nadväznosti na žiadosť navrhovateľa podloženú požadovanými dôkazmi Komisia vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/1686 (4) (ďalej len „nariadenie o registrácii“) podľa článku 14 ods. 5 základného nariadenia zaviedla registráciu dovozu dotknutého výrobku.

4

1.3.   Predbežné opatrenia

Predbežné opatrenia

| (4) | V súlade s článkom 19a základného nariadenia Komisia 17. decembra 2020 stranám poskytla súhrn navrhovaných predbežných ciel a podrobné údaje o výpočte dumpingových rozpätí a rozpätí primeraných na odstránenie ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie. Ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 215 a 216 predbežného nariadenia, pripomienky predložené stranami neviedli k zmene rozpätí, keďže sa nepovažovali za pripomienky administratívneho charakteru. |
| --- | --- |

(4)

V súlade s článkom 19a základného nariadenia Komisia 17. decembra 2020 stranám poskytla súhrn navrhovaných predbežných ciel a podrobné údaje o výpočte dumpingových rozpätí a rozpätí primeraných na odstránenie ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie. Ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 215 a 216 predbežného nariadenia, pripomienky predložené stranami neviedli k zmene rozpätí, keďže sa nepovažovali za pripomienky administratívneho charakteru.

| (5) | Komisia 7. januára 2021 uložila vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2021/9 (5) (ďalej len „predbežné nariadenie“) predbežné antidumpingové clo. |
| --- | --- |

(5)

Komisia 7. januára 2021 uložila vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2021/9 (5) (ďalej len „predbežné nariadenie“) predbežné antidumpingové clo.

5

1.4.   Ďalší postup

Ďalší postup

| (6) | Po poskytnutí informácií o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa uložilo predbežné antidumpingové clo (ďalej len „predbežné poskytnutie informácií“) predložili navrhovatelia, konzorcium zastupujúce záujmy niektorých používateľov, používateľ, ktorý dovážal dlhé oceľové výrobky, vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky, dovozca prepojený s jedným vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky, turecké združenie vývozcov ocele (ďalej len „ÇİB“) a vláda Turecka písomné podania, v ktorých sa vyjadrili k predbežným zisteniam. Dvaja vyvážajúci výrobcovia požiadali o ďalšie informácie o výpočte ich rozpätí ujmy a tieto informácie im boli poskytnuté. |
| --- | --- |

(6)

Po poskytnutí informácií o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa uložilo predbežné antidumpingové clo (ďalej len „predbežné poskytnutie informácií“) predložili navrhovatelia, konzorcium zastupujúce záujmy niektorých používateľov, používateľ, ktorý dovážal dlhé oceľové výrobky, vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky, dovozca prepojený s jedným vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky, turecké združenie vývozcov ocele (ďalej len „ÇİB“) a vláda Turecka písomné podania, v ktorých sa vyjadrili k predbežným zisteniam. Dvaja vyvážajúci výrobcovia požiadali o ďalšie informácie o výpočte ich rozpätí ujmy a tieto informácie im boli poskytnuté.

| (7) | Stranám, ktoré o to požiadali, bola poskytnutá možnosť vypočutia. Uskutočnilo sa vypočutie troch vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky a vlády Turecka. |
| --- | --- |

(7)

Stranám, ktoré o to požiadali, bola poskytnutá možnosť vypočutia. Uskutočnilo sa vypočutie troch vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky a vlády Turecka.

| (8) | Komisia pokračovala v získavaní a overovaní všetkých informácií, ktoré považovala za potrebné pre svoje konečné zistenia. Komisia pri práci na svojich konečných zisteniach vzala do úvahy pripomienky predložené zainteresovanými stranami a vo vhodných prípadoch zrevidovala svoje predbežné závery. |
| --- | --- |

(8)

Komisia pokračovala v získavaní a overovaní všetkých informácií, ktoré považovala za potrebné pre svoje konečné zistenia. Komisia pri práci na svojich konečných zisteniach vzala do úvahy pripomienky predložené zainteresovanými stranami a vo vhodných prípadoch zrevidovala svoje predbežné závery.

| (9) | Komisia informovala všetky zainteresované strany o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých zamýšľala uložiť konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Turecku (ďalej len „konečné poskytnutie informácií“). Všetkým stranám bola poskytnutá lehota, v rámci ktorej mohli ku konečnému poskytnutiu informácií predložiť pripomienky. |
| --- | --- |

(9)

Komisia informovala všetky zainteresované strany o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých zamýšľala uložiť konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Turecku (ďalej len „konečné poskytnutie informácií“). Všetkým stranám bola poskytnutá lehota, v rámci ktorej mohli ku konečnému poskytnutiu informácií predložiť pripomienky.

| (10) | Stranám, ktoré o to požiadali, sa takisto poskytla možnosť vypočutia. Uskutočnilo sa vypočutie troch vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky. Jeden vyvážajúci výrobca zaradený do vzorky sa navyše obrátil na úradníka pre vypočutie v súvislosti s uplatňovaním článku 18 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(10)

Stranám, ktoré o to požiadali, sa takisto poskytla možnosť vypočutia. Uskutočnilo sa vypočutie troch vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky. Jeden vyvážajúci výrobca zaradený do vzorky sa navyše obrátil na úradníka pre vypočutie v súvislosti s uplatňovaním článku 18 základného nariadenia.

| (11) | Komisia po konečnom poskytnutí informácií zistila administratívnu chybu vo výpočte konečného dumpingového rozpätia jedného z vyvážajúcich výrobcov. Preto dotknutému vyvážajúcemu výrobcovi zaslala dodatočné konečné poskytnutie informácií a daný vyvážajúci výrobca predložil ďalšie pripomienky k dodatočnému poskytnutiu informácií. |
| --- | --- |

(11)

Komisia po konečnom poskytnutí informácií zistila administratívnu chybu vo výpočte konečného dumpingového rozpätia jedného z vyvážajúcich výrobcov. Preto dotknutému vyvážajúcemu výrobcovi zaslala dodatočné konečné poskytnutie informácií a daný vyvážajúci výrobca predložil ďalšie pripomienky k dodatočnému poskytnutiu informácií.

| (12) | Pripomienky, ktoré predložili zainteresované strany, boli posúdené a v náležitých prípadoch zohľadnené v tomto nariadení. |
| --- | --- |

(12)

Pripomienky, ktoré predložili zainteresované strany, boli posúdené a v náležitých prípadoch zohľadnené v tomto nariadení.

1.5.   Výber vzorky

Výber vzorky

| (13) | Keďže k výberu vzorky neboli predložené žiadne pripomienky, potvrdili sa odôvodnenia 7 až 18 predbežného nariadenia. |
| --- | --- |

(13)

Keďže k výberu vzorky neboli predložené žiadne pripomienky, potvrdili sa odôvodnenia 7 až 18 predbežného nariadenia.

1.6.   Individuálne preskúmanie

Individuálne preskúmanie

| (14) | Keďže k tomuto oddielu neboli predložené žiadne pripomienky, potvrdilo sa odôvodnenie 19 predbežného nariadenia. |
| --- | --- |

(14)

Keďže k tomuto oddielu neboli predložené žiadne pripomienky, potvrdilo sa odôvodnenie 19 predbežného nariadenia.

1.7.   Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie

Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie

| (15) | Keďže k obdobiu prešetrovania (ďalej len „OP“) a posudzovanému obdobiu neboli predložené žiadne pripomienky, potvrdilo sa odôvodnenie 27 predbežného nariadenia. |
| --- | --- |

(15)

Keďže k obdobiu prešetrovania (ďalej len „OP“) a posudzovanému obdobiu neboli predložené žiadne pripomienky, potvrdilo sa odôvodnenie 27 predbežného nariadenia.

1.8.   Zmena zemepisného rozsahu a procedurálne tvrdenia

Zmena zemepisného rozsahu a procedurálne tvrdenia

| (16) | Od 1. januára 2021 už Spojené kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska (ďalej len „Spojené kráľovstvo“) nie je súčasťou Európskej únie. V tomto nariadení sa preto vychádza z údajov týkajúcich sa Európskej únie bez Spojeného kráľovstva (ďalej len „EÚ27“). Komisia preto požiadala navrhovateľa a výrobcov z Únie zaradených do vzorky, aby predložili určité časti svojich pôvodných vyplnených dotazníkov iba s údajmi týkajúcimi sa EÚ27. Navrhovateľ a výrobcovia z Únie zaradení do vzorky požadované údaje predložili. Keďže rozdiel medzi makroekonomickými ukazovateľmi uverejnenými v predbežnom nariadení a makroekonomickými údajmi týkajúcimi sa EÚ27 je spôsobený vylúčením údajov jediného výrobcu zo Spojeného kráľovstva, v niektorých tabuľkách v tomto nariadení sa údaje uvádzajú v rozpätiach, aby sa neposkytli dôverné informácie týkajúce sa tejto zainteresovanej strany. |
| --- | --- |

(16)

Od 1. januára 2021 už Spojené kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska (ďalej len „Spojené kráľovstvo“) nie je súčasťou Európskej únie. V tomto nariadení sa preto vychádza z údajov týkajúcich sa Európskej únie bez Spojeného kráľovstva (ďalej len „EÚ27“). Komisia preto požiadala navrhovateľa a výrobcov z Únie zaradených do vzorky, aby predložili určité časti svojich pôvodných vyplnených dotazníkov iba s údajmi týkajúcimi sa EÚ27. Navrhovateľ a výrobcovia z Únie zaradení do vzorky požadované údaje predložili. Keďže rozdiel medzi makroekonomickými ukazovateľmi uverejnenými v predbežnom nariadení a makroekonomickými údajmi týkajúcimi sa EÚ27 je spôsobený vylúčením údajov jediného výrobcu zo Spojeného kráľovstva, v niektorých tabuľkách v tomto nariadení sa údaje uvádzajú v rozpätiach, aby sa neposkytli dôverné informácie týkajúce sa tejto zainteresovanej strany.

| (17) | Pokiaľ ide o dumping, pri výpočte konečných dumpingových rozpätí sa zohľadnil iba predaj vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky na vývoz do EÚ27. |
| --- | --- |

(17)

Pokiaľ ide o dumping, pri výpočte konečných dumpingových rozpätí sa zohľadnil iba predaj vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky na vývoz do EÚ27.

| (18) | Napokon na účely posúdenia záujmu Únie Komisia zisťovala aj informácie o vplyve vystúpenia Spojeného kráľovstva na vyplnené dotazníky predložené používateľmi a dovozcami, konkrétne spoločnosťami Marcegaglia Carbon Steel SpA, San Polo Lamiere a subjektmi, ktoré zastupuje skupina Network Steel. Spoločnosť San Polo Lamiere na žiadosť Komisie nereagovala. Ostatné strany uviedli, že vystúpenie Spojeného kráľovstva nemalo žiadny vplyv na informácie, ktoré už poskytli. |
| --- | --- |

(18)

Napokon na účely posúdenia záujmu Únie Komisia zisťovala aj informácie o vplyve vystúpenia Spojeného kráľovstva na vyplnené dotazníky predložené používateľmi a dovozcami, konkrétne spoločnosťami Marcegaglia Carbon Steel SpA, San Polo Lamiere a subjektmi, ktoré zastupuje skupina Network Steel. Spoločnosť San Polo Lamiere na žiadosť Komisie nereagovala. Ostatné strany uviedli, že vystúpenie Spojeného kráľovstva nemalo žiadny vplyv na informácie, ktoré už poskytli.

| (19) | Komisia 12. januára 2021 prostredníctvom záznamu do spisu (6) informovala spoločnosti a združenia zo Spojeného kráľovstva, že v konaniach na ochranu obchodu sa už nebudú považovať za zainteresované strany. Na záznam reagovalo iba Medzinárodné združenie obchodu s oceľou, ktoré je stranou so sídlom v Spojenom kráľovstve zastupujúcou záujmy dovozcov a používateľov a bolo zaregistrované ako zainteresovaná strana, pričom predložilo odôvodnenú žiadosť o to, aby v tomto konaní naďalej bolo zainteresovanou stranou. Vzhľadom na to, že strana má centrum v Nemecku, ktoré zastupuje relevantné podniky z EÚ v rámci EÚ27, Komisia s jej žiadosťou súhlasila. |
| --- | --- |

(19)

Komisia 12. januára 2021 prostredníctvom záznamu do spisu (6) informovala spoločnosti a združenia zo Spojeného kráľovstva, že v konaniach na ochranu obchodu sa už nebudú považovať za zainteresované strany. Na záznam reagovalo iba Medzinárodné združenie obchodu s oceľou, ktoré je stranou so sídlom v Spojenom kráľovstve zastupujúcou záujmy dovozcov a používateľov a bolo zaregistrované ako zainteresovaná strana, pričom predložilo odôvodnenú žiadosť o to, aby v tomto konaní naďalej bolo zainteresovanou stranou. Vzhľadom na to, že strana má centrum v Nemecku, ktoré zastupuje relevantné podniky z EÚ v rámci EÚ27, Komisia s jej žiadosťou súhlasila.

6

| (20) | Vláda Turecka sa domnievala, že vystúpením Spojeného kráľovstva sa stali predbežné opatrenia uložené 7. januára 2021 nepodloženými a nezákonnými, keďže vychádzali z údajov týkajúcich sa EÚ28. Vláda Turecka 29. januára 2021 požiadala Komisiu, aby zrušila predbežné opatrenia a vykonala analýzu na základe údajov, z ktorých sa vylúčia údaje týkajúce sa Spojeného kráľovstva. Komisia považovala žiadosť vlády Turecka za neodôvodnenú, keďže predbežné opatrenia sa zakladali na zisteniach, ktoré boli zainteresovaným stranám predbežne poskytnuté v roku 2020, teda v čase, keď Únia stále mala 28 členských štátov. |
| --- | --- |

(20)

Vláda Turecka sa domnievala, že vystúpením Spojeného kráľovstva sa stali predbežné opatrenia uložené 7. januára 2021 nepodloženými a nezákonnými, keďže vychádzali z údajov týkajúcich sa EÚ28. Vláda Turecka 29. januára 2021 požiadala Komisiu, aby zrušila predbežné opatrenia a vykonala analýzu na základe údajov, z ktorých sa vylúčia údaje týkajúce sa Spojeného kráľovstva. Komisia považovala žiadosť vlády Turecka za neodôvodnenú, keďže predbežné opatrenia sa zakladali na zisteniach, ktoré boli zainteresovaným stranám predbežne poskytnuté v roku 2020, teda v čase, keď Únia stále mala 28 členských štátov.

| (21) | Vláda Turecka a dvaja vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky navyše tvrdili, že vzhľadom na článok 11 ods. 2 Dohody medzi Európskym spoločenstvom uhlia a ocele a Tureckou republikou o obchode s výrobkami, na ktoré sa vzťahuje Zmluva o založení Európskeho spoločenstva uhlia a ocele (ďalej len „dohoda medzi Tureckom a ESUO“) (7), by žiadne predbežné opatrenia nemali zostať v platnosti dlhšie ako tri mesiace. Komisia však zastávala názor, že ustanovenia článku 11 dohody medzi Tureckom a ESUO sú relevantné iba v prípade, že sa na tento článok osobitne odvolala strana, ktorá utrpela ujmu. Komisia sa v tomto prešetrovaní na ustanovenia článkov 10 ani 11 dohody medzi Tureckom a ESUO neodvolala, takže sa od nej nevyžaduje, aby uložila predbežné opatrenia s trvaním kratším ako šesť mesiacov, ako sa stanovuje v základnom nariadení. |
| --- | --- |

(21)

Vláda Turecka a dvaja vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky navyše tvrdili, že vzhľadom na článok 11 ods. 2 Dohody medzi Európskym spoločenstvom uhlia a ocele a Tureckou republikou o obchode s výrobkami, na ktoré sa vzťahuje Zmluva o založení Európskeho spoločenstva uhlia a ocele (ďalej len „dohoda medzi Tureckom a ESUO“) (7), by žiadne predbežné opatrenia nemali zostať v platnosti dlhšie ako tri mesiace. Komisia však zastávala názor, že ustanovenia článku 11 dohody medzi Tureckom a ESUO sú relevantné iba v prípade, že sa na tento článok osobitne odvolala strana, ktorá utrpela ujmu. Komisia sa v tomto prešetrovaní na ustanovenia článkov 10 ani 11 dohody medzi Tureckom a ESUO neodvolala, takže sa od nej nevyžaduje, aby uložila predbežné opatrenia s trvaním kratším ako šesť mesiacov, ako sa stanovuje v základnom nariadení.

7

2.   DOTKNUTÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

DOTKNUTÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

2.1.   Tvrdenia týkajúce sa vymedzenia výrobku

Tvrdenia týkajúce sa vymedzenia výrobku

| (22) | Výrobca vysokozdvižných vozíkov a komponentov pre vysokozdvižné vozíky a stavebné stroje v predbežnej fáze požadoval vylúčenie výrobkov z tyčovej ocele valcovanej za tepla z vymedzenia výrobku v rámci prešetrovania. Komisia v predbežnom nariadení predbežne stanovila, že výrobky z tyčovej ocele valcovanej za tepla nepatria do rozsahu tohto prešetrovania, pretože 6 – 12 m dlhá tyč valcovaná za tepla je dlhý výrobok a nie plochý oceľový výrobok. |
| --- | --- |

(22)

Výrobca vysokozdvižných vozíkov a komponentov pre vysokozdvižné vozíky a stavebné stroje v predbežnej fáze požadoval vylúčenie výrobkov z tyčovej ocele valcovanej za tepla z vymedzenia výrobku v rámci prešetrovania. Komisia v predbežnom nariadení predbežne stanovila, že výrobky z tyčovej ocele valcovanej za tepla nepatria do rozsahu tohto prešetrovania, pretože 6 – 12 m dlhá tyč valcovaná za tepla je dlhý výrobok a nie plochý oceľový výrobok.

| (23) | Po predbežnom poskytnutí informácií strana svoju požiadavku zopakovala. Poznamenala, že na dotknuté výrobky sa stále vzťahuje vymedzenie výrobku, takže podliehajú opatreniam. Požiadala preto o vylúčenie „výrobkov dlhších ako 6 000 mm“ v záujme vylúčenia rovnakých výrobkov, t. j. určitých dlhých tyčových výrobkov valcovaných za tepla v súčasnosti patriacich pod číselný znak KN 7226 91 91, teda jeden z číselných znakov KN, na ktoré sa vzťahujú opatrenia. Komisia zistila, že vylúčenie navrhované stranou nie je možné uplatniť, keďže by sa týkalo aj určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla, na ktoré sa opatrenia mali vzťahovať. Navrhovateľ v tejto súvislosti poznamenal, že dĺžka 10 000 mm sa môže vzťahovať na zvitky patriace medzi ploché výrobky zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcované za tepla a dokonca aj na určité ploché výrobky zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcované za tepla rezané na dĺžku, takže nie je výlučnou vlastnosťou výrobkov uvedených v žiadosti o vylúčenie. Navrhovateľ však súhlasil, že dané výrobky z tyčovej ocele valcované za tepla nemajú byť zahrnuté do rozsahu prešetrovania. |
| --- | --- |

(23)

Po predbežnom poskytnutí informácií strana svoju požiadavku zopakovala. Poznamenala, že na dotknuté výrobky sa stále vzťahuje vymedzenie výrobku, takže podliehajú opatreniam. Požiadala preto o vylúčenie „výrobkov dlhších ako 6 000 mm“ v záujme vylúčenia rovnakých výrobkov, t. j. určitých dlhých tyčových výrobkov valcovaných za tepla v súčasnosti patriacich pod číselný znak KN 7226 91 91, teda jeden z číselných znakov KN, na ktoré sa vzťahujú opatrenia. Komisia zistila, že vylúčenie navrhované stranou nie je možné uplatniť, keďže by sa týkalo aj určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla, na ktoré sa opatrenia mali vzťahovať. Navrhovateľ v tejto súvislosti poznamenal, že dĺžka 10 000 mm sa môže vzťahovať na zvitky patriace medzi ploché výrobky zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcované za tepla a dokonca aj na určité ploché výrobky zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcované za tepla rezané na dĺžku, takže nie je výlučnou vlastnosťou výrobkov uvedených v žiadosti o vylúčenie. Navrhovateľ však súhlasil, že dané výrobky z tyčovej ocele valcované za tepla nemajú byť zahrnuté do rozsahu prešetrovania.

| (24) | Komisia zistila, že výrobky uvedené v žiadosti výrobcu vysokozdvižných vozíkov majú odlišné základné vlastnosti ako ploché výrobky zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcované za tepla, ktoré sa však netýkajú dĺžky, ale hrúbky a šírky a na základe ktorých sú odlišnými výrobkami s odlišným použitím. Došlo teda k vylúčeniu „výrobkov a) so šírkou 350 mm alebo menej a b) s hrúbkou 50 mm alebo viac bez ohľadu na dĺžku výrobku“. |
| --- | --- |

(24)

Komisia zistila, že výrobky uvedené v žiadosti výrobcu vysokozdvižných vozíkov majú odlišné základné vlastnosti ako ploché výrobky zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcované za tepla, ktoré sa však netýkajú dĺžky, ale hrúbky a šírky a na základe ktorých sú odlišnými výrobkami s odlišným použitím. Došlo teda k vylúčeniu „výrobkov a) so šírkou 350 mm alebo menej a b) s hrúbkou 50 mm alebo viac bez ohľadu na dĺžku výrobku“.

| (25) | Po predbežnom poskytnutí informácií požiadala spoločnosť Erdemir Romania S.R.L. o vylúčenie tzv. magnetických výrobkov z kremíka s neorientovanou štruktúrou valcovaných za tepla, patriacich pod číselný znak KN 7225 19 10, pretože tieto výrobky nakupuje iba od svojej materskej spoločnosti Erdemir v Turecku z dôvodu údajných praktík výrobcov z Únie (t. j. vysokých cien a obmedzenej ponuky) a údajnej neexistencie hospodárskej súťaže s výrobcami z Únie. Spoločnosť Erdemir Romania S.R.L tvrdila, že ak dané výrobky nebudú vylúčené, bude to mať negatívny vplyv na samotnú spoločnosť, ako aj na rumunské hospodárstvo ako celok. |
| --- | --- |

(25)

Po predbežnom poskytnutí informácií požiadala spoločnosť Erdemir Romania S.R.L. o vylúčenie tzv. magnetických výrobkov z kremíka s neorientovanou štruktúrou valcovaných za tepla, patriacich pod číselný znak KN 7225 19 10, pretože tieto výrobky nakupuje iba od svojej materskej spoločnosti Erdemir v Turecku z dôvodu údajných praktík výrobcov z Únie (t. j. vysokých cien a obmedzenej ponuky) a údajnej neexistencie hospodárskej súťaže s výrobcami z Únie. Spoločnosť Erdemir Romania S.R.L tvrdila, že ak dané výrobky nebudú vylúčené, bude to mať negatívny vplyv na samotnú spoločnosť, ako aj na rumunské hospodárstvo ako celok.

| (26) | Uvedená žiadosť o vylúčenie sa týka dodávok vstupných plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla výrobcovi elektrotechnickej ocele v Rumunsku jeho materskou spoločnosťou Erdemir z Turecka. Komisia zistila, že tieto vstupné materiály sa od iných druhov plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla, ktoré podliehajú opatreniam, nelíšia, ale majú s nimi spoločné prvky, pokiaľ ide o ich základné fyzické, technické a chemické vlastnosti, konečné použitie a vzájomnú zameniteľnosť. Komisia preto zamietla žiadosť o vylúčenie tzv. magnetických výrobkov z kremíka s neorientovanou štruktúrou valcovaných za tepla, patriacich pod číselný znak KN 7225 19 10. Tzv. magnetické výrobky z kremíka s neorientovanou štruktúrou valcované za tepla navyše vyrábajú viacerí výrobcovia z Únie a dochádza tak k priamej konkurencii s dovážanými výrobkami. Pokiaľ ide o vplyv na žiadajúcu stranu, Komisia vzhľadom na výšku antidumpingového cla uplatniteľného na materskú spoločnosť nevidela dôvod, prečo by malo byť nevylúčenie „katastrofické“, ako táto strana tvrdila. |
| --- | --- |

(26)

Uvedená žiadosť o vylúčenie sa týka dodávok vstupných plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla výrobcovi elektrotechnickej ocele v Rumunsku jeho materskou spoločnosťou Erdemir z Turecka. Komisia zistila, že tieto vstupné materiály sa od iných druhov plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla, ktoré podliehajú opatreniam, nelíšia, ale majú s nimi spoločné prvky, pokiaľ ide o ich základné fyzické, technické a chemické vlastnosti, konečné použitie a vzájomnú zameniteľnosť. Komisia preto zamietla žiadosť o vylúčenie tzv. magnetických výrobkov z kremíka s neorientovanou štruktúrou valcovaných za tepla, patriacich pod číselný znak KN 7225 19 10. Tzv. magnetické výrobky z kremíka s neorientovanou štruktúrou valcované za tepla navyše vyrábajú viacerí výrobcovia z Únie a dochádza tak k priamej konkurencii s dovážanými výrobkami. Pokiaľ ide o vplyv na žiadajúcu stranu, Komisia vzhľadom na výšku antidumpingového cla uplatniteľného na materskú spoločnosť nevidela dôvod, prečo by malo byť nevylúčenie „katastrofické“, ako táto strana tvrdila.

2.2.   Záver

Záver

| (27) | Keďže k vymedzeniu výrobku neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, Komisia potvrdila závery uvedené v odôvodneniach 28 až 33 predbežného nariadenia upravené v odôvodnení 24. |
| --- | --- |

(27)

Keďže k vymedzeniu výrobku neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, Komisia potvrdila závery uvedené v odôvodneniach 28 až 33 predbežného nariadenia upravené v odôvodnení 24.

3.   DUMPING

DUMPING

| (28) | V nadväznosti na predbežné a konečné poskytnutie informácií boli Komisii doručené písomné pripomienky troch vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky a navrhovateľa k predbežným a konečným zisteniam o dumpingu. |
| --- | --- |

(28)

V nadväznosti na predbežné a konečné poskytnutie informácií boli Komisii doručené písomné pripomienky troch vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky a navrhovateľa k predbežným a konečným zisteniam o dumpingu.

3.1.   Uplatňovanie článku 18 základného nariadenia

Uplatňovanie článku 18 základného nariadenia

| (29) | Podrobnosti o uplatňovaní článku 18 základného nariadenia na informácie poskytnuté dvoma prepojenými vyvážajúcimi výrobcami, ktoré sa týkali nákladov na dopravu vykázaných v súvislosti s predajom na domácom trhu, sa uviedli v odôvodneniach 26 a 56 až 59 predbežného nariadenia. |
| --- | --- |

(29)

Podrobnosti o uplatňovaní článku 18 základného nariadenia na informácie poskytnuté dvoma prepojenými vyvážajúcimi výrobcami, ktoré sa týkali nákladov na dopravu vykázaných v súvislosti s predajom na domácom trhu, sa uviedli v odôvodneniach 26 a 56 až 59 predbežného nariadenia.

| (30) | Po predbežnom poskytnutí informácií dvaja prepojení vyvážajúci výrobcovia namietali proti predbežnému uplatňovaniu článku 18 základného nariadenia v súvislosti so svojimi nákladmi na vnútroštátnu dopravu a tvrdili, že v tomto prípade neboli splnené podmienky na uplatnenie daného článku. Takisto tvrdili, že ak Komisia dospela k inému záveru, náklady na vnútroštátnu dopravu mohla upraviť iba v prípade tých trás dodávok, pri ktorých sa informácie spoločností považovali za nesprávne. |
| --- | --- |

(30)

Po predbežnom poskytnutí informácií dvaja prepojení vyvážajúci výrobcovia namietali proti predbežnému uplatňovaniu článku 18 základného nariadenia v súvislosti so svojimi nákladmi na vnútroštátnu dopravu a tvrdili, že v tomto prípade neboli splnené podmienky na uplatnenie daného článku. Takisto tvrdili, že ak Komisia dospela k inému záveru, náklady na vnútroštátnu dopravu mohla upraviť iba v prípade tých trás dodávok, pri ktorých sa informácie spoločností považovali za nesprávne.

| (31) | Navrhovateľ vo svojich pripomienkach predložených po predbežnom poskytnutí informácií namietal proti tvrdeniu vyvážajúcich výrobcov a podporil Komisiu pri predbežnom uplatňovaní článku 18 základného nariadenia vo vzťahu k nákladom na dopravu vynaloženým danými vyvážajúcimi výrobcami. |
| --- | --- |

(31)

Navrhovateľ vo svojich pripomienkach predložených po predbežnom poskytnutí informácií namietal proti tvrdeniu vyvážajúcich výrobcov a podporil Komisiu pri predbežnom uplatňovaní článku 18 základného nariadenia vo vzťahu k nákladom na dopravu vynaloženým danými vyvážajúcimi výrobcami.

| (32) | Po konečnom poskytnutí informácií daní vyvážajúci výrobcovia svoje tvrdenia zopakovali. Po prvé, tvrdili, že určenie nákladov vynaložených na dopravu plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla medzi výrobcom a inou spoločnosťou v skupine už nie je potrebné, keďže Komisia sa rozhodla vypočítať dumpingové rozpätia pre oboch vyvážajúcich výrobcov v skupine oddelene. Po druhé, tvrdili, že Komisia mala použiť informácie uvedené v odpovedi na list podľa článku 18 a náklady na dopravu prispôsobiť iba v prípade trás dodávok, ktorých súčasťou bol sklad/prístav prepojenej spoločnosti v skupine ako sprostredkovateľské predajné miesto alebo miesto dodania. V tejto súvislosti sa spoločnosť obrátila aj na úradníka pre vypočutie a vypočutie sa uskutočnilo 6. mája 2021. |
| --- | --- |

(32)

Po konečnom poskytnutí informácií daní vyvážajúci výrobcovia svoje tvrdenia zopakovali. Po prvé, tvrdili, že určenie nákladov vynaložených na dopravu plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla medzi výrobcom a inou spoločnosťou v skupine už nie je potrebné, keďže Komisia sa rozhodla vypočítať dumpingové rozpätia pre oboch vyvážajúcich výrobcov v skupine oddelene. Po druhé, tvrdili, že Komisia mala použiť informácie uvedené v odpovedi na list podľa článku 18 a náklady na dopravu prispôsobiť iba v prípade trás dodávok, ktorých súčasťou bol sklad/prístav prepojenej spoločnosti v skupine ako sprostredkovateľské predajné miesto alebo miesto dodania. V tejto súvislosti sa spoločnosť obrátila aj na úradníka pre vypočutie a vypočutie sa uskutočnilo 6. mája 2021.

| (33) | Komisia tvrdenie analyzovala a dospela k záveru, že uplatnenie článku 18 základného nariadenia v súvislosti s nákladmi na vnútroštátnu dopravu vynaloženými vyvážajúcimi výrobcami bolo odôvodnené. Po prvé, hoci sa v nadväznosti na pripomienky oboch spoločností k predbežnému poskytnutiu informácií vykonali pre tieto spoločnosti samostatné výpočty, naďalej boli prepojenými stranami, takže náklady na vnútroštátnu dopravu boli stále relevantné. Po druhé, v dokumentoch predložených spoločnosťami na podporu ich tvrdenia sa neuvádzali žiadne nové informácie a neposkytlo sa jasné a úplné rozdelenie všetkých trás dodávok v rámci predaja prešetrovaného výrobku na domácom trhu, ktoré by Komisii umožnilo jasne identifikovať, a teda krížovo skontrolovať všetky transakcie, ktorých súčasťou bol sklad/prístav prepojenej spoločnosti ako sprostredkovateľské predajné alebo distribučné miesto. Na základe informácií v spise nebolo možné s dostatočnou istotou vylúčiť, že neexistovali aj ďalšie trasy dodávok, pri ktorých by bolo takisto potrebné vylúčiť niektoré náklady na vnútroštátnu dopravu. |
| --- | --- |

(33)

Komisia tvrdenie analyzovala a dospela k záveru, že uplatnenie článku 18 základného nariadenia v súvislosti s nákladmi na vnútroštátnu dopravu vynaloženými vyvážajúcimi výrobcami bolo odôvodnené. Po prvé, hoci sa v nadväznosti na pripomienky oboch spoločností k predbežnému poskytnutiu informácií vykonali pre tieto spoločnosti samostatné výpočty, naďalej boli prepojenými stranami, takže náklady na vnútroštátnu dopravu boli stále relevantné. Po druhé, v dokumentoch predložených spoločnosťami na podporu ich tvrdenia sa neuvádzali žiadne nové informácie a neposkytlo sa jasné a úplné rozdelenie všetkých trás dodávok v rámci predaja prešetrovaného výrobku na domácom trhu, ktoré by Komisii umožnilo jasne identifikovať, a teda krížovo skontrolovať všetky transakcie, ktorých súčasťou bol sklad/prístav prepojenej spoločnosti ako sprostredkovateľské predajné alebo distribučné miesto. Na základe informácií v spise nebolo možné s dostatočnou istotou vylúčiť, že neexistovali aj ďalšie trasy dodávok, pri ktorých by bolo takisto potrebné vylúčiť niektoré náklady na vnútroštátnu dopravu.

| (34) | V nadväznosti na odporúčania úradníka pre vypočutie Komisia opätovne posúdila primeranosť úpravy nákladov vyvážajúcich výrobcov na vnútroštátnu dopravu. Komisia poznamenala, že uplatňovanie článku 18 základného nariadenia sa týkalo iba obmedzeného počtu predajných transakcií na domácom trhu (približne 10 % v prípade jedného vyvážajúceho výrobcu, približne 20 % v prípade druhého vyvážajúceho výrobcu v skupine) a že opravila iba predajné transakcie dodané zákazníkovi. Úpravy v prípade väčšiny predajných transakcií na domácom trhu teda zostali nedotknuté. Komisia navyše síce uplatnila dostupné skutočnosti, ale úpravu v podobe nákladov na dopravu úplne nezamietla. Namiesto toho použila skutočné údaje poskytnuté spoločnosťami s cieľom odhadnúť náklady na dopravu v prípade trás, pri ktorých nebolo zapojenie prepojeného sprostredkovateľského miesta zrejmé. Komisia sa preto domnievala, že vzhľadom na skutočnosti a na to, že vyvážajúci výrobcovia museli podložiť požadované úpravy, bol prístup, ktorý zaujala v súvislosti s určením úpravy v podobe nákladov na dopravu v prípade predajných transakcií na domácom trhu, primeraný a nebol neopodstatnený. |
| --- | --- |

(34)

V nadväznosti na odporúčania úradníka pre vypočutie Komisia opätovne posúdila primeranosť úpravy nákladov vyvážajúcich výrobcov na vnútroštátnu dopravu. Komisia poznamenala, že uplatňovanie článku 18 základného nariadenia sa týkalo iba obmedzeného počtu predajných transakcií na domácom trhu (približne 10 % v prípade jedného vyvážajúceho výrobcu, približne 20 % v prípade druhého vyvážajúceho výrobcu v skupine) a že opravila iba predajné transakcie dodané zákazníkovi. Úpravy v prípade väčšiny predajných transakcií na domácom trhu teda zostali nedotknuté. Komisia navyše síce uplatnila dostupné skutočnosti, ale úpravu v podobe nákladov na dopravu úplne nezamietla. Namiesto toho použila skutočné údaje poskytnuté spoločnosťami s cieľom odhadnúť náklady na dopravu v prípade trás, pri ktorých nebolo zapojenie prepojeného sprostredkovateľského miesta zrejmé. Komisia sa preto domnievala, že vzhľadom na skutočnosti a na to, že vyvážajúci výrobcovia museli podložiť požadované úpravy, bol prístup, ktorý zaujala v súvislosti s určením úpravy v podobe nákladov na dopravu v prípade predajných transakcií na domácom trhu, primeraný a nebol neopodstatnený.

| (35) | Tvrdenie sa preto zamietlo a Komisia potvrdila svoje závery uvedené v odôvodneniach 56 až 59 predbežného nariadenia. |
| --- | --- |

(35)

Tvrdenie sa preto zamietlo a Komisia potvrdila svoje závery uvedené v odôvodneniach 56 až 59 predbežného nariadenia.

3.2.   Normálna hodnota

Normálna hodnota

| (36) | Podrobnosti o výpočte normálnej hodnoty boli uvedené v odôvodneniach 38 až 49 predbežného nariadenia. |
| --- | --- |

(36)

Podrobnosti o výpočte normálnej hodnoty boli uvedené v odôvodneniach 38 až 49 predbežného nariadenia.

| (37) | Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že Komisia by mala pri určovaní jeho výrobných nákladov zosúladiť prepočítané náklady na zakúpený vstup s jeho účtovnými záznamami. |
| --- | --- |

(37)

Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že Komisia by mala pri určovaní jeho výrobných nákladov zosúladiť prepočítané náklady na zakúpený vstup s jeho účtovnými záznamami.

| (38) | Komisia tvrdenie posúdila a považovala ho za odôvodnené. Metodika, ktorú Komisiu uplatnila v predbežnej fáze na prerozdelenie nákladov na zakúpený vstup s cieľom odzrkadliť rozdiel v nákladoch vyplývajúci z rozdielnych technických vlastností, viedla k vyšším celkovým nákladom na daný vstup, čo nezodpovedalo účtovným záznamom vyvážajúceho výrobcu. Tvrdenie bolo preto prijaté a Komisia v konečnom výpočte náklady na zakúpený vstup náležite upravila. |
| --- | --- |

(38)

Komisia tvrdenie posúdila a považovala ho za odôvodnené. Metodika, ktorú Komisiu uplatnila v predbežnej fáze na prerozdelenie nákladov na zakúpený vstup s cieľom odzrkadliť rozdiel v nákladoch vyplývajúci z rozdielnych technických vlastností, viedla k vyšším celkovým nákladom na daný vstup, čo nezodpovedalo účtovným záznamom vyvážajúceho výrobcu. Tvrdenie bolo preto prijaté a Komisia v konečnom výpočte náklady na zakúpený vstup náležite upravila.

| (39) | Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že Komisia mala pri stanovení jeho výrobných nákladov prijať kompenzáciu týkajúcu sa elektriny, ktorú vykázal. Uviedol, že Komisia v predbežných záveroch nesprávne pochopila úlohu spoločnosti na tureckom trhu s elektrinou a celkové fungovanie systému YEKDEM, ktorý je mechanizmom na podporu energie z obnoviteľných zdrojov v Turecku. Vyvážajúci výrobca vysvetlil, že elektrinu vyrábanú z obnoviteľných zdrojov účastníkom trhu predáva organizátor trhu (EPIAS) za určitú cenu. Ak sa však následne ukázalo, že trhová cena, za ktorú spoločnosť EPIAS túto elektrinu zakúpila, bola nižšia, rozdiel sa kupujúcim elektriny nahradil. Spoločnosť preto tvrdila, že kompenzácia týkajúca sa elektriny je nevyhnutná na vyjadrenie jej čistých nákladov na elektrinu so zohľadnením náhrady. |
| --- | --- |

(39)

Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že Komisia mala pri stanovení jeho výrobných nákladov prijať kompenzáciu týkajúcu sa elektriny, ktorú vykázal. Uviedol, že Komisia v predbežných záveroch nesprávne pochopila úlohu spoločnosti na tureckom trhu s elektrinou a celkové fungovanie systému YEKDEM, ktorý je mechanizmom na podporu energie z obnoviteľných zdrojov v Turecku. Vyvážajúci výrobca vysvetlil, že elektrinu vyrábanú z obnoviteľných zdrojov účastníkom trhu predáva organizátor trhu (EPIAS) za určitú cenu. Ak sa však následne ukázalo, že trhová cena, za ktorú spoločnosť EPIAS túto elektrinu zakúpila, bola nižšia, rozdiel sa kupujúcim elektriny nahradil. Spoločnosť preto tvrdila, že kompenzácia týkajúca sa elektriny je nevyhnutná na vyjadrenie jej čistých nákladov na elektrinu so zohľadnením náhrady.

| (40) | Komisia analyzovala nové poskytnuté vysvetlenia a dospela k záveru, že tvrdenie je odôvodnené. Tvrdenie sa preto prijalo a kompenzácia týkajúca sa elektriny sa pri konečnom výpočte dumpingu spoločnosti zahrnula do výrobných nákladov. |
| --- | --- |

(40)

Komisia analyzovala nové poskytnuté vysvetlenia a dospela k záveru, že tvrdenie je odôvodnené. Tvrdenie sa preto prijalo a kompenzácia týkajúca sa elektriny sa pri konečnom výpočte dumpingu spoločnosti zahrnula do výrobných nákladov.

| (41) | Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že Komisia nemala pri výpočte nákladov na výrobu plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla zlúčiť obidva poskytnuté súbory údajov o nákladoch a stanoviť tak jedny náklady na výrobu týchto výrobkov, ale mala brať do úvahy iba náklady na ploché výrobky zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcované za tepla predávané na domácom trhu, ktoré tento výrobca poskytol oddelene od nákladov na tieto výrobky vyvážané do Únie. Spoločnosť tvrdila, že sa neprihliadalo na to, že sortiment výrobkov v rámci jedného druhu výrobku vymedzeného kontrolným číslom výrobku (ďalej len „PCN“) sa môže líšiť v závislosti od cieľového trhu. |
| --- | --- |

(41)

Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že Komisia nemala pri výpočte nákladov na výrobu plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla zlúčiť obidva poskytnuté súbory údajov o nákladoch a stanoviť tak jedny náklady na výrobu týchto výrobkov, ale mala brať do úvahy iba náklady na ploché výrobky zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcované za tepla predávané na domácom trhu, ktoré tento výrobca poskytol oddelene od nákladov na tieto výrobky vyvážané do Únie. Spoločnosť tvrdila, že sa neprihliadalo na to, že sortiment výrobkov v rámci jedného druhu výrobku vymedzeného kontrolným číslom výrobku (ďalej len „PCN“) sa môže líšiť v závislosti od cieľového trhu.

| (42) | Navrhovateľ vo svojich pripomienkach predložených po predbežnom poskytnutí informácií namietal proti tvrdeniu vyvážajúceho výrobcu a tvrdil, že ak dva alebo viaceré výrobky patria pod rovnaké PCN, mali by mať rovnaké výrobné náklady, aj keď ich výrobca vo svojom vlastnom systéme nákladového účtovníctva považuje za rozdielne. Preto by sa mali vykazovať v rovnakej tabuľke výrobných nákladov. |
| --- | --- |

(42)

Navrhovateľ vo svojich pripomienkach predložených po predbežnom poskytnutí informácií namietal proti tvrdeniu vyvážajúceho výrobcu a tvrdil, že ak dva alebo viaceré výrobky patria pod rovnaké PCN, mali by mať rovnaké výrobné náklady, aj keď ich výrobca vo svojom vlastnom systéme nákladového účtovníctva považuje za rozdielne. Preto by sa mali vykazovať v rovnakej tabuľke výrobných nákladov.

| (43) | Po konečnom poskytnutí informácií vyvážajúci výrobca zopakoval tvrdenie, že pri výpočte normálnej hodnoty sa mali zohľadňovať iba výrobné náklady týkajúce sa predaja na domácom trhu, ktoré boli vykázané oddelene od výrobných nákladov týkajúcich sa predaja do Únie. |
| --- | --- |

(43)

Po konečnom poskytnutí informácií vyvážajúci výrobca zopakoval tvrdenie, že pri výpočte normálnej hodnoty sa mali zohľadňovať iba výrobné náklady týkajúce sa predaja na domácom trhu, ktoré boli vykázané oddelene od výrobných nákladov týkajúcich sa predaja do Únie.

| (44) | Komisia sa domnievala, že vyvážajúci výrobca nepreukázal žiadne faktické rozdiely vo výrobných nákladoch v závislosti od cieľového trhu, ktoré by odôvodňovali oddelený výpočet nákladov. Údajné rozdiely v nákladoch vznikli, pretože spoločnosť uviedla výrobné náklady na základe svojich vnútorných kódov, nie na základe PCN. Komisia usúdila, že ak neexistujú faktické rozdiely vo výrobnom procese, neexistuje ani dôvod na rozlišovanie medzi nákladmi na výrobu výrobkov predávaných na domácom trhu a nákladmi na výrobu vyvážaných výrobkov. Keďže vyvážajúci výrobca nepredložil žiadne dôkazy toho, že sa výrobný proces pri výrobkoch na vývoz a výrobkoch na predaj na domácom trhu v rámci rovnakého PCN líši, Komisia dospela k záveru, že dva súbory nákladov nemôže prijať. Tvrdenie sa preto zamietlo. |
| --- | --- |

(44)

Komisia sa domnievala, že vyvážajúci výrobca nepreukázal žiadne faktické rozdiely vo výrobných nákladoch v závislosti od cieľového trhu, ktoré by odôvodňovali oddelený výpočet nákladov. Údajné rozdiely v nákladoch vznikli, pretože spoločnosť uviedla výrobné náklady na základe svojich vnútorných kódov, nie na základe PCN. Komisia usúdila, že ak neexistujú faktické rozdiely vo výrobnom procese, neexistuje ani dôvod na rozlišovanie medzi nákladmi na výrobu výrobkov predávaných na domácom trhu a nákladmi na výrobu vyvážaných výrobkov. Keďže vyvážajúci výrobca nepredložil žiadne dôkazy toho, že sa výrobný proces pri výrobkoch na vývoz a výrobkoch na predaj na domácom trhu v rámci rovnakého PCN líši, Komisia dospela k záveru, že dva súbory nákladov nemôže prijať. Tvrdenie sa preto zamietlo.

| (45) | Traja vyvážajúci výrobcovia predložili pripomienky k výpočtu svojich predajných, všeobecných a administratívnych nákladov na domácom trhu, najmä k vylúčeniu alebo predbežnému prerozdeleniu niektorých finančných položiek, ako sú finančné príjmy, kurzové zisky a straty a mimoriadne príjmy a straty, na účely výpočtu predajných, všeobecných a administratívnych nákladov. |
| --- | --- |

(45)

Traja vyvážajúci výrobcovia predložili pripomienky k výpočtu svojich predajných, všeobecných a administratívnych nákladov na domácom trhu, najmä k vylúčeniu alebo predbežnému prerozdeleniu niektorých finančných položiek, ako sú finančné príjmy, kurzové zisky a straty a mimoriadne príjmy a straty, na účely výpočtu predajných, všeobecných a administratívnych nákladov.

| (46) | Navrhovateľ vo svojich pripomienkach predložených po predbežnom poskytnutí informácií namietal proti tvrdeniam vyvážajúcich výrobcov a uviedol, že vylúčené sumy sa nespájali s výrobou alebo predajom prešetrovaného výrobku, ale s výsledkom iných činností vykonávaných spoločnosťami, ako sú bankové vklady a operácie precenenia. |
| --- | --- |

(46)

Navrhovateľ vo svojich pripomienkach predložených po predbežnom poskytnutí informácií namietal proti tvrdeniam vyvážajúcich výrobcov a uviedol, že vylúčené sumy sa nespájali s výrobou alebo predajom prešetrovaného výrobku, ale s výsledkom iných činností vykonávaných spoločnosťami, ako sú bankové vklady a operácie precenenia.

| (47) | Po konečnom poskytnutí informácií traja vyvážajúci výrobcovia svoje tvrdenia v súvislosti s výpočtom predajných, všeobecných a administratívnych nákladov zopakovali. |
| --- | --- |

(47)

Po konečnom poskytnutí informácií traja vyvážajúci výrobcovia svoje tvrdenia v súvislosti s výpočtom predajných, všeobecných a administratívnych nákladov zopakovali.

| (48) | Dvaja prepojení vyvážajúci výrobcovia spochybnili skutočnosť, že Komisia preradila niektoré výdavky z nákladov na predaný tovar do predajných, všeobecných a administratívnych nákladov alebo výrobných nákladov (napríklad výdavky na nevyužitú kapacitu, zabezpečenie neaktívneho materiálu), pričom to isté neurobila v prípade určitých iných výdavkov vykázaných v rámci nákladov na predaný tovar. Spoločnosti ďalej tvrdili, že Komisia mala zohľadniť realizované kurzové zisky/straty, ako aj zisky/straty vyplývajúce z rozdielov v oceňovaní. Spoločnosti napokon tvrdili, že čiastočné preradenie predajných, všeobecných a administratívnych nákladov spojených s dopravou do celkových predajných, všeobecných a administratívnych nákladov sa v prípade prepojeného obchodníka v skupine uskutočniť nemalo, keďže nevynakladal náklady na vnútroštátnu dopravu. Toto tvrdenie sa zopakovalo po dodatočnom konečnom poskytnutí informácií. Vyvážajúci výrobcovia predovšetkým tvrdili, že otázka sa nemohla týkať prepojeného obchodníka, pretože predstavoval poslednú časť dopravného toku. |
| --- | --- |

(48)

Dvaja prepojení vyvážajúci výrobcovia spochybnili skutočnosť, že Komisia preradila niektoré výdavky z nákladov na predaný tovar do predajných, všeobecných a administratívnych nákladov alebo výrobných nákladov (napríklad výdavky na nevyužitú kapacitu, zabezpečenie neaktívneho materiálu), pričom to isté neurobila v prípade určitých iných výdavkov vykázaných v rámci nákladov na predaný tovar. Spoločnosti ďalej tvrdili, že Komisia mala zohľadniť realizované kurzové zisky/straty, ako aj zisky/straty vyplývajúce z rozdielov v oceňovaní. Spoločnosti napokon tvrdili, že čiastočné preradenie predajných, všeobecných a administratívnych nákladov spojených s dopravou do celkových predajných, všeobecných a administratívnych nákladov sa v prípade prepojeného obchodníka v skupine uskutočniť nemalo, keďže nevynakladal náklady na vnútroštátnu dopravu. Toto tvrdenie sa zopakovalo po dodatočnom konečnom poskytnutí informácií. Vyvážajúci výrobcovia predovšetkým tvrdili, že otázka sa nemohla týkať prepojeného obchodníka, pretože predstavoval poslednú časť dopravného toku.

| (49) | Pokiaľ ide o preradenie výdavkov vykázaných v rámci nákladov na predaný tovar, spoločnosť vykázala určité výdavky, ktoré neboli zahrnuté vo výrobných nákladoch, ani v predajných, všeobecných a administratívnych nákladoch. Komisia teda zistila, že ak by sa tieto výdavky nepreradili do žiadnej z týchto kategórií, boli by nesprávne vylúčené z určenia normálnej hodnoty. Komisia sa zároveň domnievala, že výdavky, ktoré neboli preradené, sa buď netýkali výroby a/alebo predaja prešetrovaného výrobku (napr. derivátové transakcie), alebo bolo ich prepojenie s výrobou a/alebo predajom prešetrovaného výrobku nejasné (napr. rozdiely v cenách surovín). |
| --- | --- |

(49)

Pokiaľ ide o preradenie výdavkov vykázaných v rámci nákladov na predaný tovar, spoločnosť vykázala určité výdavky, ktoré neboli zahrnuté vo výrobných nákladoch, ani v predajných, všeobecných a administratívnych nákladoch. Komisia teda zistila, že ak by sa tieto výdavky nepreradili do žiadnej z týchto kategórií, boli by nesprávne vylúčené z určenia normálnej hodnoty. Komisia sa zároveň domnievala, že výdavky, ktoré neboli preradené, sa buď netýkali výroby a/alebo predaja prešetrovaného výrobku (napr. derivátové transakcie), alebo bolo ich prepojenie s výrobou a/alebo predajom prešetrovaného výrobku nejasné (napr. rozdiely v cenách surovín).

| (50) | Pokiaľ ide o kurzové zisky/straty, Komisia sa domnievala, že zisky/straty z oceňovania boli výsledkom uzatváraných operácií, a preto nesúviseli s výrobou a/alebo predajom prešetrovaného výrobku. Spoločnosti navyše vysvetlili, že kurzové zisky/straty vyplývali z operácií v EUR alebo TRY, keďže ich účtovnou menou je USD. Keďže sa predaj na domácom trhu uskutočňoval v USD, Komisia sa domnievala, že realizované kurzové zisky/straty nebolo možné pripísať predaju na domácom trhu, takže sa mali vziať do úvahy pri určení predajných, všeobecných a administratívnych nákladov použitých v teste bežného obchodu. |
| --- | --- |

(50)

Pokiaľ ide o kurzové zisky/straty, Komisia sa domnievala, že zisky/straty z oceňovania boli výsledkom uzatváraných operácií, a preto nesúviseli s výrobou a/alebo predajom prešetrovaného výrobku. Spoločnosti navyše vysvetlili, že kurzové zisky/straty vyplývali z operácií v EUR alebo TRY, keďže ich účtovnou menou je USD. Keďže sa predaj na domácom trhu uskutočňoval v USD, Komisia sa domnievala, že realizované kurzové zisky/straty nebolo možné pripísať predaju na domácom trhu, takže sa mali vziať do úvahy pri určení predajných, všeobecných a administratívnych nákladov použitých v teste bežného obchodu.

| (51) | Napokon v súvislosti s preradením nákladov na vnútroštátnu dopravu, na ktoré sa uplatnili ustanovenia článku 18 základného nariadenia, ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 29 až 35, vo vzťahu k prepojenému obchodníkovi sa Komisia domnievala, že ide o otázku na úrovni skupiny spoločností vrátane úrovne operácií prepojeného obchodníka. Komisia v súvislosti s týmto prepojeným obchodníkom poznamenala, že spoločnosť má priestory na štyroch miestach. Preto nebolo možné vylúčiť, že tovar sa najprv dopravil na niektoré z iných miest a potom sa doručil zákazníkovi alebo si ho zákazník vyzdvihol. |
| --- | --- |

(51)

Napokon v súvislosti s preradením nákladov na vnútroštátnu dopravu, na ktoré sa uplatnili ustanovenia článku 18 základného nariadenia, ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 29 až 35, vo vzťahu k prepojenému obchodníkovi sa Komisia domnievala, že ide o otázku na úrovni skupiny spoločností vrátane úrovne operácií prepojeného obchodníka. Komisia v súvislosti s týmto prepojeným obchodníkom poznamenala, že spoločnosť má priestory na štyroch miestach. Preto nebolo možné vylúčiť, že tovar sa najprv dopravil na niektoré z iných miest a potom sa doručil zákazníkovi alebo si ho zákazník vyzdvihol.

| (52) | Komisia teda potvrdila svoj prístup použitý v rámci predbežnej fázy a zamietla tvrdenia predložené týmito dvoma prepojenými vyvážajúcimi výrobcami. |
| --- | --- |

(52)

Komisia teda potvrdila svoj prístup použitý v rámci predbežnej fázy a zamietla tvrdenia predložené týmito dvoma prepojenými vyvážajúcimi výrobcami.

| (53) | Jeden vyvážajúci výrobca nesúhlasil s tým, že Komisia zamietla kurzové zisky/straty, mimoriadne príjmy a finančné príjmy, ktoré spoločnosť vykázala v rámci svojich predajných, všeobecných a administratívnych nákladov. Okrem toho tvrdil, že Komisia z predajných, všeobecných a administratívnych nákladov odstránila finančné príjmy, ale nie finančné výdavky. |
| --- | --- |

(53)

Jeden vyvážajúci výrobca nesúhlasil s tým, že Komisia zamietla kurzové zisky/straty, mimoriadne príjmy a finančné príjmy, ktoré spoločnosť vykázala v rámci svojich predajných, všeobecných a administratívnych nákladov. Okrem toho tvrdil, že Komisia z predajných, všeobecných a administratívnych nákladov odstránila finančné príjmy, ale nie finančné výdavky.

| (54) | Dotknutá spoločnosť v súlade so svojimi účtovnými postupmi nemohla oddelene vykázať realizované kurzové zisky/straty, ktoré priamo súvisia s výrobou a/alebo predajom prešetrovaného výrobku. Komisia preto nemohla určiť skutočnú sumu vykázaných kurzových ziskov/strát, ktoré by sa mohli vziať do úvahy pri výpočte predajných, všeobecných a administratívnych nákladov. |
| --- | --- |

(54)

Dotknutá spoločnosť v súlade so svojimi účtovnými postupmi nemohla oddelene vykázať realizované kurzové zisky/straty, ktoré priamo súvisia s výrobou a/alebo predajom prešetrovaného výrobku. Komisia preto nemohla určiť skutočnú sumu vykázaných kurzových ziskov/strát, ktoré by sa mohli vziať do úvahy pri výpočte predajných, všeobecných a administratívnych nákladov.

| (55) | Pokiaľ ide o mimoriadne príjmy, Komisia poznamenala, že v pripomienkach k predbežnému poskytnutiu informácií spoločnosť tvrdila, že mimoriadne príjmy sa týkali predajných a výrobných činností súvisiacich s prešetrovaným výrobkom. Spoločnosť však na podporu tohto tvrdenia nepredložila žiadne dôkazy. Komisia okrem toho objasnila, že zamietla iba jednu položku vykázanú v rámci mimoriadnych príjmov, ktorej povahu na základe informácií poskytnutých spoločnosťou nebolo možné stanoviť. |
| --- | --- |

(55)

Pokiaľ ide o mimoriadne príjmy, Komisia poznamenala, že v pripomienkach k predbežnému poskytnutiu informácií spoločnosť tvrdila, že mimoriadne príjmy sa týkali predajných a výrobných činností súvisiacich s prešetrovaným výrobkom. Spoločnosť však na podporu tohto tvrdenia nepredložila žiadne dôkazy. Komisia okrem toho objasnila, že zamietla iba jednu položku vykázanú v rámci mimoriadnych príjmov, ktorej povahu na základe informácií poskytnutých spoločnosťou nebolo možné stanoviť.

| (56) | Komisia napokon starostlivo zvážila aj informácie vykázané v rámci finančných príjmov a finančných výdavkov. Komisia zamietla tvrdenie spoločnosti v súvislosti s finančnými príjmami, keďže sa netýkali každodenných výrobných a predajných činností spoločnosti, ale finančných operácií, ktoré nesúviseli s výrobou a/alebo predajom prešetrovaného výrobku. V prípade finančných výdavkov vynaložených danou spoločnosťou sa Komisia na základe informácií poskytnutých spoločnosťou naopak domnievala, že sa týkajú jej výrobných a predajných činností spojených s plochými výrobkami zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovanými za tepla. |
| --- | --- |

(56)

Komisia napokon starostlivo zvážila aj informácie vykázané v rámci finančných príjmov a finančných výdavkov. Komisia zamietla tvrdenie spoločnosti v súvislosti s finančnými príjmami, keďže sa netýkali každodenných výrobných a predajných činností spoločnosti, ale finančných operácií, ktoré nesúviseli s výrobou a/alebo predajom prešetrovaného výrobku. V prípade finančných výdavkov vynaložených danou spoločnosťou sa Komisia na základe informácií poskytnutých spoločnosťou naopak domnievala, že sa týkajú jej výrobných a predajných činností spojených s plochými výrobkami zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovanými za tepla.

| (57) | Komisia teda potvrdila svoj prístup použitý v rámci predbežnej fázy a zamietla tvrdenia predložené vyvážajúcim výrobcom. |
| --- | --- |

(57)

Komisia teda potvrdila svoj prístup použitý v rámci predbežnej fázy a zamietla tvrdenia predložené vyvážajúcim výrobcom.

| (58) | Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že Komisia mala prihliadať na informácie, ktoré predložil v predbežnej fáze, pretože pokiaľ sú informácie predložené v lehotách prešetrovania a zainteresovaná strana, ktoré tieto informácie predložila, s Komisiou spolupracuje, neexistuje časová výnimka, ktorá by Komisii umožnila opak. |
| --- | --- |

(58)

Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že Komisia mala prihliadať na informácie, ktoré predložil v predbežnej fáze, pretože pokiaľ sú informácie predložené v lehotách prešetrovania a zainteresovaná strana, ktoré tieto informácie predložila, s Komisiou spolupracuje, neexistuje časová výnimka, ktorá by Komisii umožnila opak.

| (59) | Daný vyvážajúci výrobca v predbežnej fáze namietal proti predbežným opravám Komisie týkajúcim sa krížovo skontrolovaných predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a predložil v tejto súvislosti ďalšie podrobnosti. Komisia prerozdelila určité predajné, všeobecné a administratívne náklady, ktoré spoločnosť najprv priradila k iným výrobkom vrátane vstupov na výrobu plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla vyrábaných samotnou spoločnosťou. Komisia dodatočné poskytnuté informácie dôkladne preskúmala a dospela k záveru, že nepreukazovali, že metóda použitá Komisiou na prerozdelenie predajných, všeobecných a administratívnych nákladov bola nevhodná alebo neprimeraná, a to najmä vzhľadom na skutočnosť, že výrobca počas krížovej kontroly na diaľku tieto predajné, všeobecné a administratívne náklady neuviedol a náležite nepriradil a že vo svojich pripomienkach k predbežnému poskytnutiu informácií súhlasil, že predajné, všeobecné a administratívne náklady súvisiace so vstupmi použitými na výrobu prešetrovaného výrobku sa môžu priradiť k prešetrovanému výrobku. Komisia preto toto tvrdenie zamietla. |
| --- | --- |

(59)

Daný vyvážajúci výrobca v predbežnej fáze namietal proti predbežným opravám Komisie týkajúcim sa krížovo skontrolovaných predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a predložil v tejto súvislosti ďalšie podrobnosti. Komisia prerozdelila určité predajné, všeobecné a administratívne náklady, ktoré spoločnosť najprv priradila k iným výrobkom vrátane vstupov na výrobu plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla vyrábaných samotnou spoločnosťou. Komisia dodatočné poskytnuté informácie dôkladne preskúmala a dospela k záveru, že nepreukazovali, že metóda použitá Komisiou na prerozdelenie predajných, všeobecných a administratívnych nákladov bola nevhodná alebo neprimeraná, a to najmä vzhľadom na skutočnosť, že výrobca počas krížovej kontroly na diaľku tieto predajné, všeobecné a administratívne náklady neuviedol a náležite nepriradil a že vo svojich pripomienkach k predbežnému poskytnutiu informácií súhlasil, že predajné, všeobecné a administratívne náklady súvisiace so vstupmi použitými na výrobu prešetrovaného výrobku sa môžu priradiť k prešetrovanému výrobku. Komisia preto toto tvrdenie zamietla.

| (60) | Jedna skupina vyvážajúcich výrobcov namietala proti predbežnému rozhodnutiu zlúčiť údaje o nákladoch a predaji dvoch výrobných subjektov v skupine na účel výpočtu dumpingového rozpätia skupiny. Tvrdila, že Komisia mala namiesto toho najprv vypočítať individuálne dumpingové rozpätia pre týchto dvoch prepojených výrobcov na základe ich vlastných normálnych hodnôt a vývozných cien a potom mala na tomto základe vypočítať jeden vážený priemer dumpingového rozpätia pre celú skupinu. |
| --- | --- |

(60)

Jedna skupina vyvážajúcich výrobcov namietala proti predbežnému rozhodnutiu zlúčiť údaje o nákladoch a predaji dvoch výrobných subjektov v skupine na účel výpočtu dumpingového rozpätia skupiny. Tvrdila, že Komisia mala namiesto toho najprv vypočítať individuálne dumpingové rozpätia pre týchto dvoch prepojených výrobcov na základe ich vlastných normálnych hodnôt a vývozných cien a potom mala na tomto základe vypočítať jeden vážený priemer dumpingového rozpätia pre celú skupinu.

| (61) | Navrhovateľ vo svojich pripomienkach predložených po predbežnom poskytnutí informácií namietal proti tvrdeniu vyvážajúceho výrobcu a uviedol, že Komisia vzhľadom na povahu hospodárskych činností skupiny so spoločnosťami správne zaobchádzala ako s jedným subjektom. |
| --- | --- |

(61)

Navrhovateľ vo svojich pripomienkach predložených po predbežnom poskytnutí informácií namietal proti tvrdeniu vyvážajúceho výrobcu a uviedol, že Komisia vzhľadom na povahu hospodárskych činností skupiny so spoločnosťami správne zaobchádzala ako s jedným subjektom.

| (62) | Komisia dospela k záveru, že vzhľadom na to, že obaja vyvážajúci výrobcovia v skupine predložili vlastné údaje o nákladoch a predaji spôsobom, ktorý umožňoval rozlíšiť a sledovať tok nákladov a predaja výrobkov vyrábaných každým z týchto dvoch vyvážajúcich výrobcov samostatne, bolo možné a presnejšie vypočítať dve samostatné dumpingové rozpätia a až potom ich zlúčiť do jedného váženého priemeru dumpingového rozpätia pre celú skupinu. Tvrdenie skupiny sa preto prijalo a jej dumpingové rozpätie sa vypočítalo v súlade s ním. |
| --- | --- |

(62)

Komisia dospela k záveru, že vzhľadom na to, že obaja vyvážajúci výrobcovia v skupine predložili vlastné údaje o nákladoch a predaji spôsobom, ktorý umožňoval rozlíšiť a sledovať tok nákladov a predaja výrobkov vyrábaných každým z týchto dvoch vyvážajúcich výrobcov samostatne, bolo možné a presnejšie vypočítať dve samostatné dumpingové rozpätia a až potom ich zlúčiť do jedného váženého priemeru dumpingového rozpätia pre celú skupinu. Tvrdenie skupiny sa preto prijalo a jej dumpingové rozpätie sa vypočítalo v súlade s ním.

| (63) | Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že Komisia sa mýlila, keď do jeho výrobných nákladov predbežne zahrnula niektoré výdavky na nevyužitú kapacitu, a uviedol, že tieto výdavky sa týkali iba iných výrobkov, ako je prešetrovaný výrobok. |
| --- | --- |

(63)

Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že Komisia sa mýlila, keď do jeho výrobných nákladov predbežne zahrnula niektoré výdavky na nevyužitú kapacitu, a uviedol, že tieto výdavky sa týkali iba iných výrobkov, ako je prešetrovaný výrobok.

| (64) | Komisia analyzovala informácie, ktoré poskytol vyvážajúci výrobca, a zistila, že tvrdenie je odôvodnené. Predbežné začlenenie týchto výdavkov na nevyužitú kapacitu do nákladov na prešetrovaný výrobok bolo v skutočnosti spôsobené nedorozumením v súvislosti s kategóriou výrobkov, ktorej sa tieto výdavky týkali. Tvrdenie sa preto prijalo a súvisiace výdavky na nevyužitú kapacitu sa z výrobných nákladov vyvážajúceho výrobcu odstránili. |
| --- | --- |

(64)

Komisia analyzovala informácie, ktoré poskytol vyvážajúci výrobca, a zistila, že tvrdenie je odôvodnené. Predbežné začlenenie týchto výdavkov na nevyužitú kapacitu do nákladov na prešetrovaný výrobok bolo v skutočnosti spôsobené nedorozumením v súvislosti s kategóriou výrobkov, ktorej sa tieto výdavky týkali. Tvrdenie sa preto prijalo a súvisiace výdavky na nevyužitú kapacitu sa z výrobných nákladov vyvážajúceho výrobcu odstránili.

| (65) | Jeden vyvážajúci výrobca zopakoval tvrdenie týkajúce sa zohľadnenia skutočných nákladov na výrobu brám (vstupný materiál na výrobu plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla) vynaložených jeho prepojeným dodávateľom namiesto nákupnej ceny účtovanej prepojeným dodávateľom. Spoločnosť okrem toho poznamenala, že takýto prístup je primeraný, keďže Komisia v predbežnej fáze zlúčila údaje poskytnuté dvoma prepojenými výrobcami a vykonala jeden výpočet dumpingového rozpätia. |
| --- | --- |

(65)

Jeden vyvážajúci výrobca zopakoval tvrdenie týkajúce sa zohľadnenia skutočných nákladov na výrobu brám (vstupný materiál na výrobu plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla) vynaložených jeho prepojeným dodávateľom namiesto nákupnej ceny účtovanej prepojeným dodávateľom. Spoločnosť okrem toho poznamenala, že takýto prístup je primeraný, keďže Komisia v predbežnej fáze zlúčila údaje poskytnuté dvoma prepojenými výrobcami a vykonala jeden výpočet dumpingového rozpätia.

| (66) | Navrhovateľ vo svojich pripomienkach predložených po predbežnom poskytnutí informácií namietal proti tvrdeniu vyvážajúceho výrobcu a tvrdil, že náklady na bramy by sa mali vykázať vo výške, v akej ich vynaložil vyvážajúci výrobca. Vzhľadom na to, že k transferu brám nedochádzalo na úrovni nákladov, ale na vyššej úrovni, zohľadnenie nákladov prepojeného dodávateľa na bramy by viedlo k deformáciám. |
| --- | --- |

(66)

Navrhovateľ vo svojich pripomienkach predložených po predbežnom poskytnutí informácií namietal proti tvrdeniu vyvážajúceho výrobcu a tvrdil, že náklady na bramy by sa mali vykázať vo výške, v akej ich vynaložil vyvážajúci výrobca. Vzhľadom na to, že k transferu brám nedochádzalo na úrovni nákladov, ale na vyššej úrovni, zohľadnenie nákladov prepojeného dodávateľa na bramy by viedlo k deformáciám.

| (67) | Komisia poznamenala, že podľa článku 2 ods. 5 základného nariadenia náklady použité pri výpočte normálnej hodnoty musia primerane odrážať náklady spojené s výrobou a predajom prešetrovaného výrobku, ako sú vykázané v účtovných záznamoch spoločnosti. V účtovných záznamoch vyvážajúceho výrobcu, ktorý uviedol dané tvrdenie, boli náklady na bramy účtované na úrovni nákupnej ceny zaplatenej prepojenému dodávateľovi. Predajná cena brám pri predaji vyvážajúcemu výrobcovi bola porovnateľná s predajnou cenou pri predaji neprepojeným stranám, takže Komisia usúdila, že primerane odráža náklady spojené s výrobou a predajom prešetrovaného výrobku. Komisia navyše považovala týchto dvoch výrobcov za samostatné subjekty a vykonala dva samostatné výpočty dumpingu, takže dodatočný argument týkajúci sa zlúčeného výpočtu v predbežnej fáze nebol relevantný. Komisia preto potvrdila zistenia z predbežnej fázy. |
| --- | --- |

(67)

Komisia poznamenala, že podľa článku 2 ods. 5 základného nariadenia náklady použité pri výpočte normálnej hodnoty musia primerane odrážať náklady spojené s výrobou a predajom prešetrovaného výrobku, ako sú vykázané v účtovných záznamoch spoločnosti. V účtovných záznamoch vyvážajúceho výrobcu, ktorý uviedol dané tvrdenie, boli náklady na bramy účtované na úrovni nákupnej ceny zaplatenej prepojenému dodávateľovi. Predajná cena brám pri predaji vyvážajúcemu výrobcovi bola porovnateľná s predajnou cenou pri predaji neprepojeným stranám, takže Komisia usúdila, že primerane odráža náklady spojené s výrobou a predajom prešetrovaného výrobku. Komisia navyše považovala týchto dvoch výrobcov za samostatné subjekty a vykonala dva samostatné výpočty dumpingu, takže dodatočný argument týkajúci sa zlúčeného výpočtu v predbežnej fáze nebol relevantný. Komisia preto potvrdila zistenia z predbežnej fázy.

| (68) | Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že Komisia spravila chybu, keď pri stanovovaní jeho nákladov na výrobu plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla predbežne upravila náklady na pelety zo železnej rudy. Táto úprava sa vykonala, pretože sa náklady na tieto pelety zakladali na nákupných cenách pri nákupe od prepojených strán, t. j. neodrážali skutočnú trhovú cenu. Vyvážajúci výrobca takisto tvrdil, že ak sa úprava má vykonať, k výrobe prešetrovaného výrobku možno priradiť len časť výsledných dodatočných nákladov, keďže pelety zo železnej rudy sa používajú aj na výrobu iných výrobkov. |
| --- | --- |

(68)

Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že Komisia spravila chybu, keď pri stanovovaní jeho nákladov na výrobu plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla predbežne upravila náklady na pelety zo železnej rudy. Táto úprava sa vykonala, pretože sa náklady na tieto pelety zakladali na nákupných cenách pri nákupe od prepojených strán, t. j. neodrážali skutočnú trhovú cenu. Vyvážajúci výrobca takisto tvrdil, že ak sa úprava má vykonať, k výrobe prešetrovaného výrobku možno priradiť len časť výsledných dodatočných nákladov, keďže pelety zo železnej rudy sa používajú aj na výrobu iných výrobkov.

| (69) | Navrhovateľ vo svojich pripomienkach predložených po predbežnom poskytnutí informácií namietal proti tvrdeniu vyvážajúceho výrobcu a podporil úpravu nákladov na pelety zo železnej rudy vykonanú Komisiou, keďže nákupné ceny vyplácané prepojeným subjektom neboli nezávislé. |
| --- | --- |

(69)

Navrhovateľ vo svojich pripomienkach predložených po predbežnom poskytnutí informácií namietal proti tvrdeniu vyvážajúceho výrobcu a podporil úpravu nákladov na pelety zo železnej rudy vykonanú Komisiou, keďže nákupné ceny vyplácané prepojeným subjektom neboli nezávislé.

| (70) | Komisia potvrdila svoj predbežný záver, že podľa článku 2 ods. 5 základného nariadenia bola úprava nákladov vyvážajúceho výrobcu na pelety zo železnej rudy nevyhnutná, pretože sa nakupovali takmer výlučne od prepojených strán za ceny, pri ktorých sa zistilo, že nie sú nezávislé. Nahradili sa preto neprepojenou nákupnou cenou, ktorú poskytla spoločnosť. Tvrdenie, že k výrobe prešetrovaného výrobku by sa mala priradiť iba časť výsledných dodatočných nákladov, sa neodzrkadľovalo vo vyplnenom dotazníku spoločnosti a presnosť týchto informácií v takej neskorej fáze prešetrovania nebolo možné krížovo skontrolovať. Tvrdenie sa preto zamietlo. |
| --- | --- |

(70)

Komisia potvrdila svoj predbežný záver, že podľa článku 2 ods. 5 základného nariadenia bola úprava nákladov vyvážajúceho výrobcu na pelety zo železnej rudy nevyhnutná, pretože sa nakupovali takmer výlučne od prepojených strán za ceny, pri ktorých sa zistilo, že nie sú nezávislé. Nahradili sa preto neprepojenou nákupnou cenou, ktorú poskytla spoločnosť. Tvrdenie, že k výrobe prešetrovaného výrobku by sa mala priradiť iba časť výsledných dodatočných nákladov, sa neodzrkadľovalo vo vyplnenom dotazníku spoločnosti a presnosť týchto informácií v takej neskorej fáze prešetrovania nebolo možné krížovo skontrolovať. Tvrdenie sa preto zamietlo.

| (71) | Vyvážajúci výrobca po konečnom poskytnutí informácií zopakoval argument, že nákupná cena peliet zo železnej rudy pri nákupe od prepojených strán bola nezávislá, a namietal proti spôsobu, akým Komisia vypočítala túto úpravu priradením všetkých dodatočných nákladov k prešetrovanému výrobku, pričom tvrdil, že pelety zo železnej rudy sa používajú aj na výrobu iných výrobkov. V súvislosti s týmto posledným bodom spoločnosť namietala aj proti záveru Komisie, že informácie poskytnuté k rozdeleniu výdavkov boli nové a nedali sa krížovo skontrolovať. |
| --- | --- |

(71)

Vyvážajúci výrobca po konečnom poskytnutí informácií zopakoval argument, že nákupná cena peliet zo železnej rudy pri nákupe od prepojených strán bola nezávislá, a namietal proti spôsobu, akým Komisia vypočítala túto úpravu priradením všetkých dodatočných nákladov k prešetrovanému výrobku, pričom tvrdil, že pelety zo železnej rudy sa používajú aj na výrobu iných výrobkov. V súvislosti s týmto posledným bodom spoločnosť namietala aj proti záveru Komisie, že informácie poskytnuté k rozdeleniu výdavkov boli nové a nedali sa krížovo skontrolovať.

| (72) | Komisia znovu dôkladne posúdila argumenty a informácie, ktoré spoločnosť poskytla v pripomienkach ku konečnému poskytnutiu informácií. Zistila, že prepojený dodávateľ peliet zo železnej rudy skutočne surovinu vyvážajúcemu výrobcovi predával s prirážkou. Napriek tomu však bola prirážka oveľa nižšia, ako tvrdil vyvážajúci výrobca, a oveľa nižšia, ako prirážka uplatňovaná na predaj medzi spoločnosťami v skupine v súlade s politikou transferového oceňovania skupiny, preto sa nezdalo, že by odrážala prirážku v rámci nezávislej transakcie. Okrem toho spoločnosť nepredložila žiadne ďalšie dôkazy, ktoré by preukazovali, že táto prirážka odrážala primeranú úroveň požadovanú nezávislou obchodnou spoločnosťou. Pokiaľ ide o podiel zakúpených peliet zo železnej rudy použitý pri výrobe plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla, Komisia poznamenala, že spoločnosť oddelene vykázala nákup železnej rudy vo viacerých podobách. Náklady na železnú rudu použitú pri výrobe plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla však spoločnosť vykázala bez ďalšieho rozčlenenia, takže nebolo možné potvrdiť podrobnejšiu spotrebu peliet zo železnej rudy pri výrobe týchto výrobkov. Z údajov v správe o kapacite, ktorú vyvážajúci výrobca predložil ako prílohu k pôvodnému vyplnenému dotazníku, navyše vyplývalo, že všetky zakúpené pelety zo železnej rudy sa používali na výrobu plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla, a to celé množstvo vykázané spoločnosťou. Komisia preto toto tvrdenie s konečnou platnosťou zamietla. |
| --- | --- |

(72)

Komisia znovu dôkladne posúdila argumenty a informácie, ktoré spoločnosť poskytla v pripomienkach ku konečnému poskytnutiu informácií. Zistila, že prepojený dodávateľ peliet zo železnej rudy skutočne surovinu vyvážajúcemu výrobcovi predával s prirážkou. Napriek tomu však bola prirážka oveľa nižšia, ako tvrdil vyvážajúci výrobca, a oveľa nižšia, ako prirážka uplatňovaná na predaj medzi spoločnosťami v skupine v súlade s politikou transferového oceňovania skupiny, preto sa nezdalo, že by odrážala prirážku v rámci nezávislej transakcie. Okrem toho spoločnosť nepredložila žiadne ďalšie dôkazy, ktoré by preukazovali, že táto prirážka odrážala primeranú úroveň požadovanú nezávislou obchodnou spoločnosťou. Pokiaľ ide o podiel zakúpených peliet zo železnej rudy použitý pri výrobe plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla, Komisia poznamenala, že spoločnosť oddelene vykázala nákup železnej rudy vo viacerých podobách. Náklady na železnú rudu použitú pri výrobe plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla však spoločnosť vykázala bez ďalšieho rozčlenenia, takže nebolo možné potvrdiť podrobnejšiu spotrebu peliet zo železnej rudy pri výrobe týchto výrobkov. Z údajov v správe o kapacite, ktorú vyvážajúci výrobca predložil ako prílohu k pôvodnému vyplnenému dotazníku, navyše vyplývalo, že všetky zakúpené pelety zo železnej rudy sa používali na výrobu plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla, a to celé množstvo vykázané spoločnosťou. Komisia preto toto tvrdenie s konečnou platnosťou zamietla.

| (73) | Jeden vyvážajúci výrobca po konečnom poskytnutí informácií tvrdil, že Komisia by k jeho predaju na domácom trhu uskutočnenom prostredníctvom prepojeného výrobcu v skupine nemala pripočítavať dodatočné predajné, všeobecné a administratívne náklady s cieľom zohľadniť zapojenie prepojeného obchodníka. Tento vyvážajúci výrobca predovšetkým tvrdil, že prepojená spoločnosť zapojená do predaja na domácom trhu fakturovala vynaložené predajné a všeobecné náklady vrátane prirážky v súlade s politikou transferového oceňovania skupiny. Podľa vyvážajúceho výrobcu už teda náklady vynaložené prepojeným obchodníkom boli zohľadnené v jeho predajných, všeobecných a administratívnych nákladoch. Vyvážajúci výrobca na tento účel odkázal na náklady na služby v skupine účtované prepojenou spoločnosťou. |
| --- | --- |

(73)

Jeden vyvážajúci výrobca po konečnom poskytnutí informácií tvrdil, že Komisia by k jeho predaju na domácom trhu uskutočnenom prostredníctvom prepojeného výrobcu v skupine nemala pripočítavať dodatočné predajné, všeobecné a administratívne náklady s cieľom zohľadniť zapojenie prepojeného obchodníka. Tento vyvážajúci výrobca predovšetkým tvrdil, že prepojená spoločnosť zapojená do predaja na domácom trhu fakturovala vynaložené predajné a všeobecné náklady vrátane prirážky v súlade s politikou transferového oceňovania skupiny. Podľa vyvážajúceho výrobcu už teda náklady vynaložené prepojeným obchodníkom boli zohľadnené v jeho predajných, všeobecných a administratívnych nákladoch. Vyvážajúci výrobca na tento účel odkázal na náklady na služby v skupine účtované prepojenou spoločnosťou.

| (74) | Komisia v prvom rade poznamenala, že s cieľom zohľadniť predajné, všeobecné a administratívne náklady obchodníka zapojeného do predaja na domácom trhu zaujala konzervatívny prístup, keďže nepoužila skutočné predajné, všeobecné a administratívne náklady prepojeného vyvážajúceho výrobcu, ale tieto náklady inej prepojenej spoločnosti v skupine, ktorá vystupovala výlučne ako obchodník v určitých predajných transakciách na domácom trhu. V tejto súvislosti sa Komisia domnievala, že predajné, všeobecné a administratívne náklady prepojeného vyvážajúceho výrobcu by boli neprimerane vysoké, zatiaľ čo predajné, všeobecné a administratívne náklady prepojeného obchodníka by sa mohli považovať za primerané pre funkcie, ktoré prepojený výrobca vykonával v rámci predaja na domácom trhu. Komisia okrem toho zistila, že prepojený vyvážajúci výrobca skutočne dotknutému vyvážajúcemu výrobcovi účtoval služby v skupine. Komisia na základe informácií poskytnutých spoločnosťami nemohla dospieť k záveru, či sa služby fakturované vyvážajúcemu výrobcovi skutočne týkali nákladov vynaložených pri ďalšom predaji prešetrovaného výrobku na domácom trhu, keďže transakcie účtované v účtovníctve a/alebo vo vystavených faktúrach boli všetky označené iba ako služby v skupine. Výdavky na služby v skupine účtované v účtovníctve vyvážajúceho výrobcu a priradené k prešetrovanému výrobku navyše predstavovali zanedbateľnú časť čistých výnosov. Vzhľadom na neistotu v súvislosti s povahou služieb v skupine účtovaných v účtovníctve dotknutého vyvážajúceho výrobcu a konzervatívny prístup, ktorý Komisia uplatňovala už od začiatku, Komisia tvrdenie zamietla. |
| --- | --- |

(74)

Komisia v prvom rade poznamenala, že s cieľom zohľadniť predajné, všeobecné a administratívne náklady obchodníka zapojeného do predaja na domácom trhu zaujala konzervatívny prístup, keďže nepoužila skutočné predajné, všeobecné a administratívne náklady prepojeného vyvážajúceho výrobcu, ale tieto náklady inej prepojenej spoločnosti v skupine, ktorá vystupovala výlučne ako obchodník v určitých predajných transakciách na domácom trhu. V tejto súvislosti sa Komisia domnievala, že predajné, všeobecné a administratívne náklady prepojeného vyvážajúceho výrobcu by boli neprimerane vysoké, zatiaľ čo predajné, všeobecné a administratívne náklady prepojeného obchodníka by sa mohli považovať za primerané pre funkcie, ktoré prepojený výrobca vykonával v rámci predaja na domácom trhu. Komisia okrem toho zistila, že prepojený vyvážajúci výrobca skutočne dotknutému vyvážajúcemu výrobcovi účtoval služby v skupine. Komisia na základe informácií poskytnutých spoločnosťami nemohla dospieť k záveru, či sa služby fakturované vyvážajúcemu výrobcovi skutočne týkali nákladov vynaložených pri ďalšom predaji prešetrovaného výrobku na domácom trhu, keďže transakcie účtované v účtovníctve a/alebo vo vystavených faktúrach boli všetky označené iba ako služby v skupine. Výdavky na služby v skupine účtované v účtovníctve vyvážajúceho výrobcu a priradené k prešetrovanému výrobku navyše predstavovali zanedbateľnú časť čistých výnosov. Vzhľadom na neistotu v súvislosti s povahou služieb v skupine účtovaných v účtovníctve dotknutého vyvážajúceho výrobcu a konzervatívny prístup, ktorý Komisia uplatňovala už od začiatku, Komisia tvrdenie zamietla.

3.3.   Vývozná cena

Vývozná cena

| (75) | Podrobnosti o výpočte vývoznej ceny sa uvádzali v odôvodneniach 50 a 51 predbežného nariadenia. Keďže k tomuto oddielu neboli predložené žiadne pripomienky, Komisia potvrdila svoje predbežné závery. |
| --- | --- |

(75)

Podrobnosti o výpočte vývoznej ceny sa uvádzali v odôvodneniach 50 a 51 predbežného nariadenia. Keďže k tomuto oddielu neboli predložené žiadne pripomienky, Komisia potvrdila svoje predbežné závery.

3.4.   Porovnanie

Porovnanie

| (76) | Podrobnosti o porovnaní normálnej hodnoty a vývoznej ceny boli uvedené v odôvodneniach 52 až 68 predbežného nariadenia. |
| --- | --- |

(76)

Podrobnosti o porovnaní normálnej hodnoty a vývoznej ceny boli uvedené v odôvodneniach 52 až 68 predbežného nariadenia.

| (77) | Jeden vyvážajúci výrobca zopakoval svoje tvrdenie, že so svojím prepojeným obchodníkom nachádzajúcim sa v Turecku, ktorý počas OP predával prešetrovaný výrobok do Únie, predstavuje jeden hospodársky subjekt, a preto namietal proti predbežným úpravám svojej vývoznej ceny podľa článku 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia. Spoločnosť odkázala na predchádzajúce veci Súdneho dvora, najmä v súvislosti s existenciou obmedzeného priameho vývozu výrobcu, pričom tvrdila, že na zamietnutie tvrdenia o jednom hospodárskom subjekte nie sú dostatočné. Spoločnosť takisto tvrdila, že existencia priameho predaja výrobcu na domácom trhu z hľadiska určenia toho, či existuje jeden hospodársky subjekt v rámci vývozu, nie je relevantná a že kľúčovým aspektom, ktorý treba pri posudzovaní tohto tvrdenia zvážiť, je skutočnosť, že výrobca kontroluje prepojeného obchodníka. |
| --- | --- |

(77)

Jeden vyvážajúci výrobca zopakoval svoje tvrdenie, že so svojím prepojeným obchodníkom nachádzajúcim sa v Turecku, ktorý počas OP predával prešetrovaný výrobok do Únie, predstavuje jeden hospodársky subjekt, a preto namietal proti predbežným úpravám svojej vývoznej ceny podľa článku 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia. Spoločnosť odkázala na predchádzajúce veci Súdneho dvora, najmä v súvislosti s existenciou obmedzeného priameho vývozu výrobcu, pričom tvrdila, že na zamietnutie tvrdenia o jednom hospodárskom subjekte nie sú dostatočné. Spoločnosť takisto tvrdila, že existencia priameho predaja výrobcu na domácom trhu z hľadiska určenia toho, či existuje jeden hospodársky subjekt v rámci vývozu, nie je relevantná a že kľúčovým aspektom, ktorý treba pri posudzovaní tohto tvrdenia zvážiť, je skutočnosť, že výrobca kontroluje prepojeného obchodníka.

| (78) | Navrhovateľ vo svojich pripomienkach predložených po predbežnom poskytnutí informácií namietal proti tvrdeniu vyvážajúceho výrobcu, pričom uviedol, že z existencie priameho predaja výrobného subjektu vyplýva, že obchodník vystupuje ako prepojený ďalší predajca, a podporil úpravy vývoznej ceny vykonané Komisiou. |
| --- | --- |

(78)

Navrhovateľ vo svojich pripomienkach predložených po predbežnom poskytnutí informácií namietal proti tvrdeniu vyvážajúceho výrobcu, pričom uviedol, že z existencie priameho predaja výrobného subjektu vyplýva, že obchodník vystupuje ako prepojený ďalší predajca, a podporil úpravy vývoznej ceny vykonané Komisiou.

| (79) | Komisia analyzovala pripomienky a dôkazy v spise, najmä rámcovú zmluvu medzi výrobcom a jeho prepojeným obchodníkom. Komisia poznamenala, že v tejto rámcovej zmluve sa stanovuje provízia vyplácaná za predaný tovar a že povinnosti, ktoré sú bežne spojené s oddelením predaja, zostali výrobcovi, zatiaľ čo povinnosti prepojeného obchodníka zodpovedali povinnostiam zástupcu poskytujúceho služby v súvislosti s vývozom výrobcu. To bolo takisto v súlade s pomerne veľkými výdavkami na predaj vynaloženými vyvážajúcim výrobcom. Neboli poskytnuté žiadne ďalšie informácie o zmluvnom vzťahu medzi výrobcom a prepojeným obchodníkom. Komisia preto dospela k záveru, že v rámcovej zmluve sa uvádzali ustanovenia, ktoré neboli v súlade s tvrdením, že hospodárska realita vzťahu medzi prepojeným obchodníkom a výrobcom odrážala vzťah medzi výrobcom a vnútorným oddelením predaja. Výrobca naopak zabezpečoval predaj priamo, zatiaľ čo prepojený obchodník vykonával činnosti týkajúce sa vývozu v mene výrobcu a výmenou za províziu. V spojení so zisteniami z predbežnej fázy, podľa ktorých výrobca uskutočňoval aj priamy predaj, Komisia dospela k záveru, že tvrdenie o jednom hospodárskom subjekte sa musí zamietnuť. Komisia preto potvrdila svoje predbežné zistenia uvedené v odôvodneniach 54 až 55 predbežného nariadenia. |
| --- | --- |

(79)

Komisia analyzovala pripomienky a dôkazy v spise, najmä rámcovú zmluvu medzi výrobcom a jeho prepojeným obchodníkom. Komisia poznamenala, že v tejto rámcovej zmluve sa stanovuje provízia vyplácaná za predaný tovar a že povinnosti, ktoré sú bežne spojené s oddelením predaja, zostali výrobcovi, zatiaľ čo povinnosti prepojeného obchodníka zodpovedali povinnostiam zástupcu poskytujúceho služby v súvislosti s vývozom výrobcu. To bolo takisto v súlade s pomerne veľkými výdavkami na predaj vynaloženými vyvážajúcim výrobcom. Neboli poskytnuté žiadne ďalšie informácie o zmluvnom vzťahu medzi výrobcom a prepojeným obchodníkom. Komisia preto dospela k záveru, že v rámcovej zmluve sa uvádzali ustanovenia, ktoré neboli v súlade s tvrdením, že hospodárska realita vzťahu medzi prepojeným obchodníkom a výrobcom odrážala vzťah medzi výrobcom a vnútorným oddelením predaja. Výrobca naopak zabezpečoval predaj priamo, zatiaľ čo prepojený obchodník vykonával činnosti týkajúce sa vývozu v mene výrobcu a výmenou za províziu. V spojení so zisteniami z predbežnej fázy, podľa ktorých výrobca uskutočňoval aj priamy predaj, Komisia dospela k záveru, že tvrdenie o jednom hospodárskom subjekte sa musí zamietnuť. Komisia preto potvrdila svoje predbežné zistenia uvedené v odôvodneniach 54 až 55 predbežného nariadenia.

| (80) | V súvislosti s významom priameho predaja na vývoz vyvážajúci výrobca po konečnom poskytnutí informácií v podstate zopakoval argumenty uvedené v pripomienkach k predbežnému poskytnutiu informácií, ktoré sa riešili v odôvodnení 54 predbežného nariadenia a v odôvodnení 79 v predchádzajúcom texte. |
| --- | --- |

(80)

V súvislosti s významom priameho predaja na vývoz vyvážajúci výrobca po konečnom poskytnutí informácií v podstate zopakoval argumenty uvedené v pripomienkach k predbežnému poskytnutiu informácií, ktoré sa riešili v odôvodnení 54 predbežného nariadenia a v odôvodnení 79 v predchádzajúcom texte.

| (81) | Vyvážajúci výrobca takisto uviedol, že daný predaj na vývoz by vo väčšine prípadov nepredstavoval skutočný predaj na vývoz, ale išlo by o predaj kupujúcim na domácom trhu v rámci osobitných právnych alebo colných režimov. Komisia poznamenala, že právny režim spojený s predajom na vývoz nie je určujúci z hľadiska posúdenia toho, či predaj predstavuje predaj na vývoz, a skutočnosť, že sa okrem predaja na domácom trhu uskutočňoval takýto priamy predaj, je dôkazom toho, že si výrobca ponechal predajné funkcie. |
| --- | --- |

(81)

Vyvážajúci výrobca takisto uviedol, že daný predaj na vývoz by vo väčšine prípadov nepredstavoval skutočný predaj na vývoz, ale išlo by o predaj kupujúcim na domácom trhu v rámci osobitných právnych alebo colných režimov. Komisia poznamenala, že právny režim spojený s predajom na vývoz nie je určujúci z hľadiska posúdenia toho, či predaj predstavuje predaj na vývoz, a skutočnosť, že sa okrem predaja na domácom trhu uskutočňoval takýto priamy predaj, je dôkazom toho, že si výrobca ponechal predajné funkcie.

| (82) | Vyvážajúci výrobca ďalej tvrdil, že skutočnosť, že všetok predaj na domácom trhu uskutočňoval priamo výrobca bez zapojenia prepojeného obchodníka, nie je relevantná z hľadiska určenia existencie jedného hospodárskeho subjektu v rámci predaja na vývoz. Komisia poznamenala, že táto skutočnosť preukazuje existenciu plnohodnotného vnútorného oddelenia predaja výrobcu, čo je relevantný faktor, pričom jeho význam uznal Všeobecný súd (8). |
| --- | --- |

(82)

Vyvážajúci výrobca ďalej tvrdil, že skutočnosť, že všetok predaj na domácom trhu uskutočňoval priamo výrobca bez zapojenia prepojeného obchodníka, nie je relevantná z hľadiska určenia existencie jedného hospodárskeho subjektu v rámci predaja na vývoz. Komisia poznamenala, že táto skutočnosť preukazuje existenciu plnohodnotného vnútorného oddelenia predaja výrobcu, čo je relevantný faktor, pričom jeho význam uznal Všeobecný súd (8).

8

| (83) | Vyvážajúci výrobca uviedol viaceré argumenty v súvislosti s rámcovou zmluvou, ktorú uzavrel so svojím prepojeným obchodníkom. Tvrdil, že dôvodom existencie takejto zmluvy medzi vyvážajúcim výrobcom a prepojeným obchodníkom je „zaistenie listinných dôkazov pre prípad vládnych/daňových auditov a pravidiel transferového oceňovania“. Komisia v tejto súvislosti poznamenala, že hoci zmluva medzi vyvážajúcim výrobcom a jeho prepojeným obchodníkom mohla mať význam aj z daňových dôvodov, nemení to nič na skutočnosti, že v zmluve sa jasne stanovuje, že prepojený obchodník poskytuje služby v oblasti vývozu za províziu na základe uskutočneného predaja. Vyvážajúci výrobca takisto potvrdil, že v zmluve sa jasne stanovuje, že úlohou vyvážajúceho výrobcu (výrobcu) je získavať zákazníkov a uzatvárať s nimi potrebné zmluvy a dohody. Tým sa podľa názoru Komisie preukázalo, že vyvážajúci výrobca má vlastné plne funkčné oddelenie predaja pre predaj na vývoz a že prepojený obchodník teda nekoná ako vnútorné oddelenie predaja vyvážajúceho vývozcu. Okrem toho zrejme vyvážajúci výrobca svojím argumentom naznačuje, že úpravu podľa článku 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia by bolo možné vykonať iba v situáciách, keď je prepojený obchodník poverený vykonávaním súboru úplných činností, ktoré bežne vykonáva oddelenie predaja. Tento predpoklad nie je správny. Článok 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia sa týka provízií „zaplatených vo vzťahu k zamýšľanému predaju“ (v tomto prípade k predaju na vývoz) bez akéhokoľvek ďalšieho spresnenia druhu poskytovaných služieb. Účelom úpravy podľa článku 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia je zabezpečiť, aby sa riadne upravila každá provízia vyplatená zástupcovi pre predaj na vývoz ako odmena za služby poskytnuté daným zástupcom v súvislosti s týmito predajnými činnosťami bez ohľadu na to, v čom tieto služby spočívajú, s cieľom zaistiť porovnateľnosť s predajom na domácom trhu. Toto tvrdenie sa preto zamietlo. |
| --- | --- |

(83)

Vyvážajúci výrobca uviedol viaceré argumenty v súvislosti s rámcovou zmluvou, ktorú uzavrel so svojím prepojeným obchodníkom. Tvrdil, že dôvodom existencie takejto zmluvy medzi vyvážajúcim výrobcom a prepojeným obchodníkom je „zaistenie listinných dôkazov pre prípad vládnych/daňových auditov a pravidiel transferového oceňovania“. Komisia v tejto súvislosti poznamenala, že hoci zmluva medzi vyvážajúcim výrobcom a jeho prepojeným obchodníkom mohla mať význam aj z daňových dôvodov, nemení to nič na skutočnosti, že v zmluve sa jasne stanovuje, že prepojený obchodník poskytuje služby v oblasti vývozu za províziu na základe uskutočneného predaja. Vyvážajúci výrobca takisto potvrdil, že v zmluve sa jasne stanovuje, že úlohou vyvážajúceho výrobcu (výrobcu) je získavať zákazníkov a uzatvárať s nimi potrebné zmluvy a dohody. Tým sa podľa názoru Komisie preukázalo, že vyvážajúci výrobca má vlastné plne funkčné oddelenie predaja pre predaj na vývoz a že prepojený obchodník teda nekoná ako vnútorné oddelenie predaja vyvážajúceho vývozcu. Okrem toho zrejme vyvážajúci výrobca svojím argumentom naznačuje, že úpravu podľa článku 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia by bolo možné vykonať iba v situáciách, keď je prepojený obchodník poverený vykonávaním súboru úplných činností, ktoré bežne vykonáva oddelenie predaja. Tento predpoklad nie je správny. Článok 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia sa týka provízií „zaplatených vo vzťahu k zamýšľanému predaju“ (v tomto prípade k predaju na vývoz) bez akéhokoľvek ďalšieho spresnenia druhu poskytovaných služieb. Účelom úpravy podľa článku 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia je zabezpečiť, aby sa riadne upravila každá provízia vyplatená zástupcovi pre predaj na vývoz ako odmena za služby poskytnuté daným zástupcom v súvislosti s týmito predajnými činnosťami bez ohľadu na to, v čom tieto služby spočívajú, s cieľom zaistiť porovnateľnosť s predajom na domácom trhu. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.

| (84) | Vyvážajúci výrobca takisto tvrdil, že ustanovenie v zmluve, podľa ktorého zisk alebo strata z operácií týkajúcich sa vývozu výrobkov nemôže zostať u prepojeného obchodníka, nie je zlučiteľné s tvrdením, že prepojený obchodník by mal podobné funkcie ako zástupca, ktorý vykonáva prácu za províziu, pretože zástupca by neprijal, aby sa jeho (úplný) zisk previedol naspäť výrobnej spoločnosti a jemu by sa nahradili iba výdavky spojené s kontrolou akreditívov, so zabezpečením dokumentov na colné konanie, s prípravou potrebnej vývoznej dokumentácie a so zaistením výberu platby. Komisia poznamenala, že finančné dohody medzi vyvážajúcim výrobcom a prepojeným obchodníkom zohľadňujú činnosti a funkcie, ktoré sa prepojený obchodník podľa zmluvy zaviazal vykonávať za odmenu. Úprava, ktorú Komisia vykonala, pričom analogicky uplatnila článok 2 ods. 9 základného nariadenia, bola stanovená tak, aby zodpovedala týmto funkciám a odrážala náležitú odmenu za služby poskytnuté na nezávislom základe. Preto skutočnosť, či prepojený obchodník dostáva odmenu v podobe provízie, ktorá sa vzťahuje na služby v oblasti vývozu poskytované vyvážajúcemu výrobcovi, preukazuje, že prepojený obchodník poskytuje dohodnuté služby v mene vyvážajúceho výrobcu, ale bez primeranej odmeny vrátane primeraného zisku. Toto tvrdenie sa preto zamietlo. |
| --- | --- |

(84)

Vyvážajúci výrobca takisto tvrdil, že ustanovenie v zmluve, podľa ktorého zisk alebo strata z operácií týkajúcich sa vývozu výrobkov nemôže zostať u prepojeného obchodníka, nie je zlučiteľné s tvrdením, že prepojený obchodník by mal podobné funkcie ako zástupca, ktorý vykonáva prácu za províziu, pretože zástupca by neprijal, aby sa jeho (úplný) zisk previedol naspäť výrobnej spoločnosti a jemu by sa nahradili iba výdavky spojené s kontrolou akreditívov, so zabezpečením dokumentov na colné konanie, s prípravou potrebnej vývoznej dokumentácie a so zaistením výberu platby. Komisia poznamenala, že finančné dohody medzi vyvážajúcim výrobcom a prepojeným obchodníkom zohľadňujú činnosti a funkcie, ktoré sa prepojený obchodník podľa zmluvy zaviazal vykonávať za odmenu. Úprava, ktorú Komisia vykonala, pričom analogicky uplatnila článok 2 ods. 9 základného nariadenia, bola stanovená tak, aby zodpovedala týmto funkciám a odrážala náležitú odmenu za služby poskytnuté na nezávislom základe. Preto skutočnosť, či prepojený obchodník dostáva odmenu v podobe provízie, ktorá sa vzťahuje na služby v oblasti vývozu poskytované vyvážajúcemu výrobcovi, preukazuje, že prepojený obchodník poskytuje dohodnuté služby v mene vyvážajúceho výrobcu, ale bez primeranej odmeny vrátane primeraného zisku. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.

| (85) | Podľa vyvážajúceho výrobcu navyše skutočnosť, že vykonával určité povinnosti, ktoré sa bežne spájajú s oddelením predaja, nebráni zisteniu o existencii jedného hospodárskeho subjektu. Vyvážajúci výrobca uviedol, že podľa ustálenej judikatúry môže výrobca a obchodná spoločnosť stále predstavovať jeden hospodársky subjekt, aj keď výrobca plní určité predajné funkcie sám. Komisia poznamenala, že podľa podmienok zmluvy vyvážajúci výrobca v skutočnosti vykonával väčšinu povinností, ktoré sa bežne spájajú s oddelením predaja, ak nie všetky tieto povinnosti. Ako sa už uvádza v odôvodnení 83, uvedené je v rozpore s tvrdením vyvážajúceho výrobcu, že prepojený obchodník sa má považovať za jeho vnútorné oddelenie predaja. Ako naopak pripomenul samotný vyvážajúci výrobca, prepojený obchodník plní dodatočné funkcie v oblasti predaja na vývoz za odmenu alebo províziu. Práve z dôvodu týchto provízií sa vykonala úprava podľa článku 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(85)

Podľa vyvážajúceho výrobcu navyše skutočnosť, že vykonával určité povinnosti, ktoré sa bežne spájajú s oddelením predaja, nebráni zisteniu o existencii jedného hospodárskeho subjektu. Vyvážajúci výrobca uviedol, že podľa ustálenej judikatúry môže výrobca a obchodná spoločnosť stále predstavovať jeden hospodársky subjekt, aj keď výrobca plní určité predajné funkcie sám. Komisia poznamenala, že podľa podmienok zmluvy vyvážajúci výrobca v skutočnosti vykonával väčšinu povinností, ktoré sa bežne spájajú s oddelením predaja, ak nie všetky tieto povinnosti. Ako sa už uvádza v odôvodnení 83, uvedené je v rozpore s tvrdením vyvážajúceho výrobcu, že prepojený obchodník sa má považovať za jeho vnútorné oddelenie predaja. Ako naopak pripomenul samotný vyvážajúci výrobca, prepojený obchodník plní dodatočné funkcie v oblasti predaja na vývoz za odmenu alebo províziu. Práve z dôvodu týchto provízií sa vykonala úprava podľa článku 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia.

| (86) | Komisia poznamenala, že vyvážajúci výrobca opakovane odkázal na faktické skutočnosti, ktoré boli určujúce v prešetrovaní a rozsudku vo veci Musim Mas (9). Vyvážajúci výrobca v podstate zrejme naznačoval, že keďže sa jeho faktická situácia nepodobá situácii vo veci Musim Mas, úprava podľa článku 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia nie je opodstatnená. Komisia nesúhlasila. Podstata úpravy podľa článku 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia sa musí preskúmať na základe určujúcich skutočností v každom konkrétnom prípade a na základe všetkých dôkazov, ktoré má Komisia k dispozícii. V rozsudku vo veci Musim Mas sa nestanovil minimálny štandard, ktorý by musel byť v každom prípade splnený. Súdny dvor vo veci Musim Mas naopak súhlasil s posúdením, ktoré Rada vykonala na základe skutočností zistených v danej veci. Ako sa pripomína vyššie, viaceré relevantné skutočnosti, ktoré existovali vo veci Musim Mas, v každom prípade existujú aj v situácii vyvážajúceho výrobcu, predovšetkým existencia zmluvy, ktorá je nezlučiteľná s názorom, že prepojený obchodník je de facto vnútorným oddelením predaja skupiny. |
| --- | --- |

(86)

Komisia poznamenala, že vyvážajúci výrobca opakovane odkázal na faktické skutočnosti, ktoré boli určujúce v prešetrovaní a rozsudku vo veci Musim Mas (9). Vyvážajúci výrobca v podstate zrejme naznačoval, že keďže sa jeho faktická situácia nepodobá situácii vo veci Musim Mas, úprava podľa článku 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia nie je opodstatnená. Komisia nesúhlasila. Podstata úpravy podľa článku 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia sa musí preskúmať na základe určujúcich skutočností v každom konkrétnom prípade a na základe všetkých dôkazov, ktoré má Komisia k dispozícii. V rozsudku vo veci Musim Mas sa nestanovil minimálny štandard, ktorý by musel byť v každom prípade splnený. Súdny dvor vo veci Musim Mas naopak súhlasil s posúdením, ktoré Rada vykonala na základe skutočností zistených v danej veci. Ako sa pripomína vyššie, viaceré relevantné skutočnosti, ktoré existovali vo veci Musim Mas, v každom prípade existujú aj v situácii vyvážajúceho výrobcu, predovšetkým existencia zmluvy, ktorá je nezlučiteľná s názorom, že prepojený obchodník je de facto vnútorným oddelením predaja skupiny.

Musim Mas

9

Musim Mas

Musim Mas

Musim Mas

Musim Mas

de facto

| (87) | Vyvážajúci výrobca takisto tvrdil, že relevantnými faktormi pri určení existencie jedného hospodárskeho subjektu sú existencia kontroly vyvážajúceho výrobcu nad prepojeným obchodníkom, skutočnosť, že prepojený obchodník nenakupuje od neprepojených dodávateľov, ako aj to, že vyvážajúci výrobca a prepojený obchodník sídlia na rovnakej adrese. |
| --- | --- |

(87)

Vyvážajúci výrobca takisto tvrdil, že relevantnými faktormi pri určení existencie jedného hospodárskeho subjektu sú existencia kontroly vyvážajúceho výrobcu nad prepojeným obchodníkom, skutočnosť, že prepojený obchodník nenakupuje od neprepojených dodávateľov, ako aj to, že vyvážajúci výrobca a prepojený obchodník sídlia na rovnakej adrese.

| (88) | Komisia v tejto súvislosti poznamenala, že nie je potrebné, aby všetky faktory samostatne preukazovali neexistenciu jedného hospodárskeho subjektu tvoreného vyvážajúcim výrobcom a prepojeným obchodníkom. Komisia musí naopak zohľadniť súhrn podmienok, ktorými sa riadi vzťah medzi vyvážajúcim výrobcom a prepojeným obchodníkom. Z hľadiska zistenia, že prepojený obchodník nie je vnútorným oddelením predaja, ale naopak poskytuje rôzne druhy služieb v skupine, v tomto prípade služieb súvisiacich s vývozom, nie je existencia kontroly určujúca. Zo skutočnosti, že prepojený obchodník poskytuje služby v oblasti vývozu výmenou za províziu výlučne vyvážajúcemu výrobcovi, ako aj z jeho sídla vyplýva iba to, že prepojený obchodník v tejto fáze neposkytuje rovnaké služby iným zákazníkom. To neznamená, že prepojený obchodník je vnútorným oddelením predaja vyvážajúceho výrobcu. |
| --- | --- |

(88)

Komisia v tejto súvislosti poznamenala, že nie je potrebné, aby všetky faktory samostatne preukazovali neexistenciu jedného hospodárskeho subjektu tvoreného vyvážajúcim výrobcom a prepojeným obchodníkom. Komisia musí naopak zohľadniť súhrn podmienok, ktorými sa riadi vzťah medzi vyvážajúcim výrobcom a prepojeným obchodníkom. Z hľadiska zistenia, že prepojený obchodník nie je vnútorným oddelením predaja, ale naopak poskytuje rôzne druhy služieb v skupine, v tomto prípade služieb súvisiacich s vývozom, nie je existencia kontroly určujúca. Zo skutočnosti, že prepojený obchodník poskytuje služby v oblasti vývozu výmenou za províziu výlučne vyvážajúcemu výrobcovi, ako aj z jeho sídla vyplýva iba to, že prepojený obchodník v tejto fáze neposkytuje rovnaké služby iným zákazníkom. To neznamená, že prepojený obchodník je vnútorným oddelením predaja vyvážajúceho výrobcu.

| (89) | Na základe uvedených skutočností teda Komisia v tomto prípade usúdila, že prepojený obchodník plnil funkcie zástupcu zabezpečujúceho vývozné činnosti vyvážajúceho výrobcu, pričom išlo najmä o kontrolu prijatých akreditívov, zabezpečenie a kontrolu dokumentov súvisiacich s colným konaním a nakladaním, prípravu potrebnej vývoznej dokumentácie po naložení a vykonávanie postupov spojených s vývozom, ako je zaistenie výberu nákladov na tovar. Prepojený obchodník bol platený prostredníctvom provízie na základe uskutočneného predaja. Keďže bola táto odmena ovplyvnená vzťahom v rámci skupiny a analogicky sa uplatnil článok 2 ods. 9 základného nariadenia, považovalo sa za vhodné použiť primerané ziskové rozpätie s cieľom vyhnúť sa rušivým vplyvom, ktoré by mohli vyplývať z vnútorných dohôd medzi vyvážajúcim výrobcom a prepojeným obchodníkom (10). |
| --- | --- |

(89)

Na základe uvedených skutočností teda Komisia v tomto prípade usúdila, že prepojený obchodník plnil funkcie zástupcu zabezpečujúceho vývozné činnosti vyvážajúceho výrobcu, pričom išlo najmä o kontrolu prijatých akreditívov, zabezpečenie a kontrolu dokumentov súvisiacich s colným konaním a nakladaním, prípravu potrebnej vývoznej dokumentácie po naložení a vykonávanie postupov spojených s vývozom, ako je zaistenie výberu nákladov na tovar. Prepojený obchodník bol platený prostredníctvom provízie na základe uskutočneného predaja. Keďže bola táto odmena ovplyvnená vzťahom v rámci skupiny a analogicky sa uplatnil článok 2 ods. 9 základného nariadenia, považovalo sa za vhodné použiť primerané ziskové rozpätie s cieľom vyhnúť sa rušivým vplyvom, ktoré by mohli vyplývať z vnútorných dohôd medzi vyvážajúcim výrobcom a prepojeným obchodníkom (10).

10

| (90) | Na záver teda možno skonštatovať, že zo všetkých dôvodov uvedených v odôvodnení 54 predbežného nariadenia a v odôvodneniach 79 až 88 v predchádzajúcom texte sa toto tvrdenie zamietlo. |
| --- | --- |

(90)

Na záver teda možno skonštatovať, že zo všetkých dôvodov uvedených v odôvodnení 54 predbežného nariadenia a v odôvodneniach 79 až 88 v predchádzajúcom texte sa toto tvrdenie zamietlo.

| (91) | Dvaja vyvážajúci výrobcovia zopakovali tvrdenie, že Komisia by mala počítať dumping na štvrťročnom základe. |
| --- | --- |

(91)

Dvaja vyvážajúci výrobcovia zopakovali tvrdenie, že Komisia by mala počítať dumping na štvrťročnom základe.

| (92) | Navrhovateľ vo svojich pripomienkach predložených po predbežnom poskytnutí informácií namietal proti tvrdeniam vyvážajúcich výrobcov a uviedol, že štvrťročný výpočet dumpingu v tomto prípade nie je opodstatnený, pretože existencia malého kolísania nákladov ani inflácia a znehodnotenie tureckej líry použitie štvrťročného prístupu neodôvodňujú. |
| --- | --- |

(92)

Navrhovateľ vo svojich pripomienkach predložených po predbežnom poskytnutí informácií namietal proti tvrdeniam vyvážajúcich výrobcov a uviedol, že štvrťročný výpočet dumpingu v tomto prípade nie je opodstatnený, pretože existencia malého kolísania nákladov ani inflácia a znehodnotenie tureckej líry použitie štvrťročného prístupu neodôvodňujú.

| (93) | Komisia dospela k záveru, že vzhľadom na to, že dve spoločnosti nepredložili žiadne nové dôkazy na podloženie svojho tvrdenia, ktoré by zmenili posúdenie Komisie, predbežné zistenia uvedené v odôvodneniach 64 až 68 predbežného nariadenia sa potvrdili a tvrdenie sa zamietlo. |
| --- | --- |

(93)

Komisia dospela k záveru, že vzhľadom na to, že dve spoločnosti nepredložili žiadne nové dôkazy na podloženie svojho tvrdenia, ktoré by zmenili posúdenie Komisie, predbežné zistenia uvedené v odôvodneniach 64 až 68 predbežného nariadenia sa potvrdili a tvrdenie sa zamietlo.

| (94) | Po konečnom poskytnutí informácií jeden vyvážajúci výrobca zopakoval žiadosť o štvrťročný výpočet dumpingu. Spoločnosť navyše porovnala kolísanie cien a priemerné miery inflácie a devalvácie tureckej líry so zistenými rozpätiami podhodnotenia ceny s cieľom preukázať ich údajný význam. Spoločnosť napokon poznamenala, že hoci Komisia stanovuje mechanizmus indexácie cien surovín v každom postupe záväzku, v tomto prípade sa takéto kolísanie cien na účel výpočtu dumpingového rozpätia nezohľadnilo. |
| --- | --- |

(94)

Po konečnom poskytnutí informácií jeden vyvážajúci výrobca zopakoval žiadosť o štvrťročný výpočet dumpingu. Spoločnosť navyše porovnala kolísanie cien a priemerné miery inflácie a devalvácie tureckej líry so zistenými rozpätiami podhodnotenia ceny s cieľom preukázať ich údajný význam. Spoločnosť napokon poznamenala, že hoci Komisia stanovuje mechanizmus indexácie cien surovín v každom postupe záväzku, v tomto prípade sa takéto kolísanie cien na účel výpočtu dumpingového rozpätia nezohľadnilo.

| (95) | Spoločnosť neposkytla žiadne nové informácie na podporu svojho tvrdenia. Ako sa uviedlo v odôvodnení 68 predbežného nariadenia, Komisia sa domnievala, že na rozdiel od tvrdenia vyvážajúceho výrobcu kolísanie štvrťročných výrobných nákladov ovplyvnilo hlavne jeden štvrťrok OP, kým predaj prešetrovaného výrobku sa uskutočňoval počas celého OP, a že celkové kolísanie nákladov, miera inflácie a devalvácia tureckej líry neboli také závažné, aby boli dôvodom odchýlenia sa od bežnej praxe Komisie vypočítať dumpingové rozpätie ročne. Porovnanie úrovne rozpätí podhodnotenia ceny a rozdielov v nákladoch, inflácie a devalvácie počas OP vykonané vyvážajúcim výrobcom neplatilo, pretože sa týkalo dvoch úplne iných posúdení, ktoré priamo nesúviseli. Pokiaľ ide o mechanizmy indexácie cien v záväzkoch, Komisia poznamenáva, že sú nevyhnutné na zachovanie primeranej minimálnej dovoznej ceny, aby sa predišlo zneužívaniu a obchádzaniu a primerane sa tak odstránil stanovený dumping a stanovená ujma. Stanovenie dumpingu a ujmy sa týka skúmania minulého obdobia a tieto dve situácie preto nie sú porovnateľné. |
| --- | --- |

(95)

Spoločnosť neposkytla žiadne nové informácie na podporu svojho tvrdenia. Ako sa uviedlo v odôvodnení 68 predbežného nariadenia, Komisia sa domnievala, že na rozdiel od tvrdenia vyvážajúceho výrobcu kolísanie štvrťročných výrobných nákladov ovplyvnilo hlavne jeden štvrťrok OP, kým predaj prešetrovaného výrobku sa uskutočňoval počas celého OP, a že celkové kolísanie nákladov, miera inflácie a devalvácia tureckej líry neboli také závažné, aby boli dôvodom odchýlenia sa od bežnej praxe Komisie vypočítať dumpingové rozpätie ročne. Porovnanie úrovne rozpätí podhodnotenia ceny a rozdielov v nákladoch, inflácie a devalvácie počas OP vykonané vyvážajúcim výrobcom neplatilo, pretože sa týkalo dvoch úplne iných posúdení, ktoré priamo nesúviseli. Pokiaľ ide o mechanizmy indexácie cien v záväzkoch, Komisia poznamenáva, že sú nevyhnutné na zachovanie primeranej minimálnej dovoznej ceny, aby sa predišlo zneužívaniu a obchádzaniu a primerane sa tak odstránil stanovený dumping a stanovená ujma. Stanovenie dumpingu a ujmy sa týka skúmania minulého obdobia a tieto dve situácie preto nie sú porovnateľné.

| (96) | Jeden vyvážajúci výrobca a dvaja prepojení vyvážajúci výrobcovia namietali proti predbežnému zamietnutiu úpravy týkajúcej sa prepočtov meny, ktorú požadovali vzhľadom na hedžingové zmluvy týkajúce sa ich predaja do Únie. Tvrdenie sa týka výmenného kurzu, ktorý sa má použiť pri prepočte hodnoty predaja v cudzej mene (v tomto prípade v eurách) na menu vyvážajúcej krajiny (turecká líra alebo TRY). Spoločnosti odkazovali na ustanovenia článku 2 ods. 10 písm. j) základného nariadenia, podľa ktorého „[...] keď je predaj zahraničnej meny na termínových trhoch priamo spojený s príslušným vývozom, [...] použije [sa] výmenný kurz budúceho predaja“. |
| --- | --- |

(96)

Jeden vyvážajúci výrobca a dvaja prepojení vyvážajúci výrobcovia namietali proti predbežnému zamietnutiu úpravy týkajúcej sa prepočtov meny, ktorú požadovali vzhľadom na hedžingové zmluvy týkajúce sa ich predaja do Únie. Tvrdenie sa týka výmenného kurzu, ktorý sa má použiť pri prepočte hodnoty predaja v cudzej mene (v tomto prípade v eurách) na menu vyvážajúcej krajiny (turecká líra alebo TRY). Spoločnosti odkazovali na ustanovenia článku 2 ods. 10 písm. j) základného nariadenia, podľa ktorého „[...] keď je predaj zahraničnej meny na termínových trhoch priamo spojený s príslušným vývozom, [...] použije [sa] výmenný kurz budúceho predaja“.

| (97) | Navrhovateľ vo svojich pripomienkach predložených po predbežnom poskytnutí informácií namietal proti tvrdeniam vyvážajúcich výrobcov a uviedol, že hedžing je vnútorný postup a spoločnosti nemôžu tvrdiť, že bez hedžingu by bola predajná cena vyššia, pretože nie je zrejmé, že by zákazníci vyššiu cenu zaplatili. |
| --- | --- |

(97)

Navrhovateľ vo svojich pripomienkach predložených po predbežnom poskytnutí informácií namietal proti tvrdeniam vyvážajúcich výrobcov a uviedol, že hedžing je vnútorný postup a spoločnosti nemôžu tvrdiť, že bez hedžingu by bola predajná cena vyššia, pretože nie je zrejmé, že by zákazníci vyššiu cenu zaplatili.

| (98) | Komisia poznamenala, že článok 2 ods. 10 písm. j) základného nariadenia sa uplatňuje v situáciách, keď je prepočet meny potrebný na účely porovnania normálnej hodnoty a vývoznej ceny. Je dlhodobou praxou vykonať takéto porovnanie v mene dotknutej krajiny. V tomto prípade teda Komisia použila ako menu porovnania tureckú líru. Obe spoločnosti tvrdili, že úpravou týkajúcou sa prepočtu meny sa zaisťovali tie transakcie v rámci predaja na vývoz, ktoré boli denominované v eurách. Riziko prepočtu mien vyplývajúce z týchto transakcií bolo vo všetkých prípadoch zaistené voči americkému doláru. Keďže sa porovnanie uskutočnilo v tureckých lírach a všetky transakcie v eurách sa prepočítali priamo na tureckú líru bez medziprepočtu na americký dolár a rovnako sa všetok predaj na domácom trhu uskutočňoval v tureckých lírach, Komisia sa domnievala, že konverzný kurz medzi EUR a USD dohodnutý v hedžingových zmluvách nebol na účely porovnania relevantný. Komisia preto tvrdenie troch vyvážajúcich výrobcov zamietla. |
| --- | --- |

(98)

Komisia poznamenala, že článok 2 ods. 10 písm. j) základného nariadenia sa uplatňuje v situáciách, keď je prepočet meny potrebný na účely porovnania normálnej hodnoty a vývoznej ceny. Je dlhodobou praxou vykonať takéto porovnanie v mene dotknutej krajiny. V tomto prípade teda Komisia použila ako menu porovnania tureckú líru. Obe spoločnosti tvrdili, že úpravou týkajúcou sa prepočtu meny sa zaisťovali tie transakcie v rámci predaja na vývoz, ktoré boli denominované v eurách. Riziko prepočtu mien vyplývajúce z týchto transakcií bolo vo všetkých prípadoch zaistené voči americkému doláru. Keďže sa porovnanie uskutočnilo v tureckých lírach a všetky transakcie v eurách sa prepočítali priamo na tureckú líru bez medziprepočtu na americký dolár a rovnako sa všetok predaj na domácom trhu uskutočňoval v tureckých lírach, Komisia sa domnievala, že konverzný kurz medzi EUR a USD dohodnutý v hedžingových zmluvách nebol na účely porovnania relevantný. Komisia preto tvrdenie troch vyvážajúcich výrobcov zamietla.

| (99) | Traja vyvážajúci výrobcovia po konečnom poskytnutí informácií zopakovali svoje tvrdenia o úprave týkajúcej sa prepočtu meny v prípade predaja do Únie vzhľadom na operácie hedžingu menového rizika vyplývajúceho z transakcií v eurách. Zopakovali argument, že zisk alebo strata vyplývajúce z konverzného kurzu v čase hedžingu majú bez ohľadu na menu použitú pri porovnaní cien významný vplyv na porovnanie cien. Predovšetkým predložili teoretický príklad objednávky v rámci predaja na domácom trhu s jednotkovou cenou v USD dohodnutou v konkrétny deň a objednávky v rámci predaja na vývoz s ekvivalentnou jednotkovou cenou v EUR dohodnutou v ten istý deň. Z výpočtu spoločností vyplynulo, že ak sú tieto obchodné objednávky doručené v ten istý deň a fakturovaná hodnota sa prepočíta priamo z meny vo faktúre na TRY, porovnanie by viedlo k dumpingu, aj keď bola dohodnutá cena v dvoch obchodných objednávkach v deň zadania týchto objednávok rovnaká. Potom tvrdili, že úprava vzhľadom na hedžing by sa mala vykonať buď na základe článku 2 ods. 10 písm. j), alebo článku 2 ods. 10 písm. k) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(99)

Traja vyvážajúci výrobcovia po konečnom poskytnutí informácií zopakovali svoje tvrdenia o úprave týkajúcej sa prepočtu meny v prípade predaja do Únie vzhľadom na operácie hedžingu menového rizika vyplývajúceho z transakcií v eurách. Zopakovali argument, že zisk alebo strata vyplývajúce z konverzného kurzu v čase hedžingu majú bez ohľadu na menu použitú pri porovnaní cien významný vplyv na porovnanie cien. Predovšetkým predložili teoretický príklad objednávky v rámci predaja na domácom trhu s jednotkovou cenou v USD dohodnutou v konkrétny deň a objednávky v rámci predaja na vývoz s ekvivalentnou jednotkovou cenou v EUR dohodnutou v ten istý deň. Z výpočtu spoločností vyplynulo, že ak sú tieto obchodné objednávky doručené v ten istý deň a fakturovaná hodnota sa prepočíta priamo z meny vo faktúre na TRY, porovnanie by viedlo k dumpingu, aj keď bola dohodnutá cena v dvoch obchodných objednávkach v deň zadania týchto objednávok rovnaká. Potom tvrdili, že úprava vzhľadom na hedžing by sa mala vykonať buď na základe článku 2 ods. 10 písm. j), alebo článku 2 ods. 10 písm. k) základného nariadenia.

| (100) | Komisia analyzovala tvrdenie, najmä teoretický príklad, ktorý údajne preukazoval, že výmenný kurz v hedžingových zmluvách by sa na účel porovnania cien mal vziať do úvahy. Po prvé, Komisia poznamenala, že hoci bol príklad matematicky správny, neodrážal realitu obchodných činností spoločností ani výpočet dumpingového rozpätia. V príklade sa predovšetkým naznačovalo, že dumpingové rozpätie sa počíta prostredníctvom porovnania dvoch samostatných transakcií vykonaných v rovnakom čase, čo nie je pravda, keďže Komisia porovnáva priemernú normálnu hodnotu a priemernú vývoznú cenu určenú pre jednotlivé druhy výrobkov počas OP. Po druhé, v príklade sa predpokladalo, že všetky obchodné objednávky zadané v určitý deň sa plnia v podobnom čase, čo sa preukázalo ako nesprávne. Jeden z vyvážajúcich výrobcov v skutočnosti uviedol samostatné tvrdenie, že obdobie od dokončenia výroby do vyzdvihnutia tovaru zákazníkom je na domácom trhu oveľa dlhšie ako v prípade predaja na vývoz. Preto sa zistilo, že príklad uvedený spoločnosťami bol v prípade danej situácie nepresný. Žiadna zo spoločností navyše nepredložila dôkazy o tom, že ich transakcie v rámci predaja na vývoz denominované v EUR boli pôvodne dohodnuté v cene v USD. Kúpne zmluvy a/alebo obchodné objednávky boli v prípade týchto transakcií v rámci predaja na vývoz naopak priamo denominované v EUR bez akéhokoľvek odkazu na USD. Prepočet z EUR na TRY cez USD sa preto nepovažoval za relevantný. Komisia teda požadovanú úpravu na základe článku 2 ods. 10 písm. j) základného nariadenia zamietla. |
| --- | --- |

(100)

Komisia analyzovala tvrdenie, najmä teoretický príklad, ktorý údajne preukazoval, že výmenný kurz v hedžingových zmluvách by sa na účel porovnania cien mal vziať do úvahy. Po prvé, Komisia poznamenala, že hoci bol príklad matematicky správny, neodrážal realitu obchodných činností spoločností ani výpočet dumpingového rozpätia. V príklade sa predovšetkým naznačovalo, že dumpingové rozpätie sa počíta prostredníctvom porovnania dvoch samostatných transakcií vykonaných v rovnakom čase, čo nie je pravda, keďže Komisia porovnáva priemernú normálnu hodnotu a priemernú vývoznú cenu určenú pre jednotlivé druhy výrobkov počas OP. Po druhé, v príklade sa predpokladalo, že všetky obchodné objednávky zadané v určitý deň sa plnia v podobnom čase, čo sa preukázalo ako nesprávne. Jeden z vyvážajúcich výrobcov v skutočnosti uviedol samostatné tvrdenie, že obdobie od dokončenia výroby do vyzdvihnutia tovaru zákazníkom je na domácom trhu oveľa dlhšie ako v prípade predaja na vývoz. Preto sa zistilo, že príklad uvedený spoločnosťami bol v prípade danej situácie nepresný. Žiadna zo spoločností navyše nepredložila dôkazy o tom, že ich transakcie v rámci predaja na vývoz denominované v EUR boli pôvodne dohodnuté v cene v USD. Kúpne zmluvy a/alebo obchodné objednávky boli v prípade týchto transakcií v rámci predaja na vývoz naopak priamo denominované v EUR bez akéhokoľvek odkazu na USD. Prepočet z EUR na TRY cez USD sa preto nepovažoval za relevantný. Komisia teda požadovanú úpravu na základe článku 2 ods. 10 písm. j) základného nariadenia zamietla.

| (101) | Navyše hoci spoločnosti tvrdili, že dokážu prepojiť vývozné transakcie s jednotlivými hedžingovými operáciami, tie mohli byť a v mnohých prípadoch boli upravené po predaji v závislosti od vývoja finančného výhľadu a s cieľom maximalizovať návratnosť spoločností. Komisia sa preto nedomnievala, že hedžing by mohol byť priamo prepojený s dotknutým predajom na vývoz a že zohľadnením budúcej predajnej ceny by sa riskovala deformácia skutočnej vývoznej ceny. |
| --- | --- |

(101)

Navyše hoci spoločnosti tvrdili, že dokážu prepojiť vývozné transakcie s jednotlivými hedžingovými operáciami, tie mohli byť a v mnohých prípadoch boli upravené po predaji v závislosti od vývoja finančného výhľadu a s cieľom maximalizovať návratnosť spoločností. Komisia sa preto nedomnievala, že hedžing by mohol byť priamo prepojený s dotknutým predajom na vývoz a že zohľadnením budúcej predajnej ceny by sa riskovala deformácia skutočnej vývoznej ceny.

| (102) | Komisia zamietla aj tvrdenie na základe článku 2 ods. 10 písm. k), keďže spoločnosti nepredložili žiadne dôkazy o tom, že ich hedžingové činnosti viedli k tomu, že zákazníci na domácom trhu stabilne platili odlišné ceny. |
| --- | --- |

(102)

Komisia zamietla aj tvrdenie na základe článku 2 ods. 10 písm. k), keďže spoločnosti nepredložili žiadne dôkazy o tom, že ich hedžingové činnosti viedli k tomu, že zákazníci na domácom trhu stabilne platili odlišné ceny.

| (103) | Dvaja vyvážajúci výrobcovia namietali proti predbežnému zamietnutiu niektorých úprav, ktoré požadovali v prípade predaja na domácom trhu, pričom jedna sa týkala existencie systému vrátenia cla a druhá nákladov na držanie zásob. Jeden z nich takisto namietal proti platobným podmienkam, ktoré Komisia použila na výpočet jeho úverových nákladov na domácom trhu. |
| --- | --- |

(103)

Dvaja vyvážajúci výrobcovia namietali proti predbežnému zamietnutiu niektorých úprav, ktoré požadovali v prípade predaja na domácom trhu, pričom jedna sa týkala existencie systému vrátenia cla a druhá nákladov na držanie zásob. Jeden z nich takisto namietal proti platobným podmienkam, ktoré Komisia použila na výpočet jeho úverových nákladov na domácom trhu.

| (104) | Navrhovateľ vo svojich pripomienkach predložených po predbežnom poskytnutí informácií namietal proti tvrdeniam vyvážajúcich výrobcov. Pokiaľ ide o vrátenie cla, uviedol, že čisto teoretické náklady nemožno použiť ako úpravu, keďže nie je možné stanoviť jasné prepojenie medzi vyvážanými výrobkami a clami na dovezené vstupy, ktoré nie sú zaplatené. Pokiaľ ide o náklady na držanie zásob, navrhovateľ podporil zamietnutie takejto úpravy zo strany Komisie, keďže dotknutá spoločnosť nepreukázala, že ceny na domácom trhu sú vyššie v prípade výrobkov, ktoré strávia viac času v sklade. |
| --- | --- |

(104)

Navrhovateľ vo svojich pripomienkach predložených po predbežnom poskytnutí informácií namietal proti tvrdeniam vyvážajúcich výrobcov. Pokiaľ ide o vrátenie cla, uviedol, že čisto teoretické náklady nemožno použiť ako úpravu, keďže nie je možné stanoviť jasné prepojenie medzi vyvážanými výrobkami a clami na dovezené vstupy, ktoré nie sú zaplatené. Pokiaľ ide o náklady na držanie zásob, navrhovateľ podporil zamietnutie takejto úpravy zo strany Komisie, keďže dotknutá spoločnosť nepreukázala, že ceny na domácom trhu sú vyššie v prípade výrobkov, ktoré strávia viac času v sklade.

| (105) | Vzhľadom na to, že spoločnosti nepredložili žiadne nové dôkazy o úprave týkajúcej sa vrátenia cla, ktoré by zmenili predbežné posúdenie Komisie, zistenia uvedené v odôvodneniach 60 až 63 predbežného nariadenia sa potvrdili a tvrdenie sa zamietlo. Úprava týkajúca sa nákladov na držanie zásob, ktorú požadoval jeden vyvážajúci výrobca podľa článku 2 ods. 10 písm. k) základného nariadenia, súvisí so skutočnosťou, že v niektorých prípadoch predaja na domácom trhu sa zákazníci omeškali s vyzdvihnutím tovaru, ktorý preto zostal dlhšie v sklade spoločnosti. Komisia v súvislosti s týmto tvrdením dospela k záveru, že vzhľadom na to, že spoločnosť nedokázala prepojiť tieto údajné náklady s jednotlivými predajnými transakciami alebo s konkrétnymi zákazníkmi ani nedokázala preukázať, že ceny na domácom trhu sú ovplyvnené nákladmi na držanie zásob, tvrdenie sa musí zamietnuť. Pokiaľ ide o platobné podmienky použité pri výpočte úverových nákladov na domácom trhu, dotknutá spoločnosť neposkytla žiadne nové dôkazy, ktoré by zmenili predbežný prístup Komisie spočívajúci v náhrade oznámených platobných podmienok, v prípade ktorých sa pri krížovej kontrole na diaľku zistilo, že nie sú v súlade s podmienkami dohodnutými pri súvisiacich kúpnych zmluvách, presnejším súborom platobných podmienok, ktorý poskytla spoločnosť a ktorý sa skontroloval počas krížovej kontroly na diaľku. Tvrdenie sa preto zamietlo. |
| --- | --- |

(105)

Vzhľadom na to, že spoločnosti nepredložili žiadne nové dôkazy o úprave týkajúcej sa vrátenia cla, ktoré by zmenili predbežné posúdenie Komisie, zistenia uvedené v odôvodneniach 60 až 63 predbežného nariadenia sa potvrdili a tvrdenie sa zamietlo. Úprava týkajúca sa nákladov na držanie zásob, ktorú požadoval jeden vyvážajúci výrobca podľa článku 2 ods. 10 písm. k) základného nariadenia, súvisí so skutočnosťou, že v niektorých prípadoch predaja na domácom trhu sa zákazníci omeškali s vyzdvihnutím tovaru, ktorý preto zostal dlhšie v sklade spoločnosti. Komisia v súvislosti s týmto tvrdením dospela k záveru, že vzhľadom na to, že spoločnosť nedokázala prepojiť tieto údajné náklady s jednotlivými predajnými transakciami alebo s konkrétnymi zákazníkmi ani nedokázala preukázať, že ceny na domácom trhu sú ovplyvnené nákladmi na držanie zásob, tvrdenie sa musí zamietnuť. Pokiaľ ide o platobné podmienky použité pri výpočte úverových nákladov na domácom trhu, dotknutá spoločnosť neposkytla žiadne nové dôkazy, ktoré by zmenili predbežný prístup Komisie spočívajúci v náhrade oznámených platobných podmienok, v prípade ktorých sa pri krížovej kontrole na diaľku zistilo, že nie sú v súlade s podmienkami dohodnutými pri súvisiacich kúpnych zmluvách, presnejším súborom platobných podmienok, ktorý poskytla spoločnosť a ktorý sa skontroloval počas krížovej kontroly na diaľku. Tvrdenie sa preto zamietlo.

| (106) | Jeden vyvážajúci výrobca po konečnom poskytnutí informácií zopakoval tvrdenie, že by sa vo vzťahu k jeho predaju na domácom trhu mali vziať do úvahy úpravy týkajúce sa vrátenia cla a nákladov na držanie zásob, a znovu namietal proti platobným podmienkam, ktoré Komisia použila na výpočet jeho úverových nákladov na domácom trhu. |
| --- | --- |

(106)

Jeden vyvážajúci výrobca po konečnom poskytnutí informácií zopakoval tvrdenie, že by sa vo vzťahu k jeho predaju na domácom trhu mali vziať do úvahy úpravy týkajúce sa vrátenia cla a nákladov na držanie zásob, a znovu namietal proti platobným podmienkam, ktoré Komisia použila na výpočet jeho úverových nákladov na domácom trhu.

| (107) | Pokiaľ ide o úpravu týkajúcu sa vrátenia cla, zopakoval tvrdenie, že bez ohľadu na to, či bolo dovozné clo skutočne zaplatené alebo nie, má existencia dovozného cla na vstupný materiál vplyv na cenu účtovanú domácimi dodávateľmi daného vstupného materiálu. |
| --- | --- |

(107)

Pokiaľ ide o úpravu týkajúcu sa vrátenia cla, zopakoval tvrdenie, že bez ohľadu na to, či bolo dovozné clo skutočne zaplatené alebo nie, má existencia dovozného cla na vstupný materiál vplyv na cenu účtovanú domácimi dodávateľmi daného vstupného materiálu.

| (108) | V súvislosti s úpravou týkajúcou sa nákladov na držanie zásob spoločnosť zopakovala argument, že úprava týkajúca sa týchto nákladov je podobná ako úprava v prípade úverových nákladov, keďže obe sa spájajú s oneskorením platby. Ďalej tvrdila, že zamietnutie takejto úpravy na domácom trhu nie je v súlade s prijatím úpravy pri vývoze, pokiaľ ide o zdržné pri jej predaji do Únie, a uviedla, že v oboch prípadoch dochádza k omeškaniu príchodu tovaru, ktoré vedie k dodatočným nákladom. |
| --- | --- |

(108)

V súvislosti s úpravou týkajúcou sa nákladov na držanie zásob spoločnosť zopakovala argument, že úprava týkajúca sa týchto nákladov je podobná ako úprava v prípade úverových nákladov, keďže obe sa spájajú s oneskorením platby. Ďalej tvrdila, že zamietnutie takejto úpravy na domácom trhu nie je v súlade s prijatím úpravy pri vývoze, pokiaľ ide o zdržné pri jej predaji do Únie, a uviedla, že v oboch prípadoch dochádza k omeškaniu príchodu tovaru, ktoré vedie k dodatočným nákladom.

| (109) | Pokiaľ ide o platobné podmienky použité pri výpočte úverových nákladov na domácom trhu, spoločnosť zopakovala, že Komisia mala úverové náklady vypočítať na základe dohodnutých platobných podmienok a nie na základe toho, kedy k platbám skutočne dôjde, pretože na určenie ceny môžu mať vplyv jedine dohodnuté platobné podmienky. |
| --- | --- |

(109)

Pokiaľ ide o platobné podmienky použité pri výpočte úverových nákladov na domácom trhu, spoločnosť zopakovala, že Komisia mala úverové náklady vypočítať na základe dohodnutých platobných podmienok a nie na základe toho, kedy k platbám skutočne dôjde, pretože na určenie ceny môžu mať vplyv jedine dohodnuté platobné podmienky.

| (110) | V reakcii na tieto pripomienky k údajnej úprave týkajúcej sa vrátenia cla a v nadväznosti na predbežné úvahy Komisie, podľa ktorých nemožno pri výpočte vziať do úvahy teoretické náklady, sa ukázalo, že v rozpore s tvrdeniami spoločnosti sa v predajných cenách na domácom trhu, ktoré účtoval vyvážajúci výrobca, nezohľadňovala suma údajného vrátenia cla, čo by inak spôsobilo, že predaj by bol stratový. Tvrdenie sa preto zamietlo. |
| --- | --- |

(110)

V reakcii na tieto pripomienky k údajnej úprave týkajúcej sa vrátenia cla a v nadväznosti na predbežné úvahy Komisie, podľa ktorých nemožno pri výpočte vziať do úvahy teoretické náklady, sa ukázalo, že v rozpore s tvrdeniami spoločnosti sa v predajných cenách na domácom trhu, ktoré účtoval vyvážajúci výrobca, nezohľadňovala suma údajného vrátenia cla, čo by inak spôsobilo, že predaj by bol stratový. Tvrdenie sa preto zamietlo.

| (111) | Pokiaľ ide o úpravu v súvislosti s nákladmi na držanie zásob, Komisia poznamenala, že zatiaľ čo sú už dodatočné výdavky na skladovanie tovaru, ktorý si zákazníci vyzdvihli oneskorene, zahrnuté v celkových predajných nákladoch, požadovanú úpravu na pokrytie výsledného odkladu platby, ktorú spoločnosť porovnávala s úpravou v prípade úverových nákladov, nemožno poskytnúť, pretože spoločnosť možné oneskorené vyzdvihnutie nezohľadnila pri uzatváraní kúpnej zmluvy ani ho nedokázala prepojiť so žiadnym zákazníkom alebo konkrétnou transakciou, čím potvrdila, že požadovaná úprava nebola zohľadnená v predajnej cene. Na rozdiel od zdržného, ktoré spoločnosť priradila iba k tým vývozným transakciám, pri ktorých skutočne k zaplateniu zdržného došlo, spoločnosť nevedela priradiť uvádzané náklady na držanie zásob k skutočným transakciám, ktoré boli údajne dotknuté. Tvrdenie sa preto zamietlo. |
| --- | --- |

(111)

Pokiaľ ide o úpravu v súvislosti s nákladmi na držanie zásob, Komisia poznamenala, že zatiaľ čo sú už dodatočné výdavky na skladovanie tovaru, ktorý si zákazníci vyzdvihli oneskorene, zahrnuté v celkových predajných nákladoch, požadovanú úpravu na pokrytie výsledného odkladu platby, ktorú spoločnosť porovnávala s úpravou v prípade úverových nákladov, nemožno poskytnúť, pretože spoločnosť možné oneskorené vyzdvihnutie nezohľadnila pri uzatváraní kúpnej zmluvy ani ho nedokázala prepojiť so žiadnym zákazníkom alebo konkrétnou transakciou, čím potvrdila, že požadovaná úprava nebola zohľadnená v predajnej cene. Na rozdiel od zdržného, ktoré spoločnosť priradila iba k tým vývozným transakciám, pri ktorých skutočne k zaplateniu zdržného došlo, spoločnosť nevedela priradiť uvádzané náklady na držanie zásob k skutočným transakciám, ktoré boli údajne dotknuté. Tvrdenie sa preto zamietlo.

| (112) | Pokiaľ ide o platobné podmienky použité pri výpočte úverových nákladov na domácom trhu, Komisia sa domnievala, že skutočné platobné podmienky poskytnuté spoločnosťou boli presnejšie, keďže sa zistilo, že platobné podmienky, ktoré boli oznámené ako podmienky dohodnuté v obchodných objednávkach, nie sú v súlade s platobnými podmienkami, ktoré boli skutočne dohodnuté v súvisiacich obchodných objednávkach vo vzorke transakcií. Tvrdenie sa preto zamietlo. |
| --- | --- |

(112)

Pokiaľ ide o platobné podmienky použité pri výpočte úverových nákladov na domácom trhu, Komisia sa domnievala, že skutočné platobné podmienky poskytnuté spoločnosťou boli presnejšie, keďže sa zistilo, že platobné podmienky, ktoré boli oznámené ako podmienky dohodnuté v obchodných objednávkach, nie sú v súlade s platobnými podmienkami, ktoré boli skutočne dohodnuté v súvisiacich obchodných objednávkach vo vzorke transakcií. Tvrdenie sa preto zamietlo.

| (113) | Jedna skupina vyvážajúcich výrobcov namietala proti predbežnému zamietnutiu žiadosti o úpravu týkajúcu sa fakturácie v prípade predaja na domácom trhu podľa článku 2 ods. 10 písm. c) základného nariadenia s cieľom zohľadniť rabaty údajne poskytnuté po vystavení faktúr. |
| --- | --- |

(113)

Jedna skupina vyvážajúcich výrobcov namietala proti predbežnému zamietnutiu žiadosti o úpravu týkajúcu sa fakturácie v prípade predaja na domácom trhu podľa článku 2 ods. 10 písm. c) základného nariadenia s cieľom zohľadniť rabaty údajne poskytnuté po vystavení faktúr.

| (114) | Spoločnosť v priebehu prešetrovania, a to aj vtedy, keď o to bola počas krížovej kontroly na diaľku požiadaná, vysvetlila, že nedokáže prepojiť úpravu týkajúcu sa fakturácie zaznamenanú v účtovníctve s jednotlivými transakciami. Nedokázala napríklad identifikovať dobropisy alebo oznámenia o dlhu spojené s konkrétnymi faktúrami, ktorých hodnotu mali dané úpravy týkajúce sa fakturácie upraviť. Komisia preto dospela k záveru, že požadovaná úprava nie je dostatočne odôvodnená, a potvrdila zamietnutie žiadosti. |
| --- | --- |

(114)

Spoločnosť v priebehu prešetrovania, a to aj vtedy, keď o to bola počas krížovej kontroly na diaľku požiadaná, vysvetlila, že nedokáže prepojiť úpravu týkajúcu sa fakturácie zaznamenanú v účtovníctve s jednotlivými transakciami. Nedokázala napríklad identifikovať dobropisy alebo oznámenia o dlhu spojené s konkrétnymi faktúrami, ktorých hodnotu mali dané úpravy týkajúce sa fakturácie upraviť. Komisia preto dospela k záveru, že požadovaná úprava nie je dostatočne odôvodnená, a potvrdila zamietnutie žiadosti.

| (115) | Dvaja prepojení vyvážajúci výrobcovia spochybnili predbežný výpočet úverových nákladov v prípade predaja do Únie. Spoločnosti predovšetkým tvrdili, že Komisia nesprávne uplatnila rovnaké úrokové sadzby pre EUR a USD Tureckej centrálnej banky na všetkých vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, keďže nezohľadnila skutočnosť, že úrokové sadzby pri úveroch závisia od osobitných vlastností a finančnej situácie spoločností. Tvrdili, že sa mali namiesto toho použiť skutočné úrokové sadzby uplatniteľné na úvery spoločností. |
| --- | --- |

(115)

Dvaja prepojení vyvážajúci výrobcovia spochybnili predbežný výpočet úverových nákladov v prípade predaja do Únie. Spoločnosti predovšetkým tvrdili, že Komisia nesprávne uplatnila rovnaké úrokové sadzby pre EUR a USD Tureckej centrálnej banky na všetkých vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, keďže nezohľadnila skutočnosť, že úrokové sadzby pri úveroch závisia od osobitných vlastností a finančnej situácie spoločností. Tvrdili, že sa mali namiesto toho použiť skutočné úrokové sadzby uplatniteľné na úvery spoločností.

| (116) | Navrhovateľ vo svojich pripomienkach predložených po predbežnom poskytnutí informácií namietal proti tvrdeniu vyvážajúcich výrobcov a uviedol, že predbežné rozhodnutie Komisie uplatniť rovnaké úrokové sadzby Tureckej centrálnej banky je transparentné a objektívne a malo by sa zachovať. |
| --- | --- |

(116)

Navrhovateľ vo svojich pripomienkach predložených po predbežnom poskytnutí informácií namietal proti tvrdeniu vyvážajúcich výrobcov a uviedol, že predbežné rozhodnutie Komisie uplatniť rovnaké úrokové sadzby Tureckej centrálnej banky je transparentné a objektívne a malo by sa zachovať.

| (117) | Komisia toto tvrdenie preskúmala a dospela k záveru, že v prípade úverov, ktoré jeden z prepojených vyvážajúcich výrobcov získal za trhovú cenu od nezávislých bánk, je skutočne odôvodnené použiť na výpočet jeho úverových nákladov zmluvnú úrokovú sadzbu pre USD, ktorú výrobca skutočne zaplatil v prípade krátkodobých úverov. V konečnom výpočte sa teda vykonala uvedená zmena. V prípade úveru získaného od banky prepojenej s výrobcom však Komisia dospela k záveru, že použitie priemernej úrokovej sadzby pre EUR poskytnutej Tureckou centrálnou bankou bolo odôvodnené, keďže zmluvná sadzba neodrážala trhové podmienky. Druhý vyvážajúci výrobca v skupine nemal v OP žiadne nesplatené úvery, preto nebola k dispozícii žiadna úroková sadzba špecifická pre danú spoločnosť, ktorá by sa použila ako náhrada pri výpočte sumy úverových nákladov. Preto bolo odôvodnené použiť priemerné úrokové sadzby poskytnuté Tureckou centrálnou bankou. |
| --- | --- |

(117)

Komisia toto tvrdenie preskúmala a dospela k záveru, že v prípade úverov, ktoré jeden z prepojených vyvážajúcich výrobcov získal za trhovú cenu od nezávislých bánk, je skutočne odôvodnené použiť na výpočet jeho úverových nákladov zmluvnú úrokovú sadzbu pre USD, ktorú výrobca skutočne zaplatil v prípade krátkodobých úverov. V konečnom výpočte sa teda vykonala uvedená zmena. V prípade úveru získaného od banky prepojenej s výrobcom však Komisia dospela k záveru, že použitie priemernej úrokovej sadzby pre EUR poskytnutej Tureckou centrálnou bankou bolo odôvodnené, keďže zmluvná sadzba neodrážala trhové podmienky. Druhý vyvážajúci výrobca v skupine nemal v OP žiadne nesplatené úvery, preto nebola k dispozícii žiadna úroková sadzba špecifická pre danú spoločnosť, ktorá by sa použila ako náhrada pri výpočte sumy úverových nákladov. Preto bolo odôvodnené použiť priemerné úrokové sadzby poskytnuté Tureckou centrálnou bankou.

| (118) | Dvaja prepojení vyvážajúci výrobcovia v nadväznosti na konečné poskytnutie informácií tvrdili, že Komisia mala uplatniť rovnakú úrokovú sadzbu pre USD v prípade oboch výrobcov v skupine, keďže ich finančné podmienky boli rovnaké. Jeden vyvážajúci výrobca predovšetkým poskytol dodatočné informácie, z ktorých vyplývalo, že jeden z úverov vykázaných prepojeným vyvážajúcim výrobcom v skutočnosti použil daný vyvážajúci výrobca. |
| --- | --- |

(118)

Dvaja prepojení vyvážajúci výrobcovia v nadväznosti na konečné poskytnutie informácií tvrdili, že Komisia mala uplatniť rovnakú úrokovú sadzbu pre USD v prípade oboch výrobcov v skupine, keďže ich finančné podmienky boli rovnaké. Jeden vyvážajúci výrobca predovšetkým poskytol dodatočné informácie, z ktorých vyplývalo, že jeden z úverov vykázaných prepojeným vyvážajúcim výrobcom v skutočnosti použil daný vyvážajúci výrobca.

| (119) | Komisia tvrdenie posúdila a zistila, že finančné podmienky dotknutého vyvážajúceho výrobcu nie sú rovnaké ako v prípade druhej spoločnosti v skupine, čo vyplýva zo skutočnosti, že úroková sadzba uplatniteľná na úver dotknutého vyvážajúceho výrobcu bola vyššia ako priemerná úroková sadzba pri iných úveroch, pričom táto sadzba ešte nezahŕňala prirážku účtovanú za služby ústredia, ako spoločnosti vysvetlili počas krížovej kontroly na diaľku a zopakovali v pripomienkach ku konečnému poskytnutiu informácií. Vzhľadom na tieto skutočnosti Komisia tvrdenie zamietla. |
| --- | --- |

(119)

Komisia tvrdenie posúdila a zistila, že finančné podmienky dotknutého vyvážajúceho výrobcu nie sú rovnaké ako v prípade druhej spoločnosti v skupine, čo vyplýva zo skutočnosti, že úroková sadzba uplatniteľná na úver dotknutého vyvážajúceho výrobcu bola vyššia ako priemerná úroková sadzba pri iných úveroch, pričom táto sadzba ešte nezahŕňala prirážku účtovanú za služby ústredia, ako spoločnosti vysvetlili počas krížovej kontroly na diaľku a zopakovali v pripomienkach ku konečnému poskytnutiu informácií. Vzhľadom na tieto skutočnosti Komisia tvrdenie zamietla.

| (120) | Jeden vyvážajúci výrobca navyše tvrdil, že Komisia mala použiť úrokové sadzby v rámci úverov spoločnosti, keďže takýto prístup prijala v prípade iného vyvážajúceho výrobcu zaradeného do vzorky. |
| --- | --- |

(120)

Jeden vyvážajúci výrobca navyše tvrdil, že Komisia mala použiť úrokové sadzby v rámci úverov spoločnosti, keďže takýto prístup prijala v prípade iného vyvážajúceho výrobcu zaradeného do vzorky.

| (121) | Komisia považovala tieto dva prípady za rozdielne. Druhý vyvážajúci výrobca poskytol informácie o svojich úveroch v pôvodnom vyplnenom dotazníku, zatiaľ čo daná spoločnosť neposkytla informácie o existencii žiadnych krátkodobých úverov. Namiesto toho navrhla použiť na určenie úverových nákladov medzibankové úrokové sadzby. Komisia sa domnievala, že spoločnosť by nemohla získať úver s medzibankovými úrokovými sadzbami, a preto tieto úrokové sadzby nahradila priemernou úrokovou sadzbou v prípade obchodného krátkodobého úveru uverejnenou Tureckou centrálnou bankou. |
| --- | --- |

(121)

Komisia považovala tieto dva prípady za rozdielne. Druhý vyvážajúci výrobca poskytol informácie o svojich úveroch v pôvodnom vyplnenom dotazníku, zatiaľ čo daná spoločnosť neposkytla informácie o existencii žiadnych krátkodobých úverov. Namiesto toho navrhla použiť na určenie úverových nákladov medzibankové úrokové sadzby. Komisia sa domnievala, že spoločnosť by nemohla získať úver s medzibankovými úrokovými sadzbami, a preto tieto úrokové sadzby nahradila priemernou úrokovou sadzbou v prípade obchodného krátkodobého úveru uverejnenou Tureckou centrálnou bankou.

| (122) | Komisia okrem toho posúdila nové informácie poskytnuté dotknutým vyvážajúcim výrobcom v jeho pripomienkach k predbežnému poskytnutiu informácií a doplnené v rámci pripomienok ku konečnému poskytnutiu informácií. Komisia usúdila, že vzhľadom na protichodné informácie poskytnuté v pôvodnom vyplnenom dotazníku a v neskoršej fáze prešetrovania nemožno predbežné rozhodnutie Komisie použiť na určenie úverových nákladov úrokové sadzby uverejnené Tureckou centrálnou bankou považovať za neopodstatnené. Komisia preto toto tvrdenie zamietla. |
| --- | --- |

(122)

Komisia okrem toho posúdila nové informácie poskytnuté dotknutým vyvážajúcim výrobcom v jeho pripomienkach k predbežnému poskytnutiu informácií a doplnené v rámci pripomienok ku konečnému poskytnutiu informácií. Komisia usúdila, že vzhľadom na protichodné informácie poskytnuté v pôvodnom vyplnenom dotazníku a v neskoršej fáze prešetrovania nemožno predbežné rozhodnutie Komisie použiť na určenie úverových nákladov úrokové sadzby uverejnené Tureckou centrálnou bankou považovať za neopodstatnené. Komisia preto toto tvrdenie zamietla.

| (123) | Dvaja prepojení vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že medzi údajmi o nákladoch a predaji je nesúlad v konverzných kurzoch mien. Pokiaľ ide o ich údaje o predaji, použil sa menový prepočet na priemernom mesačnom základe, zatiaľ čo na ich údaje o nákladoch sa uplatnil menový prepočet na priemernom ročnom základe. |
| --- | --- |

(123)

Dvaja prepojení vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že medzi údajmi o nákladoch a predaji je nesúlad v konverzných kurzoch mien. Pokiaľ ide o ich údaje o predaji, použil sa menový prepočet na priemernom mesačnom základe, zatiaľ čo na ich údaje o nákladoch sa uplatnil menový prepočet na priemernom ročnom základe.

| (124) | Navrhovateľ vo svojich pripomienkach predložených po predbežnom poskytnutí informácií namietal proti tvrdeniu vyvážajúcich výrobcov a podporil predbežný prístup Komisie k použitým konverzným kurzom. Podľa jeho názoru by sa mali náklady (ktoré sa v účtovníctve spoločnosti uvádzajú za dlhšie časové obdobie) počítať na ročnom základe a prepočítať pomocou priemerného výmenného kurzu za OP, zatiaľ čo príjem spojený s predajom by sa mal prepočítať k momentu, keď sa dosiahol, pomocou mesačných alebo dokonca denných výmenných kurzov. |
| --- | --- |

(124)

Navrhovateľ vo svojich pripomienkach predložených po predbežnom poskytnutí informácií namietal proti tvrdeniu vyvážajúcich výrobcov a podporil predbežný prístup Komisie k použitým konverzným kurzom. Podľa jeho názoru by sa mali náklady (ktoré sa v účtovníctve spoločnosti uvádzajú za dlhšie časové obdobie) počítať na ročnom základe a prepočítať pomocou priemerného výmenného kurzu za OP, zatiaľ čo príjem spojený s predajom by sa mal prepočítať k momentu, keď sa dosiahol, pomocou mesačných alebo dokonca denných výmenných kurzov.

| (125) | Komisia tvrdenie analyzovala a považovala ho za odôvodnené. Tvrdenie sa preto prijalo a v konečnom výpočte sa na prepočet údajov spoločností o nákladoch aj predaji použili priemerné mesačné výmenné kurzy. |
| --- | --- |

(125)

Komisia tvrdenie analyzovala a považovala ho za odôvodnené. Tvrdenie sa preto prijalo a v konečnom výpočte sa na prepočet údajov spoločností o nákladoch aj predaji použili priemerné mesačné výmenné kurzy.

| (126) | Vyvážajúci výrobcovia po konečnom poskytnutí informácií tvrdili, že vzhľadom na to, že oznámili všetky údaje relevantné pre výpočet dumpingu v USD, nie je potrebné prepočítať ich z USD na TRY na účely cenového porovnania podľa článku 2 ods. 10 písm. j) základného nariadenia. Spoločnosti potom odkázali na článok 2 ods. 5 základného nariadenia, podľa ktorého „Náklady sa spravidla vypočítajú na základe záznamov vedených stranou, ktorá je predmetom prešetrovania“, zatiaľ čo sumy výrobných nákladov použité Komisiou pri výpočte ich normálnych hodnôt sa po prepočítaní z USD na TRY líšili od súm vykázaných v ich účtovných záznamoch. |
| --- | --- |

(126)

Vyvážajúci výrobcovia po konečnom poskytnutí informácií tvrdili, že vzhľadom na to, že oznámili všetky údaje relevantné pre výpočet dumpingu v USD, nie je potrebné prepočítať ich z USD na TRY na účely cenového porovnania podľa článku 2 ods. 10 písm. j) základného nariadenia. Spoločnosti potom odkázali na článok 2 ods. 5 základného nariadenia, podľa ktorého „Náklady sa spravidla vypočítajú na základe záznamov vedených stranou, ktorá je predmetom prešetrovania“, zatiaľ čo sumy výrobných nákladov použité Komisiou pri výpočte ich normálnych hodnôt sa po prepočítaní z USD na TRY líšili od súm vykázaných v ich účtovných záznamoch.

| (127) | Po prvé, Komisia poznamenala, že vyvážajúci výrobcovia vykonávali transakcie v USD, EUR a TRY. Prepočet mien bol teda potrebný na vyjadrenie hodnôt v jednej mene, ktorá by umožnila porovnanie. Po druhé, Komisia nenamietala proti skutočnosti, že spoločnosti prepočítali všetky hodnoty na USD, keďže USD je účtovnou menou spoločností. Napriek tomu však Komisia považovala za primerané použiť na účely porovnania normálnej hodnoty a vývoznej ceny menu dotknutej krajiny. Napokon keďže spoločnosti vykázali výrobné náklady v USD, Komisia považovala za opodstatnené, a to aj v nadväznosti na pripomienky spoločností k predbežnému poskytnutiu informácií, aby prepočítala údaje na TRY pomocou mesačných konverzných kurzov. Keďže spoločnosti neposkytli úplný súbor informácií o výrobných nákladoch v TRY, akékoľvek rozdiely vo vzťahu k hodnotám v TRY, ktorá je doplnkovou menou, použité v ich účtovných záznamoch nemohli byť zohľadnené. Komisia teda toto tvrdenie zamietla. |
| --- | --- |

(127)

Po prvé, Komisia poznamenala, že vyvážajúci výrobcovia vykonávali transakcie v USD, EUR a TRY. Prepočet mien bol teda potrebný na vyjadrenie hodnôt v jednej mene, ktorá by umožnila porovnanie. Po druhé, Komisia nenamietala proti skutočnosti, že spoločnosti prepočítali všetky hodnoty na USD, keďže USD je účtovnou menou spoločností. Napriek tomu však Komisia považovala za primerané použiť na účely porovnania normálnej hodnoty a vývoznej ceny menu dotknutej krajiny. Napokon keďže spoločnosti vykázali výrobné náklady v USD, Komisia považovala za opodstatnené, a to aj v nadväznosti na pripomienky spoločností k predbežnému poskytnutiu informácií, aby prepočítala údaje na TRY pomocou mesačných konverzných kurzov. Keďže spoločnosti neposkytli úplný súbor informácií o výrobných nákladoch v TRY, akékoľvek rozdiely vo vzťahu k hodnotám v TRY, ktorá je doplnkovou menou, použité v ich účtovných záznamoch nemohli byť zohľadnené. Komisia teda toto tvrdenie zamietla.

| (128) | Jeden vyvážajúci výrobca po konečnom poskytnutí informácií tvrdil, že Komisia nemala pri výpočte ceny jeho predaja do Únie odpočítať určité úpravy, t. j. poplatok vývoznému združeniu a jednorazovú vývoznú zrážku. |
| --- | --- |

(128)

Jeden vyvážajúci výrobca po konečnom poskytnutí informácií tvrdil, že Komisia nemala pri výpočte ceny jeho predaja do Únie odpočítať určité úpravy, t. j. poplatok vývoznému združeniu a jednorazovú vývoznú zrážku.

| (129) | Komisia poznamenala, že vyvážajúci výrobca toto tvrdenie uviedol aj vo svojich pripomienkach k predbežnému poskytnutiu informácií a o úpravách sa hovorilo na vypočutí, ktoré sa konalo v nadväznosti na predbežné poskytnutie informácií. |
| --- | --- |

(129)

Komisia poznamenala, že vyvážajúci výrobca toto tvrdenie uviedol aj vo svojich pripomienkach k predbežnému poskytnutiu informácií a o úpravách sa hovorilo na vypočutí, ktoré sa konalo v nadväznosti na predbežné poskytnutie informácií.

| (130) | Spoločnosť na vypočutí potvrdila, že poplatok vývoznému združeniu sa platil za jej členstvo v združení ÇİB. Spoločnosť ďalej vysvetlila, že poplatok sa platil ako percentuálny podiel z hodnoty každej vývoznej transakcie. Komisia preto usúdila, že poplatok vývoznému združeniu predstavoval náklad, ktorý spoločnosť vynakladala výlučne v súvislosti s vývoznými transakciami, a jeho výška závisela od množstva vývozu spoločnosti. Hodnota úpravy sa navyše dala určiť samostatne pre každú vývoznú transakciu podľa jej hodnoty. |
| --- | --- |

(130)

Spoločnosť na vypočutí potvrdila, že poplatok vývoznému združeniu sa platil za jej členstvo v združení ÇİB. Spoločnosť ďalej vysvetlila, že poplatok sa platil ako percentuálny podiel z hodnoty každej vývoznej transakcie. Komisia preto usúdila, že poplatok vývoznému združeniu predstavoval náklad, ktorý spoločnosť vynakladala výlučne v súvislosti s vývoznými transakciami, a jeho výška závisela od množstva vývozu spoločnosti. Hodnota úpravy sa navyše dala určiť samostatne pre každú vývoznú transakciu podľa jej hodnoty.

| (131) | Pokiaľ ide o jednorazovú vývoznú zrážku, spoločnosť tvrdila, že nebolo primerané odpočítať jej hodnotu z vývoznej ceny, pretože sa týkala iba daňového zvýhodnenia, nie skutočného výdavku spoločnosti. Vo svojich pripomienkach ku konečnému poskytnutiu informácií spoločnosť odkázala na turecké právne predpisy (11), podľa ktorých každý vývozca môže odpočítať 0,5 % svojich výnosov z predaja na vývoz s cieľom zohľadniť výdavky, ktoré boli vynaložené, ale nedali sa inak zaúčtovať z dôvodu chýbajúcej náležitej dokumentácie. Komisia preto usúdila, že jednorazová vývozná zrážka predstavovala výdavky, ktoré skutočne vznikli v súvislosti s transakciami spoločnosti v rámci predaja na vývoz, pri ktorých spoločnosť nemala náležitú dokumentáciu a ktoré nebolo možné zaúčtovať v rámci žiadneho iného účtu výdavkov. Komisia navyše dokázala určiť hodnotu zrážky samostatne pri každej transakcii. |
| --- | --- |

(131)

Pokiaľ ide o jednorazovú vývoznú zrážku, spoločnosť tvrdila, že nebolo primerané odpočítať jej hodnotu z vývoznej ceny, pretože sa týkala iba daňového zvýhodnenia, nie skutočného výdavku spoločnosti. Vo svojich pripomienkach ku konečnému poskytnutiu informácií spoločnosť odkázala na turecké právne predpisy (11), podľa ktorých každý vývozca môže odpočítať 0,5 % svojich výnosov z predaja na vývoz s cieľom zohľadniť výdavky, ktoré boli vynaložené, ale nedali sa inak zaúčtovať z dôvodu chýbajúcej náležitej dokumentácie. Komisia preto usúdila, že jednorazová vývozná zrážka predstavovala výdavky, ktoré skutočne vznikli v súvislosti s transakciami spoločnosti v rámci predaja na vývoz, pri ktorých spoločnosť nemala náležitú dokumentáciu a ktoré nebolo možné zaúčtovať v rámci žiadneho iného účtu výdavkov. Komisia navyše dokázala určiť hodnotu zrážky samostatne pri každej transakcii.

11

| (132) | Komisia teda toto tvrdenie o zrážke poplatku vývoznému združeniu a jednorazovej vývoznej zrážke zamietla. |
| --- | --- |

(132)

Komisia teda toto tvrdenie o zrážke poplatku vývoznému združeniu a jednorazovej vývoznej zrážke zamietla.

3.5.   Dumpingové rozpätia

Dumpingové rozpätia

| (133) | Ako sa podrobne uvádza v odôvodneniach 28 až 132, Komisia vzala do úvahy pripomienky zainteresovaných strán predložené po predbežnom poskytnutí informácií a náležite prepočítala dumpingové rozpätia. |
| --- | --- |

(133)

Ako sa podrobne uvádza v odôvodneniach 28 až 132, Komisia vzala do úvahy pripomienky zainteresovaných strán predložené po predbežnom poskytnutí informácií a náležite prepočítala dumpingové rozpätia.

| (134) | Konečné dumpingové rozpätia vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF (náklady, poistenie a prepravné) na hranici Únie, clo nezaplatené, sú takéto:






  Spoločnosť | Konečné dumpingové rozpätie |
| --- | --- | --- |
| Çolakoğlu Metalurji A.Ş. | 7,3 % |
| Skupina Erdemir:






  — | Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalari T.A.S. |

(134)

Konečné dumpingové rozpätia vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF (náklady, poistenie a prepravné) na hranici Únie, clo nezaplatené, sú takéto:

Spoločnosť

Konečné dumpingové rozpätie

Çolakoğlu Metalurji A.Ş.

7,3 %

Skupina Erdemir:

—

Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalari T.A.S.

| — | İskenderun Demir ve Çelik A.Ş. |
| --- | --- |

—

İskenderun Demir ve Çelik A.Ş.

5,0 %

Habaş Sinai Ve Tibbi Gazlar İstihsal Endüstrisi A.Ş.

4,7 %

Ağir Haddecilik

5,7 %

Borçelik Çelik Sanayii Ticaret A.Ş.

5,7 %

Všetky ostatné spoločnosti

7,3 %

| (135) | Informácie o výpočtoch individuálnych dumpingových rozpätí vrátane opráv a úprav vykonaných v nadväznosti na pripomienky zainteresovaných strán predložené po predbežnom a konečnom poskytnutí informácií boli poskytnuté vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky. |
| --- | --- |

(135)

Informácie o výpočtoch individuálnych dumpingových rozpätí vrátane opráv a úprav vykonaných v nadväznosti na pripomienky zainteresovaných strán predložené po predbežnom a konečnom poskytnutí informácií boli poskytnuté vyvážajúcim výrobcom zaradeným do vzorky.

4.   UJMA

UJMA

4.1.   Definícia výrobného odvetvia Únie a výroby v Únii

Definícia výrobného odvetvia Únie a výroby v Únii

| (136) | Počas obdobia prešetrovania v EÚ27 podobný výrobok vyrábalo 21 známych výrobcov patriacich do 14 skupín. Títo výrobcovia predstavujú „výrobné odvetvie Únie“ v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(136)

Počas obdobia prešetrovania v EÚ27 podobný výrobok vyrábalo 21 známych výrobcov patriacich do 14 skupín. Títo výrobcovia predstavujú „výrobné odvetvie Únie“ v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia.

| (137) | Pre EÚ27 sa celková výroba v Únii počas obdobia prešetrovania stanovila v rozpätí od 71 do 74,5 milióna ton vrátane výroby pre trh vlastnej spotreby. |
| --- | --- |

(137)

Pre EÚ27 sa celková výroba v Únii počas obdobia prešetrovania stanovila v rozpätí od 71 do 74,5 milióna ton vrátane výroby pre trh vlastnej spotreby.

| (138) | Traja výrobcovia z Únie zaradení do vzorky predstavovali 34 % až 38 % celkovej výroby podobného výrobku v Únii (EÚ27). Predstavovali 40 % až 44 % objemu predaja v Únii, pokiaľ ide o výrobcov, ktorí sa prihlásili v kontexte analýzy posudzovania reprezentatívnosti pred začatím prešetrovania. |
| --- | --- |

(138)

Traja výrobcovia z Únie zaradení do vzorky predstavovali 34 % až 38 % celkovej výroby podobného výrobku v Únii (EÚ27). Predstavovali 40 % až 44 % objemu predaja v Únii, pokiaľ ide o výrobcov, ktorí sa prihlásili v kontexte analýzy posudzovania reprezentatívnosti pred začatím prešetrovania.

4.2.   Stanovenie relevantného trhu Únie

Stanovenie relevantného trhu Únie

| (139) | Vláda Turecka sa domnievala, že Komisia uspokojivo nevysvetlila, prečo bolo potrebné skúmať údaje o voľnom trhu a použití na vlastnú spotrebu oddelene. Podľa názoru vlády Turecka boli vysvetlenia predložené Komisiou v rozpore so zisteniami poroty v konaní Maroko – oceľ valcovaná za tepla (Turecko) a Odvolacieho orgánu v konaní USA – oceľ valcovaná za tepla, podľa ktorých by prešetrujúce orgány mali v zásade rovnakým spôsobom skúmať všetky časti výrobného odvetvia, ako aj výrobné odvetvie ako celok alebo uviesť uspokojivé vysvetlenie, prečo tak neurobili. |
| --- | --- |

(139)

Vláda Turecka sa domnievala, že Komisia uspokojivo nevysvetlila, prečo bolo potrebné skúmať údaje o voľnom trhu a použití na vlastnú spotrebu oddelene. Podľa názoru vlády Turecka boli vysvetlenia predložené Komisiou v rozpore so zisteniami poroty v konaní Maroko – oceľ valcovaná za tepla (Turecko) a Odvolacieho orgánu v konaní USA – oceľ valcovaná za tepla, podľa ktorých by prešetrujúce orgány mali v zásade rovnakým spôsobom skúmať všetky časti výrobného odvetvia, ako aj výrobné odvetvie ako celok alebo uviesť uspokojivé vysvetlenie, prečo tak neurobili.

| (140) | S cieľom poskytnúť čo najúplnejší obraz výrobného odvetvia Únie Komisia získala údaje týkajúce sa celkovej výroby dotknutého výrobku a určila, či bola výroba určená na vlastnú spotrebu alebo na voľný trh. V prípade ukazovateľov ujmy uvedených v odôvodnení 82 predbežného nariadenia Komisia samostatne analyzovala údaje súvisiace s voľným trhom a trhom vlastnej spotreby, a pokiaľ to bolo možné a opodstatnené, vykonala porovnávaciu analýzu. Pokiaľ ide o hospodárske ukazovatele uvedené v odôvodnení 83 predbežného nariadenia, Komisia mohla zmysluplné posúdenie vykonať iba vzhľadom na celú činnosť výrobného odvetvia Únie. Komisia preto usúdila, že jej analýza je v súlade s judikatúrou súdov Únie a WTO (12). |
| --- | --- |

(140)

S cieľom poskytnúť čo najúplnejší obraz výrobného odvetvia Únie Komisia získala údaje týkajúce sa celkovej výroby dotknutého výrobku a určila, či bola výroba určená na vlastnú spotrebu alebo na voľný trh. V prípade ukazovateľov ujmy uvedených v odôvodnení 82 predbežného nariadenia Komisia samostatne analyzovala údaje súvisiace s voľným trhom a trhom vlastnej spotreby, a pokiaľ to bolo možné a opodstatnené, vykonala porovnávaciu analýzu. Pokiaľ ide o hospodárske ukazovatele uvedené v odôvodnení 83 predbežného nariadenia, Komisia mohla zmysluplné posúdenie vykonať iba vzhľadom na celú činnosť výrobného odvetvia Únie. Komisia preto usúdila, že jej analýza je v súlade s judikatúrou súdov Únie a WTO (12).

12

| (141) | Vláda Turecka v nadväznosti na konečné poskytnutie informácii trvala na tom, že Komisia nekonala v súlade s judikatúrou WTO, pretože i) samostatne neanalyzovala údaje o predajných cenách, výrobných nákladoch, raste, objeme vývozu a vývozných cenách, ziskovosti, návratnosti investícií a peňažnom toku a ii) neposkytla žiadne vysvetlenie, prečo skúmala iba údaje o voľnom trhu namiesto toho, aby vykonala samostatné a porovnateľné preskúmanie. Komisia nesúhlasila, keďže v nadväznosti na vysvetlenie v predchádzajúcom odôvodnení vyplnené dotazníky predložené výrobcami z Únie zaradenými do vzorky umožňovali analýzu predajných cien, objemov predaja a ziskovosti na voľnom trhu v porovnaní s inými trhmi. Skutočnosť, že v tabuľke 10 sa uvádzajú predajné ceny na voľnom trhu, neznamená, že sa predajné ceny na trhu vlastnej spotreby neskúmali. |
| --- | --- |

(141)

Vláda Turecka v nadväznosti na konečné poskytnutie informácii trvala na tom, že Komisia nekonala v súlade s judikatúrou WTO, pretože i) samostatne neanalyzovala údaje o predajných cenách, výrobných nákladoch, raste, objeme vývozu a vývozných cenách, ziskovosti, návratnosti investícií a peňažnom toku a ii) neposkytla žiadne vysvetlenie, prečo skúmala iba údaje o voľnom trhu namiesto toho, aby vykonala samostatné a porovnateľné preskúmanie. Komisia nesúhlasila, keďže v nadväznosti na vysvetlenie v predchádzajúcom odôvodnení vyplnené dotazníky predložené výrobcami z Únie zaradenými do vzorky umožňovali analýzu predajných cien, objemov predaja a ziskovosti na voľnom trhu v porovnaní s inými trhmi. Skutočnosť, že v tabuľke 10 sa uvádzajú predajné ceny na voľnom trhu, neznamená, že sa predajné ceny na trhu vlastnej spotreby neskúmali.

| (142) | Keďže k tomuto oddielu neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, Komisia potvrdila svoje závery uvedené v odôvodneniach 78 až 83 predbežného nariadenia. |
| --- | --- |

(142)

Keďže k tomuto oddielu neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, Komisia potvrdila svoje závery uvedené v odôvodneniach 78 až 83 predbežného nariadenia.

4.3.   Spotreba v Únii

Spotreba v Únii

4.3.1.   Spotreba na voľnom trhu v Únii

Spotreba na voľnom trhu v Únii

| (143) | Spotreba v Únii (EÚ27) na voľnom trhu sa v posudzovanom období vyvíjala takto:

  Tabuľka 1


  Spotreba na voľnom trhu Únie (v tonách) | 2016 | 2017 | 2018 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spotreba v Únii na voľnom trhu | 33 – 34 miliónov | 32 – 33 miliónov | 34 – 35 miliónov | 33 – 34 miliónov |
| Index | 100 | 96 | 102 | 99 |
| Zdroj: Eurofer, výrobcovia z Únie zaradení do vzorky a Eurostat. |

(143)

Spotreba v Únii (EÚ27) na voľnom trhu sa v posudzovanom období vyvíjala takto:

Tabuľka 1

Tabuľka 1

Spotreba na voľnom trhu Únie (v tonách)

Spotreba na voľnom trhu Únie (v tonách)

2016

2017

2018

OP

Spotreba v Únii na voľnom trhu

33 – 34 miliónov

32 – 33 miliónov

34 – 35 miliónov

33 – 34 miliónov

Index

Index

100

100

96

102

99

Zdroj: Eurofer, výrobcovia z Únie zaradení do vzorky a Eurostat.

Zdroj:

| (144) | V rokoch 2016 až 2018 sa spotreba na voľnom trhu zvýšila o 2 %, ale následne klesala. Celkovo spotreba na voľnom trhu v posudzovanom období poklesla o 1 %. |
| --- | --- |

(144)

V rokoch 2016 až 2018 sa spotreba na voľnom trhu zvýšila o 2 %, ale následne klesala. Celkovo spotreba na voľnom trhu v posudzovanom období poklesla o 1 %.

4.3.2.   Vlastná spotreba na trhu Únie

Vlastná spotreba na trhu Únie

| (145) | Vlastná spotreba v Únii (EÚ27) sa v posudzovanom období vyvíjala takto:

  Tabuľka 2


  Vlastná spotreba na trhu Únie (v tonách) | 2016 | 2017 | 2018 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vlastná spotreba v Únii | 42,5 – 45,5 milióna | 44 – 47 miliónov | 43,5 – 46,5 milióna | 39,5 – 42,5 milióna |
| Index | 100 | 103 | 102 | 93 |
| Zdroj: Eurofer a výrobcovia z Únie zaradení do vzorky. |

(145)

Vlastná spotreba v Únii (EÚ27) sa v posudzovanom období vyvíjala takto:

Tabuľka 2

Tabuľka 2

Vlastná spotreba na trhu Únie (v tonách)

Vlastná spotreba na trhu Únie (v tonách)

2016

2017

2018

OP

Vlastná spotreba v Únii

42,5 – 45,5 milióna

44 – 47 miliónov

43,5 – 46,5 milióna

39,5 – 42,5 milióna

Index

Index

100

100

103

102

93

Zdroj: Eurofer a výrobcovia z Únie zaradení do vzorky.

Zdroj:

| (146) | Spotreba na trhu vlastnej spotreby sa v prvej časti obdobia prešetrovania mierne zvýšila a potom poklesla. Celková vlastná spotreba v posudzovanom období poklesla o 7 percentuálnych bodov. |
| --- | --- |

(146)

Spotreba na trhu vlastnej spotreby sa v prvej časti obdobia prešetrovania mierne zvýšila a potom poklesla. Celková vlastná spotreba v posudzovanom období poklesla o 7 percentuálnych bodov.

4.3.3.   Celková spotreba

Celková spotreba

| (147) | Celková spotreba v EÚ27, teda súčet spotreby na trhu vlastnej spotreby a spotreby na voľnom trhu, sa v posudzovanom období vyvíjala takto:

  Tabuľka 3


  Celková spotreba (voľný trh a trh vlastnej spotreby) (v tonách) | 2016 | 2017 | 2018 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotreba v Únii | 78 – 81 miliónov | 78 – 81 miliónov | 80 – 83 miliónov | 74 – 77 miliónov |
| Index | 100 | 100 | 102 | 95 |
| Zdroj: Eurofer, výrobcovia z Únie zaradení do vzorky a Eurostat. |

(147)

Celková spotreba v EÚ27, teda súčet spotreby na trhu vlastnej spotreby a spotreby na voľnom trhu, sa v posudzovanom období vyvíjala takto:

Tabuľka 3

Tabuľka 3

Celková spotreba (voľný trh a trh vlastnej spotreby) (v tonách)

Celková spotreba (voľný trh a trh vlastnej spotreby) (v tonách)

2016

2017

2018

OP

Celková spotreba v Únii

78 – 81 miliónov

78 – 81 miliónov

80 – 83 miliónov

74 – 77 miliónov

Index

Index

100

100

100

102

95

Zdroj: Eurofer, výrobcovia z Únie zaradení do vzorky a Eurostat.

Zdroj:

| (148) | Z uvedenej tabuľky vyplýva, že celková spotreba v roku 2018 mierne stúpla, ale v porovnaní s rokom 2016 celkovo klesla o 5 %. Vlastná spotreba predstavovala v období prešetrovania 59 % celkovej spotreby. |
| --- | --- |

(148)

Z uvedenej tabuľky vyplýva, že celková spotreba v roku 2018 mierne stúpla, ale v porovnaní s rokom 2016 celkovo klesla o 5 %. Vlastná spotreba predstavovala v období prešetrovania 59 % celkovej spotreby.

4.4.   Dovoz z Turecka

Dovoz z Turecka

4.4.1.   Objem dovozu z Turecka a jeho podiel na trhu

Objem dovozu z Turecka a jeho podiel na trhu

| (149) | Dovoz z Turecka do EÚ27 sa vyvíjal takto:

  Tabuľka 4


  Objem dovozu a jeho podiel na trhu | 2016 | 2017 | 2018 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z Turecka (v tonách) | 934 651 | 1 738 017 | 2 779 174 | 2 767 658 |
| Index | 100 | 186 | 297 | 296 |
| Podiel na voľnom trhu (%) | 2,8 – 3,1 | 5,3 – 5,6 | 7,8 – 8,1 | 8,2 – 8,5 |
| Index | 100 | 190 – 220 | 270 – 300 | 270 – 300 |
| Zdroj: Eurofer, výrobcovia z Únie zaradení do vzorky a Eurostat. |

(149)

Dovoz z Turecka do EÚ27 sa vyvíjal takto:

Tabuľka 4

Tabuľka 4

Objem dovozu a jeho podiel na trhu

Objem dovozu a jeho podiel na trhu

2016

2017

2018

OP

Objem dovozu z Turecka (v tonách)

934 651

1 738 017

2 779 174

2 767 658

Index

Index

100

100

186

297

296

Podiel na voľnom trhu (%)

2,8 – 3,1

5,3 – 5,6

7,8 – 8,1

8,2 – 8,5

Index

Index

100

100

190 – 220

270 – 300

270 – 300

Zdroj: Eurofer, výrobcovia z Únie zaradení do vzorky a Eurostat.

Zdroj:

| (150) | Dovoz z Turecka sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 196 %, čiže svoj podiel na voľnom trhu takmer strojnásobil. |
| --- | --- |

(150)

Dovoz z Turecka sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 196 %, čiže svoj podiel na voľnom trhu takmer strojnásobil.

| (151) | Vláda Turecka po predbežnom poskytnutí informácií uviedla, že dovoz z Turecka neprebral trhový podiel výrobného odvetvia Únie, ale prevzal iba určitý podiel od tretích krajín, čo nemohlo mať žiadny účinok na výrobcov z Únie. |
| --- | --- |

(151)

Vláda Turecka po predbežnom poskytnutí informácií uviedla, že dovoz z Turecka neprebral trhový podiel výrobného odvetvia Únie, ale prevzal iba určitý podiel od tretích krajín, čo nemohlo mať žiadny účinok na výrobcov z Únie.

| (152) | Vláda Turecka po konečnom poskytnutí informácií dodala, že analýza Komisie, pokiaľ ide o objem dovozu z Turecka, sa týkala počiatočného a konečného bodu, a vyzvala Komisiu, aby namiesto toho analyzovala vývoj na základe štvrťročných údajov z rokov 2019 a 2020 a pokles dovozu po období prešetrovania. Komisia poznamenala, že vláda Turecka svojím prístupom nemôže spochybniť skutočnosť, že dovoz z Turecka sa počas posudzovaného obdobia od roku 2016 do roku 2018 medziročne zvýšil o 196 % a že takmer strojnásobil svoj podiel na voľnom trhu. |
| --- | --- |

(152)

Vláda Turecka po konečnom poskytnutí informácií dodala, že analýza Komisie, pokiaľ ide o objem dovozu z Turecka, sa týkala počiatočného a konečného bodu, a vyzvala Komisiu, aby namiesto toho analyzovala vývoj na základe štvrťročných údajov z rokov 2019 a 2020 a pokles dovozu po období prešetrovania. Komisia poznamenala, že vláda Turecka svojím prístupom nemôže spochybniť skutočnosť, že dovoz z Turecka sa počas posudzovaného obdobia od roku 2016 do roku 2018 medziročne zvýšil o 196 % a že takmer strojnásobil svoj podiel na voľnom trhu.

| (153) | Tieto pripomienky sa vzhľadom na svoju povahu sa riešia v oddiele 5. |
| --- | --- |

(153)

Tieto pripomienky sa vzhľadom na svoju povahu sa riešia v oddiele 5.

4.4.2.   Ceny dovozu z Turecka a podhodnotenie ceny

Ceny dovozu z Turecka a podhodnotenie ceny

| (154) | Komisia stanovila ceny dovozu na základe údajov Eurostatu. Vážený priemer ceny dovozu z Turecka do EÚ27 sa vyvíjal takto:

  Tabuľka 5


  Dovozné ceny (v EUR/t) | 2016 | 2017 | 2018 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turecko | 363 | 490 | 538 | 492 |
| Index | 100 | 135 | 148 | 136 |
| Zdroj: Eurostat. |

(154)

Komisia stanovila ceny dovozu na základe údajov Eurostatu. Vážený priemer ceny dovozu z Turecka do EÚ27 sa vyvíjal takto:

Tabuľka 5

Tabuľka 5

Dovozné ceny (v EUR/t)

Dovozné ceny (v EUR/t)

2016

2017

2018

OP

Turecko

363

490

538

492

Index

Index

100

100

135

148

136

Zdroj: Eurostat.

Zdroj:

| (155) | Priemerné ceny dovozu z Turecka sa zvýšili z 363 EUR/t v roku 2016 na 492 EUR/t počas obdobia prešetrovania, čo predstavuje zvýšenie o 36 %. Rozdiel medzi priemernými cenami dumpingového dovozu a priemernými predajnými cenami výrobného odvetvia Únie v Únii počas obdobia prešetrovania, vyjadrený v tabuľke 10, bol výrazný (7,8 %). |
| --- | --- |

(155)

Priemerné ceny dovozu z Turecka sa zvýšili z 363 EUR/t v roku 2016 na 492 EUR/t počas obdobia prešetrovania, čo predstavuje zvýšenie o 36 %. Rozdiel medzi priemernými cenami dumpingového dovozu a priemernými predajnými cenami výrobného odvetvia Únie v Únii počas obdobia prešetrovania, vyjadrený v tabuľke 10, bol výrazný (7,8 %).

| (156) | Vláda Turecka sa po predbežnom poskytnutí informácií domnievala, že ceny tureckého dovozu nemohli spôsobiť ujmu výrobcom z Únie. Tieto pripomienky sa vzhľadom na svoju povahu sa riešia v oddiele 5. |
| --- | --- |

(156)

Vláda Turecka sa po predbežnom poskytnutí informácií domnievala, že ceny tureckého dovozu nemohli spôsobiť ujmu výrobcom z Únie. Tieto pripomienky sa vzhľadom na svoju povahu sa riešia v oddiele 5.

| (157) | Výpočty rozpätia podhodnotenia ceny sa upravili, aby odzrkadľovali situáciu na základe údajov EÚ27, pričom Komisia zistila, že z dumpingového dovozu vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky vyplývali vážené priemery rozpätí podhodnotenia ceny od 1,2 % do 2 %. Keďže trh s plochými výrobkami zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovanými za tepla je veľmi citlivý na cenu a hospodárska súťaž je zväčša založená na cene, Komisia považovala tieto rozpätia podhodnotenia ceny za výrazné. |
| --- | --- |

(157)

Výpočty rozpätia podhodnotenia ceny sa upravili, aby odzrkadľovali situáciu na základe údajov EÚ27, pričom Komisia zistila, že z dumpingového dovozu vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky vyplývali vážené priemery rozpätí podhodnotenia ceny od 1,2 % do 2 %. Keďže trh s plochými výrobkami zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovanými za tepla je veľmi citlivý na cenu a hospodárska súťaž je zväčša založená na cene, Komisia považovala tieto rozpätia podhodnotenia ceny za výrazné.

| (158) | Konfederácia Eurofer po konečnom poskytnutí informácií zdôraznila, že vzhľadom na povahu trhu a existenciu významnej cenovej konkurencie môže byť aj pomerne nízka úroveň podhodnotenia ceny výrazná. Vláda Turecka však uviedla, že označenie zisteného rozpätia podhodnotenia ceny za výrazné je len špekulácia, pretože neexistuje primerané hodnotenie alebo kritériá, ktoré by stanovili, aké rozpätie by sa malo považovať za výrazné. Komisia tvrdenie zamietla ako nepodložené. Vývoj na trhu a zmena zdrojov dovozu zistené v tabuľke 14 potvrdzujú dôležitosť ceny na trhu s plochými výrobkami zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovanými za tepla. Ako navyše uznala samotná vláda Turecka, malý cenový rozdiel znamenal zvýšenie podielu tureckého dovozu na trhu (13). |
| --- | --- |

(158)

Konfederácia Eurofer po konečnom poskytnutí informácií zdôraznila, že vzhľadom na povahu trhu a existenciu významnej cenovej konkurencie môže byť aj pomerne nízka úroveň podhodnotenia ceny výrazná. Vláda Turecka však uviedla, že označenie zisteného rozpätia podhodnotenia ceny za výrazné je len špekulácia, pretože neexistuje primerané hodnotenie alebo kritériá, ktoré by stanovili, aké rozpätie by sa malo považovať za výrazné. Komisia tvrdenie zamietla ako nepodložené. Vývoj na trhu a zmena zdrojov dovozu zistené v tabuľke 14 potvrdzujú dôležitosť ceny na trhu s plochými výrobkami zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovanými za tepla. Ako navyše uznala samotná vláda Turecka, malý cenový rozdiel znamenal zvýšenie podielu tureckého dovozu na trhu (13).

13

| (159) | Skupiny Erdemir a Colakoglu po konečnom poskytnutí informácií tvrdili, že Komisia stanovila podhodnotenie ceny na 66,1 % (skupina Colakoglu) alebo 69,5 % (skupina Erdemir) predaja výrobcov z Únie zaradených do vzorky, ale nestanovila podhodnotenie ceny pre výrobok ako celok, čím porušila článok 3 ods. 3 základného nariadenia. Podľa ich názoru nebolo možné vylúčiť, že zistené rozpätia podhodnotenia ceny by boli iné, ak by Komisia preskúmala cenový účinok na základe všetkého predaja výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Komisia toto tvrdenie zamietla ako nepodložené, keďže v základnom nariadení sa nevyžaduje, aby sa zistenie o podhodnotení ceny zakladalo na všetkom predaji výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Analýza ceny je naopak založená na porovnaní modelov vyvážaných do Únie a podobného výrobku, pričom z povahy porovnávania predaja vyvážajúcich výrobcov na vývoz s predajom výrobného odvetvia Únie vyplýva, že nie všetky modely predávané (troma) výrobcami z Únie zaradenými do vzorky takisto vyvážajú do Únie jednotliví vyvážajúci výrobcovia. Komisia v každom prípade pripomenula, že rozdiel medzi priemernými cenami dumpingového dovozu a priemernými predajnými cenami výrobného odvetvia Únie v Únii počas obdobia prešetrovania, vyjadrený v tabuľke 10, bol výrazný (7,8 %). |
| --- | --- |

(159)

Skupiny Erdemir a Colakoglu po konečnom poskytnutí informácií tvrdili, že Komisia stanovila podhodnotenie ceny na 66,1 % (skupina Colakoglu) alebo 69,5 % (skupina Erdemir) predaja výrobcov z Únie zaradených do vzorky, ale nestanovila podhodnotenie ceny pre výrobok ako celok, čím porušila článok 3 ods. 3 základného nariadenia. Podľa ich názoru nebolo možné vylúčiť, že zistené rozpätia podhodnotenia ceny by boli iné, ak by Komisia preskúmala cenový účinok na základe všetkého predaja výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Komisia toto tvrdenie zamietla ako nepodložené, keďže v základnom nariadení sa nevyžaduje, aby sa zistenie o podhodnotení ceny zakladalo na všetkom predaji výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Analýza ceny je naopak založená na porovnaní modelov vyvážaných do Únie a podobného výrobku, pričom z povahy porovnávania predaja vyvážajúcich výrobcov na vývoz s predajom výrobného odvetvia Únie vyplýva, že nie všetky modely predávané (troma) výrobcami z Únie zaradenými do vzorky takisto vyvážajú do Únie jednotliví vyvážajúci výrobcovia. Komisia v každom prípade pripomenula, že rozdiel medzi priemernými cenami dumpingového dovozu a priemernými predajnými cenami výrobného odvetvia Únie v Únii počas obdobia prešetrovania, vyjadrený v tabuľke 10, bol výrazný (7,8 %).

4.5.   Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie

Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie

4.5.1.   Všeobecné poznámky

Všeobecné poznámky

| (160) | Komisia pripomína, že v úvodnej fáze navrhovateľ žiadal, aby Komisia začala analýzu vývoja ujmy od roku 2017 z dôvodu, že rok 2016 (prvý rok posudzovaného obdobia v tomto prešetrovaní) bol „nereprezentatívnym rokom“, pretože sa zistilo, že výrobné odvetvie Únie utrpelo ujmu spôsobenú dumpingovými a subvencovanými dovozmi z viacerých zdrojov. Komisia uznala, že vývoj ukazovateľov ujmy od roku 2016 bol poznamenaný skutočnosťou, že situácia výrobného odvetvia Únie bola v roku 2016 stále ovplyvnená dumpingovým a subvencovaným dovozom, zatiaľ čo v roku 2017 výrobné odvetvie Únie jasne vykazovalo známky zotavenia v nadväznosti na uloženie konečných antidumpingových a vyrovnávacích opatrení na tento dovoz v danom roku. Komisia sa však rozhodla údaje predložiť v súlade so svojou bežnou praxou a okrem obdobia prešetrovania zohľadniť tri kalendárne roky pred obdobím prešetrovania. Komisia preto do posudzovaného obdobia zahrnula aj rok 2016. |
| --- | --- |

(160)

Komisia pripomína, že v úvodnej fáze navrhovateľ žiadal, aby Komisia začala analýzu vývoja ujmy od roku 2017 z dôvodu, že rok 2016 (prvý rok posudzovaného obdobia v tomto prešetrovaní) bol „nereprezentatívnym rokom“, pretože sa zistilo, že výrobné odvetvie Únie utrpelo ujmu spôsobenú dumpingovými a subvencovanými dovozmi z viacerých zdrojov. Komisia uznala, že vývoj ukazovateľov ujmy od roku 2016 bol poznamenaný skutočnosťou, že situácia výrobného odvetvia Únie bola v roku 2016 stále ovplyvnená dumpingovým a subvencovaným dovozom, zatiaľ čo v roku 2017 výrobné odvetvie Únie jasne vykazovalo známky zotavenia v nadväznosti na uloženie konečných antidumpingových a vyrovnávacích opatrení na tento dovoz v danom roku. Komisia sa však rozhodla údaje predložiť v súlade so svojou bežnou praxou a okrem obdobia prešetrovania zohľadniť tri kalendárne roky pred obdobím prešetrovania. Komisia preto do posudzovaného obdobia zahrnula aj rok 2016.

| (161) | Združenie ÇİB po predbežnom poskytnutí informácií tvrdilo, že pri určitých aspektoch analýzy ujmy sa zrejme neprihliadalo na údaje z roku 2016, čo viedlo k omylu v posúdení ujmy Komisie. Po konečnom poskytnutí informácií strana objasnila, že namieta proti chýbajúcemu posúdeniu ukazovateľov z roku 2016, najmä tých, ktoré po roku 2016 vykazujú pozitívny trend (napr. objem predaja a podiel výrobného odvetvia Únie na voľnom trhu) a majú sa vnímať ako dôkaz neexistencie značnej ujmy výrobného odvetvia Únie. Po predbežnom poskytnutí informácií vláda Turecka v rovnakom duchu tvrdila, že preskúmanie údajnej ujmy domáceho výrobného odvetvia by malo vychádzať z obdobia 2016 – 2019, pričom tvrdila, že sa tak nestalo v prípade všetkých ukazovateľov ujmy. Vláda Turecka sa predovšetkým domnievala, že v nedávnej minulosti nebolo možné prepojiť žiadne zlepšenie alebo zhoršenie stavu výrobného odvetvia s existenciou alebo neexistenciou ochranných obchodných opatrení. Vláda Turecka kritizovala odôvodnenie 104 predbežného nariadenia, pretože podľa jej názoru skutočnosť, že konečné antidumpingové opatrenia a vyrovnávacie clá voči Číne boli uverejnené v apríli a júni 2017 (14) a že konečné antidumpingové opatrenia voči Brazílii, Iránu, Rusku a Ukrajine boli uložené v októbri 2017 (15), znamenala, že v roku 2017 bol všetok škodlivý vplyv dumpingového dovozu z týchto krajín stále prítomný. Vláda Turecka na podporu tohto tvrdenia zdôraznila, že v roku 2017 dovoz z týchto piatich krajín stále predstavoval 26 % dovozu plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla. |
| --- | --- |

(161)

Združenie ÇİB po predbežnom poskytnutí informácií tvrdilo, že pri určitých aspektoch analýzy ujmy sa zrejme neprihliadalo na údaje z roku 2016, čo viedlo k omylu v posúdení ujmy Komisie. Po konečnom poskytnutí informácií strana objasnila, že namieta proti chýbajúcemu posúdeniu ukazovateľov z roku 2016, najmä tých, ktoré po roku 2016 vykazujú pozitívny trend (napr. objem predaja a podiel výrobného odvetvia Únie na voľnom trhu) a majú sa vnímať ako dôkaz neexistencie značnej ujmy výrobného odvetvia Únie. Po predbežnom poskytnutí informácií vláda Turecka v rovnakom duchu tvrdila, že preskúmanie údajnej ujmy domáceho výrobného odvetvia by malo vychádzať z obdobia 2016 – 2019, pričom tvrdila, že sa tak nestalo v prípade všetkých ukazovateľov ujmy. Vláda Turecka sa predovšetkým domnievala, že v nedávnej minulosti nebolo možné prepojiť žiadne zlepšenie alebo zhoršenie stavu výrobného odvetvia s existenciou alebo neexistenciou ochranných obchodných opatrení. Vláda Turecka kritizovala odôvodnenie 104 predbežného nariadenia, pretože podľa jej názoru skutočnosť, že konečné antidumpingové opatrenia a vyrovnávacie clá voči Číne boli uverejnené v apríli a júni 2017 (14) a že konečné antidumpingové opatrenia voči Brazílii, Iránu, Rusku a Ukrajine boli uložené v októbri 2017 (15), znamenala, že v roku 2017 bol všetok škodlivý vplyv dumpingového dovozu z týchto krajín stále prítomný. Vláda Turecka na podporu tohto tvrdenia zdôraznila, že v roku 2017 dovoz z týchto piatich krajín stále predstavoval 26 % dovozu plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla.

14

15

| (162) | Pokiaľ ide o tvrdenia týkajúce sa otázky, či zaradiť alebo nezaradiť rok 2016 v súvislosti s niektorými ukazovateľmi ujmy, Komisia objasnila, že príslušné tabuľky, oddiel 1.8 a iné zistenia v predbežnom nariadení zahŕňajú obdobie od roku 2016 do roku 2019, ako sa uvádza v nariadení. V poznámkach pod tabuľkami, ktoré sa týkajú posudzovaného obdobia, sa berie do úvahy stav trendov na začiatku roka 2016, a to bez ohľadu na to, či sú pozitívne alebo negatívne. To platí aj v tomto prípade, v ktorom Komisia vyhodnotila a zvážila udalosti, ku ktorým došlo v osobitnom časovom rámci v posudzovanom období, vrátane opatrení na ochranu obchodu. |
| --- | --- |

(162)

Pokiaľ ide o tvrdenia týkajúce sa otázky, či zaradiť alebo nezaradiť rok 2016 v súvislosti s niektorými ukazovateľmi ujmy, Komisia objasnila, že príslušné tabuľky, oddiel 1.8 a iné zistenia v predbežnom nariadení zahŕňajú obdobie od roku 2016 do roku 2019, ako sa uvádza v nariadení. V poznámkach pod tabuľkami, ktoré sa týkajú posudzovaného obdobia, sa berie do úvahy stav trendov na začiatku roka 2016, a to bez ohľadu na to, či sú pozitívne alebo negatívne. To platí aj v tomto prípade, v ktorom Komisia vyhodnotila a zvážila udalosti, ku ktorým došlo v osobitnom časovom rámci v posudzovanom období, vrátane opatrení na ochranu obchodu.

| (163) | Pokiaľ ide o antidumpingové opatrenia voči Brazílii, Iránu, Rusku a Ukrajine, prešetrovanie sa týkalo obdobia od 1. júla 2015 do 30. júna 2016. Pokiaľ ide o antidumpingové a vyrovnávacie opatrenia voči Číne, prešetrovanie dumpingu, subvencovania a ujmy sa týkalo obdobia od 1. januára 2015 do 31. decembra 2015. Pripomienky vlády Turecka týkajúce sa toho, že daných päť krajín v roku 2017 stále predstavovalo 26 % dovozu dotknutého výrobku a že tak naďalej spôsobovali ujmu výrobnému odvetviu Únie, sú zavádzajúce. Podľa tabuľky 14 v predbežnom nariadení klesol od roku 2016 do roku 2017 objem dovozu z týchto piatich dotknutých krajín o 68 % (t. j. z 5 724 303 ton na 1 810 518 ton) a ich spoločný podiel na trhu klesol zo 16,1 % na 5,2 %. Tieto trendy sa potvrdzujú v rámci EÚ27. V tabuľke 14 v tomto nariadení je preukázané, že od roku 2016 do roku 2019 objem dovozu z týchto piatich dotknutých krajín výrazne klesol (t. j. z 5 611 020 ton na 1 565 303 ton) a podobne sa znížil aj ich spoločný podiel na trhu (t. j. zo 16 až 17 % na 4 až 5 %). Komisia preto považovala tvrdenie, že v predchádzajúcich prešetrovaniach sa zistilo, že všetok vplyv dumpingového dovozu z Číny, Brazílie, Iránu, Ruska a Ukrajiny spôsobujúci ujmu v roku 2017 stále existoval, za neodôvodnené. |
| --- | --- |

(163)

Pokiaľ ide o antidumpingové opatrenia voči Brazílii, Iránu, Rusku a Ukrajine, prešetrovanie sa týkalo obdobia od 1. júla 2015 do 30. júna 2016. Pokiaľ ide o antidumpingové a vyrovnávacie opatrenia voči Číne, prešetrovanie dumpingu, subvencovania a ujmy sa týkalo obdobia od 1. januára 2015 do 31. decembra 2015. Pripomienky vlády Turecka týkajúce sa toho, že daných päť krajín v roku 2017 stále predstavovalo 26 % dovozu dotknutého výrobku a že tak naďalej spôsobovali ujmu výrobnému odvetviu Únie, sú zavádzajúce. Podľa tabuľky 14 v predbežnom nariadení klesol od roku 2016 do roku 2017 objem dovozu z týchto piatich dotknutých krajín o 68 % (t. j. z 5 724 303 ton na 1 810 518 ton) a ich spoločný podiel na trhu klesol zo 16,1 % na 5,2 %. Tieto trendy sa potvrdzujú v rámci EÚ27. V tabuľke 14 v tomto nariadení je preukázané, že od roku 2016 do roku 2019 objem dovozu z týchto piatich dotknutých krajín výrazne klesol (t. j. z 5 611 020 ton na 1 565 303 ton) a podobne sa znížil aj ich spoločný podiel na trhu (t. j. zo 16 až 17 % na 4 až 5 %). Komisia preto považovala tvrdenie, že v predchádzajúcich prešetrovaniach sa zistilo, že všetok vplyv dumpingového dovozu z Číny, Brazílie, Iránu, Ruska a Ukrajiny spôsobujúci ujmu v roku 2017 stále existoval, za neodôvodnené.

| (164) | Po konečnom poskytnutí informácií vláda Turecka pripomenula svoje pripomienky týkajúce sa načasovania konečných antidumpingových opatrení a vyrovnávacích ciel voči Číne a konečných antidumpingových opatrení voči Brazílii, Iránu, Rusku a Ukrajine. Vláda Turecka tvrdila, že poklesom dovozu z týchto krajín sa nemení skutočnosť, že tento dovoz v roku 2017 stále tvoril významnú časť dovozu EÚ27 a že spôsoboval ujmu. Podľa názoru vlády Turecka sa Komisia snažila vyhnúť preskúmaniu takýchto vplyvov spôsobujúcich ujmu tým, že vychádzala z údajov preukazujúcich absolútny pokles. Komisia toto tvrdenie považovala za neopodstatnené. Počas období prešetrovania v rámci predchádzajúcich prešetrovaní sa nezistil dumping spôsobujúci ujmu v roku 2017, v ktorom, ako už bolo uvedené, podiely na trhu predmetných krajín už dramaticky klesli. Okrem toho oddiel 5.2.1 tohto nariadenia zahŕňa analýzu vývoja na trhu, ako aj podielov na trhu rôznych zdrojov dovozu. |
| --- | --- |

(164)

Po konečnom poskytnutí informácií vláda Turecka pripomenula svoje pripomienky týkajúce sa načasovania konečných antidumpingových opatrení a vyrovnávacích ciel voči Číne a konečných antidumpingových opatrení voči Brazílii, Iránu, Rusku a Ukrajine. Vláda Turecka tvrdila, že poklesom dovozu z týchto krajín sa nemení skutočnosť, že tento dovoz v roku 2017 stále tvoril významnú časť dovozu EÚ27 a že spôsoboval ujmu. Podľa názoru vlády Turecka sa Komisia snažila vyhnúť preskúmaniu takýchto vplyvov spôsobujúcich ujmu tým, že vychádzala z údajov preukazujúcich absolútny pokles. Komisia toto tvrdenie považovala za neopodstatnené. Počas období prešetrovania v rámci predchádzajúcich prešetrovaní sa nezistil dumping spôsobujúci ujmu v roku 2017, v ktorom, ako už bolo uvedené, podiely na trhu predmetných krajín už dramaticky klesli. Okrem toho oddiel 5.2.1 tohto nariadenia zahŕňa analýzu vývoja na trhu, ako aj podielov na trhu rôznych zdrojov dovozu.

4.5.2.   Makroekonomické ukazovatele

Makroekonomické ukazovatele

4.5.2.1.   Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

| (165) | Celková výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

  Tabuľka 6


  Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity | 2016 | 2017 | 2018 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby (v tonách) | 74 – 77,5 milióna | 77 – 80,5 milióna | 76 – 79,5 milióna | 71 – 74,5 milióna |
| Index | 100 | 104 | 102 | 96 |
| Výrobná kapacita (v tonách) | 88 – 93 miliónov | 89 – 94,5 milióna | 90 – 95,5 milióna | 91 – 96 miliónov |
| Index | 100 | 102 | 103 | 104 |
| Využitie kapacity (%) | 84 | 86 | 84 | 78 |
| Index | 100 | 102 | 99 | 93 |
| Zdroj: Eurofer, výrobcovia z Únie zaradení do vzorky a Eurostat. |

(165)

Celková výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

Tabuľka 6

Tabuľka 6

Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

2016

2017

2018

OP

Objem výroby (v tonách)

74 – 77,5 milióna

77 – 80,5 milióna

76 – 79,5 milióna

71 – 74,5 milióna

Index

Index

100

100

104

102

96

Výrobná kapacita (v tonách)

88 – 93 miliónov

89 – 94,5 milióna

90 – 95,5 milióna

91 – 96 miliónov

Index

Index

100

100

102

103

104

Využitie kapacity (%)

84

86

84

78

Index

Index

100

100

102

99

93

Zdroj: Eurofer, výrobcovia z Únie zaradení do vzorky a Eurostat.

Zdroj:

| (166) | Počas posudzovaného obdobia klesol objem výroby výrobného odvetvia Únie o 4 %, zatiaľ čo výrobná kapacita sa zvýšila o 4 %. V dôsledku toho využitie kapacity pokleslo o 7 % z 84 % v roku 2016 na 78 % v období prešetrovania. |
| --- | --- |

(166)

Počas posudzovaného obdobia klesol objem výroby výrobného odvetvia Únie o 4 %, zatiaľ čo výrobná kapacita sa zvýšila o 4 %. V dôsledku toho využitie kapacity pokleslo o 7 % z 84 % v roku 2016 na 78 % v období prešetrovania.

| (167) | Po predbežnom poskytnutí informácií sa vláda Turecka domnievala, že skutočnosť, že výrobné odvetvie Únie zvýšilo každý rok od roku 2016 svoju kapacitu, je dôkazom toho, že je v dobrom stave. Komisia s uvedeným nesúhlasila, pričom uviedla, ako sa uvádza v odôvodnení 107 predbežného nariadenia, že nárast kapacity v rokoch 2016 až 2017 je odrazom zlepšenia podmienok na trhu Únie v dôsledku uloženia konečných antidumpingových a vyrovnávacích opatrení na dovoz z piatich krajín a že zvýšenie kapacity od roku 2017 bolo dôsledkom zvýšenej efektívnosti a odstránenia prekážok. |
| --- | --- |

(167)

Po predbežnom poskytnutí informácií sa vláda Turecka domnievala, že skutočnosť, že výrobné odvetvie Únie zvýšilo každý rok od roku 2016 svoju kapacitu, je dôkazom toho, že je v dobrom stave. Komisia s uvedeným nesúhlasila, pričom uviedla, ako sa uvádza v odôvodnení 107 predbežného nariadenia, že nárast kapacity v rokoch 2016 až 2017 je odrazom zlepšenia podmienok na trhu Únie v dôsledku uloženia konečných antidumpingových a vyrovnávacích opatrení na dovoz z piatich krajín a že zvýšenie kapacity od roku 2017 bolo dôsledkom zvýšenej efektívnosti a odstránenia prekážok.

| (168) | Vláda Turecka kritizovala absenciu samostatnej analýzy trhu vlastnej spotreby a voľného trhu v rámci tohto odôvodnenia, teda absenciu, z dôvodu ktorej nemožno identifikovať pôvod celkového poklesu výroby. Komisia usúdila, že rozdelenie tabuľky 6 na trh vlastnej výroby a voľný trh by bolo zbytočné. Výrobcovia z Únie totiž na výrobu prešetrovaného výrobku používajú rovnaké výrobné príslušenstvo a linky, a to bez ohľadu na to, či je výrobok určený na použitie na vlastnú spotrebu alebo nie. Viac podrobností v súvislosti s objemom na trhu vlastnej spotreby však možno nájsť v tabuľke 8. |
| --- | --- |

(168)

Vláda Turecka kritizovala absenciu samostatnej analýzy trhu vlastnej spotreby a voľného trhu v rámci tohto odôvodnenia, teda absenciu, z dôvodu ktorej nemožno identifikovať pôvod celkového poklesu výroby. Komisia usúdila, že rozdelenie tabuľky 6 na trh vlastnej výroby a voľný trh by bolo zbytočné. Výrobcovia z Únie totiž na výrobu prešetrovaného výrobku používajú rovnaké výrobné príslušenstvo a linky, a to bez ohľadu na to, či je výrobok určený na použitie na vlastnú spotrebu alebo nie. Viac podrobností v súvislosti s objemom na trhu vlastnej spotreby však možno nájsť v tabuľke 8.

4.5.2.2.   Objem predaja a podiel na trhu

| (169) | Objem predaja výrobného odvetvia Únie a jeho podiel na voľnom trhu v rámci EÚ27 sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

  Tabuľka 7


  Objem predaja a podiel na voľnom trhu | 2016 | 2017 | 2018 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Predaj výrobného odvetvia Únie do EÚ (v tonách) | 24 – 27 miliónov | 24 – 27,5 milióna | 25 – 28,4 milióna | 24,5 – 27,5 milióna |
| Index | 100 | 101 | 103 | 103 |
| Podiel na trhu (%) | 75 – 76 | 79 – 80 | 76 – 77 | 78 – 79 |
| Index | 100 | 105 | 102 | 104 |
| Zdroj: Eurofer, výrobcovia z Únie zaradení do vzorky a Eurostat. |

(169)

Objem predaja výrobného odvetvia Únie a jeho podiel na voľnom trhu v rámci EÚ27 sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

Tabuľka 7

Tabuľka 7

Objem predaja a podiel na voľnom trhu

Objem predaja a podiel na voľnom trhu

2016

2017

2018

OP

Predaj výrobného odvetvia Únie do EÚ (v tonách)

24 – 27 miliónov

24 – 27,5 milióna

25 – 28,4 milióna

24,5 – 27,5 milióna

Index

Index

100

100

101

101

103

103

103

103

Podiel na trhu (%)

75 – 76

79 – 80

76 – 77

78 – 79

Index

Index

100

100

105

105

102

102

104

104

Zdroj: Eurofer, výrobcovia z Únie zaradení do vzorky a Eurostat.

Zdroj:

| (170) | Objem predaja výrobného odvetvia Únie na voľnom trhu sa v posudzovanom období zvýšil o 3 % a jeho podiel na trhu o 4 %. |
| --- | --- |

(170)

Objem predaja výrobného odvetvia Únie na voľnom trhu sa v posudzovanom období zvýšil o 3 % a jeho podiel na trhu o 4 %.

| (171) | V rámci EÚ27 sa objem vlastnej spotreby výrobného odvetvia Únie a jeho podiel na trhu Únie počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

  Tabuľka 8


  Objem vlastnej spotreby a podiel na trhu | 2016 | 2017 | 2018 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem vlastnej spotreby na trhu Únie (v tonách) | 42,5 – 45,5 milióna | 44 – 47 miliónov | 43,5 – 46,5 milióna | 39,5 – 42,5 milióna |
| Index | 100 | 103 | 102 | 93 |
| Celková výroba výrobného odvetvia Únie (v tonách) | 73 – 76 miliónov | 76 – 79 miliónov | 75 – 78 miliónov | 70 – 73 miliónov |
| Index | 100 | 104 | 102 | 96 |
| Podiel trhu vlastnej spotreby na celkovej výrobe v Únii (%) | 61 | 61 | 61 | 59 |
| Index | 100 | 99 | 99 | 96 |
| Zdroj: Eurofer, výrobcovia z Únie zaradení do vzorky a Eurostat. |

(171)

V rámci EÚ27 sa objem vlastnej spotreby výrobného odvetvia Únie a jeho podiel na trhu Únie počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

Tabuľka 8

Tabuľka 8

Objem vlastnej spotreby a podiel na trhu

Objem vlastnej spotreby a podiel na trhu

2016

2017

2018

OP

Objem vlastnej spotreby na trhu Únie (v tonách)

42,5 – 45,5 milióna

44 – 47 miliónov

43,5 – 46,5 milióna

39,5 – 42,5 milióna

Index

Index

100

100

103

103

102

102

93

93

Celková výroba výrobného odvetvia Únie (v tonách)

73 – 76 miliónov

76 – 79 miliónov

75 – 78 miliónov

70 – 73 miliónov

Index

Index

100

100

104

104

102

102

96

96

Podiel trhu vlastnej spotreby na celkovej výrobe v Únii (%)

61

61

61

59

Index

Index

100

100

99

99

99

99

96

96

Zdroj: Eurofer, výrobcovia z Únie zaradení do vzorky a Eurostat.

Zdroj:

| (172) | Trh vlastnej spotreby výrobného odvetvia Únie (zložený z plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla, ktoré si výrobné odvetvie Únie ponecháva na použitie v ďalšom článku reťazca) klesol v Únii počas posudzovaného obdobia o 7 % alebo o približne 3 milióny ton. Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu vlastnej spotreby (vyjadrený ako percentuálny podiel celkovej výroby v Únii) klesol zo 61 % v roku 2016 na 59 % počas obdobia prešetrovania. |
| --- | --- |

(172)

Trh vlastnej spotreby výrobného odvetvia Únie (zložený z plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla, ktoré si výrobné odvetvie Únie ponecháva na použitie v ďalšom článku reťazca) klesol v Únii počas posudzovaného obdobia o 7 % alebo o približne 3 milióny ton. Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu vlastnej spotreby (vyjadrený ako percentuálny podiel celkovej výroby v Únii) klesol zo 61 % v roku 2016 na 59 % počas obdobia prešetrovania.

| (173) | Po predbežnom poskytnutí informácií kritizovala vláda Turecka skutočnosť, že Komisia v odôvodnení 109 predbežného nariadenia vysvetlila zvýšenie podielu výrobného odvetvia Únie na voľnom trhu od roku 2018 do roku 2019 tak, že významné objemy predaja sa presunuli z trhu vlastnej spotreby na voľný trh z dôvodu odčlenenia. Vláda Turecka usúdila, že uvedené vysvetlenie preukazuje zaujatý prístup Komisie, pokiaľ ide o rozlišovanie medzi týmito trhmi podľa toho, „ako to považuje za vhodné“. Po konečnom poskytnutí informácií zopakovala vláda Turecka svoje tvrdenie a spochybnila objektívnosť spôsobu, akým bol určený vývoj podielu výrobného odvetvia Únie na trhu. Komisia tvrdenie o zaujatom prístupe zamietla. Komisia považuje za oprávnené a skutočne nevyhnutné opätovne charakterizovať výrobu pre vlastnú spotrebu ako voľný trh v prípade odčlenenia. Komisia poznamenala, že aj keby sa v súlade s tvrdením vlády Turecka podiel výrobcov z Únie na voľnom trhu počas posudzovaného obdobia zvýšil, taký nárast bol významne nižšieho rozsahu, ako bol nárast podielu tureckého dovozu na trhu počas rovnakého obdobia. V kontexte pomerne stabilnej spotreby v Únii vyplnil turecký dovoz medzeru, ktorú zanechali niektoré iné tretie krajiny, na ktoré sa od roku 2017 vzťahujú obchodné antidumpingové a/alebo vyrovnávacie clá. |
| --- | --- |

(173)

Po predbežnom poskytnutí informácií kritizovala vláda Turecka skutočnosť, že Komisia v odôvodnení 109 predbežného nariadenia vysvetlila zvýšenie podielu výrobného odvetvia Únie na voľnom trhu od roku 2018 do roku 2019 tak, že významné objemy predaja sa presunuli z trhu vlastnej spotreby na voľný trh z dôvodu odčlenenia. Vláda Turecka usúdila, že uvedené vysvetlenie preukazuje zaujatý prístup Komisie, pokiaľ ide o rozlišovanie medzi týmito trhmi podľa toho, „ako to považuje za vhodné“. Po konečnom poskytnutí informácií zopakovala vláda Turecka svoje tvrdenie a spochybnila objektívnosť spôsobu, akým bol určený vývoj podielu výrobného odvetvia Únie na trhu. Komisia tvrdenie o zaujatom prístupe zamietla. Komisia považuje za oprávnené a skutočne nevyhnutné opätovne charakterizovať výrobu pre vlastnú spotrebu ako voľný trh v prípade odčlenenia. Komisia poznamenala, že aj keby sa v súlade s tvrdením vlády Turecka podiel výrobcov z Únie na voľnom trhu počas posudzovaného obdobia zvýšil, taký nárast bol významne nižšieho rozsahu, ako bol nárast podielu tureckého dovozu na trhu počas rovnakého obdobia. V kontexte pomerne stabilnej spotreby v Únii vyplnil turecký dovoz medzeru, ktorú zanechali niektoré iné tretie krajiny, na ktoré sa od roku 2017 vzťahujú obchodné antidumpingové a/alebo vyrovnávacie clá.

| (174) | Po predbežnom poskytnutí informácií vláda Turecka uviedla, že neexistuje žiadna analýza týkajúca sa objemu výroby výrobných liniek, ktoré sa predali, ako je uvedené v odôvodnení 111 predbežného nariadenia. ÇİB konštatovalo, že tento predaj sa uskutočnil zo strategických a obchodných dôvodov. Komisia poznamenala, že predaj zahŕňal zmenu vlastníctva medzi výrobcami z Únie, ktorá nemá žiaden vplyv na tabuľku 6. Komisia nenašla žiadnu spojitosť medzi dotknutým predajom a tureckým dovozom. |
| --- | --- |

(174)

Po predbežnom poskytnutí informácií vláda Turecka uviedla, že neexistuje žiadna analýza týkajúca sa objemu výroby výrobných liniek, ktoré sa predali, ako je uvedené v odôvodnení 111 predbežného nariadenia. ÇİB konštatovalo, že tento predaj sa uskutočnil zo strategických a obchodných dôvodov. Komisia poznamenala, že predaj zahŕňal zmenu vlastníctva medzi výrobcami z Únie, ktorá nemá žiaden vplyv na tabuľku 6. Komisia nenašla žiadnu spojitosť medzi dotknutým predajom a tureckým dovozom.

| (175) | Po predbežnom poskytnutí informácií ÇİB uviedlo, že kľúčové ukazovatele ujmy, ako je objem predaja a podiel na voľnom trhu, ukazujú, že výrobné odvetvie Únie nemalo slabú výkonnosť. Komisia považovala tvrdenie za neopodstatnené, pretože v odôvodneniach 109 a 150 predbežného nariadenia sa už vysvetlilo, že podiel výrobného odvetvia Únie na trhu sa zvýšil z dôvodu odčlenenia, čo viedlo k tomu, že významný počet transakcií, ktoré by sa predtým považovali za transakcie na trhu vlastnej spotreby, sa stal transakciami na voľnom trhu. Stanovenie ujmy sa takisto zakladá na vyhodnotení všetkých relevantných hospodárskych faktorov a ukazovateľov, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia a sú posudzované spoločne, ako sa stanovuje v článku 3 ods. 5 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(175)

Po predbežnom poskytnutí informácií ÇİB uviedlo, že kľúčové ukazovatele ujmy, ako je objem predaja a podiel na voľnom trhu, ukazujú, že výrobné odvetvie Únie nemalo slabú výkonnosť. Komisia považovala tvrdenie za neopodstatnené, pretože v odôvodneniach 109 a 150 predbežného nariadenia sa už vysvetlilo, že podiel výrobného odvetvia Únie na trhu sa zvýšil z dôvodu odčlenenia, čo viedlo k tomu, že významný počet transakcií, ktoré by sa predtým považovali za transakcie na trhu vlastnej spotreby, sa stal transakciami na voľnom trhu. Stanovenie ujmy sa takisto zakladá na vyhodnotení všetkých relevantných hospodárskych faktorov a ukazovateľov, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia a sú posudzované spoločne, ako sa stanovuje v článku 3 ods. 5 základného nariadenia.

| (176) | Po konečnom poskytnutí informácií ÇİB uviedlo, že v pripomienkach Komisie k tomuto oddielu sa nevysvetlilo, prečo výrobné odvetvie Únie narástlo, ani to, prečo sa nárastu objemu predaja a podielu na trhu nepripísal v tomto konkrétnom prípade význam. Tieto pripomienky sa vzhľadom na svoju povahu sa riešia v oddiele 217. |
| --- | --- |

(176)

Po konečnom poskytnutí informácií ÇİB uviedlo, že v pripomienkach Komisie k tomuto oddielu sa nevysvetlilo, prečo výrobné odvetvie Únie narástlo, ani to, prečo sa nárastu objemu predaja a podielu na trhu nepripísal v tomto konkrétnom prípade význam. Tieto pripomienky sa vzhľadom na svoju povahu sa riešia v oddiele 217.

4.5.2.3.   Rast

| (177) | Po predbežnom poskytnutí informácií vláda Turecka uviedla, že odôvodnenie 112 predbežného nariadenia zahŕňalo nepodložené vyjadrenia, a kritizovala niektoré časti znenia. Komisia považovala tvrdenia za neopodstatnené, keďže v danom odôvodnení sa výslovne odkazuje na údaje a zistenia v predbežnom nariadení. |
| --- | --- |

(177)

Po predbežnom poskytnutí informácií vláda Turecka uviedla, že odôvodnenie 112 predbežného nariadenia zahŕňalo nepodložené vyjadrenia, a kritizovala niektoré časti znenia. Komisia považovala tvrdenia za neopodstatnené, keďže v danom odôvodnení sa výslovne odkazuje na údaje a zistenia v predbežnom nariadení.

| (178) | Z údajov pre EÚ27 týkajúcich sa výroby vyplýva silne klesajúci trend od roku 2017, zatiaľ čo predaj a podiel na trhu boli stabilné oproti miernemu nárastu spotreby na voľnom trhu počas rovnakého obdobia. Výrobné odvetvie Únie v EÚ27 rástlo, a to veľmi mierne, iba ak sa za počiatočný bod vezme rok 2016, v ktorom sa zistilo, že výrobné odvetvie Únie utrpelo ujmu spôsobenú dumpingovým dovozom z iných krajín. |
| --- | --- |

(178)

Z údajov pre EÚ27 týkajúcich sa výroby vyplýva silne klesajúci trend od roku 2017, zatiaľ čo predaj a podiel na trhu boli stabilné oproti miernemu nárastu spotreby na voľnom trhu počas rovnakého obdobia. Výrobné odvetvie Únie v EÚ27 rástlo, a to veľmi mierne, iba ak sa za počiatočný bod vezme rok 2016, v ktorom sa zistilo, že výrobné odvetvie Únie utrpelo ujmu spôsobenú dumpingovým dovozom z iných krajín.

| (179) | Po konečnom poskytnutí informácií vláda Turecka spochybnila, či určité závery týkajúce sa rastu boli objektívne, keďže Komisia už skôr kvalifikovala pokles vo výrobe ako „výrazný“, ale nárast predaja na voľnom trhu ako „mierny“. Komisia ako prvé poznamenala, že percentuálne podiely uvedené v tvrdení vlády Turecka sa nevzťahovali na EÚ27 a neboli preto aktuálne, a ako druhé uviedla, že za každých okolností sa v rámci porovnávacej diskusie o tom, ako kvalifikovať percentuálnu zmenu, musí zohľadniť relatívna veľkosť podkladovej hodnoty, na ktorú sa táto zmena vzťahuje. |
| --- | --- |

(179)

Po konečnom poskytnutí informácií vláda Turecka spochybnila, či určité závery týkajúce sa rastu boli objektívne, keďže Komisia už skôr kvalifikovala pokles vo výrobe ako „výrazný“, ale nárast predaja na voľnom trhu ako „mierny“. Komisia ako prvé poznamenala, že percentuálne podiely uvedené v tvrdení vlády Turecka sa nevzťahovali na EÚ27 a neboli preto aktuálne, a ako druhé uviedla, že za každých okolností sa v rámci porovnávacej diskusie o tom, ako kvalifikovať percentuálnu zmenu, musí zohľadniť relatívna veľkosť podkladovej hodnoty, na ktorú sa táto zmena vzťahuje.

4.5.2.4.   Zamestnanosť a produktivita

| (180) | Pokiaľ ide o EÚ27, zamestnanosť a produktivita sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

  Tabuľka 9


  Zamestnanosť a produktivita | 2016 | 2017 | 2018 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zamestnancov | 38 – 40 tisíc | 42 – 44 tisíc | 38 – 40 tisíc | 37 – 39 tisíc |
| Index | 100 | 112 | 103 | 100 |
| Produktivita (v tonách na zamestnanca) | 1 900 – 2 000 | 1 700 – 1 800 | 1 900 – 2 000 | 1 800 – 1 900 |
| Index | 100 | 92 | 99 | 96 |
| Zdroj: Eurofer a výrobcovia z Únie zaradení do vzorky. |

(180)

Pokiaľ ide o EÚ27, zamestnanosť a produktivita sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

Tabuľka 9

Tabuľka 9

Zamestnanosť a produktivita

Zamestnanosť a produktivita

2016

2017

2018

OP

Počet zamestnancov

38 – 40 tisíc

42 – 44 tisíc

38 – 40 tisíc

37 – 39 tisíc

Index

Index

100

100

112

112

103

103

100

100

Produktivita (v tonách na zamestnanca)

1 900 – 2 000

1 700 – 1 800

1 900 – 2 000

1 800 – 1 900

Index

Index

100

100

92

92

99

99

96

96

Zdroj: Eurofer a výrobcovia z Únie zaradení do vzorky.

Zdroj:

| (181) | Úroveň zamestnanosti vo výrobnom odvetví Únie v súvislosti s výrobou plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla počas posudzovaného obdobia kolísala, ale celkovo ostala stabilná. Vzhľadom na pokles výroby sa produktivita pracovnej sily vo výrobnom odvetví Únie meraná v tonách vyrobených za rok na zamestnanca v posudzovanom období znížila o 4 %. |
| --- | --- |

(181)

Úroveň zamestnanosti vo výrobnom odvetví Únie v súvislosti s výrobou plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla počas posudzovaného obdobia kolísala, ale celkovo ostala stabilná. Vzhľadom na pokles výroby sa produktivita pracovnej sily vo výrobnom odvetví Únie meraná v tonách vyrobených za rok na zamestnanca v posudzovanom období znížila o 4 %.

| (182) | Po predbežnom a konečnom poskytnutí informácií ÇİB uviedlo, že z kľúčových ukazovateľov ujmy, ako je zamestnanosť, vyplynulo, že výrobné odvetvie Únie nemalo slabú výkonnosť. Komisia však poznamenala, že napriek stabilite počtu zamestnancov počas posudzovaného obdobia sa počet zamestnancov v rokoch 2017 až 2019 výrazne znížil. Značná ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, bola zjavná v každom prípade, ako sa preukázalo v oddiele 4.5.4 predbežného nariadenia a v oddiele 4.6 v ďalšom texte. |
| --- | --- |

(182)

Po predbežnom a konečnom poskytnutí informácií ÇİB uviedlo, že z kľúčových ukazovateľov ujmy, ako je zamestnanosť, vyplynulo, že výrobné odvetvie Únie nemalo slabú výkonnosť. Komisia však poznamenala, že napriek stabilite počtu zamestnancov počas posudzovaného obdobia sa počet zamestnancov v rokoch 2017 až 2019 výrazne znížil. Značná ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, bola zjavná v každom prípade, ako sa preukázalo v oddiele 4.5.4 predbežného nariadenia a v oddiele 4.6 v ďalšom texte.

| (183) | Po predbežnom poskytnutí informácií ÇİB uviedlo, že zistenie o značnej ujme pripísanej výlučne poklesu počtu zamestnancov je v rozpore s judikatúrou WTO a že pokles počtu zamestnancov od roku 2017 nemožno pripísať dumpingovému dovozu z Turecka. Komisia zamietla tieto tvrdenia. Komisia žiadnym spôsobom nepripísala zistenia o značnej ujme výlučne poklesu počtu zamestnancov. Pokiaľ ide o vývoj počtu zamestnancov, ten bol úzko spätý s výrobou. |
| --- | --- |

(183)

Po predbežnom poskytnutí informácií ÇİB uviedlo, že zistenie o značnej ujme pripísanej výlučne poklesu počtu zamestnancov je v rozpore s judikatúrou WTO a že pokles počtu zamestnancov od roku 2017 nemožno pripísať dumpingovému dovozu z Turecka. Komisia zamietla tieto tvrdenia. Komisia žiadnym spôsobom nepripísala zistenia o značnej ujme výlučne poklesu počtu zamestnancov. Pokiaľ ide o vývoj počtu zamestnancov, ten bol úzko spätý s výrobou.

| (184) | Po predbežnom poskytnutí informácií vláda Turecka uviedla, že produktivita by sa nemala skúmať samostatne, keďže produktivita v roku 2017 klesla v dôsledku značného nárastu zamestnanosti v rokoch 2016 až 2017. Keďže produktivita je jedným z faktorov, ktoré sa zohľadňujú pri analýze ujmy, Komisia potvrdila, že žiaden z faktorov sa neposudzoval samostatne. |
| --- | --- |

(184)

Po predbežnom poskytnutí informácií vláda Turecka uviedla, že produktivita by sa nemala skúmať samostatne, keďže produktivita v roku 2017 klesla v dôsledku značného nárastu zamestnanosti v rokoch 2016 až 2017. Keďže produktivita je jedným z faktorov, ktoré sa zohľadňujú pri analýze ujmy, Komisia potvrdila, že žiaden z faktorov sa neposudzoval samostatne.

| (185) | Po konečnom poskytnutí informácií vláda Turecka usúdila, že posledná veta uvedeného odôvodnenia znamenala potvrdenie toho, že pokles produktivity je spôsobený nárastom zamestnanosti v roku 2017. Komisia s vládou Turecka nesúhlasila, hoci uznala, že nárast zamestnanosti v rokoch 2016 až 2017 zohrával úlohu v poklese produktivity v rokoch 2016 až 2017. Je však pozoruhodné, že produktivita znova poklesla medzi rokom 2018 a obdobím prešetrovania v čase, keď klesala aj zamestnanosť, čo viedlo ku stratám produktivity v celkovej výške 4 % počas posudzovaného obdobia, ako sa uvádza v odôvodnení 181. |
| --- | --- |

(185)

Po konečnom poskytnutí informácií vláda Turecka usúdila, že posledná veta uvedeného odôvodnenia znamenala potvrdenie toho, že pokles produktivity je spôsobený nárastom zamestnanosti v roku 2017. Komisia s vládou Turecka nesúhlasila, hoci uznala, že nárast zamestnanosti v rokoch 2016 až 2017 zohrával úlohu v poklese produktivity v rokoch 2016 až 2017. Je však pozoruhodné, že produktivita znova poklesla medzi rokom 2018 a obdobím prešetrovania v čase, keď klesala aj zamestnanosť, čo viedlo ku stratám produktivity v celkovej výške 4 % počas posudzovaného obdobia, ako sa uvádza v odôvodnení 181.

4.5.2.5.   Veľkosť dumpingového rozpätia a zotavenie z minulého dumpingu

| (186) | Pokiaľ ide o EÚ27, všetky dumpingové rozpätia boli výrazne nad úrovňou de minimis. Vplyv veľkosti skutočných dumpingových rozpätí na výrobné odvetvie Únie bol vzhľadom na objem a ceny dovozu z Turecka podstatný. |
| --- | --- |

(186)

Pokiaľ ide o EÚ27, všetky dumpingové rozpätia boli výrazne nad úrovňou de minimis. Vplyv veľkosti skutočných dumpingových rozpätí na výrobné odvetvie Únie bol vzhľadom na objem a ceny dovozu z Turecka podstatný.

de minimis

| (187) | Po predbežnom poskytnutí informácií vláda Turecka namietala voči pripomienkam Komisie týkajúcim sa zotavenia výrobného odvetvia Únie v roku 2017, ktoré je výsledkom nápravných opatrení v oblasti obchodu. Keďže sa tento oddiel týka „zotavenia z minulého dumpingu“, Komisia považovala za odôvodnené pripomenúť, že vzhľadom na zistenia z predchádzajúcich prešetrovaní týkajúcich sa rovnakého výrobku bola situácia výrobného odvetvia Únie ovplyvnená dumpingovými praktikami v roku 2016, od roku 2017 vykazovala známky zotavenia a že dosiahnuté lepšie úrovne ziskovosti sa počas obdobia prešetrovania stratili. |
| --- | --- |

(187)

Po predbežnom poskytnutí informácií vláda Turecka namietala voči pripomienkam Komisie týkajúcim sa zotavenia výrobného odvetvia Únie v roku 2017, ktoré je výsledkom nápravných opatrení v oblasti obchodu. Keďže sa tento oddiel týka „zotavenia z minulého dumpingu“, Komisia považovala za odôvodnené pripomenúť, že vzhľadom na zistenia z predchádzajúcich prešetrovaní týkajúcich sa rovnakého výrobku bola situácia výrobného odvetvia Únie ovplyvnená dumpingovými praktikami v roku 2016, od roku 2017 vykazovala známky zotavenia a že dosiahnuté lepšie úrovne ziskovosti sa počas obdobia prešetrovania stratili.

| (188) | Keďže neboli predložené žiadne iné pripomienky týkajúce sa tohto oddielu, Komisia potvrdila svoje závery uvedené v odôvodneniach 115 až 117 predbežného nariadenia. |
| --- | --- |

(188)

Keďže neboli predložené žiadne iné pripomienky týkajúce sa tohto oddielu, Komisia potvrdila svoje závery uvedené v odôvodneniach 115 až 117 predbežného nariadenia.

4.5.3.   Mikroekonomické ukazovatele

Mikroekonomické ukazovatele

4.5.3.1.   Ceny a faktory ovplyvňujúce ceny

| (189) | Vážené priemerné jednotkové predajné ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky účtované neprepojeným zákazníkom v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

  Tabuľka 10


  Predajné ceny a výrobné náklady v Únii | 2016 | 2017 | 2018 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Priemerná jednotková predajná cena na voľnom trhu (v EUR/t) | 393 | 532 | 574 | 534 |
| Index | 100 | 135 | 146 | 136 |
| Jednotkové výrobné náklady (v EUR/t) | 413 | 497 | 540 | 560 |
| Index | 100 | 121 | 131 | 136 |
| Zdroj: Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky. |

(189)

Vážené priemerné jednotkové predajné ceny výrobcov z Únie zaradených do vzorky účtované neprepojeným zákazníkom v Únii sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

Tabuľka 10

Tabuľka 10

Predajné ceny a výrobné náklady v Únii

Predajné ceny a výrobné náklady v Únii

2016

2017

2018

OP

Priemerná jednotková predajná cena na voľnom trhu (v EUR/t)

393

532

574

534

Index

Index

100

100

135

135

146

146

136

136

Jednotkové výrobné náklady (v EUR/t)

413

497

540

560

Index

Index

100

100

121

121

131

131

136

136

Zdroj: Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky.

Zdroj:

| (190) | Priemerné jednotkové predajné ceny v roku 2017 v porovnaní s rokom 2016 výrazne vzrástli, čo sa znovu opakovalo v roku 2018. Priemerná jednotková predajná cena výrobného odvetvia Únie však klesla z 574 EUR/t v roku 2018 na 534 EUR/t počas obdobia prešetrovania, kým jeho výrobné náklady sa zvýšili z 540 EUR/t v roku 2018 na 560 EUR/t v období prešetrovania. Kým teda v rokoch 2017 a 2018 výrobné odvetvie Únie dokázalo preniesť vzniknuté zvýšenie nákladov na svojich zákazníkov a zostalo ziskové, nemohlo tak viac robiť v období prešetrovania. Informácie týkajúce sa výrobných nákladov v tejto tabuľke a v tabuľke 10 predbežného nariadenia sú rovnaké. |
| --- | --- |

(190)

Priemerné jednotkové predajné ceny v roku 2017 v porovnaní s rokom 2016 výrazne vzrástli, čo sa znovu opakovalo v roku 2018. Priemerná jednotková predajná cena výrobného odvetvia Únie však klesla z 574 EUR/t v roku 2018 na 534 EUR/t počas obdobia prešetrovania, kým jeho výrobné náklady sa zvýšili z 540 EUR/t v roku 2018 na 560 EUR/t v období prešetrovania. Kým teda v rokoch 2017 a 2018 výrobné odvetvie Únie dokázalo preniesť vzniknuté zvýšenie nákladov na svojich zákazníkov a zostalo ziskové, nemohlo tak viac robiť v období prešetrovania. Informácie týkajúce sa výrobných nákladov v tejto tabuľke a v tabuľke 10 predbežného nariadenia sú rovnaké.

| (191) | Po predbežnom poskytnutí informácií vláda Turecka poznamenala, že jednotkové výrobné náklady a priemerné jednotkové predajné ceny výrobného odvetvia Únie na voľnom trhu sa počas posudzovaného obdobia zvýšili v rovnakej miere (+ 36 %), takže výrobné odvetvie Únie mohlo odzrkadliť nárast cien surovín vo svojich cenách. Komisia poznamenáva, že posúdenie vlády Turecka je len analýzou porovnávajúcou situáciu v počiatočnom a konečnom bode bez zváženia ročného vývoja a nezohľadňuje skutočnosť, že v rámci antidumpingového prešetrovania, ktoré viedlo k opatreniam voči Brazílii, Iránu, Rusku a Ukrajine v roku 2017, sa ujma zistila v období od 1. júla 2015 do 30. júna 2016. Keďže predajné ceny v Únii boli v roku 2016 (16) stále stláčané nadol dumpingovým dovozom z Brazílie, Iránu, Ruska a Ukrajiny, výrobné odvetvie Únie mohlo obnoviť svoje predajné ceny na normálne úrovne až v roku 2017 (17). Komisia takisto poznamenáva, že predajné ceny výrobného odvetvia Únie klesli z 574 EUR/t v roku 2018 na 534 EUR/t počas obdobia prešetrovania, kým jeho jednotkové náklady sa v rovnakom období zvýšili z 540 EUR/t na 560 EUR/t. Kým teda v rokoch 2017 a 2018 výrobné odvetvie Únie dokázalo preniesť vzniknuté zvýšenie nákladov na svojich zákazníkov a zostalo ziskové, nemohlo tak viac robiť v období prešetrovania. |
| --- | --- |

(191)

Po predbežnom poskytnutí informácií vláda Turecka poznamenala, že jednotkové výrobné náklady a priemerné jednotkové predajné ceny výrobného odvetvia Únie na voľnom trhu sa počas posudzovaného obdobia zvýšili v rovnakej miere (+ 36 %), takže výrobné odvetvie Únie mohlo odzrkadliť nárast cien surovín vo svojich cenách. Komisia poznamenáva, že posúdenie vlády Turecka je len analýzou porovnávajúcou situáciu v počiatočnom a konečnom bode bez zváženia ročného vývoja a nezohľadňuje skutočnosť, že v rámci antidumpingového prešetrovania, ktoré viedlo k opatreniam voči Brazílii, Iránu, Rusku a Ukrajine v roku 2017, sa ujma zistila v období od 1. júla 2015 do 30. júna 2016. Keďže predajné ceny v Únii boli v roku 2016 (16) stále stláčané nadol dumpingovým dovozom z Brazílie, Iránu, Ruska a Ukrajiny, výrobné odvetvie Únie mohlo obnoviť svoje predajné ceny na normálne úrovne až v roku 2017 (17). Komisia takisto poznamenáva, že predajné ceny výrobného odvetvia Únie klesli z 574 EUR/t v roku 2018 na 534 EUR/t počas obdobia prešetrovania, kým jeho jednotkové náklady sa v rovnakom období zvýšili z 540 EUR/t na 560 EUR/t. Kým teda v rokoch 2017 a 2018 výrobné odvetvie Únie dokázalo preniesť vzniknuté zvýšenie nákladov na svojich zákazníkov a zostalo ziskové, nemohlo tak viac robiť v období prešetrovania.

16

17

| (192) | Po konečnom poskytnutí informácií vláda Turecka uviedla, že Komisia nepreukázala, akým spôsobom bolo výrobné odvetvie Únie schopné odzrkadliť zvýšenie nákladov vzniknutých v roku 2017 vo svojich predajných cenách. Komisia nesúhlasila. V rámci krížových kontrol na diaľku týkajúcich sa vyplnených dotazníkov, ktoré poskytli výrobcovia z Únie zaradení do vzorky, ako aj v tabuľke 10 sa potvrdilo, že nárast nákladov v rokoch 2016 až 2017 sa odzrkadlil vo vyšších predajných cenách na voľnom trhu v rámci EÚ27 v rokoch 2016 až 2017. |
| --- | --- |

(192)

Po konečnom poskytnutí informácií vláda Turecka uviedla, že Komisia nepreukázala, akým spôsobom bolo výrobné odvetvie Únie schopné odzrkadliť zvýšenie nákladov vzniknutých v roku 2017 vo svojich predajných cenách. Komisia nesúhlasila. V rámci krížových kontrol na diaľku týkajúcich sa vyplnených dotazníkov, ktoré poskytli výrobcovia z Únie zaradení do vzorky, ako aj v tabuľke 10 sa potvrdilo, že nárast nákladov v rokoch 2016 až 2017 sa odzrkadlil vo vyšších predajných cenách na voľnom trhu v rámci EÚ27 v rokoch 2016 až 2017.

4.5.3.2.   Náklady práce

| (193) | Priemerné náklady práce výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

  Tabuľka 11


  Priemerné náklady práce na zamestnanca | 2016 | 2017 | 2018 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (v EUR) | 74 295 | 78 101 | 79 241 | 83 187 |
| Index | 100 | 105 | 107 | 112 |
| Zdroj: Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky. |

(193)

Priemerné náklady práce výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

Tabuľka 11

Tabuľka 11

Priemerné náklady práce na zamestnanca

Priemerné náklady práce na zamestnanca

2016

2017

2018

OP

(v EUR)

74 295

78 101

79 241

83 187

Index

Index

100

100

105

105

107

107

112

112

Zdroj: Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky.

Zdroj:

| (194) | Počas posudzovaného obdobia sa priemerné náklady práce na jedného zamestnanca zvýšili o 12 %. Táto tabuľka je rovnaká ako tabuľka 11 v predbežnom nariadení. |
| --- | --- |

(194)

Počas posudzovaného obdobia sa priemerné náklady práce na jedného zamestnanca zvýšili o 12 %. Táto tabuľka je rovnaká ako tabuľka 11 v predbežnom nariadení.

| (195) | Po predbežnom poskytnutí informácií vláda Turecka uviedla, že nárast nákladov práce nemožno prepojiť len s dovozom z Turecka. Strana sa sťažovala, že v predbežnom nariadení chýba posúdenie dôvodov, ktoré stoja za vývojom nákladov práce. Komisia ubezpečila vládu Turecka, že keďže náklady práce sú jedným z faktorov, ktoré sa zohľadňujú v analýze ujmy, nezohľadňovala žiaden z faktorov izolovane. Dôvodmi na zvýšenie nákladov práce boli mnohé skutočnosti vrátane vzniknutých záväzkov vo vzťahu s odborovými zväzmi zastupujúcimi pracovnú silu. Komisia však pripomenula, že dôležitou otázkou v tejto analýze je, do akej miery by výrobné odvetvie Únie mohlo preniesť zvýšenie nákladov, ako sa uvádza v predchádzajúcom oddiele. |
| --- | --- |

(195)

Po predbežnom poskytnutí informácií vláda Turecka uviedla, že nárast nákladov práce nemožno prepojiť len s dovozom z Turecka. Strana sa sťažovala, že v predbežnom nariadení chýba posúdenie dôvodov, ktoré stoja za vývojom nákladov práce. Komisia ubezpečila vládu Turecka, že keďže náklady práce sú jedným z faktorov, ktoré sa zohľadňujú v analýze ujmy, nezohľadňovala žiaden z faktorov izolovane. Dôvodmi na zvýšenie nákladov práce boli mnohé skutočnosti vrátane vzniknutých záväzkov vo vzťahu s odborovými zväzmi zastupujúcimi pracovnú silu. Komisia však pripomenula, že dôležitou otázkou v tejto analýze je, do akej miery by výrobné odvetvie Únie mohlo preniesť zvýšenie nákladov, ako sa uvádza v predchádzajúcom oddiele.

4.5.3.3.   Zásoby

| (196) | Úroveň zásob výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjala takto:

  Tabuľka 12


  Zásoby | 2016 | 2017 | 2018 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (v tonách) | 1 033 364 | 1 207 363 | 843 448 | 862 918 |
| Index | 100 | 117 | 82 | 84 |
| Konečný stav zásob ako percentuálny podiel výroby (%) | 4,5 – 5,5 | 5 – 6 | 4 – 5 | 4 – 5 |
| Index | 100 | 110 | 81 | 85 |
| Zdroj: Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky. |

(196)

Úroveň zásob výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa v posudzovanom období vyvíjala takto:

Tabuľka 12

Tabuľka 12

Zásoby

Zásoby

2016

2017

2018

OP

Konečný stav zásob (v tonách)

1 033 364

1 207 363

843 448

862 918

Index

Index

100

100

117

117

82

82

84

84

Konečný stav zásob ako percentuálny podiel výroby (%)

4,5 – 5,5

5 – 6

4 – 5

4 – 5

Index

Index

100

100

110

110

81

81

85

85

Zdroj: Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky.

Zdroj:

| (197) | Počas posudzovaného obdobia sa úroveň konečného stavu zásob znížila o 16 %. Pokiaľ ide o vývoj konečného stavu zásob ako percentuálneho podielu výroby, tento ukazovateľ zostal počas posudzovaného obdobia pomerne stabilný a zotrvával na úrovni približne 5 % objemu výroby. Táto tabuľka je rovnaká ako tabuľka 12 v predbežnom nariadení. |
| --- | --- |

(197)

Počas posudzovaného obdobia sa úroveň konečného stavu zásob znížila o 16 %. Pokiaľ ide o vývoj konečného stavu zásob ako percentuálneho podielu výroby, tento ukazovateľ zostal počas posudzovaného obdobia pomerne stabilný a zotrvával na úrovni približne 5 % objemu výroby. Táto tabuľka je rovnaká ako tabuľka 12 v predbežnom nariadení.

| (198) | Po predbežnom poskytnutí informácií vláda Turecka považovala náležite vypracované zistenia Komisie v odôvodnení 125 predbežného nariadenia, že zásoby sa nepovažovali za významný ukazovateľ ujmy, za zaujaté. Komisia nesúhlasila. Ako je vysvetlené v predbežnom nariadení, väčšina druhov podobných výrobkov sa vyrába na základe konkrétnych objednávok, a preto sa po výrobe dodávajú a neskladujú sa. Komisia v rámci predchádzajúcich prešetrovaní, ktoré sa týkali rovnakého výrobku (18), dospela k podobnému záveru o zásobách. Okrem toho sa v tomto prešetrovaní potvrdilo, že väčšina druhov podobného výrobku sa skutočne vyrába na základe konkrétnych objednávok používateľov. |
| --- | --- |

(198)

Po predbežnom poskytnutí informácií vláda Turecka považovala náležite vypracované zistenia Komisie v odôvodnení 125 predbežného nariadenia, že zásoby sa nepovažovali za významný ukazovateľ ujmy, za zaujaté. Komisia nesúhlasila. Ako je vysvetlené v predbežnom nariadení, väčšina druhov podobných výrobkov sa vyrába na základe konkrétnych objednávok, a preto sa po výrobe dodávajú a neskladujú sa. Komisia v rámci predchádzajúcich prešetrovaní, ktoré sa týkali rovnakého výrobku (18), dospela k podobnému záveru o zásobách. Okrem toho sa v tomto prešetrovaní potvrdilo, že väčšina druhov podobného výrobku sa skutočne vyrába na základe konkrétnych objednávok používateľov.

18

| (199) | Po konečnom poskytnutí informácií vláda Turecka spochybnila pripomienky Komisie týkajúce sa poklesu konečného stavu zásob ako percentuálneho podielu výroby. Komisia pripomenula, že konečný stav zásob ako percentuálny podiel výroby bol počas posudzovaného obdobia relatívne stabilný na úrovni približne 5 % a že tento faktor sa nepovažuje za významný ukazovateľ. Pokiaľ ide o Komisiu, keďže väčšina druhov podobného výrobku sa vyrába na základe konkrétnych objednávok používateľov, bolo by neodôvodnené domnievať sa, že stabilné zásoby (ako percentuálny podiel objemu výroby) znamenajú neexistenciu ujmy výrobného odvetvia Únie. |
| --- | --- |

(199)

Po konečnom poskytnutí informácií vláda Turecka spochybnila pripomienky Komisie týkajúce sa poklesu konečného stavu zásob ako percentuálneho podielu výroby. Komisia pripomenula, že konečný stav zásob ako percentuálny podiel výroby bol počas posudzovaného obdobia relatívne stabilný na úrovni približne 5 % a že tento faktor sa nepovažuje za významný ukazovateľ. Pokiaľ ide o Komisiu, keďže väčšina druhov podobného výrobku sa vyrába na základe konkrétnych objednávok používateľov, bolo by neodôvodnené domnievať sa, že stabilné zásoby (ako percentuálny podiel objemu výroby) znamenajú neexistenciu ujmy výrobného odvetvia Únie.

4.5.3.4.   Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získať kapitál

| (200) | Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

  Tabuľka 13


  Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií | 2016 | 2017 | 2018 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovosť predaja v Únii neprepojeným zákazníkom (v % z obratu z predaja) | –3,4 | 6,8 | 6,7 | –6,1 |
| Index | –100 | 197 | 197 | –178 |
| Peňažný tok (v EUR) | – 140 233 454 | 441 132 791 | 621 327 297 | – 308 067 291 |
| Index | –100 | 315 | 443 | –220 |
| Investície (v EUR) | 144 626 230 | 234 309 366 | 210 822 274 | 156 161 956 |
| Index | 100 | 162 | 146 | 108 |
| Návratnosť investícií (%) | –3,1 | 9,7 | 10,2 | –13,0 |
| Index | –100 | 317 | 331 | –424 |
| Zdroj: Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky. |

(200)

Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií výrobcov z Únie zaradených do vzorky sa počas posudzovaného obdobia vyvíjali takto:

Tabuľka 13

Tabuľka 13

Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií

Ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií

2016

2017

2018

OP

Ziskovosť predaja v Únii neprepojeným zákazníkom (v % z obratu z predaja)

–3,4

6,8

6,7

–6,1

Index

Index

–100

–100

197

197

–178

Peňažný tok (v EUR)

– 140 233 454

441 132 791

621 327 297

– 308 067 291

Index

Index

–100

–100

315

443

–220

Investície (v EUR)

144 626 230

234 309 366

210 822 274

156 161 956

Index

Index

100

100

162

162

146

146

108

108

Návratnosť investícií (%)

–3,1

9,7

10,2

–13,0

Index

Index

–100

–100

317

317

331

331

–424

–424

Zdroj: Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky.

Zdroj:

| (201) | Ziskovosť sa počas posudzovaného obdobia vyvíjala negatívne napriek počiatočnému zvýšeniu ziskov v rokoch 2017 a 2018. Ziskovosť klesla zo 6,8 % v roku 2017 na –6,1 % v období prešetrovania. |
| --- | --- |

(201)

Ziskovosť sa počas posudzovaného obdobia vyvíjala negatívne napriek počiatočnému zvýšeniu ziskov v rokoch 2017 a 2018. Ziskovosť klesla zo 6,8 % v roku 2017 na –6,1 % v období prešetrovania.

| (202) | Od roku 2017 do roku 2018 bol čistý peňažný tok kladný, pričom vrchol dosiahol v roku 2018, a v období prešetrovania, keď bola ziskovosť na najnižšom bode v rámci posudzovaného obdobia, sa dostal do záporných hodnôt. Schopnosť získať kapitál bola sťažená poklesom ziskov. |
| --- | --- |

(202)

Od roku 2017 do roku 2018 bol čistý peňažný tok kladný, pričom vrchol dosiahol v roku 2018, a v období prešetrovania, keď bola ziskovosť na najnižšom bode v rámci posudzovaného obdobia, sa dostal do záporných hodnôt. Schopnosť získať kapitál bola sťažená poklesom ziskov.

| (203) | Úroveň ročných investícií sa v posudzovanom období zvýšila o 8 %, ale v období prešetrovania sa znížila na úrovne sotva nad úrovňami z roku 2016. Návratnosť investícií vykazovala rovnaký trend ako ziskovosť. Táto časť tabuľky 13, pokiaľ ide o investície a návratnosť investícií, je rovnaká ako tabuľka 13 v predbežnom nariadení. |
| --- | --- |

(203)

Úroveň ročných investícií sa v posudzovanom období zvýšila o 8 %, ale v období prešetrovania sa znížila na úrovne sotva nad úrovňami z roku 2016. Návratnosť investícií vykazovala rovnaký trend ako ziskovosť. Táto časť tabuľky 13, pokiaľ ide o investície a návratnosť investícií, je rovnaká ako tabuľka 13 v predbežnom nariadení.

| (204) | Po predbežnom poskytnutí informácií vláda Turecka tvrdila, že úrovne investícií v tabuľke 13 predbežného nariadenia sú veľmi vysoké a sú jasným dôkazom neexistencie ujmy. Komisia so závermi vlády Turecka nesúhlasila, keďže k investíciám došlo najmä v rokoch 2017 a 2018, a teda vtedy, keď sa výrobné odvetvie Únie začalo zotavovať z minulých dumpingových praktík. Ako je vysvetlené v odôvodnení 167 predbežného nariadenia, výrobcovia z Únie nemohli počas posudzovaného obdobia investovať v takej miere, v akej by chceli. Keďže je výrobné odvetvie Únie obchodnou činnosťou veľmi náročnou na kapitál, investície neboli v relatívnom vyjadrení veľmi vysoké. Schopnosť získať kapitál bola sťažená poklesom ziskov. |
| --- | --- |

(204)

Po predbežnom poskytnutí informácií vláda Turecka tvrdila, že úrovne investícií v tabuľke 13 predbežného nariadenia sú veľmi vysoké a sú jasným dôkazom neexistencie ujmy. Komisia so závermi vlády Turecka nesúhlasila, keďže k investíciám došlo najmä v rokoch 2017 a 2018, a teda vtedy, keď sa výrobné odvetvie Únie začalo zotavovať z minulých dumpingových praktík. Ako je vysvetlené v odôvodnení 167 predbežného nariadenia, výrobcovia z Únie nemohli počas posudzovaného obdobia investovať v takej miere, v akej by chceli. Keďže je výrobné odvetvie Únie obchodnou činnosťou veľmi náročnou na kapitál, investície neboli v relatívnom vyjadrení veľmi vysoké. Schopnosť získať kapitál bola sťažená poklesom ziskov.

| (205) | Po konečnom poskytnutí informácií vláda Turecka požiadala o vysvetlenie nárastu investícií o 62 % od roku 2016 do roku 2017, keďže opatrenia uložené na ploché výrobky zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcované za tepla voči piatim tretím krajinám nadobudli účinnosť v októbri 2017. Komisia na úvod poznamenala, že skutočnosť, že na trhu je dumpingový dovoz, ktorý spôsobuje ujmu výrobnému odvetviu Únie, v zásade nemožno použiť na vylúčenie investičných rozhodnutí zo strany výrobného odvetvia Únie, keďže to by predstavovalo implicitnú odmenu pre dané nekalé obchodné praktiky. Komisia v podstate pripomenula, že predbežné antidumpingové opatrenia voči jednému z hlavných zdrojov dovozu plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla v tom čase, teda Číne, boli uverejnené 7. októbra 2016 (19) a konečné opatrenia boli následne prijaté začiatkom apríla 2017 (20). Okrem toho z tabuľky 14 tohto nariadenia vyplýva jasný pokles dumpingového dovozu z Číny, Ruska, Brazílie, Ukrajiny a Iránu v rokoch 2016 až 2017, čo podnietilo realizáciu oneskorených investícií v roku 2017. |
| --- | --- |

(205)

Po konečnom poskytnutí informácií vláda Turecka požiadala o vysvetlenie nárastu investícií o 62 % od roku 2016 do roku 2017, keďže opatrenia uložené na ploché výrobky zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcované za tepla voči piatim tretím krajinám nadobudli účinnosť v októbri 2017. Komisia na úvod poznamenala, že skutočnosť, že na trhu je dumpingový dovoz, ktorý spôsobuje ujmu výrobnému odvetviu Únie, v zásade nemožno použiť na vylúčenie investičných rozhodnutí zo strany výrobného odvetvia Únie, keďže to by predstavovalo implicitnú odmenu pre dané nekalé obchodné praktiky. Komisia v podstate pripomenula, že predbežné antidumpingové opatrenia voči jednému z hlavných zdrojov dovozu plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla v tom čase, teda Číne, boli uverejnené 7. októbra 2016 (19) a konečné opatrenia boli následne prijaté začiatkom apríla 2017 (20). Okrem toho z tabuľky 14 tohto nariadenia vyplýva jasný pokles dumpingového dovozu z Číny, Ruska, Brazílie, Ukrajiny a Iránu v rokoch 2016 až 2017, čo podnietilo realizáciu oneskorených investícií v roku 2017.

19

20

| (206) | Po predbežnom poskytnutí informácií vláda Turecka uviedla, že určité investície súvisiace so záležitosťami zdravia, bezpečnosti a životného prostredia nevedú k zisku ani k návratnosti investícií. Komisia usúdila, že výrobné odvetvie Únie malo byť schopné vytvárať zisk, a to aj pri plnení jej záväzkov v oblasti zdravia, bezpečnosti a životného prostredia. Investície súvisiace so záležitosťami zdravia, bezpečnosti a životného prostredia za normálnych trhových okolností nezabraňujú podnikom dosahovať zdravé zisky. Hoci vláda Turecka s týmto záverom súhlasila, po konečnom poskytnutí informácií tvrdila, že Komisia nevykonala objektívne preskúmanie ziskovosti a návratnosti investícií, keďže investície súvisiace so záležitosťami zdravia, bezpečnosti a životného prostredia sú veľmi drahé v roku, keď sa uskutočňujú, a žiadna zo spoločností neočakáva návratnosť týchto investícií. Komisia nesúhlasila, keďže zdravé výrobné odvetvie Únie by malo vykazovať stabilné úrovne ziskovosti a návratnosti investícií, ktoré umožňujú výdavky bez peňažnej návratnosti investície, ktoré sú úplne nevyhnutné zo zdravotných, bezpečnostných a environmentálnych dôvodov. |
| --- | --- |

(206)

Po predbežnom poskytnutí informácií vláda Turecka uviedla, že určité investície súvisiace so záležitosťami zdravia, bezpečnosti a životného prostredia nevedú k zisku ani k návratnosti investícií. Komisia usúdila, že výrobné odvetvie Únie malo byť schopné vytvárať zisk, a to aj pri plnení jej záväzkov v oblasti zdravia, bezpečnosti a životného prostredia. Investície súvisiace so záležitosťami zdravia, bezpečnosti a životného prostredia za normálnych trhových okolností nezabraňujú podnikom dosahovať zdravé zisky. Hoci vláda Turecka s týmto záverom súhlasila, po konečnom poskytnutí informácií tvrdila, že Komisia nevykonala objektívne preskúmanie ziskovosti a návratnosti investícií, keďže investície súvisiace so záležitosťami zdravia, bezpečnosti a životného prostredia sú veľmi drahé v roku, keď sa uskutočňujú, a žiadna zo spoločností neočakáva návratnosť týchto investícií. Komisia nesúhlasila, keďže zdravé výrobné odvetvie Únie by malo vykazovať stabilné úrovne ziskovosti a návratnosti investícií, ktoré umožňujú výdavky bez peňažnej návratnosti investície, ktoré sú úplne nevyhnutné zo zdravotných, bezpečnostných a environmentálnych dôvodov.

| (207) | Keďže neboli predložené žiadne iné pripomienky týkajúce sa tohto oddielu, Komisia potvrdila svoje závery uvedené v odôvodneniach 126 až 131 predbežného nariadenia. |
| --- | --- |

(207)

Keďže neboli predložené žiadne iné pripomienky týkajúce sa tohto oddielu, Komisia potvrdila svoje závery uvedené v odôvodneniach 126 až 131 predbežného nariadenia.

4.6.   Záver o ujme

Záver o ujme

| (208) | Hoci spotreba na voľnom trhu počas posudzovaného obdobia mierne klesla (-1 %), objemy predaja výrobného odvetvia Únie na voľnom trhu sa zvýšili a jeho podiel na voľnom trhu vzrástol zo [75 – 76 %] na [78 – 79 %]. Tieto malé zlepšenia z hľadiska objemov predaja a podielu na trhu však možno pozorovať len pri porovnaní s rokom 2016, keď výrobné odvetvie Únie utrpelo ujmu dumpingom spôsobeným dovozom z iných krajín. Objem výroby výrobného odvetvia Únie však počas posudzovaného obdobia klesol o 4 % a jeho využitie kapacity o 7 %. Medzi rokom 2018 a obdobím prešetrovania došlo k výraznejším poklesom vo výrobe a vo využití kapacity a klesol aj predaj na voľnom trhu. Výrobné odvetvie Únie od roku 2017 zaznamenalo rast, pričom sa zotavilo z nekalého dovozu podliehajúceho antidumpingovým a antisubvenčným opatreniam, ale počas obdobia prešetrovania sa jeho situácia zhoršila. |
| --- | --- |

(208)

Hoci spotreba na voľnom trhu počas posudzovaného obdobia mierne klesla (-1 %), objemy predaja výrobného odvetvia Únie na voľnom trhu sa zvýšili a jeho podiel na voľnom trhu vzrástol zo [75 – 76 %] na [78 – 79 %]. Tieto malé zlepšenia z hľadiska objemov predaja a podielu na trhu však možno pozorovať len pri porovnaní s rokom 2016, keď výrobné odvetvie Únie utrpelo ujmu dumpingom spôsobeným dovozom z iných krajín. Objem výroby výrobného odvetvia Únie však počas posudzovaného obdobia klesol o 4 % a jeho využitie kapacity o 7 %. Medzi rokom 2018 a obdobím prešetrovania došlo k výraznejším poklesom vo výrobe a vo využití kapacity a klesol aj predaj na voľnom trhu. Výrobné odvetvie Únie od roku 2017 zaznamenalo rast, pričom sa zotavilo z nekalého dovozu podliehajúceho antidumpingovým a antisubvenčným opatreniam, ale počas obdobia prešetrovania sa jeho situácia zhoršila.

| (209) | Výrobné náklady výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia výrazne zvýšili (+ 36 %), najmä z dôvodu značného zvýšenia cien surovín. |
| --- | --- |

(209)

Výrobné náklady výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia výrazne zvýšili (+ 36 %), najmä z dôvodu značného zvýšenia cien surovín.

| (210) | Predajné ceny výrobného odvetvia Únie sa v rokoch 2017 a 2018 zvýšili viac ako náklady, čo umožnilo výrobcom z Únie zotaviť sa z predchádzajúcich dumpingových praktík spôsobujúcich ujmu a dosiahnuť ziskovosť 6,7 %. Medzi rokom 2018 a obdobím prešetrovania však výrobné odvetvie Únie muselo znížiť svoje predajné ceny aj napriek zvyšujúcim sa nákladom (+ 4 %), a to s cieľom zachovať si svoj podiel na trhu, keď muselo čeliť dumpingovému dovozu z Turecka. Malo to devastačný účinok na ziskovosť výrobného odvetvia Únie, ktorá klesla z +6,7 % v roku 2018 na –6,1 % počas obdobia prešetrovania. |
| --- | --- |

(210)

Predajné ceny výrobného odvetvia Únie sa v rokoch 2017 a 2018 zvýšili viac ako náklady, čo umožnilo výrobcom z Únie zotaviť sa z predchádzajúcich dumpingových praktík spôsobujúcich ujmu a dosiahnuť ziskovosť 6,7 %. Medzi rokom 2018 a obdobím prešetrovania však výrobné odvetvie Únie muselo znížiť svoje predajné ceny aj napriek zvyšujúcim sa nákladom (+ 4 %), a to s cieľom zachovať si svoj podiel na trhu, keď muselo čeliť dumpingovému dovozu z Turecka. Malo to devastačný účinok na ziskovosť výrobného odvetvia Únie, ktorá klesla z +6,7 % v roku 2018 na –6,1 % počas obdobia prešetrovania.

| (211) | Ďalšie finančné ukazovatele (peňažný tok, návratnosť investícií) vykazovali podobný trend, najmä počas obdobia prešetrovania, a následkom toho výrazne klesla úroveň investícií v období prešetrovania v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi. |
| --- | --- |

(211)

Ďalšie finančné ukazovatele (peňažný tok, návratnosť investícií) vykazovali podobný trend, najmä počas obdobia prešetrovania, a následkom toho výrazne klesla úroveň investícií v období prešetrovania v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi.

| (212) | Ako je vysvetlené v odôvodnení 16, z dôvodu vystúpenia Spojeného kráľovstva sa zrevidovali makroekonomické ukazovatele a niekoľko ďalších údajov. Rozdiely medzi tabuľkami 1 až 13 predbežného nariadenia a tabuľkami 1 až 13 tohto nariadenia sú však zanedbateľné, a to pokiaľ ide o jednotky aj trendy. Úrovne cenového podhodnotenia ostali naďalej vysoké. Komisia teda dospela k názoru, že vystúpenie Spojeného kráľovstva nemení záver o ujme dosiahnutý v predbežnom nariadení. |
| --- | --- |

(212)

Ako je vysvetlené v odôvodnení 16, z dôvodu vystúpenia Spojeného kráľovstva sa zrevidovali makroekonomické ukazovatele a niekoľko ďalších údajov. Rozdiely medzi tabuľkami 1 až 13 predbežného nariadenia a tabuľkami 1 až 13 tohto nariadenia sú však zanedbateľné, a to pokiaľ ide o jednotky aj trendy. Úrovne cenového podhodnotenia ostali naďalej vysoké. Komisia teda dospela k názoru, že vystúpenie Spojeného kráľovstva nemení záver o ujme dosiahnutý v predbežnom nariadení.

| (213) | Na základe uvedeného Komisia s konečnou platnosťou dospela k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(213)

Na základe uvedeného Komisia s konečnou platnosťou dospela k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.

5.   PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ

PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ

5.1.   Vplyv dumpingového dovozu

Vplyv dumpingového dovozu

| (214) | Po predbežnom poskytnutí informácií ÇİB a vláda Turecka nesúhlasili so závermi v oddiele 5.1 predbežného nariadenia. Vláda Turecka tvrdila, že vysvetlenia v tomto nariadení nemohli odôvodniť príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a údajnou ujmou v rokoch 2018 až 2019 na základe toho, že objem dovozu z Turecka bol stabilný a že ceny tureckého dovozu aj výrobné náklady výrobného odvetvia Únie v danom období klesli. Komisia poukázala na nepresnosť vyhlásení vlády Turecka. Na jednej strane výrobné náklady výrobného odvetvia Únie v danom období neklesli. Zvýšili sa naopak z 540 EUR/t v roku 2018 na 560 EUR/t v roku 2019, ako sa uvádza v tabuľke 10 predbežného nariadenia a tabuľke 10 tohto nariadenia. Na druhej strane bol objem dovozu z Turecka v rokoch 2018 až 2019 pomerne stabilný (hoci mal vyššiu úroveň v porovnaní s rokmi 2016 a 2017), zatiaľ čo jeho ceny klesli o 8,5 %, ako sa uvádza v tabuľkách 4 a 5 tohto nariadenia. Komisia poznamenala, že vláda Turecka považovala úrovne cenového podhodnotenia zistené v predbežnom nariadení za zanedbateľné, nespochybnila však, že ploché výrobky zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcované za tepla sú výrobok veľmi citlivý na ceny. V skutočnosti samotná vláda Turecka priznala, že nízkym cenovým rozdielom sa vysvetlilo zvýšenie podielu tureckého dovozu na trhu (21). Tieto tvrdenia sa preto zamietajú. V každom prípade muselo výrobné odvetvie Únie počas obdobia prešetrovania bez ohľadu na existenciu cenového podhodnotenia udržiavať svoje ceny výrazne pod úrovňou výrobných nákladov s cieľom zachovať si podiel na trhu z dôvodu stláčania cien nadol vyvolaného objemom tureckého dovozu za nižšie ceny. |
| --- | --- |

(214)

Po predbežnom poskytnutí informácií ÇİB a vláda Turecka nesúhlasili so závermi v oddiele 5.1 predbežného nariadenia. Vláda Turecka tvrdila, že vysvetlenia v tomto nariadení nemohli odôvodniť príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a údajnou ujmou v rokoch 2018 až 2019 na základe toho, že objem dovozu z Turecka bol stabilný a že ceny tureckého dovozu aj výrobné náklady výrobného odvetvia Únie v danom období klesli. Komisia poukázala na nepresnosť vyhlásení vlády Turecka. Na jednej strane výrobné náklady výrobného odvetvia Únie v danom období neklesli. Zvýšili sa naopak z 540 EUR/t v roku 2018 na 560 EUR/t v roku 2019, ako sa uvádza v tabuľke 10 predbežného nariadenia a tabuľke 10 tohto nariadenia. Na druhej strane bol objem dovozu z Turecka v rokoch 2018 až 2019 pomerne stabilný (hoci mal vyššiu úroveň v porovnaní s rokmi 2016 a 2017), zatiaľ čo jeho ceny klesli o 8,5 %, ako sa uvádza v tabuľkách 4 a 5 tohto nariadenia. Komisia poznamenala, že vláda Turecka považovala úrovne cenového podhodnotenia zistené v predbežnom nariadení za zanedbateľné, nespochybnila však, že ploché výrobky zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcované za tepla sú výrobok veľmi citlivý na ceny. V skutočnosti samotná vláda Turecka priznala, že nízkym cenovým rozdielom sa vysvetlilo zvýšenie podielu tureckého dovozu na trhu (21). Tieto tvrdenia sa preto zamietajú. V každom prípade muselo výrobné odvetvie Únie počas obdobia prešetrovania bez ohľadu na existenciu cenového podhodnotenia udržiavať svoje ceny výrazne pod úrovňou výrobných nákladov s cieľom zachovať si podiel na trhu z dôvodu stláčania cien nadol vyvolaného objemom tureckého dovozu za nižšie ceny.

21

| (215) | Vláda Turecka takisto uviedla, že dovoz z Turecka neprevzal podiel výrobného odvetvia Únie na trhu, ale prevzal len určitý podiel z tretích krajín, čo nemohlo mať žiadny vplyv na výrobcov z Únie. Rovnako aj ÇİB tvrdilo, že Komisia prehliadla skutočnosť, že dovoz z Turecka vyplnil medzeru, ktorú zanechali iné dodávateľské krajiny. Strana takisto tvrdila, že medzi výkonnosťou výrobného odvetvia Únie a vývojom tureckého dovozu chýba časová korelácia, pretože keď sa situácia výrobcov z Únie medzi druhým a tretím štvrťrokom 2019 zhoršila, ako tvrdil navrhovateľ, turecký dovoz klesol a ceny zostali rovnaké. Po konečnom poskytnutí informácií vláda Turecka uviedla, že zo štvrťročnej analýzy vyplynulo, že dovoz z Turecka začal od začiatku roka 2019 výrazne klesať. Po predbežnom a konečnom poskytnutí informácií ÇİB rovnako uviedlo, že Komisia nevysvetlila, prečo sa niektoré kľúčové ekonomické ukazovatele výrobného odvetvia Únie v rokoch 2016 až 2019 zlepšili alebo prečo zostali stabilné, zatiaľ čo dovoz z Turecka postupne klesal. Po konečnom poskytnutí informácií ÇİB uviedlo, že značná ujma sa mala pripísať faktorom iným, ako je dovoz z Turecka, keďže v rokoch 2016 až 2018 sa objem dovozu z Turecka zvýšil, rovnako však aj jeho ceny. |
| --- | --- |

(215)

Vláda Turecka takisto uviedla, že dovoz z Turecka neprevzal podiel výrobného odvetvia Únie na trhu, ale prevzal len určitý podiel z tretích krajín, čo nemohlo mať žiadny vplyv na výrobcov z Únie. Rovnako aj ÇİB tvrdilo, že Komisia prehliadla skutočnosť, že dovoz z Turecka vyplnil medzeru, ktorú zanechali iné dodávateľské krajiny. Strana takisto tvrdila, že medzi výkonnosťou výrobného odvetvia Únie a vývojom tureckého dovozu chýba časová korelácia, pretože keď sa situácia výrobcov z Únie medzi druhým a tretím štvrťrokom 2019 zhoršila, ako tvrdil navrhovateľ, turecký dovoz klesol a ceny zostali rovnaké. Po konečnom poskytnutí informácií vláda Turecka uviedla, že zo štvrťročnej analýzy vyplynulo, že dovoz z Turecka začal od začiatku roka 2019 výrazne klesať. Po predbežnom a konečnom poskytnutí informácií ÇİB rovnako uviedlo, že Komisia nevysvetlila, prečo sa niektoré kľúčové ekonomické ukazovatele výrobného odvetvia Únie v rokoch 2016 až 2019 zlepšili alebo prečo zostali stabilné, zatiaľ čo dovoz z Turecka postupne klesal. Po konečnom poskytnutí informácií ÇİB uviedlo, že značná ujma sa mala pripísať faktorom iným, ako je dovoz z Turecka, keďže v rokoch 2016 až 2018 sa objem dovozu z Turecka zvýšil, rovnako však aj jeho ceny.

| (216) | Komisia súhlasila, že dovoz z Turecka, ktorý by vypĺňal medzeru, by bol bezproblémový, tento dovoz však do Únie prichádzal za neprimerané dumpingové ceny. Komisia nesúhlasila s tvrdením týkajúcim sa chýbajúcej časovej korelácie. ÇİB v skutočnosti vo svojej analýze ignorovalo účinky tlaku na ceny, ktorý vyvíjal turecký dovoz. Skutočnosť, že ujma je zjavná skôr v ukazovateľoch týkajúcich sa cien, nespochybňuje celkový záver o dumpingu spôsobujúcom ujmu. Ako sa uvádza v odôvodnení 139 predbežného nariadenia, v roku 2019 bolo výrobné odvetvie Únie nútené stanoviť svoje ceny výrazne pod úrovňou nákladov, aby si zachovalo svoj podiel na trhu z dôvodu cenového tlaku vyvíjaného tureckým dovozom za nižšie ceny. Preto medzi dumpingovým dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, existuje zreteľná súvislosť. |
| --- | --- |

(216)

Komisia súhlasila, že dovoz z Turecka, ktorý by vypĺňal medzeru, by bol bezproblémový, tento dovoz však do Únie prichádzal za neprimerané dumpingové ceny. Komisia nesúhlasila s tvrdením týkajúcim sa chýbajúcej časovej korelácie. ÇİB v skutočnosti vo svojej analýze ignorovalo účinky tlaku na ceny, ktorý vyvíjal turecký dovoz. Skutočnosť, že ujma je zjavná skôr v ukazovateľoch týkajúcich sa cien, nespochybňuje celkový záver o dumpingu spôsobujúcom ujmu. Ako sa uvádza v odôvodnení 139 predbežného nariadenia, v roku 2019 bolo výrobné odvetvie Únie nútené stanoviť svoje ceny výrazne pod úrovňou nákladov, aby si zachovalo svoj podiel na trhu z dôvodu cenového tlaku vyvíjaného tureckým dovozom za nižšie ceny. Preto medzi dumpingovým dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, existuje zreteľná súvislosť.

| (217) | Po konečnom poskytnutí informácií vláda Turecka poznamenala, že výrobné odvetvie Únie súťaží s dovozom v zásade na voľnom trhu. Vláda Turecka uviedla, že nárast podielu výrobného odvetvia Únie na voľnom trhu dokazuje neexistenciu ujmy spôsobenej dovozom z Turecka. ÇİB sa vyjadrilo, že nárast predaja výrobného odvetvia Únie na voľnom trhu a nárast jeho podielu na trhu aj napriek prítomnosti dovozu z Turecka nepodporuje záver, že výrobné odvetvie Únie utrpelo počas posudzovaného obdobia značnú ujmu. Podľa názoru Komisie tvrdenia oboch strán opomínajú vplyvy cenového tlaku vyvíjaného tureckým dovozom, ako aj to, že ukazovatele súvisiace s cenami naznačujú jasnú a preukázateľnú ujmu. Výrobné odvetvie Únie počas obdobia prešetrovania získalo časť podielov na trhu, ktoré zanechali určité zdroje dovozu. Toto sa však realizovalo s predajnými cenami výrazne pod úrovňou nákladov, čo bolo následkom cenového tlaku vyvíjaného tureckým dovozom a jeho nižšími cenami. |
| --- | --- |

(217)

Po konečnom poskytnutí informácií vláda Turecka poznamenala, že výrobné odvetvie Únie súťaží s dovozom v zásade na voľnom trhu. Vláda Turecka uviedla, že nárast podielu výrobného odvetvia Únie na voľnom trhu dokazuje neexistenciu ujmy spôsobenej dovozom z Turecka. ÇİB sa vyjadrilo, že nárast predaja výrobného odvetvia Únie na voľnom trhu a nárast jeho podielu na trhu aj napriek prítomnosti dovozu z Turecka nepodporuje záver, že výrobné odvetvie Únie utrpelo počas posudzovaného obdobia značnú ujmu. Podľa názoru Komisie tvrdenia oboch strán opomínajú vplyvy cenového tlaku vyvíjaného tureckým dovozom, ako aj to, že ukazovatele súvisiace s cenami naznačujú jasnú a preukázateľnú ujmu. Výrobné odvetvie Únie počas obdobia prešetrovania získalo časť podielov na trhu, ktoré zanechali určité zdroje dovozu. Toto sa však realizovalo s predajnými cenami výrazne pod úrovňou nákladov, čo bolo následkom cenového tlaku vyvíjaného tureckým dovozom a jeho nižšími cenami.

| (218) | Keďže neboli predložené žiadne iné pripomienky týkajúce sa tohto oddielu, Komisia potvrdila svoje závery uvedené v odôvodneniach 138 až 139 predbežného nariadenia. |
| --- | --- |

(218)

Keďže neboli predložené žiadne iné pripomienky týkajúce sa tohto oddielu, Komisia potvrdila svoje závery uvedené v odôvodneniach 138 až 139 predbežného nariadenia.

5.2.   Vplyv ostatných faktorov

Vplyv ostatných faktorov

5.2.1.   Dovoz z tretích krajín

Dovoz z tretích krajín

| (219) | Objem dovozu z iných tretích krajín sa v posudzovanom období vyvíjal takto:

  Tabuľka 14


  Dovoz z tretích krajín











  Krajina | | 2016 | 2017 | 2018 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ruská federácia | Objem (v tonách) | 1 935 269 | 720 339 | 1 587 740 | 1 340 462 |
| Index | 100 | 37 | 82 | 69 |
| Podiel na trhu (%) | 5 – 6 | 2 – 3 | 4 – 5 | 3 – 4 |
| Index | 100 | 39 | 81 | 70 |
| Priemerná cena
  (v EUR/t) | 335 | 468 | 496 | 443 |
| Index | 100 | 140 | 148 | 132 |
| Srbsko | Objem (v tonách) | 348 619 | 465 158 | 733 711 | 860 953 |
| Index | 100 | 133 | 210 | 247 |
| Podiel na trhu (%) | 0 – 1 | 1 – 2 | 2 – 3 | 2 – 3 |
| Index | 100 | 139 | 207 | 249 |
| Priemerná cena (v EUR/t) | 386 | 498 | 547 | 479 |
| Index | 100 | 129 | 142 | 124 |
| India | Objem (v tonách) | 430 713 | 1 098 632 | 884 455 | 847 584 |
| Index | 100 | 255 | 205 | 197 |
| Podiel na trhu (%) | 1 – 2 | 3 – 4 | 2 – 3 | 2 – 3 |
| Index | 100 | 266 | 202 | 199 |
| Priemerná cena (v EUR/t) | 403 | 494 | 531 | 464 |
| Index | 100 | 122 | 132 | 115 |
| Brazília | Objem (v tonách) | 654 633 | 369 251 | 266 555 | 114 142 |
| Index | 100 | 56 | 41 | 17 |
| Podiel na trhu (%) | 1 – 2 | 1 – 2 | 0 – 1 | 0 – 1 |
| Index | 100 | 59 | 40 | 18 |
| Priemerná cena (v EUR/t) | 362 | 494 | 531 | 485 |
| Index | 100 | 136 | 147 | 134 |
| Ukrajina | Objem (v tonách) | 1 078 716 | 606 830 | 131 928 | 106 797 |
| Index | 100 | 56 | 12 | 10 |
| Podiel na trhu (%) | 3 – 4 | 1 – 2 | 0 – 1 | 0 – 1 |
| Index | 100 | 59 | 12 | 10 |
| Priemerná cena (v EUR/t) | 331 | 466 | 472 | 424 |
| Index | 100 | 141 | 142 | 128 |
| Irán | Objem (v tonách) | 917 783 | 76 707 | 56 026 | 3 377 |
| Index | 100 | 8 | 6 | 0 |
| Podiel na trhu (%) | 2 – 3 | 0 – 1 | 0 – 1 | 0 – 1 |
| Index | 100 | 9 | 6 | 0 |
| Priemerná cena (v EUR/t) | 305 | 428 | 489 | 504 |
| Index | 100 | 140 | 160 | 165 |
| Čína | Objem (v tonách) | 1 024 619 | 8 456 | 579 | 525 |
| Index | 100 | 0,83 | 0,06 | 0,05 |
| Podiel na trhu (%) | 2 – 3 | 0 – 1 | 0 – 1 | 0 – 1 |
| Index | 100 | 1 | 0 | 0 |
| Priemerná cena (v EUR/t) | 325 | 667 | 3 760 | 3 177 |
| Index | 100 | 205 | 1 158 | 978 |
| Ostatné tretie krajiny | Objem (v tonách) | 935 804 | 1 560 157 | 1 507 414 | 1 242 177 |
| Index | 100 | 167 | 161 | 133 |
| Podiel na trhu (%) | 2 – 3 | 4 – 5 | 4 – 5 | 3 – 4 |
| Index | 100 | 174 | 159 | 134 |
| Priemerná cena (v EUR/t) | 384 | 493 | 562 | 523 |
| Index | 100 | 128 | 146 | 136 |
| Všetky tretie krajiny okrem Turecka spolu | Objem (v tonách) | 7 326 155 | 4 905 531 | 5 168 408 | 4 516 016 |
| Index | 100 | 67 | 71 | 62 |
| Podiel na trhu (%) | 21 – 22 | 15 – 16 | 15 – 16 | 12,5 – 13,5 |
| Index | 100 | 70 | 69 | 62 |
| Priemerná cena (v EUR/t) | 344 | 480 | 530 | 477 |
| Index | 100 | 141 | 154 | 139 |
| Zdroj: Eurostat. |

(219)

Objem dovozu z iných tretích krajín sa v posudzovanom období vyvíjal takto:

Tabuľka 14

Tabuľka 14

Dovoz z tretích krajín

Dovoz z tretích krajín

Krajina

2016

2017

2018

OP

Ruská federácia

Objem (v tonách)

1 935 269

1 935 269

720 339

720 339

1 587 740

1 587 740

1 340 462

1 340 462

Index

Index

100

100

37

37

82

82

69

69

Podiel na trhu (%)

5 – 6

2 – 3

4 – 5

3 – 4

Index

Index

100

100

39

39

81

81

70

70

Priemerná cena

(v EUR/t)

335

468

496

443

Index

Index

100

100

140

140

148

148

132

132

Srbsko

Objem (v tonách)

348 619

465 158

733 711

860 953

Index

Index

100

100

133

133

210

210

247

247

Podiel na trhu (%)

0 – 1

1 – 2

2 – 3

2 – 3

Index

Index

100

100

139

139

207

207

249

249

Priemerná cena (v EUR/t)

386

498

547

479

Index

Index

100

100

129

129

142

142

124

124

India

Objem (v tonách)

430 713

1 098 632

884 455

847 584

Index

Index

100

100

255

255

205

205

197

197

Podiel na trhu (%)

1 – 2

3 – 4

2 – 3

2 – 3

Index

Index

100

100

266

266

202

202

199

199

Priemerná cena (v EUR/t)

403

494

531

464

Index

Index

100

100

122

122

132

132

115

115

Brazília

Objem (v tonách)

654 633

369 251

266 555

114 142

Index

Index

100

100

56

56

41

41

17

17

Podiel na trhu (%)

1 – 2

1 – 2

0 – 1

0 – 1

Index

Index

100

100

59

59

40

40

18

18

Priemerná cena (v EUR/t)

362

494

531

485

Index

Index

100

100

136

136

147

147

134

134

Ukrajina

Objem (v tonách)

1 078 716

606 830

131 928

106 797

Index

Index

100

100

56

56

12

12

10

10

Podiel na trhu (%)

3 – 4

1 – 2

0 – 1

0 – 1

Index

Index

100

100

59

59

12

12

10

10

Priemerná cena (v EUR/t)

331

466

472

424

Index

Index

100

100

141

141

142

142

128

128

Irán

Objem (v tonách)

917 783

76 707

56 026

3 377

Index

Index

100

100

8

8

6

6

0

0

Podiel na trhu (%)

2 – 3

0 – 1

0 – 1

0 – 1

Index

Index

100

100

9

9

6

6

0

0

Priemerná cena (v EUR/t)

305

428

489

504

Index

Index

100

100

140

140

160

160

165

165

Čína

Objem (v tonách)

1 024 619

8 456

579

525

Index

Index

100

100

0,83

0,83

0,06

0,06

0,05

0,05

Podiel na trhu (%)

2 – 3

0 – 1

0 – 1

0 – 1

Index

Index

100

100

1

1

0

0

0

0

Priemerná cena (v EUR/t)

325

667

3 760

3 177

Index

Index

100

100

205

205

1 158

1 158

978

978

Ostatné tretie krajiny

Objem (v tonách)

935 804

1 560 157

1 507 414

1 242 177

Index

Index

100

100

167

167

161

161

133

133

Podiel na trhu (%)

2 – 3

4 – 5

4 – 5

3 – 4

Index

Index

100

100

174

174

159

159

134

134

Priemerná cena (v EUR/t)

384

493

562

523

Index

Index

100

100

128

128

146

146

136

136

Všetky tretie krajiny okrem Turecka spolu

Objem (v tonách)

7 326 155

4 905 531

5 168 408

4 516 016

Index

Index

100

100

67

67

71

71

62

62

Podiel na trhu (%)

21 – 22

15 – 16

15 – 16

12,5 – 13,5

Index

Index

100

100

70

70

69

69

62

62

Priemerná cena (v EUR/t)

344

480

530

477

Index

Index

100

100

141

141

154

154

139

139

Zdroj: Eurostat.

Zdroj:

| (220) | Počas posudzovaného obdobia sa dovoz z iných krajín ako Turecko znížil o 38 % a jeho podiel na trhu klesol z 21 až 22 % na 12,5 až 13,5 %. |
| --- | --- |

(220)

Počas posudzovaného obdobia sa dovoz z iných krajín ako Turecko znížil o 38 % a jeho podiel na trhu klesol z 21 až 22 % na 12,5 až 13,5 %.

| (221) | Po predbežnom poskytnutí informácií vláda Turecka usúdila, že v predbežnom nariadení sa prehliadla (nízka) cena dovozu z určitých tretích krajín a že ceny dovozu z Turecka nemohli spôsobiť ujmu výrobcom z Únie. Vláda Turecka založila toto tvrdenie na skutočnosti, že po prvé, pokiaľ ide o údaje uvedené v tabuľke 14 predbežného nariadenia, celkové dovozné ceny klesli medzi rokom 2018 a obdobím prešetrovania viac ako samotné ceny dovozu z Turecka, a po druhé, že ceny plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla boli veľmi nestabilné. Vláda Turecka uviedla, že súhrnný objem dovozu všetkých tretích krajín okrem Turecka predstavoval takmer dvojnásobok objemu dovozu z Turecka. Keďže jeho ceny boli nižšie ako ceny dovozu z Turecka, vláda Turecka uviedla, že jeho vplyv neožno ignorovať. V tejto súvislosti ÇİB uviedlo, že rýchly pokles cien dovozu z Indie sa zhodoval s poklesom ziskovosti výrobcov z Únie. |
| --- | --- |

(221)

Po predbežnom poskytnutí informácií vláda Turecka usúdila, že v predbežnom nariadení sa prehliadla (nízka) cena dovozu z určitých tretích krajín a že ceny dovozu z Turecka nemohli spôsobiť ujmu výrobcom z Únie. Vláda Turecka založila toto tvrdenie na skutočnosti, že po prvé, pokiaľ ide o údaje uvedené v tabuľke 14 predbežného nariadenia, celkové dovozné ceny klesli medzi rokom 2018 a obdobím prešetrovania viac ako samotné ceny dovozu z Turecka, a po druhé, že ceny plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla boli veľmi nestabilné. Vláda Turecka uviedla, že súhrnný objem dovozu všetkých tretích krajín okrem Turecka predstavoval takmer dvojnásobok objemu dovozu z Turecka. Keďže jeho ceny boli nižšie ako ceny dovozu z Turecka, vláda Turecka uviedla, že jeho vplyv neožno ignorovať. V tejto súvislosti ÇİB uviedlo, že rýchly pokles cien dovozu z Indie sa zhodoval s poklesom ziskovosti výrobcov z Únie.

| (222) | Komisia analyzovala objemy, hodnoty a trendy dovozu z iných tretích krajín, zistila však, že ich vplyv neoslabil príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z Turecka a značnou ujmou, ktorú utrpeli výrobcovia z Únie. Pokiaľ ide o porovnanie cien, ktoré vykonala vláda Turecka medzi dovoznými cenami z Turecka a dovoznými cenami z iných zdrojov, Komisia poznamenáva, že dovozné ceny z iných zdrojov sú podhodnotené, keďže vláda Turecka nezohľadnila skutočnosť, že údaje Eurostatu o cenách nezahŕňajú zaplatené antidumpingové a vyrovnávacie clá. Pokiaľ ide o dovoz z Indie, ako je uvedené v odôvodnení 144 predbežného nariadenia, presný sortiment výrobkov tohto dovozu, a teda to, či v skutočnosti podhodnocuje ceny výrobného odvetvia Únie, nemožno určiť len na základe priemerných cien Eurostatu. Žiadna zo strán neposkytla dôkazy podľa jednotlivých druhov výrobku, ktoré by naznačovali významné cenové podhodnotenie dovozu z Indie. Dôležitejšie je, že žiadna zo strán nespochybnila, že objemy dovozu z Indie predstavovali jednu štvrtinu objemu dovozu z Turecka, a teda nemohli oslabiť príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a ujmou zistenou v tomto prípade. Po predbežnom poskytnutí informácií navrhovateľ tvrdil, že nevie o žiadnych informáciách, ktoré by naznačovali, že dovoz z Indie sa predával v Únii za dumpingové ceny alebo že spôsoboval výrobcom z Únie ujmu. Takisto vzhľadom na relatívne malý podiel dovozu z Indie na trhu nemohol tento dovoz vyvíjať tlak na výrobcov z Únie v rovnakej miere ako dumpingový dovoz z Turecka. |
| --- | --- |

(222)

Komisia analyzovala objemy, hodnoty a trendy dovozu z iných tretích krajín, zistila však, že ich vplyv neoslabil príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z Turecka a značnou ujmou, ktorú utrpeli výrobcovia z Únie. Pokiaľ ide o porovnanie cien, ktoré vykonala vláda Turecka medzi dovoznými cenami z Turecka a dovoznými cenami z iných zdrojov, Komisia poznamenáva, že dovozné ceny z iných zdrojov sú podhodnotené, keďže vláda Turecka nezohľadnila skutočnosť, že údaje Eurostatu o cenách nezahŕňajú zaplatené antidumpingové a vyrovnávacie clá. Pokiaľ ide o dovoz z Indie, ako je uvedené v odôvodnení 144 predbežného nariadenia, presný sortiment výrobkov tohto dovozu, a teda to, či v skutočnosti podhodnocuje ceny výrobného odvetvia Únie, nemožno určiť len na základe priemerných cien Eurostatu. Žiadna zo strán neposkytla dôkazy podľa jednotlivých druhov výrobku, ktoré by naznačovali významné cenové podhodnotenie dovozu z Indie. Dôležitejšie je, že žiadna zo strán nespochybnila, že objemy dovozu z Indie predstavovali jednu štvrtinu objemu dovozu z Turecka, a teda nemohli oslabiť príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a ujmou zistenou v tomto prípade. Po predbežnom poskytnutí informácií navrhovateľ tvrdil, že nevie o žiadnych informáciách, ktoré by naznačovali, že dovoz z Indie sa predával v Únii za dumpingové ceny alebo že spôsoboval výrobcom z Únie ujmu. Takisto vzhľadom na relatívne malý podiel dovozu z Indie na trhu nemohol tento dovoz vyvíjať tlak na výrobcov z Únie v rovnakej miere ako dumpingový dovoz z Turecka.

| (223) | Po konečnom poskytnutí informácií ÇİB spochybnilo analýzu a závery uvedené v tomto oddiele a vláda Turecka uviedla, že Komisia si „zvolila nepreskúmať vplyvy“ dovozu z iných tretích krajín a nepreukázala, že tento dovoz nespôsobil výrobcom z Únie žiadnu ujmu. Komisia so stranami nesúhlasila, keďže preskúmala všetky relevantné informácie v spise týkajúce sa danej problematiky. Žiadna zo strán, či už vláda Turecka, alebo ÇİB, napríklad v žiadnej fáze prešetrovania nepredložila dôkazy pre jednotlivé druhy výrobku, ktoré by naznačovali významné cenové podhodnotenie dovozu z Indie (alebo dovozu zo Srbska, ako tvrdilo ÇİB). Komisia dospela k záveru, že dôkazy v spise nepodporili tvrdenie týkajúce sa údajných vplyvov dovozu z iných tretích krajín. Uvedený záver nespochybňuje zistenie o rozsahu tlaku tohto dovozu na výrobcov z Únie a zároveň dumpingového dovozu z Turecka. Zistenie, že dovoz z tretích krajín nemohol oslabiť príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z Turecka a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, sa potvrdilo. Na základe týchto úvah bol potvrdený aj celkový záver o príčinnej súvislosti. |
| --- | --- |

(223)

Po konečnom poskytnutí informácií ÇİB spochybnilo analýzu a závery uvedené v tomto oddiele a vláda Turecka uviedla, že Komisia si „zvolila nepreskúmať vplyvy“ dovozu z iných tretích krajín a nepreukázala, že tento dovoz nespôsobil výrobcom z Únie žiadnu ujmu. Komisia so stranami nesúhlasila, keďže preskúmala všetky relevantné informácie v spise týkajúce sa danej problematiky. Žiadna zo strán, či už vláda Turecka, alebo ÇİB, napríklad v žiadnej fáze prešetrovania nepredložila dôkazy pre jednotlivé druhy výrobku, ktoré by naznačovali významné cenové podhodnotenie dovozu z Indie (alebo dovozu zo Srbska, ako tvrdilo ÇİB). Komisia dospela k záveru, že dôkazy v spise nepodporili tvrdenie týkajúce sa údajných vplyvov dovozu z iných tretích krajín. Uvedený záver nespochybňuje zistenie o rozsahu tlaku tohto dovozu na výrobcov z Únie a zároveň dumpingového dovozu z Turecka. Zistenie, že dovoz z tretích krajín nemohol oslabiť príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z Turecka a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, sa potvrdilo. Na základe týchto úvah bol potvrdený aj celkový záver o príčinnej súvislosti.

| (224) | Keďže neboli predložené žiadne iné pripomienky týkajúce sa tohto oddielu, Komisia potvrdila svoje závery uvedené v odôvodneniach 140 až 146 predbežného nariadenia. |
| --- | --- |

(224)

Keďže neboli predložené žiadne iné pripomienky týkajúce sa tohto oddielu, Komisia potvrdila svoje závery uvedené v odôvodneniach 140 až 146 predbežného nariadenia.

5.2.2.   Vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Únie

Vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Únie

| (225) | Objem a ceny vývozu výrobného odvetvia Únie neprepojeným stranám sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

  Tabuľka 15


  Predaj na vývoz | 2016 | 2017 | 2018 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem vývozu (v tonách) | 1 – 2 milióny | 1 – 2 milióny | 1 – 2 milióny | 1 – 2 milióny |
| Index | 100 | 102 | 102 | 121 |
| Priemerná cena (v EUR/t) | 376 | 502 | 554 | 468 |
| Index | 100 | 133 | 147 | 124 |
| Zdroj: Eurofer (objemy) a výrobcovia z Únie zaradení do vzorky (priemerné ceny). |

(225)

Objem a ceny vývozu výrobného odvetvia Únie neprepojeným stranám sa v posudzovanom období vyvíjali takto:

Tabuľka 15

Tabuľka 15

Predaj na vývoz

Predaj na vývoz

2016

2017

2018

OP

Objem vývozu (v tonách)

1 – 2 milióny

1 – 2 milióny

1 – 2 milióny

1 – 2 milióny

Index

Index

100

100

102

102

102

102

121

121

Priemerná cena (v EUR/t)

376

502

554

468

Index

Index

100

100

133

133

147

147

124

124

Zdroj: Eurofer (objemy) a výrobcovia z Únie zaradení do vzorky (priemerné ceny).

Zdroj:

| (226) | Výrobcovia z Únie zvýšili počas posudzovaného obdobia objemy vývozu o 21 % na necelé 2 milióny ton v roku 2019. Objemy vyvezené výrobným odvetvím Únie celkovo predstavovali menej ako 6 % jeho objemu predaja na voľnom trhu Únie. |
| --- | --- |

(226)

Výrobcovia z Únie zvýšili počas posudzovaného obdobia objemy vývozu o 21 % na necelé 2 milióny ton v roku 2019. Objemy vyvezené výrobným odvetvím Únie celkovo predstavovali menej ako 6 % jeho objemu predaja na voľnom trhu Únie.

| (227) | Keďže neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa tohto oddielu, Komisia potvrdila svoje závery uvedené v odôvodneniach 147 až 149 predbežného nariadenia. |
| --- | --- |

(227)

Keďže neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa tohto oddielu, Komisia potvrdila svoje závery uvedené v odôvodneniach 147 až 149 predbežného nariadenia.

5.2.3.   Vlastná spotreba

Vlastná spotreba

| (228) | Po predbežnom poskytnutí informácií vláda Turecka požiadala Komisiu, aby zhromaždila viac údajov a ďalej preskúmala dopyt na trhu vlastnej spotreby. Vláda Turecka poukázala na určité rozčlenenia v publikácii navrhovateľa „European Steel in Figures 2020 (Európska oceľ v číslach za rok 2020) a zlé výsledky uverejnené v správe Európskeho združenia výrobcov automobilov z roku 2019. |
| --- | --- |

(228)

Po predbežnom poskytnutí informácií vláda Turecka požiadala Komisiu, aby zhromaždila viac údajov a ďalej preskúmala dopyt na trhu vlastnej spotreby. Vláda Turecka poukázala na určité rozčlenenia v publikácii navrhovateľa „European Steel in Figures 2020 (Európska oceľ v číslach za rok 2020) a zlé výsledky uverejnené v správe Európskeho združenia výrobcov automobilov z roku 2019.

European Steel in Figures 2020

| (229) | Existujú dve hlavné použitia plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla. Po prvé, ide o prvotný materiál na výrobu rôznych nadväzujúcich oceľových výrobkov s pridanou hodnotou, počínajúc plochými oceľovými výrobkami a potiahnutými výrobkami z ocele valcovanými za studena. Po druhé, využívajú sa ako priemyselný vstup, ktorý koncoví používatelia nakupujú pre rôznu škálu použití vrátane výstavby (výroba oceľových rúrok), stavby lodí, plynových kontajnerov, áut, tlakových nádob a energetických potrubí. Údaje, ktoré predložila vláda Turecka, neumožnili posúdenie dopytu v rámci širokej škály dotknutých odvetví využívajúcich prešetrovaný výrobok. Komisia zistila, že celková výrobná činnosť v odvetviach využívajúcich oceľ v Únii klesla v roku 2019 o 0,2 %, a to po náraste o 2,9 % v roku 2018, čo predstavovalo prvý pokles výroby od roku 2013. Negatívny rast v roku 2019 bol výsledkom nárastu stavebnej výroby a poklesu vo všetkých ostatných odvetviach využívajúcich oceľ (najvýraznejší pokles bol zaznamenaný v automobilovom odvetví) (22). Komisia priznala, že negatívny rast v mnohých odvetviach využívajúcich oceľ znamenal pre výrobcov plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla v roku 2019 problém. Nezistilo sa však, že by táto situácia oslabila príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z Turecka a situáciou spôsobujúcou ujmu výrobnému odvetviu Únie počas obdobia prešetrovania, pokiaľ ide o nárast objemu daného dovozu, jeho vplyv na ceny výrobného odvetvia Únie a iné identifikované faktory spôsobujúce ujmu. |
| --- | --- |

(229)

Existujú dve hlavné použitia plochých výrobkov z ocele valcovaných za tepla. Po prvé, ide o prvotný materiál na výrobu rôznych nadväzujúcich oceľových výrobkov s pridanou hodnotou, počínajúc plochými oceľovými výrobkami a potiahnutými výrobkami z ocele valcovanými za studena. Po druhé, využívajú sa ako priemyselný vstup, ktorý koncoví používatelia nakupujú pre rôznu škálu použití vrátane výstavby (výroba oceľových rúrok), stavby lodí, plynových kontajnerov, áut, tlakových nádob a energetických potrubí. Údaje, ktoré predložila vláda Turecka, neumožnili posúdenie dopytu v rámci širokej škály dotknutých odvetví využívajúcich prešetrovaný výrobok. Komisia zistila, že celková výrobná činnosť v odvetviach využívajúcich oceľ v Únii klesla v roku 2019 o 0,2 %, a to po náraste o 2,9 % v roku 2018, čo predstavovalo prvý pokles výroby od roku 2013. Negatívny rast v roku 2019 bol výsledkom nárastu stavebnej výroby a poklesu vo všetkých ostatných odvetviach využívajúcich oceľ (najvýraznejší pokles bol zaznamenaný v automobilovom odvetví) (22). Komisia priznala, že negatívny rast v mnohých odvetviach využívajúcich oceľ znamenal pre výrobcov plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla v roku 2019 problém. Nezistilo sa však, že by táto situácia oslabila príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z Turecka a situáciou spôsobujúcou ujmu výrobnému odvetviu Únie počas obdobia prešetrovania, pokiaľ ide o nárast objemu daného dovozu, jeho vplyv na ceny výrobného odvetvia Únie a iné identifikované faktory spôsobujúce ujmu.

22

| (230) | Po konečnom poskytnutí informácií vláda Turecka konštatovala nedostatočné preskúmanie vplyvu vlastnej spotreby, ktoré nie je v súlade s pravidlami WTO. Vláda Turecka uviedla, že Komisia „si zvolila nepreskúmať“„neobyčajné zhoršenie situácie odvetví používateľov ocele v EÚ“. Komisia nesúhlasila. Vláda Turecka neposkytla dôkazy na podporu svojho tvrdenia. Z publikácií v poznámke pod čiarou č. 16 predbežného nariadenia nevyplýva údajné „neobyčajné zhoršenie situácie odvetví používateľov ocele v EÚ“. Počas prešetrovania neuviedli podobné tvrdenia žiadni používatelia. Ako je zdôraznené v odôvodnení 195 predbežného nariadenia, používatelia na veľkých dolných trhoch, ako je automobilové odvetvie, priemyselné zariadenia alebo stavebné odvetvie, sa neprihlásili. |
| --- | --- |

(230)

Po konečnom poskytnutí informácií vláda Turecka konštatovala nedostatočné preskúmanie vplyvu vlastnej spotreby, ktoré nie je v súlade s pravidlami WTO. Vláda Turecka uviedla, že Komisia „si zvolila nepreskúmať“„neobyčajné zhoršenie situácie odvetví používateľov ocele v EÚ“. Komisia nesúhlasila. Vláda Turecka neposkytla dôkazy na podporu svojho tvrdenia. Z publikácií v poznámke pod čiarou č. 16 predbežného nariadenia nevyplýva údajné „neobyčajné zhoršenie situácie odvetví používateľov ocele v EÚ“. Počas prešetrovania neuviedli podobné tvrdenia žiadni používatelia. Ako je zdôraznené v odôvodnení 195 predbežného nariadenia, používatelia na veľkých dolných trhoch, ako je automobilové odvetvie, priemyselné zariadenia alebo stavebné odvetvie, sa neprihlásili.

| (231) | Keďže neboli predložené žiadne iné pripomienky týkajúce sa tohto oddielu, Komisia potvrdila svoje závery uvedené v odôvodneniach 150 až 151 predbežného nariadenia. |
| --- | --- |

(231)

Keďže neboli predložené žiadne iné pripomienky týkajúce sa tohto oddielu, Komisia potvrdila svoje závery uvedené v odôvodneniach 150 až 151 predbežného nariadenia.

5.2.4.   Vývoj dopytu

Vývoj dopytu

| (232) | Po konečnom poskytnutí informácií ÇİB pripísalo ujmu celkovému poklesu spotreby v Únii, zatiaľ čo vláda Turecka uviedla, že pokles spotreby spôsobil pokles objemu výroby výrobného odvetvia Únie. Komisia poznamenala, že ako sa uvádza v tabuľke 1, spotreba na voľnom trhu, t. j. trhu, v rámci ktorého v podstate prebieha konkurencia s dovozom, počas posudzovaného obdobia klesla o 1 %. Komisia sa nedomnieva, že veľkosť poklesu spotreby v Únii oslabila príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z Turecka a situáciou spôsobujúcou ujmu výrobnému odvetviu Únie počas obdobia prešetrovania. |
| --- | --- |

(232)

Po konečnom poskytnutí informácií ÇİB pripísalo ujmu celkovému poklesu spotreby v Únii, zatiaľ čo vláda Turecka uviedla, že pokles spotreby spôsobil pokles objemu výroby výrobného odvetvia Únie. Komisia poznamenala, že ako sa uvádza v tabuľke 1, spotreba na voľnom trhu, t. j. trhu, v rámci ktorého v podstate prebieha konkurencia s dovozom, počas posudzovaného obdobia klesla o 1 %. Komisia sa nedomnieva, že veľkosť poklesu spotreby v Únii oslabila príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z Turecka a situáciou spôsobujúcou ujmu výrobnému odvetviu Únie počas obdobia prešetrovania.

| (233) | Vzhľadom na úvahy uvedené v oddiele vyššie a na skutočnosť, že neboli predložené žiadne iné pripomienky týkajúce sa tohto oddielu, Komisia potvrdila svoje závery uvedené v odôvodneniach 152 až 153 predbežného nariadenia. Vývojom dopytu na základe údajov týkajúcich sa EÚ27 sa tieto závery nemenia. |
| --- | --- |

(233)

Vzhľadom na úvahy uvedené v oddiele vyššie a na skutočnosť, že neboli predložené žiadne iné pripomienky týkajúce sa tohto oddielu, Komisia potvrdila svoje závery uvedené v odôvodneniach 152 až 153 predbežného nariadenia. Vývojom dopytu na základe údajov týkajúcich sa EÚ27 sa tieto závery nemenia.

5.2.5.   Ceny surovín

Ceny surovín

| (234) | Keďže neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa tohto oddielu, Komisia potvrdila svoje závery uvedené v odôvodneniach 154 až 155 predbežného nariadenia. |
| --- | --- |

(234)

Keďže neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa tohto oddielu, Komisia potvrdila svoje závery uvedené v odôvodneniach 154 až 155 predbežného nariadenia.

5.2.6.   Iné faktory

Iné faktory

| (235) | Po konečnom poskytnutí informácií ÇİB tvrdilo, že značná ujma sa mala pripísať zmenám na trhu Únie, reštrukturalizačným a racionalizačným snahám výrobcov z Únie, určitej nákupnej politike a dovozu s nízkou cenou z iných tretích krajín. Tvrdenia boli nepodložené, a preto boli zamietnuté. |
| --- | --- |

(235)

Po konečnom poskytnutí informácií ÇİB tvrdilo, že značná ujma sa mala pripísať zmenám na trhu Únie, reštrukturalizačným a racionalizačným snahám výrobcov z Únie, určitej nákupnej politike a dovozu s nízkou cenou z iných tretích krajín. Tvrdenia boli nepodložené, a preto boli zamietnuté.

| (236) | Keďže neboli predložené žiadne iné pripomienky týkajúce sa tohto oddielu, Komisia potvrdila svoje závery uvedené v odôvodneniach 147 až 149 predbežného nariadenia. |
| --- | --- |

(236)

Keďže neboli predložené žiadne iné pripomienky týkajúce sa tohto oddielu, Komisia potvrdila svoje závery uvedené v odôvodneniach 147 až 149 predbežného nariadenia.

5.3.   Záver o príčinnej súvislosti

Záver o príčinnej súvislosti

| (237) | Na základe uvedeného a vzhľadom na to, že neboli poskytnuté žiadne ďalšie pripomienky, Komisia dospela k záveru, že žiadny z faktorov analyzovaných jednotlivo alebo spoločne neoslabil príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, do tej miery, že by takáto súvislosť už nebola reálna a podstatná, čím sa potvrdzuje záver uvedený v odôvodneniach 159 až 161 predbežného nariadenia. |
| --- | --- |

(237)

Na základe uvedeného a vzhľadom na to, že neboli poskytnuté žiadne ďalšie pripomienky, Komisia dospela k záveru, že žiadny z faktorov analyzovaných jednotlivo alebo spoločne neoslabil príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, do tej miery, že by takáto súvislosť už nebola reálna a podstatná, čím sa potvrdzuje záver uvedený v odôvodneniach 159 až 161 predbežného nariadenia.

6.   ÚROVEŇ OPATRENÍ

ÚROVEŇ OPATRENÍ

6.1.   Rozpätie predaja pod cieľovú cenu

Rozpätie predaja pod cieľovú cenu

| (238) | Po predbežnom poskytnutí informácií navrhovateľ namietal proti tomu, že Komisia použila priemerný zisk, ktorý sa dosiahol v roku 2017, konkrétne 6,8 %, ako základ pre cieľový zisk použitý na výpočet rozpätia predaja pod cieľovú cenu. Navrhovateľ tvrdil, že výrobné odvetvie Únie v roku 2017 ešte stále trpelo v dôsledku dumpingového dovozu z iných krajín pôvodu, že Komisia nepostupovala podľa svojho štandardného postupu a že ÇİB dokonca navrhlo vyššie ziskové rozpätie. Navrhovateľ trval na tom, že cieľový zisk by mal byť v rozpätí 10 až 15 %, ako v prípade skoršieho prešetrovania týkajúceho sa dovozu rovnakého výrobku (23), v ktorom bol na úrovni 12,9 %, hoci pripustil, že minimálny základ pre cieľový zisk by mohol byť aj na úrovni 7,9 %, čo bol cieľový zisk použitý v rámci posledného prešetrovania tohto výrobku. |
| --- | --- |

(238)

Po predbežnom poskytnutí informácií navrhovateľ namietal proti tomu, že Komisia použila priemerný zisk, ktorý sa dosiahol v roku 2017, konkrétne 6,8 %, ako základ pre cieľový zisk použitý na výpočet rozpätia predaja pod cieľovú cenu. Navrhovateľ tvrdil, že výrobné odvetvie Únie v roku 2017 ešte stále trpelo v dôsledku dumpingového dovozu z iných krajín pôvodu, že Komisia nepostupovala podľa svojho štandardného postupu a že ÇİB dokonca navrhlo vyššie ziskové rozpätie. Navrhovateľ trval na tom, že cieľový zisk by mal byť v rozpätí 10 až 15 %, ako v prípade skoršieho prešetrovania týkajúceho sa dovozu rovnakého výrobku (23), v ktorom bol na úrovni 12,9 %, hoci pripustil, že minimálny základ pre cieľový zisk by mohol byť aj na úrovni 7,9 %, čo bol cieľový zisk použitý v rámci posledného prešetrovania tohto výrobku.

23

| (239) | Komisia toto tvrdenie posúdila. Ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 164 a 166 predbežného nariadenia, Komisia vychádza pri stanovení cieľového zisku z ustanovení článku 7 ods. 2c základného nariadenia, hoci rok s „bežnými podmienkami hospodárskej súťaže“ nemohol byť pred zvýšením dovozu z Turecka identifikovaný v primeranom časovom intervale. Okrem toho, ako sa už uvádza v oddiele 4.5.1, Komisia nebola schopná dospieť k záveru, že v roku 2017 výrobné odvetvie Únie stále trpelo v dôsledku dumpingového dovozu, ako tvrdí navrhovateľ. V rámci antidumpingového prešetrovania voči Brazílii, Iránu, Rusku a Ukrajine sa prešetrovanie dumpingu a ujmy týkalo obdobia od 1. júla 2015 do 30. júna 2016. Skutočnosť, že konečné ochranné opatrenia voči dovozu z daných krajín pôvodu boli uložené v októbri 2017, neznamená, že dumpingové praktiky spôsobujúce ujmu v roku 2017 naďalej existovali. Toto je podložené prudkým poklesom dovozu z daných piatich krajín v roku 2017, ako sa už uvádza v odôvodnení 163. Komisia teda potvrdila, že rok 2017 predstavoval najlepší základ na stanovenie cieľového zisku v kontexte súčasného prešetrovania. V každom prípade, pokiaľ ide o dumpingové rozpätia zistené v tomto prípade, ani prijatie tvrdenia o používaní vyššieho cieľového zisku by nemalo žiadny vplyv na úroveň opatrení. |
| --- | --- |

(239)

Komisia toto tvrdenie posúdila. Ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 164 a 166 predbežného nariadenia, Komisia vychádza pri stanovení cieľového zisku z ustanovení článku 7 ods. 2c základného nariadenia, hoci rok s „bežnými podmienkami hospodárskej súťaže“ nemohol byť pred zvýšením dovozu z Turecka identifikovaný v primeranom časovom intervale. Okrem toho, ako sa už uvádza v oddiele 4.5.1, Komisia nebola schopná dospieť k záveru, že v roku 2017 výrobné odvetvie Únie stále trpelo v dôsledku dumpingového dovozu, ako tvrdí navrhovateľ. V rámci antidumpingového prešetrovania voči Brazílii, Iránu, Rusku a Ukrajine sa prešetrovanie dumpingu a ujmy týkalo obdobia od 1. júla 2015 do 30. júna 2016. Skutočnosť, že konečné ochranné opatrenia voči dovozu z daných krajín pôvodu boli uložené v októbri 2017, neznamená, že dumpingové praktiky spôsobujúce ujmu v roku 2017 naďalej existovali. Toto je podložené prudkým poklesom dovozu z daných piatich krajín v roku 2017, ako sa už uvádza v odôvodnení 163. Komisia teda potvrdila, že rok 2017 predstavoval najlepší základ na stanovenie cieľového zisku v kontexte súčasného prešetrovania. V každom prípade, pokiaľ ide o dumpingové rozpätia zistené v tomto prípade, ani prijatie tvrdenia o používaní vyššieho cieľového zisku by nemalo žiadny vplyv na úroveň opatrení.

| (240) | V predbežnej fáze Komisia použila údaje organizácie Bloomberg New Energy Finance s cieľom stanoviť predpokladané ceny kvót v rámci systému EÚ na obchodovanie s emisiami (ďalej len „ETS“) na výpočet budúcich environmentálnych nákladov. Tieto ceny boli aktualizované v konečnej fáze s údajmi získanými 15. februára 2020. |
| --- | --- |

(240)

V predbežnej fáze Komisia použila údaje organizácie Bloomberg New Energy Finance s cieľom stanoviť predpokladané ceny kvót v rámci systému EÚ na obchodovanie s emisiami (ďalej len „ETS“) na výpočet budúcich environmentálnych nákladov. Tieto ceny boli aktualizované v konečnej fáze s údajmi získanými 15. februára 2020.

| (241) | Odôvodnenie 216 predbežného nariadenia odkazuje na pripomienky týkajúce sa výpočtu ujmy doručené od jedného výrobcu z Únie zaradeného do vzorky v kontexte článku 19a základného nariadenia. Strana tvrdila, že na posúdenie budúcich nákladov výrobného odvetvia Únie na dodržiavanie predpisov s cieľom dodržiavať environmentálne a sociálne výrobné náklady vyplývajúce z mnohostranných environmentálnych dohôd alebo sociálnych záväzkov by sa namiesto priemeru budúcich výrobkov v predchádzajúcom článku výrobného reťazca používaných pri výrobe plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla mal použiť priemer budúceho množstva plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla, ktoré sa má vyrobiť. Vzhľadom na dostupné informácie poskytnuté troma výrobcami z Únie zaradenými do vzorky a overené Komisiou Komisia v tomto konaní zistila, že emisie znečisťujúcich látok priamo vytvárali výrobky v predchádzajúcom článku výrobného reťazca, a preto to bola vhodná úroveň na posúdenie budúcich nákladov na dodržiavanie predpisov. Náklady sa následne uplatnili na výrobu prešetrovaného výrobku, a to na základe jednotkovej spotreby výrobku v ďalšom článku výrobného reťazca, ktorý v rámci výroby prešetrovaného výrobku vytvára emisie. |
| --- | --- |

(241)

Odôvodnenie 216 predbežného nariadenia odkazuje na pripomienky týkajúce sa výpočtu ujmy doručené od jedného výrobcu z Únie zaradeného do vzorky v kontexte článku 19a základného nariadenia. Strana tvrdila, že na posúdenie budúcich nákladov výrobného odvetvia Únie na dodržiavanie predpisov s cieľom dodržiavať environmentálne a sociálne výrobné náklady vyplývajúce z mnohostranných environmentálnych dohôd alebo sociálnych záväzkov by sa namiesto priemeru budúcich výrobkov v predchádzajúcom článku výrobného reťazca používaných pri výrobe plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla mal použiť priemer budúceho množstva plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla, ktoré sa má vyrobiť. Vzhľadom na dostupné informácie poskytnuté troma výrobcami z Únie zaradenými do vzorky a overené Komisiou Komisia v tomto konaní zistila, že emisie znečisťujúcich látok priamo vytvárali výrobky v predchádzajúcom článku výrobného reťazca, a preto to bola vhodná úroveň na posúdenie budúcich nákladov na dodržiavanie predpisov. Náklady sa následne uplatnili na výrobu prešetrovaného výrobku, a to na základe jednotkovej spotreby výrobku v ďalšom článku výrobného reťazca, ktorý v rámci výroby prešetrovaného výrobku vytvára emisie.

| (242) | Ako je vysvetlené v oddiele 1.8, zloženie Únie sa v roku 2021 zmenilo, pričom táto zmena zahŕňala aj zmenu v súbore údajov, ktorý sa použil na stanovenie rozpätia predaja pod cieľovú cenu. Úroveň odstránenia ujmy pre EÚ27 je uvedená v tejto tabuľke:








  Krajina | Spoločnosť | Dumpingové rozpätie | Rozpätie predaja pod cieľovú cenu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Turecko | Çolakoğlu Metalurji A.Ş. | 7,3 % | 19,5 % |
| Skupina Erdemir:






  — | Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalari T.A.S. |

(242)

Ako je vysvetlené v oddiele 1.8, zloženie Únie sa v roku 2021 zmenilo, pričom táto zmena zahŕňala aj zmenu v súbore údajov, ktorý sa použil na stanovenie rozpätia predaja pod cieľovú cenu. Úroveň odstránenia ujmy pre EÚ27 je uvedená v tejto tabuľke:

Krajina

Spoločnosť

Dumpingové rozpätie

Rozpätie predaja pod cieľovú cenu

Turecko

Çolakoğlu Metalurji A.Ş.

7,3 %

19,5 %

Skupina Erdemir:

—

Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalari T.A.S.

| — | İskenderun Demir ve Çelik A.Ş. |
| --- | --- |

—

İskenderun Demir ve Çelik A.Ş.

5,0 %

21 %

Habaş Sinai Ve Tibbi Gazlar İstihsal Endüstrisi A.Ş.

4,7 %

20,5 %

Ağir Haddecilik A.Ş.

5,7 %

20,3 %

Borçelik Çelik Sanayii Ticaret A.Ş.

5,7 %

20,3 %

Všetky ostatné spoločnosti

7,3 %

21 %

| (243) | Keďže neboli predložené žiadne iné pripomienky týkajúce sa tohto oddielu, Komisia potvrdila svoje závery uvedené v odôvodneniach 163 až 170 predbežného nariadenia, ako sa upravujú v tabuľke v predchádzajúcom texte. |
| --- | --- |

(243)

Keďže neboli predložené žiadne iné pripomienky týkajúce sa tohto oddielu, Komisia potvrdila svoje závery uvedené v odôvodneniach 163 až 170 predbežného nariadenia, ako sa upravujú v tabuľke v predchádzajúcom texte.

6.2.   Preskúmanie rozpätia primeraného na odstránenie ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie

Preskúmanie rozpätia primeraného na odstránenie ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie

| (244) | Keďže neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa tohto oddielu, Komisia potvrdila svoje závery uvedené v odôvodneniach 171 až 172 predbežného nariadenia. |
| --- | --- |

(244)

Keďže neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa tohto oddielu, Komisia potvrdila svoje závery uvedené v odôvodneniach 171 až 172 predbežného nariadenia.

6.3.   Záver

Záver

| (245) | Na základe uvedeného posúdenia Komisia dospela k záveru, že je vhodné určiť výšku konečných ciel v súlade s pravidlom nižšieho cla uvedeným v článku 7 ods. 2 a článku 9 ods. 4 druhom pododseku základného nariadenia. V dôsledku toho by konečné antidumpingové clá mali byť stanovené takto:







  Krajina | Spoločnosť | Konečné antidumpingové clo |
| --- | --- | --- | --- |
| Turecko | Çolakoğlu Metalurji A.Ş. | 7,3 % |
| Skupina Erdemir:






  — | Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalari T.A.S. |

(245)

Na základe uvedeného posúdenia Komisia dospela k záveru, že je vhodné určiť výšku konečných ciel v súlade s pravidlom nižšieho cla uvedeným v článku 7 ods. 2 a článku 9 ods. 4 druhom pododseku základného nariadenia. V dôsledku toho by konečné antidumpingové clá mali byť stanovené takto:

Krajina

Spoločnosť

Konečné antidumpingové clo

Turecko

Çolakoğlu Metalurji A.Ş.

7,3 %

Skupina Erdemir:

—

Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalari T.A.S.

| — | İskenderun Demir ve Çelik A.Ş. |
| --- | --- |

—

İskenderun Demir ve Çelik A.Ş.

5,0 %

Habaş Sinai Ve Tibbi Gazlar İstihsal Endüstrisi A.Ş.

4,7 %

Ağir Haddecilik A.Ş.

5,7 %

Borçelik Çelik Sanayii Ticaret A.Ş.

5,7 %

Všetky ostatné spoločnosti

7,3 %

7.   ZÁUJEM ÚNIE

ZÁUJEM ÚNIE

7.1.   Záujem výrobného odvetvia Únie

Záujem výrobného odvetvia Únie

| (246) | Po predbežnom poskytnutí informácií navrhovateľ uviedol, že nedávno oznámené plány rozšírení tureckých vývozcov boli dodatočným dôvodom, prečo boli antidumpingové opatrenia v záujme Únie. Žiadna strana nespochybnila, že opatrenia by boli v záujme výrobného odvetvia Únie. Závery uvedené v odôvodneniach 175 až 179 predbežného nariadenia boli preto potvrdené. |
| --- | --- |

(246)

Po predbežnom poskytnutí informácií navrhovateľ uviedol, že nedávno oznámené plány rozšírení tureckých vývozcov boli dodatočným dôvodom, prečo boli antidumpingové opatrenia v záujme Únie. Žiadna strana nespochybnila, že opatrenia by boli v záujme výrobného odvetvia Únie. Závery uvedené v odôvodneniach 175 až 179 predbežného nariadenia boli preto potvrdené.

7.2.   Záujem neprepojených dovozcov

Záujem neprepojených dovozcov

| (247) | Po predbežnom poskytnutí informácií vláda Turecka a ÇİB uviedli, že výrobcovia z Únie už boli chránení pred dovozom. ÇİB tvrdilo, že dovoz z Turecka v poslednom štvrťroku 2019 v porovnaní s prvým štvrťrokom toho istého roku výrazne klesol. V tejto súvislosti vláda Turecka poukázala na konečné ochranné opatrenia s množstvovými stropmi (ďalej len „kvóty“ alebo „colné kvóty“) a dodatočnými clami vo výške 25 %, ktoré sa majú platiť, keď sa vyčerpá kvóta. Vláda Turecka pripomenula, že dovozcovia a používatelia pred zavedením predbežných opatrení uviedli, že nápravné opatrenia v oblasti obchodu významne ovplyvnili bezpečnosť dodávok a spôsobili, že činnosti dovozcov boli náročnejšie. Vláda Turecka dodala, že z dôvodu predbežných antidumpingových opatrení a kvót prideľovaných konkrétnym krajinám v kontexte ochranných opatrení platných do konca júna 2021 nebudú dovozcovia a používatelia schopní nájsť nové zdroje dovozu, aby tak uspokojili dopyt v Únii. |
| --- | --- |

(247)

Po predbežnom poskytnutí informácií vláda Turecka a ÇİB uviedli, že výrobcovia z Únie už boli chránení pred dovozom. ÇİB tvrdilo, že dovoz z Turecka v poslednom štvrťroku 2019 v porovnaní s prvým štvrťrokom toho istého roku výrazne klesol. V tejto súvislosti vláda Turecka poukázala na konečné ochranné opatrenia s množstvovými stropmi (ďalej len „kvóty“ alebo „colné kvóty“) a dodatočnými clami vo výške 25 %, ktoré sa majú platiť, keď sa vyčerpá kvóta. Vláda Turecka pripomenula, že dovozcovia a používatelia pred zavedením predbežných opatrení uviedli, že nápravné opatrenia v oblasti obchodu významne ovplyvnili bezpečnosť dodávok a spôsobili, že činnosti dovozcov boli náročnejšie. Vláda Turecka dodala, že z dôvodu predbežných antidumpingových opatrení a kvót prideľovaných konkrétnym krajinám v kontexte ochranných opatrení platných do konca júna 2021 nebudú dovozcovia a používatelia schopní nájsť nové zdroje dovozu, aby tak uspokojili dopyt v Únii.

| (248) | Komisia sa domnievala, že odôvodnenia 188 až 193 predbežného nariadenia jasne vyvracajú tvrdenia súvisiace s akýmkoľvek údajným nedostatkom dodávok vrátane tvrdení uvedených v predchádzajúcom texte zo strany vlády Turecka po predbežnom poskytnutí informácií. Komisia takisto poznamenala, že ochrannými a antidumpingovými opatreniami sa riešia rôzne situácie. V tomto prípade boli ochranné opatrenia uložené vo forme colných kvót, čo však nezabraňuje tomu, aby sa týmito uloženými opatreniami odstránili nekalé obchodné praktiky, a to najmä v rámci obmedzení colných kvót, t. j. pred tým, než by sa uplatnilo akékoľvek ochranné clo. |
| --- | --- |

(248)

Komisia sa domnievala, že odôvodnenia 188 až 193 predbežného nariadenia jasne vyvracajú tvrdenia súvisiace s akýmkoľvek údajným nedostatkom dodávok vrátane tvrdení uvedených v predchádzajúcom texte zo strany vlády Turecka po predbežnom poskytnutí informácií. Komisia takisto poznamenala, že ochrannými a antidumpingovými opatreniami sa riešia rôzne situácie. V tomto prípade boli ochranné opatrenia uložené vo forme colných kvót, čo však nezabraňuje tomu, aby sa týmito uloženými opatreniami odstránili nekalé obchodné praktiky, a to najmä v rámci obmedzení colných kvót, t. j. pred tým, než by sa uplatnilo akékoľvek ochranné clo.

| (249) | Ako sa navyše vysvetľuje odôvodnení 192 predbežného nariadenia, uloženie antidumpingových opatrení neznamená, že dovoz z Turecka sa nebude ďalej uskutočňovať ani to, že významne poklesne. Zistenia prešetrovania tento záver podporujú. Po predbežnom poskytnutí informácií žiadny dovozca nepredložil kvantitatívne údaje, ktoré by naznačovali, že antidumpingové opatrenia vyplývajúce zo súčasného konania by mali neprimeraný vplyv na jeho činnosti. Úroveň opatrení by nemala brániť tureckým výrobcom ocele predávať ich ploché výrobky zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcované za tepla v Únii či dovozcom z Únie. V skutočnosti sa v tlačovej správe v časopise Steel Business Briefing z roku 2021 zdôraznilo, že v roku 2020 bola Únia aj naďalej hlavným vývozným trhom Turecka so zvitkami valcovanými za tepla (24). V rovnakom zdroji sa uvádza dodatočná kapacita plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla v Turecku (25). |
| --- | --- |

(249)

Ako sa navyše vysvetľuje odôvodnení 192 predbežného nariadenia, uloženie antidumpingových opatrení neznamená, že dovoz z Turecka sa nebude ďalej uskutočňovať ani to, že významne poklesne. Zistenia prešetrovania tento záver podporujú. Po predbežnom poskytnutí informácií žiadny dovozca nepredložil kvantitatívne údaje, ktoré by naznačovali, že antidumpingové opatrenia vyplývajúce zo súčasného konania by mali neprimeraný vplyv na jeho činnosti. Úroveň opatrení by nemala brániť tureckým výrobcom ocele predávať ich ploché výrobky zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcované za tepla v Únii či dovozcom z Únie. V skutočnosti sa v tlačovej správe v časopise Steel Business Briefing z roku 2021 zdôraznilo, že v roku 2020 bola Únia aj naďalej hlavným vývozným trhom Turecka so zvitkami valcovanými za tepla (24). V rovnakom zdroji sa uvádza dodatočná kapacita plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla v Turecku (25).

24

25

| (250) | Keďže neboli predložené žiadne iné pripomienky týkajúce sa záujmu neprepojených dovozcov, závery uvedené v odôvodneniach 180 až 182 predbežného nariadenia sa potvrdili. |
| --- | --- |

(250)

Keďže neboli predložené žiadne iné pripomienky týkajúce sa záujmu neprepojených dovozcov, závery uvedené v odôvodneniach 180 až 182 predbežného nariadenia sa potvrdili.

7.3.   Záujem používateľov

Záujem používateľov

| (251) | Pripomienky vlády Turecka po predbežnom poskytnutí informácií týkajúce sa používateľov boli rovnaké ako pripomienky týkajúce sa neprepojených dovozcov, pričom sa už riešili v oddiele 7.2. |
| --- | --- |

(251)

Pripomienky vlády Turecka po predbežnom poskytnutí informácií týkajúce sa používateľov boli rovnaké ako pripomienky týkajúce sa neprepojených dovozcov, pričom sa už riešili v oddiele 7.2.

| (252) | Po predbežnom poskytnutí informácií ÇİB vyjadrilo znepokojenie týkajúce sa poklesu kvality a inovácie na trhu Únie v dôsledku daných opatrení. Komisia považovala toto tvrdenie, ktoré malo veľmi všeobecný charakter a nebolo podporené žiadnymi dôkazmi, za neodôvodnené. Komisia zistila, že napriek náročným okolnostiam na trhu výrobcovia z Únie počas celého posudzovaného obdobia naďalej ponúkali výrobky vysokej kvality. Komisia očakáva, že antidumpingovými opatreniami sa vytvoria rovnaké podmienky, ktoré umožnia výrobnému odvetviu Únie ponúkať kvalitnejšie a inovatívnejšie výrobky v prospech všetkých aktérov. |
| --- | --- |

(252)

Po predbežnom poskytnutí informácií ÇİB vyjadrilo znepokojenie týkajúce sa poklesu kvality a inovácie na trhu Únie v dôsledku daných opatrení. Komisia považovala toto tvrdenie, ktoré malo veľmi všeobecný charakter a nebolo podporené žiadnymi dôkazmi, za neodôvodnené. Komisia zistila, že napriek náročným okolnostiam na trhu výrobcovia z Únie počas celého posudzovaného obdobia naďalej ponúkali výrobky vysokej kvality. Komisia očakáva, že antidumpingovými opatreniami sa vytvoria rovnaké podmienky, ktoré umožnia výrobnému odvetviu Únie ponúkať kvalitnejšie a inovatívnejšie výrobky v prospech všetkých aktérov.

| (253) | Konzorcium používateľov a dovozcov plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla (ďalej len „konzorcium“) predložilo pripomienky týkajúce sa predbežného nariadenia (26). Konzorcium najprv tvrdilo, že po období prešetrovania výrobcovia z Únie údajne znížili objem výroby, ktorý poskytujú na voľnom trhu Únie. Konzorcium zdôraznilo, že tento údajný postup spolu s platnými opatreniami na ochranu obchodu voči iným krajinám pôvodu viedli k nebývalému nárastu cien na trhu Únie. Konzorcium tvrdilo, že nezávislí používatelia v Únii tak nemohli získavať základnú surovinu (ploché výrobky zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcované za tepla) od výrobcov z Únie. Zvýšenie cien by zasa umožnilo výrobcom z Únie zlepšiť ich ziskové rozpätie do takej miery, že by sa zotavili z akejkoľvek údajnej ujmy, ktorú utrpeli počas obdobia prešetrovania. Konzorcium usúdilo, že judikatúra súdov EÚ umožnila Komisii posúdiť vývoj po OP v rámci analýzy záujmu Únie a že v tomto prípade by si tento vývoj vyžadoval ukončenie predmetného opatrenia. V súvislosti s týmto tvrdením konzorcium ďalej tvrdilo, že v dôsledku údajných nedostatočných dodávok od výrobcov z Únie a z toho vyplývajúcich zvýšených cien nemali nezávislí používatelia v Únii na výber a museli sa spoliehať na dovoz v príslušných množstvách. V tomto ohľade konzorcium uviedlo, že zavedené opatrenia na ochranu obchodu voči určitým krajinám pôvodu a predbežné opatrenia voči dovozu z Turecka ohrozujú schopnosť získavať ploché výrobky zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcované za tepla z tretích krajín. Konzorcium zdôraznilo, že ostatné tretie krajiny nemohli nahradiť Turecko ako najspoľahlivejšiu dodávateľskú krajinu. Konzorcium takisto spochybnilo zistenie Komisie týkajúce sa schopnosti používateľov prispôsobiť sa regulačným zmenám a zmeniť dodávateľov. Konzorcium tvrdilo, že v praxi je toto zriedka možné a že nakupovanie obmedzeného objemu od výrobcov z ostatných tretích krajín nemožno vnímať ako znak toho, že používatelia môžu rýchlo meniť dodávateľov. Konzorcium má pochybnosti o schopnosti či dokonca ochote výrobného odvetvia Únie dodávať akékoľvek dodatočné príslušné objemy nezávislým používateľom v nadväzujúcich odvetviach v Únii, ako aj o schopnosti krajín iných ako Turecko dodávať významné množstvá plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla do Únie. Podľa konzorcia by všetky tieto prvky viedli k neudržateľnému nárastu nákladov na kľúčové suroviny pre používateľov, čo by na nich malo neúmerný vplyv. |
| --- | --- |

(253)

Konzorcium používateľov a dovozcov plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla (ďalej len „konzorcium“) predložilo pripomienky týkajúce sa predbežného nariadenia (26). Konzorcium najprv tvrdilo, že po období prešetrovania výrobcovia z Únie údajne znížili objem výroby, ktorý poskytujú na voľnom trhu Únie. Konzorcium zdôraznilo, že tento údajný postup spolu s platnými opatreniami na ochranu obchodu voči iným krajinám pôvodu viedli k nebývalému nárastu cien na trhu Únie. Konzorcium tvrdilo, že nezávislí používatelia v Únii tak nemohli získavať základnú surovinu (ploché výrobky zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcované za tepla) od výrobcov z Únie. Zvýšenie cien by zasa umožnilo výrobcom z Únie zlepšiť ich ziskové rozpätie do takej miery, že by sa zotavili z akejkoľvek údajnej ujmy, ktorú utrpeli počas obdobia prešetrovania. Konzorcium usúdilo, že judikatúra súdov EÚ umožnila Komisii posúdiť vývoj po OP v rámci analýzy záujmu Únie a že v tomto prípade by si tento vývoj vyžadoval ukončenie predmetného opatrenia. V súvislosti s týmto tvrdením konzorcium ďalej tvrdilo, že v dôsledku údajných nedostatočných dodávok od výrobcov z Únie a z toho vyplývajúcich zvýšených cien nemali nezávislí používatelia v Únii na výber a museli sa spoliehať na dovoz v príslušných množstvách. V tomto ohľade konzorcium uviedlo, že zavedené opatrenia na ochranu obchodu voči určitým krajinám pôvodu a predbežné opatrenia voči dovozu z Turecka ohrozujú schopnosť získavať ploché výrobky zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcované za tepla z tretích krajín. Konzorcium zdôraznilo, že ostatné tretie krajiny nemohli nahradiť Turecko ako najspoľahlivejšiu dodávateľskú krajinu. Konzorcium takisto spochybnilo zistenie Komisie týkajúce sa schopnosti používateľov prispôsobiť sa regulačným zmenám a zmeniť dodávateľov. Konzorcium tvrdilo, že v praxi je toto zriedka možné a že nakupovanie obmedzeného objemu od výrobcov z ostatných tretích krajín nemožno vnímať ako znak toho, že používatelia môžu rýchlo meniť dodávateľov. Konzorcium má pochybnosti o schopnosti či dokonca ochote výrobného odvetvia Únie dodávať akékoľvek dodatočné príslušné objemy nezávislým používateľom v nadväzujúcich odvetviach v Únii, ako aj o schopnosti krajín iných ako Turecko dodávať významné množstvá plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla do Únie. Podľa konzorcia by všetky tieto prvky viedli k neudržateľnému nárastu nákladov na kľúčové suroviny pre používateľov, čo by na nich malo neúmerný vplyv.

26

| (254) | Po predbežnom poskytnutí informácií ÇİB vyjadrilo znepokojenie v súvislosti s nárastom cien plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla na trhu Únie v dôsledku opatrení a spochybnilo odôvodnenie 191 predbežného nariadenia, podľa ktorého by výrobcovia z Únie mohli využiť svoju voľnú kapacitu na uspokojenie dopytu neprepojených používateľov. |
| --- | --- |

(254)

Po predbežnom poskytnutí informácií ÇİB vyjadrilo znepokojenie v súvislosti s nárastom cien plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla na trhu Únie v dôsledku opatrení a spochybnilo odôvodnenie 191 predbežného nariadenia, podľa ktorého by výrobcovia z Únie mohli využiť svoju voľnú kapacitu na uspokojenie dopytu neprepojených používateľov.

| (255) | Navrhovateľ namietal proti týmto tvrdeniam (27). Odkazoval najmä na zdroje poukazujúce na zvýšenú výrobnú kapacitu v roku 2021, a to aj prostredníctvom opätovného spustenia určitých pecí, ako aj na a existenciu dostatočných zdrojov dodávok v rámci Únie aj z tretích krajín. Navrhovateľ uznal, že akákoľvek nerovnováha v dodávateľskom reťazci na trhu by bola len dočasného charakteru a spôsobil by ju rušivý vplyv pandémie ochorenia COVID-19 vrátane zastavenia prevádzky niektorých pecí. Navrhovateľ ďalej tvrdil, že existuje mnoho alternatívnych zdrojov, či už v Únii, alebo inde, ktoré by uspokojili akýkoľvek nárast dopytu v Únii, vrátane existencie rozsiahlej voľnej kapacity v Únii a vo svete. Takisto tvrdil, že Turecko bude vzhľadom na uložené mierne antidumpingové clá pravdepodobne pokračovať vo svojich dodávkach na trh Únie. Navrhovateľ napokon zopakoval, že antidumpingové clo by nemalo žiaden významný vplyv na náklady používateľov, pričom odkázal na simulácie, ktoré poskytol v skoršom štádiu konania. |
| --- | --- |

(255)

Navrhovateľ namietal proti týmto tvrdeniam (27). Odkazoval najmä na zdroje poukazujúce na zvýšenú výrobnú kapacitu v roku 2021, a to aj prostredníctvom opätovného spustenia určitých pecí, ako aj na a existenciu dostatočných zdrojov dodávok v rámci Únie aj z tretích krajín. Navrhovateľ uznal, že akákoľvek nerovnováha v dodávateľskom reťazci na trhu by bola len dočasného charakteru a spôsobil by ju rušivý vplyv pandémie ochorenia COVID-19 vrátane zastavenia prevádzky niektorých pecí. Navrhovateľ ďalej tvrdil, že existuje mnoho alternatívnych zdrojov, či už v Únii, alebo inde, ktoré by uspokojili akýkoľvek nárast dopytu v Únii, vrátane existencie rozsiahlej voľnej kapacity v Únii a vo svete. Takisto tvrdil, že Turecko bude vzhľadom na uložené mierne antidumpingové clá pravdepodobne pokračovať vo svojich dodávkach na trh Únie. Navrhovateľ napokon zopakoval, že antidumpingové clo by nemalo žiaden významný vplyv na náklady používateľov, pričom odkázal na simulácie, ktoré poskytol v skoršom štádiu konania.

27

| (256) | Po konečnom poskytnutí informácií vláda Turecka tvrdila, že ak by Komisia uložila konečné ochranné opatrenie k už existujúcemu ochrannému opatreniu a iným zavedeným antidumpingovým a vyrovnávacím clám voči dovozu dotknutého výrobku z iných krajín pôvodu, vznikla by možnosť nedostatku dodávok. Vláda Turecka ďalej tvrdila, že jej dovoz začal klesať v roku 2019 v dôsledku zavedených ochranných opatrení, ako aj, že „je toho názoru, že akékoľvek ďalšie opatrenie spôsobí ukončenie dovozu z Turecka“, a položila otázku, na základe čoho by si Komisia bola istá, že dovoz z Turecka by neskončil. |
| --- | --- |

(256)

Po konečnom poskytnutí informácií vláda Turecka tvrdila, že ak by Komisia uložila konečné ochranné opatrenie k už existujúcemu ochrannému opatreniu a iným zavedeným antidumpingovým a vyrovnávacím clám voči dovozu dotknutého výrobku z iných krajín pôvodu, vznikla by možnosť nedostatku dodávok. Vláda Turecka ďalej tvrdila, že jej dovoz začal klesať v roku 2019 v dôsledku zavedených ochranných opatrení, ako aj, že „je toho názoru, že akékoľvek ďalšie opatrenie spôsobí ukončenie dovozu z Turecka“, a položila otázku, na základe čoho by si Komisia bola istá, že dovoz z Turecka by neskončil.

| (257) | Komisia sa najprv venovala tvrdeniam o nedostatočných dodávkach, dostupnosti iných zdrojov a schopnosti prispôsobiť sa regulačným zmenám a zmeniť dodávateľa. Následne sa venovala tvrdeniu o využívaní údajov z obdobia po OP. |
| --- | --- |

(257)

Komisia sa najprv venovala tvrdeniam o nedostatočných dodávkach, dostupnosti iných zdrojov a schopnosti prispôsobiť sa regulačným zmenám a zmeniť dodávateľa. Následne sa venovala tvrdeniu o využívaní údajov z obdobia po OP.

| (258) | Komisia zistila, že tvrdenie konzorcia a vlády Turecka o nedostatočných dodávkach je v rozpore s údajmi a trendmi, ktoré vyplývajú z prešetrovania. Je tomu tak na všeobecnej úrovni aj na úrovni údajov, ktoré poskytli spolupracujúci používatelia. Na všeobecnej úrovni Komisia najprv poznamenala, že na základe ochranných opatrení týkajúcich sa ocele (28) existovalo veľké množstvo bezcolných kvót, ktoré boli počas obdobia prešetrovania konzistentne a v čoraz vyššej miere dostupné (29). Ak by teda v Únii existoval dopyt po väčšom objeme dovozu, mohol byť uspokojený bezcolne. Po druhé sa prešetrovaním potvrdilo, že výrobné odvetvie Únie má dostatočnú voľnú kapacitu (30), ktorá by mu umožnila ešte viac zvýšiť svoj objem výroby v rámci Únie. Pre výrobcov z Únie neexistuje ekonomické opodstatnenie nevyužívať svoje (voľné) kapacity s cieľom uspokojiť dopyt v Únii, bez ohľadu na to, či sú používatelia prepojení alebo nie, najmä ak sa Únia nenachádza v optimálnej hospodárskej situácii. Po tretie, Komisia zopakovala svoje zistenia z predbežnej fázy (31) týkajúce sa schopnosti tretích krajín dodať ploché výrobky zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcované za tepla v príslušných množstvách a pripomenula, že by v prípade dopytu mohli zvýšiť svoju prítomnosť na trhu Únie, ako to už niektoré z nich urobili. Komisia napokon odkázala na svoje zistenie v odôvodnení 192 predbežného nariadenia, ktoré sa týkalo neodôvodneného predpokladu, že dovoz Turecka by z trhu Únie zmizol, ak by Komisia uložila ochranné clo. Komisia v tejto súvislosti pripomenula, že niektoré krajiny, na ktoré sa vzťahujú opatrenia, aj naďalej vyvážali do Únie, pričom v niektorých prípadoch išlo o významné objemy (32). |
| --- | --- |

(258)

Komisia zistila, že tvrdenie konzorcia a vlády Turecka o nedostatočných dodávkach je v rozpore s údajmi a trendmi, ktoré vyplývajú z prešetrovania. Je tomu tak na všeobecnej úrovni aj na úrovni údajov, ktoré poskytli spolupracujúci používatelia. Na všeobecnej úrovni Komisia najprv poznamenala, že na základe ochranných opatrení týkajúcich sa ocele (28) existovalo veľké množstvo bezcolných kvót, ktoré boli počas obdobia prešetrovania konzistentne a v čoraz vyššej miere dostupné (29). Ak by teda v Únii existoval dopyt po väčšom objeme dovozu, mohol byť uspokojený bezcolne. Po druhé sa prešetrovaním potvrdilo, že výrobné odvetvie Únie má dostatočnú voľnú kapacitu (30), ktorá by mu umožnila ešte viac zvýšiť svoj objem výroby v rámci Únie. Pre výrobcov z Únie neexistuje ekonomické opodstatnenie nevyužívať svoje (voľné) kapacity s cieľom uspokojiť dopyt v Únii, bez ohľadu na to, či sú používatelia prepojení alebo nie, najmä ak sa Únia nenachádza v optimálnej hospodárskej situácii. Po tretie, Komisia zopakovala svoje zistenia z predbežnej fázy (31) týkajúce sa schopnosti tretích krajín dodať ploché výrobky zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcované za tepla v príslušných množstvách a pripomenula, že by v prípade dopytu mohli zvýšiť svoju prítomnosť na trhu Únie, ako to už niektoré z nich urobili. Komisia napokon odkázala na svoje zistenie v odôvodnení 192 predbežného nariadenia, ktoré sa týkalo neodôvodneného predpokladu, že dovoz Turecka by z trhu Únie zmizol, ak by Komisia uložila ochranné clo. Komisia v tejto súvislosti pripomenula, že niektoré krajiny, na ktoré sa vzťahujú opatrenia, aj naďalej vyvážali do Únie, pričom v niektorých prípadoch išlo o významné objemy (32).

28

29

30

31

32

| (259) | Tvrdenie konzorcia je okrem toho takisto v rozpore s údajmi, ktoré poskytli samotní nezávislí používatelia v rámci prešetrovania. Po prvé, podiel tureckého dovozu v portfóliu týchto používateľov je pomerne obmedzený (celkovo pod úrovňou 15 %). Nákupy z Turecka tvoria menej ako polovicu podielu dovozu z iných krajín pôvodu, pričom ich objem je takmer päťkrát menší ako objem nákupov od výrobcov z Únie, ktorí sú zďaleka najdôležitejším dodávateľom používateľov. Komisia ďalej potvrdila, že údaje dostupné vo vyplnených dotazníkoch od neprepojených používateľov jasne ukazujú, že títo používatelia nielenže môžu z roka na rok významne zmeniť konfiguráciu svojich zdrojov dodávok (a dokonca tak urobili), ale že tak môžu urobiť v značnom objeme. V súvislosti s tým Komisia poznamenala, že počas obdobia prešetrovania spolupracujúci používatelia zdvojnásobili, či dokonca strojnásobili dovoz z určitých krajín pôvodu (celkový nárast dovozu z týchto tretích krajín o 40 %). Používatelia takisto začali počas obdobia prešetrovania nakupovať z krajín pôvodu, z ktorých v roku pred obdobím prešetrovania nenakupovali, pričom prestali nakupovať z určitých krajín pôvodu, z ktorých nakupovali v roku 2018. Údaje dostupné v spise sú teda v rozpore s tvrdením konzorcia, že používatelia môžu z ostatných tretích krajín nakupovať len obmedzený objem plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla a že zmena na iných dodávateľov je v praxi zriedkavo možná. |
| --- | --- |

(259)

Tvrdenie konzorcia je okrem toho takisto v rozpore s údajmi, ktoré poskytli samotní nezávislí používatelia v rámci prešetrovania. Po prvé, podiel tureckého dovozu v portfóliu týchto používateľov je pomerne obmedzený (celkovo pod úrovňou 15 %). Nákupy z Turecka tvoria menej ako polovicu podielu dovozu z iných krajín pôvodu, pričom ich objem je takmer päťkrát menší ako objem nákupov od výrobcov z Únie, ktorí sú zďaleka najdôležitejším dodávateľom používateľov. Komisia ďalej potvrdila, že údaje dostupné vo vyplnených dotazníkoch od neprepojených používateľov jasne ukazujú, že títo používatelia nielenže môžu z roka na rok významne zmeniť konfiguráciu svojich zdrojov dodávok (a dokonca tak urobili), ale že tak môžu urobiť v značnom objeme. V súvislosti s tým Komisia poznamenala, že počas obdobia prešetrovania spolupracujúci používatelia zdvojnásobili, či dokonca strojnásobili dovoz z určitých krajín pôvodu (celkový nárast dovozu z týchto tretích krajín o 40 %). Používatelia takisto začali počas obdobia prešetrovania nakupovať z krajín pôvodu, z ktorých v roku pred obdobím prešetrovania nenakupovali, pričom prestali nakupovať z určitých krajín pôvodu, z ktorých nakupovali v roku 2018. Údaje dostupné v spise sú teda v rozpore s tvrdením konzorcia, že používatelia môžu z ostatných tretích krajín nakupovať len obmedzený objem plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla a že zmena na iných dodávateľov je v praxi zriedkavo možná.

| (260) | Pokiaľ ide o iné tvrdenia predložené vládou Turecka, Komisia poznamenala, že v súvislosti s poklesom dovozu v roku 2019 nebolo Turecko schopné plniť celkovú colnú kvótu, ktorá bola dostupná do 1. júla 2020 (33). Okrem toho Komisia nezistila žiadnu súvislosť medzi znížením dovozu v danom roku a tvrdením, že tento dovoz zanikne v dôsledku uloženia konečného antidumpingového cla, pričom vláda Turecka na podporu tohto tvrdenia nepredložila žiadne dôkazy. Komisia ďalej poznamenala, že z úrovne dovozu z Turecka od uloženia predbežného antidumpingového cla vyplýva, že tento dovoz nezanikol. Turecko naopak vo veľmi veľkej miere (92 %) využilo v období od januára do marca 2021 svoju colnú kvótu špecifickú pre krajinu a naďalej vyvážalo príslušné objemy vo štvrťroku od apríla do júna 2021. Z týchto údajov vyplýva, že aj napriek zavedenému predbežnému antidumpingovému clu Turecko aj naďalej dodávalo objemy porovnateľné s objemami kvót, ktoré mu boli pridelené v rámci ochranného opatrenia. |
| --- | --- |

(260)

Pokiaľ ide o iné tvrdenia predložené vládou Turecka, Komisia poznamenala, že v súvislosti s poklesom dovozu v roku 2019 nebolo Turecko schopné plniť celkovú colnú kvótu, ktorá bola dostupná do 1. júla 2020 (33). Okrem toho Komisia nezistila žiadnu súvislosť medzi znížením dovozu v danom roku a tvrdením, že tento dovoz zanikne v dôsledku uloženia konečného antidumpingového cla, pričom vláda Turecka na podporu tohto tvrdenia nepredložila žiadne dôkazy. Komisia ďalej poznamenala, že z úrovne dovozu z Turecka od uloženia predbežného antidumpingového cla vyplýva, že tento dovoz nezanikol. Turecko naopak vo veľmi veľkej miere (92 %) využilo v období od januára do marca 2021 svoju colnú kvótu špecifickú pre krajinu a naďalej vyvážalo príslušné objemy vo štvrťroku od apríla do júna 2021. Z týchto údajov vyplýva, že aj napriek zavedenému predbežnému antidumpingovému clu Turecko aj naďalej dodávalo objemy porovnateľné s objemami kvót, ktoré mu boli pridelené v rámci ochranného opatrenia.

33

| (261) | Komisia v reakcii na tvrdenie ÇİB v súvislosti s údajným poklesom dovozu, na ktorý odkazovalo združenie (prvý štvrťrok 2019 oproti štvrtému štvrťroku 2019), opätovne poznamenala, že Turecko mohlo v poslednom štvrťroku 2019 v rámci režimu bezcolných kvót (34) dodávať dodatočné objemy. Komisia však nerozumela, ako by samotný pokles dovozu z Turecka mohol predstavovať nedostatok dodávok na trhu. Komisia pripomenula, že trh Únie ukázal svoju schopnosť prispôsobiť sa rôznym zdrojom dodávok v závislosti od regulačných zmien, ako je uloženie opatrení na ochranu obchodu. |
| --- | --- |

(261)

Komisia v reakcii na tvrdenie ÇİB v súvislosti s údajným poklesom dovozu, na ktorý odkazovalo združenie (prvý štvrťrok 2019 oproti štvrtému štvrťroku 2019), opätovne poznamenala, že Turecko mohlo v poslednom štvrťroku 2019 v rámci režimu bezcolných kvót (34) dodávať dodatočné objemy. Komisia však nerozumela, ako by samotný pokles dovozu z Turecka mohol predstavovať nedostatok dodávok na trhu. Komisia pripomenula, že trh Únie ukázal svoju schopnosť prispôsobiť sa rôznym zdrojom dodávok v závislosti od regulačných zmien, ako je uloženie opatrení na ochranu obchodu.

34

| (262) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti preto Komisia zamietla tvrdenia konzorcia, vlády Turecka a ÇİB. |
| --- | --- |

(262)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti preto Komisia zamietla tvrdenia konzorcia, vlády Turecka a ÇİB.

| (263) | Pokiaľ ide o požiadavku, aby Komisia rozšírila svoje zistenia s cieľom vziať do úvahy vývoj po OP, konzorcium vo svojom podaní poukázalo na bezprecedentný nárast cien, ku ktorému vraj došlo medzi koncom roka 2020 a počas prvého štvrťroka 2021. Konzorcium dodalo, že taký nárast cien ohrozuje jeho činnosti v Únii a že za tieto ceny by výrobcovia z Únie zvýšili svoje zisky a zotavili by sa tak z ujmy, ktorú utrpeli počas obdobia prešetrovania. |
| --- | --- |

(263)

Pokiaľ ide o požiadavku, aby Komisia rozšírila svoje zistenia s cieľom vziať do úvahy vývoj po OP, konzorcium vo svojom podaní poukázalo na bezprecedentný nárast cien, ku ktorému vraj došlo medzi koncom roka 2020 a počas prvého štvrťroka 2021. Konzorcium dodalo, že taký nárast cien ohrozuje jeho činnosti v Únii a že za tieto ceny by výrobcovia z Únie zvýšili svoje zisky a zotavili by sa tak z ujmy, ktorú utrpeli počas obdobia prešetrovania.

| (264) | Po konečnom poskytnutí informácií ÇİB a vláda Turecka kritizovali zistenie Komisie v tomto ohľade. Pokiaľ ide o navrhovateľa, ten tvrdil, že Komisia by nemala posudzovať vývoj po OP, keďže okolnosti v tomto prípade nie sú výnimočnej povahy a v každom prípade by boli len krátkodobého a nie štrukturálneho charakteru. |
| --- | --- |

(264)

Po konečnom poskytnutí informácií ÇİB a vláda Turecka kritizovali zistenie Komisie v tomto ohľade. Pokiaľ ide o navrhovateľa, ten tvrdil, že Komisia by nemala posudzovať vývoj po OP, keďže okolnosti v tomto prípade nie sú výnimočnej povahy a v každom prípade by boli len krátkodobého a nie štrukturálneho charakteru.

| (265) | Komisia usúdila, že samotné tvrdenie, že v určitom momente po období prešetrovania mohlo dôjsť k zvýšeniu cien, nemôže spochybniť zistenia dosiahnuté v predbežnej a konečnej fáze prešetrovania. Komisia poznamenala, že tvrdeniu konzorcia chýba zmysluplný kontext a podporné dôkazy, ktoré by jasne preukazovali, že zistenia o prešetrovaní založené na údajoch z OP sú na základe samotného vývoja neplatné. Okrem toho tvrdenie, že výrobné odvetvie Únie by sa zotavilo zo situácie spôsobujúcej ujmu, je nepodložené a nie je podporené absolútne žiadnymi dôkazmi. Komisia pripomenula, že podľa článku 6 ods. 1 základného nariadenia sa informácie vzťahujúce sa na obdobie, ktoré nasleduje po období prešetrovania, obvykle nezohľadňujú. |
| --- | --- |

(265)

Komisia usúdila, že samotné tvrdenie, že v určitom momente po období prešetrovania mohlo dôjsť k zvýšeniu cien, nemôže spochybniť zistenia dosiahnuté v predbežnej a konečnej fáze prešetrovania. Komisia poznamenala, že tvrdeniu konzorcia chýba zmysluplný kontext a podporné dôkazy, ktoré by jasne preukazovali, že zistenia o prešetrovaní založené na údajoch z OP sú na základe samotného vývoja neplatné. Okrem toho tvrdenie, že výrobné odvetvie Únie by sa zotavilo zo situácie spôsobujúcej ujmu, je nepodložené a nie je podporené absolútne žiadnymi dôkazmi. Komisia pripomenula, že podľa článku 6 ods. 1 základného nariadenia sa informácie vzťahujúce sa na obdobie, ktoré nasleduje po období prešetrovania, obvykle nezohľadňujú.

| (266) | Pokiaľ ide o pripomienky získané po konečnom poskytnutí informácií, Komisia poznamenáva, že žiadna strana neposkytla dodatočné dôkazy týkajúce sa toho, ako by samotný nárast cien, ku ktorému došlo po období prešetrovania, spôsobil, že uloženie konečných antidumpingových ciel by bolo podľa testu záujmu Únie neodôvodnené. |
| --- | --- |

(266)

Pokiaľ ide o pripomienky získané po konečnom poskytnutí informácií, Komisia poznamenáva, že žiadna strana neposkytla dodatočné dôkazy týkajúce sa toho, ako by samotný nárast cien, ku ktorému došlo po období prešetrovania, spôsobil, že uloženie konečných antidumpingových ciel by bolo podľa testu záujmu Únie neodôvodnené.

| (267) | Komisia preto potvrdila svoje závery uvedené v odôvodneniach 183 až 198 predbežného nariadenia. |
| --- | --- |

(267)

Komisia preto potvrdila svoje závery uvedené v odôvodneniach 183 až 198 predbežného nariadenia.

7.4.   Iné faktory

Iné faktory

| (268) | Po predbežnom poskytnutí informácií vláda Turecka uviedla, že výrobcovia ocele z Únie sa neustále snažia udržať si na trhu Únie svoj oligopol a odstrániť medzinárodnú hospodársku súťaž. Vláda Turecka poznamenala, že výrobcovia z Únie už zabezpečovali 79 % predaja na voľnom trhu a že tento percentuálny podiel nezahŕňal značné objemy vlastnej spotreby. ÇİB takisto odkázalo na vysoký podiel výrobcov z Únie na trhu a obávalo sa monopolu. |
| --- | --- |

(268)

Po predbežnom poskytnutí informácií vláda Turecka uviedla, že výrobcovia ocele z Únie sa neustále snažia udržať si na trhu Únie svoj oligopol a odstrániť medzinárodnú hospodársku súťaž. Vláda Turecka poznamenala, že výrobcovia z Únie už zabezpečovali 79 % predaja na voľnom trhu a že tento percentuálny podiel nezahŕňal značné objemy vlastnej spotreby. ÇİB takisto odkázalo na vysoký podiel výrobcov z Únie na trhu a obávalo sa monopolu.

| (269) | Komisia považovala tvrdenie o oligopole za neopodstatnené, ako sa už vysvetlilo v odôvodnení 200 predbežného nariadenia. Po predbežnom poskytnutí informácií žiadna zo strán nespochybnila, že ako sa uvádza v odôvodneniach 75 a 200 predbežného nariadenia, existuje viac ako 20 známych výrobcov, ktorí patria do 14 rôznych skupín, čo preukazuje zdravú hospodársku súťaž medzi nimi, ako aj s dovozom z tretích krajín. Keďže o praktikách, ktoré odporujú hospodárskej súťaži, chýbajú dôkazy, podiel na trhu, ktorý momentálne majú, nie je pre podporu tvrdení o oligopole, či dokonca monopole, relevantný. |
| --- | --- |

(269)

Komisia považovala tvrdenie o oligopole za neopodstatnené, ako sa už vysvetlilo v odôvodnení 200 predbežného nariadenia. Po predbežnom poskytnutí informácií žiadna zo strán nespochybnila, že ako sa uvádza v odôvodneniach 75 a 200 predbežného nariadenia, existuje viac ako 20 známych výrobcov, ktorí patria do 14 rôznych skupín, čo preukazuje zdravú hospodársku súťaž medzi nimi, ako aj s dovozom z tretích krajín. Keďže o praktikách, ktoré odporujú hospodárskej súťaži, chýbajú dôkazy, podiel na trhu, ktorý momentálne majú, nie je pre podporu tvrdení o oligopole, či dokonca monopole, relevantný.

| (270) | Po konečnom poskytnutí informácií ÇİB tvrdilo, že uvedená výpoveď podrobne, dostatočne ani transparentne neposudzuje tvrdenie o posilnenom oligopole výrobného odvetvia Únie na trhu Únie ani to, že tvrdenie o takom posilnenom oligopole nie je opodstatnené. Podľa ÇİB sa mali pri posudzovaní tvrdenia vziať do úvahy iné faktory, ako napríklad existujúce opatrenia, nedostatok dodávok, zníženie kvality a inovácií atď. Podľa tejto strany Všeobecný súd vyžaduje, aby sa na účely článku 21 ods. 1 základného nariadenia venovala osobitná pozornosť obnoveniu efektívnej hospodárskej súťaže. Strana bez pridania akýchkoľvek nových dôkazov zopakovala svoje tvrdenie, že výrobné odvetvie Únie má na trhu Únie „posilnený oligopol“. |
| --- | --- |

(270)

Po konečnom poskytnutí informácií ÇİB tvrdilo, že uvedená výpoveď podrobne, dostatočne ani transparentne neposudzuje tvrdenie o posilnenom oligopole výrobného odvetvia Únie na trhu Únie ani to, že tvrdenie o takom posilnenom oligopole nie je opodstatnené. Podľa ÇİB sa mali pri posudzovaní tvrdenia vziať do úvahy iné faktory, ako napríklad existujúce opatrenia, nedostatok dodávok, zníženie kvality a inovácií atď. Podľa tejto strany Všeobecný súd vyžaduje, aby sa na účely článku 21 ods. 1 základného nariadenia venovala osobitná pozornosť obnoveniu efektívnej hospodárskej súťaže. Strana bez pridania akýchkoľvek nových dôkazov zopakovala svoje tvrdenie, že výrobné odvetvie Únie má na trhu Únie „posilnený oligopol“.

| (271) | Komisia odkazuje na svoj nedávny pracovný dokument útvarov Komisie (35), v ktorom sa uvádza, že „v rámci nedávnej vlny konsolidácie prispelo presadzovanie v oblasti kontroly fúzií k udržaniu dynamickej hospodárskej súťaže na európskych trhoch s oceľou a prinieslo výhody mnohým odberateľským odvetviam, ktoré používajú oceľ, spoliehajú sa na dostupné materiály, aby boli konkurencieschopné na svetovej úrovni, a ktoré zamestnávajú milióny Európanov. Presadzovaním v oblasti fúzií prostredníctvom zákazu protisúťažných fúzií (napr. Tata Steel/ThyssenKrupp) alebo schvaľovania fúzií na základe podmienok, ako je štrukturálny odpredaj (napr. ArcelorMittal/Ilva), sa zabezpečilo, že zákazníci na európskom trhu s oceľou netrpia menším výberom, vyššími cenami či nižšou mierou inovácií.“ Komisia považovala tvrdenia ÇİB za nepodložené, a to aj pokiaľ ide o nedostatky v dodávkach plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla, ako je vysvetlené v oddiele 7.3. Komisia preto potvrdila svoje zistenia z predbežnej fázy. |
| --- | --- |

(271)

Komisia odkazuje na svoj nedávny pracovný dokument útvarov Komisie (35), v ktorom sa uvádza, že „v rámci nedávnej vlny konsolidácie prispelo presadzovanie v oblasti kontroly fúzií k udržaniu dynamickej hospodárskej súťaže na európskych trhoch s oceľou a prinieslo výhody mnohým odberateľským odvetviam, ktoré používajú oceľ, spoliehajú sa na dostupné materiály, aby boli konkurencieschopné na svetovej úrovni, a ktoré zamestnávajú milióny Európanov. Presadzovaním v oblasti fúzií prostredníctvom zákazu protisúťažných fúzií (napr. Tata Steel/ThyssenKrupp) alebo schvaľovania fúzií na základe podmienok, ako je štrukturálny odpredaj (napr. ArcelorMittal/Ilva), sa zabezpečilo, že zákazníci na európskom trhu s oceľou netrpia menším výberom, vyššími cenami či nižšou mierou inovácií.“ Komisia považovala tvrdenia ÇİB za nepodložené, a to aj pokiaľ ide o nedostatky v dodávkach plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla, ako je vysvetlené v oddiele 7.3. Komisia preto potvrdila svoje zistenia z predbežnej fázy.

35

| (272) | Keďže neboli predložené žiadne iné pripomienky týkajúce sa tohto oddielu, Komisia potvrdila svoje závery uvedené v odôvodneniach 199 až 200 predbežného nariadenia. |
| --- | --- |

(272)

Keďže neboli predložené žiadne iné pripomienky týkajúce sa tohto oddielu, Komisia potvrdila svoje závery uvedené v odôvodneniach 199 až 200 predbežného nariadenia.

7.5.   Záver o záujme Únie

Záver o záujme Únie

| (273) | Po predbežnom poskytnutí informácií vláda Turecka uviedla, že podľa jej názoru sú antidumpingové clá nepotrebné a škodlivé pre trh Únie a že budú zohrávať negatívnu úlohu v rozpore so záujmom Únie ako celku. Po konečnom poskytnutí informácií ÇİB uviedlo, že Komisia medzi rôzne záujmy v danej veci nezaviedla rovnováhu transparentným spôsobom ani neodôvodnila svoje zistenia. Komisia považovala dané tvrdenia za nepodložené vzhľadom na zistenia prešetrovania, najmä existenciu dumpingu, z neho vyplývajúcu značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a výsledok hľadania rovnováhy medzi rôznymi záujmami v danej veci. |
| --- | --- |

(273)

Po predbežnom poskytnutí informácií vláda Turecka uviedla, že podľa jej názoru sú antidumpingové clá nepotrebné a škodlivé pre trh Únie a že budú zohrávať negatívnu úlohu v rozpore so záujmom Únie ako celku. Po konečnom poskytnutí informácií ÇİB uviedlo, že Komisia medzi rôzne záujmy v danej veci nezaviedla rovnováhu transparentným spôsobom ani neodôvodnila svoje zistenia. Komisia považovala dané tvrdenia za nepodložené vzhľadom na zistenia prešetrovania, najmä existenciu dumpingu, z neho vyplývajúcu značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a výsledok hľadania rovnováhy medzi rôznymi záujmami v danej veci.

| (274) | Na základe uvedeného a vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, boli závery uvedené v odôvodnení 201 predbežného nariadenia potvrdené. |
| --- | --- |

(274)

Na základe uvedeného a vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, boli závery uvedené v odôvodnení 201 predbežného nariadenia potvrdené.

8.   KONEČNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA

KONEČNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA

8.1.   Konečné opatrenia

Konečné opatrenia

| (275) | Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo, pokiaľ ide o dumping, ujmu, príčinnú súvislosť a záujem Únie, a v súlade s článkom 9 ods. 4 základného nariadenia by sa mali uložiť konečné antidumpingové opatrenia, aby sa predišlo tomu, že dumpingový dovoz dotknutého výrobku spôsobí výrobnému odvetviu Únie ďalšiu ujmu. Z dôvodov uvedených v oddiele 6, a najmä v pododdiele 6.3 tohto nariadenia by sa antidumpingové clá mali stanoviť v súlade s pravidlom nižšieho cla. |
| --- | --- |

(275)

Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo, pokiaľ ide o dumping, ujmu, príčinnú súvislosť a záujem Únie, a v súlade s článkom 9 ods. 4 základného nariadenia by sa mali uložiť konečné antidumpingové opatrenia, aby sa predišlo tomu, že dumpingový dovoz dotknutého výrobku spôsobí výrobnému odvetviu Únie ďalšiu ujmu. Z dôvodov uvedených v oddiele 6, a najmä v pododdiele 6.3 tohto nariadenia by sa antidumpingové clá mali stanoviť v súlade s pravidlom nižšieho cla.

| (276) | Na základe uvedených skutočností sa sadzba, s ktorou sa uložia uvedené clá, stanovuje takto:







  Krajina | Spoločnosť | Konečné antidumpingové clo |
| --- | --- | --- | --- |
| Turecko | Çolakoğlu Metalurji A.Ş. | 7,3 % |
| Skupina Erdemir:






  — | Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalari T.A.S. |

(276)

Na základe uvedených skutočností sa sadzba, s ktorou sa uložia uvedené clá, stanovuje takto:

Krajina

Spoločnosť

Konečné antidumpingové clo

Turecko

Çolakoğlu Metalurji A.Ş.

7,3 %

Skupina Erdemir:

—

Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalari T.A.S.

| — | İskenderun Demir ve Çelik A.Ş. |
| --- | --- |

—

İskenderun Demir ve Çelik A.Ş.

5,0 %

Habaş Sinai Ve Tibbi Gazlar İstihsal Endüstrisi A.Ş.

4,7 %

Ağir Haddecilik A.Ş.

5,7 %

Borçelik Çelik Sanayii Ticaret A.Ş.

5,7 %

Všetky ostatné spoločnosti

7,3 %

| (277) | Individuálne antidumpingové colné sadzby pre jednotlivé spoločnosti vymedzené v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení v rámci tohto prešetrovania. Odrážajú preto situáciu zistenú počas tohto prešetrovania, pokiaľ ide o tieto spoločnosti. Tieto colné sadzby sa vzťahujú výlučne na dovoz dotknutého výrobku s pôvodom v dotknutej krajine a vyrábaného uvedenými právnymi subjektmi. Na dovoz dotknutého výrobku vyrábaného akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá sa osobitne neuvádza v normatívnej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených s danými osobitne uvedenými spoločnosťami by sa mala vzťahovať colná sadzba uplatňovaná na „všetky ostatné spoločnosti“. Nemali by sa naň vzťahovať žiadne individuálne antidumpingové colné sadzby. |
| --- | --- |

(277)

Individuálne antidumpingové colné sadzby pre jednotlivé spoločnosti vymedzené v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení v rámci tohto prešetrovania. Odrážajú preto situáciu zistenú počas tohto prešetrovania, pokiaľ ide o tieto spoločnosti. Tieto colné sadzby sa vzťahujú výlučne na dovoz dotknutého výrobku s pôvodom v dotknutej krajine a vyrábaného uvedenými právnymi subjektmi. Na dovoz dotknutého výrobku vyrábaného akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá sa osobitne neuvádza v normatívnej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených s danými osobitne uvedenými spoločnosťami by sa mala vzťahovať colná sadzba uplatňovaná na „všetky ostatné spoločnosti“. Nemali by sa naň vzťahovať žiadne individuálne antidumpingové colné sadzby.

| (278) | Ak spoločnosť následne zmení názov svojho subjektu, môže požiadať o uplatňovanie týchto individuálnych antidumpingových colných sadzieb. Táto žiadosť musí byť adresovaná Komisii (36). Žiadosť musí obsahovať všetky relevantné informácie, ktoré umožnia preukázať, že uvedenou zmenou nie je dotknuté právo spoločnosti využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu uplatňuje. Ak zmenou názvu spoločnosti nie je dotknuté jej právo využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu uplatňuje, v Úradnom vestníku Európskej únie sa uverejní nariadenie o zmene názvu. |
| --- | --- |

(278)

Ak spoločnosť následne zmení názov svojho subjektu, môže požiadať o uplatňovanie týchto individuálnych antidumpingových colných sadzieb. Táto žiadosť musí byť adresovaná Komisii (36). Žiadosť musí obsahovať všetky relevantné informácie, ktoré umožnia preukázať, že uvedenou zmenou nie je dotknuté právo spoločnosti využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu uplatňuje. Ak zmenou názvu spoločnosti nie je dotknuté jej právo využívať colnú sadzbu, ktorá sa na ňu uplatňuje, v Úradnom vestníku Európskej únie sa uverejní nariadenie o zmene názvu.

36

Úradnom vestníku Európskej únie

| (279) | S cieľom minimalizovať riziko obchádzania vzhľadom na rozdiel v colných sadzbách je potrebné prijať osobitné opatrenia, ktorými sa zabezpečí uplatňovanie individuálnych antidumpingových ciel. Spoločnosti, na ktoré sa vzťahujú individuálne antidumpingové clá, musia colným orgánom členských štátov predložiť platnú obchodnú faktúru. Faktúra musí spĺňať požiadavky stanovené v článku 1 ods. 3 tohto nariadenia. Na tovar, ktorý sa dovezie bez takejto faktúry, by sa malo vzťahovať antidumpingové clo uplatňované na „všetky ostatné spoločnosti“. |
| --- | --- |

(279)

S cieľom minimalizovať riziko obchádzania vzhľadom na rozdiel v colných sadzbách je potrebné prijať osobitné opatrenia, ktorými sa zabezpečí uplatňovanie individuálnych antidumpingových ciel. Spoločnosti, na ktoré sa vzťahujú individuálne antidumpingové clá, musia colným orgánom členských štátov predložiť platnú obchodnú faktúru. Faktúra musí spĺňať požiadavky stanovené v článku 1 ods. 3 tohto nariadenia. Na tovar, ktorý sa dovezie bez takejto faktúry, by sa malo vzťahovať antidumpingové clo uplatňované na „všetky ostatné spoločnosti“.

| (280) | Hoci je predloženie tejto faktúry nevyhnutné na to, aby colné orgány členských štátov mohli na dovoz uplatňovať individuálne sadzby antidumpingového cla, nejde o jediný prvok, ktorý majú zohľadňovať. Colné orgány členských štátov totiž aj v prípade, že sa tovar predkladá s faktúrou spĺňajúcou všetky požiadavky stanovené v článku 1 ods. 3 tohto nariadenia, musia vykonať svoje zvyčajné kontroly a môžu si podobne ako vo všetkých ostatných prípadoch vyžiadať ďalšie doklady (prepravné doklady atď.), aby mohli overiť správnosť údajov uvedených vo vyhlásení a zabezpečiť, že následné uplatnenie nižšej colnej sadzby je odôvodnené v súlade s colnými predpismi. |
| --- | --- |

(280)

Hoci je predloženie tejto faktúry nevyhnutné na to, aby colné orgány členských štátov mohli na dovoz uplatňovať individuálne sadzby antidumpingového cla, nejde o jediný prvok, ktorý majú zohľadňovať. Colné orgány členských štátov totiž aj v prípade, že sa tovar predkladá s faktúrou spĺňajúcou všetky požiadavky stanovené v článku 1 ods. 3 tohto nariadenia, musia vykonať svoje zvyčajné kontroly a môžu si podobne ako vo všetkých ostatných prípadoch vyžiadať ďalšie doklady (prepravné doklady atď.), aby mohli overiť správnosť údajov uvedených vo vyhlásení a zabezpečiť, že následné uplatnenie nižšej colnej sadzby je odôvodnené v súlade s colnými predpismi.

| (281) | Ak by sa po uložení príslušných opatrení výrazne zvýšil objem vývozu jednej zo spoločností, na ktoré sa vzťahujú nižšie individuálne colné sadzby, takéto zvýšenie objemu by sa mohlo samo osebe považovať za zmenu v štruktúre obchodu v dôsledku uloženia opatrení v zmysle článku 13 ods. 1 základného nariadenia. Za takýchto okolností a za predpokladu splnenia podmienok sa môže začať prešetrovanie obchádzania opatrení. V tomto prešetrovaní sa môže okrem iného preskúmať potreba odňatia individuálnej colnej sadzby (sadzieb) a následného uloženia cla pre celú krajinu. |
| --- | --- |

(281)

Ak by sa po uložení príslušných opatrení výrazne zvýšil objem vývozu jednej zo spoločností, na ktoré sa vzťahujú nižšie individuálne colné sadzby, takéto zvýšenie objemu by sa mohlo samo osebe považovať za zmenu v štruktúre obchodu v dôsledku uloženia opatrení v zmysle článku 13 ods. 1 základného nariadenia. Za takýchto okolností a za predpokladu splnenia podmienok sa môže začať prešetrovanie obchádzania opatrení. V tomto prešetrovaní sa môže okrem iného preskúmať potreba odňatia individuálnej colnej sadzby (sadzieb) a následného uloženia cla pre celú krajinu.

| (282) | S cieľom zabezpečiť riadne presadzovanie antidumpingových ciel by sa antidumpingové clo pre „všetky ostatné spoločnosti“ nemalo vzťahovať iba na nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ale aj na výrobcov, ktorí v období prešetrovania nevyvážali do Únie. |
| --- | --- |

(282)

S cieľom zabezpečiť riadne presadzovanie antidumpingových ciel by sa antidumpingové clo pre „všetky ostatné spoločnosti“ nemalo vzťahovať iba na nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ale aj na výrobcov, ktorí v období prešetrovania nevyvážali do Únie.

8.2.   Konečný výber predbežných ciel

Konečný výber predbežných ciel

| (283) | Vzhľadom na zistené dumpingové rozpätia a so zreteľom na úroveň ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie by sa sumy zabezpečené prostredníctvom predbežného antidumpingového cla, ktoré bolo uložené predbežným nariadením, mali vybrať s konečnou platnosťou. |
| --- | --- |

(283)

Vzhľadom na zistené dumpingové rozpätia a so zreteľom na úroveň ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie by sa sumy zabezpečené prostredníctvom predbežného antidumpingového cla, ktoré bolo uložené predbežným nariadením, mali vybrať s konečnou platnosťou.

| (284) | Keďže sadzby konečného cla sú nižšie ako sadzby predbežného cla, sumy, ktoré boli zabezpečené nad rámec sadzieb konečného antidumpingového cla, by sa mali uvoľniť. |
| --- | --- |

(284)

Keďže sadzby konečného cla sú nižšie ako sadzby predbežného cla, sumy, ktoré boli zabezpečené nad rámec sadzieb konečného antidumpingového cla, by sa mali uvoľniť.

8.3.   Spätná účinnosť

Spätná účinnosť

| (285) | Ako sa uvádza v oddiele 1.2, Komisia na základe žiadosti navrhovateľa zaviedla registráciu dovozu prešetrovaného výrobku podľa článku 14 ods. 5 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(285)

Ako sa uvádza v oddiele 1.2, Komisia na základe žiadosti navrhovateľa zaviedla registráciu dovozu prešetrovaného výrobku podľa článku 14 ods. 5 základného nariadenia.

| (286) | Počas konečnej fázy prešetrovania sa posúdili údaje, ktoré boli zhromaždené v rámci registrácie. Komisia analyzovala, či boli splnené kritériá podľa článku 10 ods. 4 základného nariadenia, pokiaľ ide o retroaktívny výber konečných ciel. |
| --- | --- |

(286)

Počas konečnej fázy prešetrovania sa posúdili údaje, ktoré boli zhromaždené v rámci registrácie. Komisia analyzovala, či boli splnené kritériá podľa článku 10 ods. 4 základného nariadenia, pokiaľ ide o retroaktívny výber konečných ciel.

| (287) | Na základe analýzy Komisie sa zistilo, že nedošlo k ďalšiemu podstatnému zvýšeniu dovozu nad úroveň dovozu, ktorý spôsobil ujmu počas obdobia prešetrovania, ako sa stanovuje v článku 10 ods. 4 písm. d) základného nariadenia. Na účely tejto analýzy Komisia porovnala priemerné mesačné objemy dovozu dotknutého výrobku počas obdobia prešetrovania s priemernými mesačnými objemami dovozu počas obdobia od mesiaca nasledujúceho po začatí tohto prešetrovania až do posledného úplného mesiaca, ktorý predchádzal uloženiu predbežných opatrení. Ani pri porovnaní priemerných mesačných objemov dovozu dotknutého výrobku počas obdobia prešetrovania s priemernými mesačnými objemami dovozu počas obdobia od mesiaca nasledujúceho po začatí tohto prešetrovania až do mesiaca, v ktorom boli uložené predbežné opatrenia (vrátane), nebolo zistené ďalšie podstatné zvýšenie: | OP | jún 2020 – december 2020 | jún 2020 – január 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | tony | tony/mesiac | tony | tony/mesiac | tony | tony/mesiac |
| Dovoz plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla z Turecka | 2 767 658 | 230 638 | 1 031 186 | 147 312 | 1 194 329 | 149 291 |
| Zdroj: Eurostat (EÚ27). |

(287)

Na základe analýzy Komisie sa zistilo, že nedošlo k ďalšiemu podstatnému zvýšeniu dovozu nad úroveň dovozu, ktorý spôsobil ujmu počas obdobia prešetrovania, ako sa stanovuje v článku 10 ods. 4 písm. d) základného nariadenia. Na účely tejto analýzy Komisia porovnala priemerné mesačné objemy dovozu dotknutého výrobku počas obdobia prešetrovania s priemernými mesačnými objemami dovozu počas obdobia od mesiaca nasledujúceho po začatí tohto prešetrovania až do posledného úplného mesiaca, ktorý predchádzal uloženiu predbežných opatrení. Ani pri porovnaní priemerných mesačných objemov dovozu dotknutého výrobku počas obdobia prešetrovania s priemernými mesačnými objemami dovozu počas obdobia od mesiaca nasledujúceho po začatí tohto prešetrovania až do mesiaca, v ktorom boli uložené predbežné opatrenia (vrátane), nebolo zistené ďalšie podstatné zvýšenie:

OP

jún 2020 – december 2020

jún 2020 – január 2021

tony

tony/mesiac

tony

tony/mesiac

tony

tony/mesiac

Dovoz plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla z Turecka

2 767 658

230 638

1 031 186

147 312

1 194 329

149 291

Zdroj: Eurostat (EÚ27).

Zdroj:

| (288) | Komisia preto dospela k záveru, že retroaktívny výber konečných ciel za obdobie, počas ktorého bol dovoz registrovaný, nie je v tomto prípade opodstatnený. |
| --- | --- |

(288)

Komisia preto dospela k záveru, že retroaktívny výber konečných ciel za obdobie, počas ktorého bol dovoz registrovaný, nie je v tomto prípade opodstatnený.

9.   PONUKA ZÁVÄZKU

PONUKA ZÁVÄZKU

| (289) | Po konečnom poskytnutí informácií jeden z vyvážajúcich výrobcov predložil ponuku cenového záväzku v súlade s článkom 8 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(289)

Po konečnom poskytnutí informácií jeden z vyvážajúcich výrobcov predložil ponuku cenového záväzku v súlade s článkom 8 základného nariadenia.

| (290) | Komisia zhodnotila túto ponuku a dospela k záveru, že prijatie takého záväzku by bolo neuskutočniteľné v zmysle článku 8 základného nariadenia. Je to tak najmä z dôvodu veľkého množstva nerozlíšiteľných druhov výrobkov, ktorých sa ponuka týka, skutočnosti, že niektoré druhy výrobku patriace pod ten istý číselný znak KN/kód TARIC majú rozdielne minimálne dovozné ceny, skutočnosti, že ponúkané minimálne dovozné ceny by pri väčšine druhov výrobkov nestačili na odstránenie vplyvov dumpingu spôsobujúcich ujmu, a nevhodnosti ponúknutej indexácie s cieľom zahrnúť do ceny surovín kolísanie cien. |
| --- | --- |

(290)

Komisia zhodnotila túto ponuku a dospela k záveru, že prijatie takého záväzku by bolo neuskutočniteľné v zmysle článku 8 základného nariadenia. Je to tak najmä z dôvodu veľkého množstva nerozlíšiteľných druhov výrobkov, ktorých sa ponuka týka, skutočnosti, že niektoré druhy výrobku patriace pod ten istý číselný znak KN/kód TARIC majú rozdielne minimálne dovozné ceny, skutočnosti, že ponúkané minimálne dovozné ceny by pri väčšine druhov výrobkov nestačili na odstránenie vplyvov dumpingu spôsobujúcich ujmu, a nevhodnosti ponúknutej indexácie s cieľom zahrnúť do ceny surovín kolísanie cien.

| (291) | Navrhovateľ vo svojich pripomienkach k cenovému záväzku, ktorý navrhol vyvážajúci výrobca, uviedol argumenty v prospech jeho zamietnutia, čím sa podporila vlastná analýza Komisie. |
| --- | --- |

(291)

Navrhovateľ vo svojich pripomienkach k cenovému záväzku, ktorý navrhol vyvážajúci výrobca, uviedol argumenty v prospech jeho zamietnutia, čím sa podporila vlastná analýza Komisie.

| (292) | Komisia zaslala vyvážajúcemu výrobcovi list, v ktorom uviedla dôvody odmietnutia ponuky záväzku a umožnila spoločnosti vyjadriť pripomienky. |
| --- | --- |

(292)

Komisia zaslala vyvážajúcemu výrobcovi list, v ktorom uviedla dôvody odmietnutia ponuky záväzku a umožnila spoločnosti vyjadriť pripomienky.

| (293) | Komisia od vyvážajúceho výrobcu nedostala žiadne pripomienky týkajúce sa jej záveru, že navrhovaný záväzok by bol neprimeraný a neuskutočniteľný. |
| --- | --- |

(293)

Komisia od vyvážajúceho výrobcu nedostala žiadne pripomienky týkajúce sa jej záveru, že navrhovaný záväzok by bol neprimeraný a neuskutočniteľný.

| (294) | Z dôvodov uvedených v odôvodneniach 290 až 293 sa preto ponuka cenového záväzku zamietla. |
| --- | --- |

(294)

Z dôvodov uvedených v odôvodneniach 290 až 293 sa preto ponuka cenového záväzku zamietla.

10.   ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

| (295) | Podľa článku 109 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 (37), ak sa má v nadväznosti na rozsudok Súdneho dvora Európskej únie vrátiť určitá suma, sadzbou úroku, ktorý sa má zaplatiť, by mala byť sadzba, ktorú Európska centrálna banka uplatňuje na svoje hlavné refinančné operácie, uverejnená v sérii C Úradného vestníka Európskej únie v prvý kalendárny deň každého mesiaca. |
| --- | --- |

(295)

Podľa článku 109 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 (37), ak sa má v nadväznosti na rozsudok Súdneho dvora Európskej únie vrátiť určitá suma, sadzbou úroku, ktorý sa má zaplatiť, by mala byť sadzba, ktorú Európska centrálna banka uplatňuje na svoje hlavné refinančné operácie, uverejnená v sérii C Úradného vestníka Európskej únie v prvý kalendárny deň každého mesiaca.

37

Úradného vestníka Európskej únie

| (296) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného článkom 15 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2016/1036, |
| --- | --- |

(296)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného článkom 15 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2016/1036,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

1.   Ukladá sa konečné antidumpingové clo na dovoz plochých valcovaných výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele, tiež vo zvitkoch (vrátane výrobkov „rezaných na dĺžku“ a „úzkych pásov“), po valcovaní za tepla už ďalej neupravených, a neplátovaných, nepokovovaných ani nepotiahnutých, s pôvodom v Turecku, v súčasnosti patriacich pod číselné znaky KN 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 00, 7208 54 00, ex 7211 13 00 (kód TARIC 7211130019), ex 7211 14 00 (kód TARIC 7211140095), ex 7211 19 00 (kód TARIC 7211190095), ex 7225 19 10 (kód TARIC 7225191090), 7225 30 90, ex 7225 40 60 (kód TARIC 7225406090), 7225 40 90, ex 7226 19 10 (kód TARIC 7226191095), ex 7226 91 91 (kód TARIC 7226919119) a 7226 91 99.

Tieto výrobky sú vylúčené:

| i) | výrobky z nehrdzavejúcej ocele a kremíkovej elektrotechnickej ocele s orientovanou štruktúrou; |
| --- | --- |

i)

výrobky z nehrdzavejúcej ocele a kremíkovej elektrotechnickej ocele s orientovanou štruktúrou;

| ii) | výrobky z nástrojovej ocele a rýchloreznej ocele; |
| --- | --- |

ii)

výrobky z nástrojovej ocele a rýchloreznej ocele;

| iii) | výrobky, ktoré nie sú vo zvitkoch a nemajú vzory v reliéfe, s hrúbkou presahujúcou 10 mm a so šírkou 600 mm alebo väčšou a |
| --- | --- |

iii)

výrobky, ktoré nie sú vo zvitkoch a nemajú vzory v reliéfe, s hrúbkou presahujúcou 10 mm a so šírkou 600 mm alebo väčšou a

| iv) | výrobky, ktoré nie sú vo zvitkoch a nemajú vzory v reliéfe, s hrúbkou 4,75 mm alebo väčšou, ale nepresahujúcou 10 mm, a so šírkou 2 050 mm alebo väčšou; |
| --- | --- |

iv)

výrobky, ktoré nie sú vo zvitkoch a nemajú vzory v reliéfe, s hrúbkou 4,75 mm alebo väčšou, ale nepresahujúcou 10 mm, a so šírkou 2 050 mm alebo väčšou;

| v) | výrobky a) so šírkou 350 mm alebo menej a b) s hrúbkou 50 mm alebo viac, bez ohľadu na dĺžku výrobku. |
| --- | --- |

v)

výrobky a) so šírkou 350 mm alebo menej a b) s hrúbkou 50 mm alebo viac, bez ohľadu na dĺžku výrobku.

2.   Sadzby konečného antidumpingového cla uplatniteľné na čistú frankocenu na hranici Únie pred preclením sú v prípade výrobku opísaného v odseku 1 a vyrobeného ďalej uvedenými spoločnosťami takéto:

| Krajina | Spoločnosť | Sadzba konečného antidumpingového cla | Doplnkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Turecko | Çolakoğlu Metalurji A.Ş. | 7,3 % | C602 |
| Skupina Erdemir:






  — | Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalari T.A.S. |

Krajina

Spoločnosť

Sadzba konečného antidumpingového cla

Doplnkový kód TARIC

Turecko

Çolakoğlu Metalurji A.Ş.

7,3 %

C602

Skupina Erdemir:

—

Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalari T.A.S.

| — | İskenderun Demir ve Çelik A.Ş. |
| --- | --- |

—

İskenderun Demir ve Çelik A.Ş.

5,0 %

C603

Habaş Sinai Ve Tibbi Gazlar İstihsal Endüstrisi A.Ş.

4,7 %

C604

Ağir Haddecilik A.Ş.

5,7 %

C605

Borçelik Çelik Sanayii Ticaret A.Ş.

5,7 %

C606

Všetky ostatné spoločnosti

7,3 %

C999

3.   Uplatňovanie individuálnych colných sadzieb stanovených pre spoločnosti uvedené v odseku 2 je podmienené predložením platnej obchodnej faktúry colným orgánom členských štátov, ktorá musí obsahovať vyhlásenie s dátumom a podpisom pracovníka subjektu, ktorý takúto faktúru vystavil, s uvedením jeho mena a funkcie, v tomto znení:
  „Ja, podpísaný(-á), potvrdzujem, že (objem) (dotknutého výrobku) predaného na vývoz do Európskej únie, na ktorý sa vzťahuje táto faktúra, vyrobila spoločnosť (názov a adresa spoločnosti) (doplnkový kód TARIC) v [dotknutej krajine]. Vyhlasujem, že informácie uvedené v tejto faktúre sú úplné a správne.“
  Ak sa takáto faktúra nepredloží, uplatňuje sa clo uplatňované na všetky ostatné spoločnosti.

4.   Pokiaľ nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.

Článok 2

Sumy zabezpečené prostredníctvom predbežného antidumpingového cla podľa vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2021/9 sa vyberajú s konečnou platnosťou. Sumy zabezpečené nad rámec konečných sadzieb antidumpingového cla sa uvoľňujú.

Článok 3

Z registrovaného dovozu sa spätne nebude vyberať žiadne konečné antidumpingové clo. Údaje zhromaždené v súlade s článkom 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2020/1686 sa ďalej neuchovávajú.

Článok 4

Článok 1 ods. 2 možno zmeniť tak, že sa doplní o nových vyvážajúcich výrobcov z Turecka, pre ktorých sa stanoví primeraná vážená priemerná sadzba antidumpingového cla pre spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky. Nový vyvážajúci výrobca poskytne dôkazy, že:

| a) | nevyvážal tovar opísaný v článku 1 ods. 1 s pôvodom v Turecku počas obdobia prešetrovania (od 1. januára 2019 do 31. decembra 2019); |
| --- | --- |

a)

nevyvážal tovar opísaný v článku 1 ods. 1 s pôvodom v Turecku počas obdobia prešetrovania (od 1. januára 2019 do 31. decembra 2019);

| b) | nie je prepojený s vývozcom ani výrobcom, na ktorého sa vzťahujú opatrenia uložené týmto nariadením, a |
| --- | --- |

b)

nie je prepojený s vývozcom ani výrobcom, na ktorého sa vzťahujú opatrenia uložené týmto nariadením, a

| c) | po uplynutí obdobia prešetrovania skutočne vyvážal dotknutý výrobok alebo prijal neodvolateľný zmluvný záväzok vyviezť do Únie značné množstvo tohto výrobku. |
| --- | --- |

c)

po uplynutí obdobia prešetrovania skutočne vyvážal dotknutý výrobok alebo prijal neodvolateľný zmluvný záväzok vyviezť do Únie značné množstvo tohto výrobku.

Článok 5

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 5. júla 2021

Za Komisiu

predsedníčka

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  
  Ú. v. EÚ C 166, 14.5.2020, s. 9.

2

(3)  
  Ú. v. EÚ C 197, 12.6.2020, s. 4.

3

(4)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2020/1686 z 12. novembra 2020, ktorým sa zavádza registrácia dovozu určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Turecku (Ú. v. EÚ L 379, 13.11.2020, s. 47).

4

(5)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2021/9 zo 6. januára 2021, ktorým sa ukladá predbežné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Turecku (Ú. v. EÚ L 3, 7.1.2021, s. 4).

5

(6)  t21.000389.

6

(7)  
  Ú. v. ES L 227, 7.9.1996, s. 3.

7

(8)  PT Perindustrian dan Perdagangan Musim Semi Mas (PT Musim Mas)/Rada Európskej únie, vec T-26/12, rozsudok Všeobecného súdu z 25. júna 2015, bod 50.

8

(9)  PT Perindustrian dan Perdagangan Musim Semi Mas (PT Musim Mas)/Rada Európskej únie, vec C-468/15P, rozsudok Súdneho dvora z 26. októbra 2016.

9

(10)  V tejto súvislosti pozri správu poroty WTO, Európska únia – antidumpingové opatrenia na dovoz určitých mastných alkoholov z Indonézie, (WT/DS442/R), 16. decembra 2016, bod 7.129.

10

Európska únia – antidumpingové opatrenia na dovoz určitých mastných alkoholov z Indonézie

(11)  Článok 40 zákona o dani z príjmov č. 193 zo 6. januára 1961 zmeneného zákonom 4108 z júna 1995.

11

(12)  Súdny dvor, vec C-315/90, Gimelec/Komisia, EU:C:1991:447, body 21 až 29; Správa Odvolacieho orgánu WTO, 24. 7. 2001, Spojené štáty – antidumpingové opatrenia týkajúce sa niektorých oceľových výrobkov valcovaných za tepla z Japonska, WT/DS184/AB/R, body 181 až 215.

12

(13)  Posledný odsek na strane 14 referenčného dokumentu t21.000916 v spise, ktorý nemá dôverný charakter (podanie tureckej vlády).

13

(14)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/649 z 5. apríla 2017, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ L 92, 6.4.2017, s. 68); vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/969 z 8. júna 2017, ktorým sa ukladajú konečné vyrovnávacie clá na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a ktorým sa mení vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/649, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ L 146, 9.6.2017, s. 17).

14

(15)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/1795 z 5. októbra 2017, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Brazílii, Iráne, Rusku a na Ukrajine a ktorým sa ukončuje prešetrovanie dovozu určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Srbsku (Ú. v. EÚ L 258, 6.10.2017, s. 24).

15

(16)  Pozri okrem iného tabuľky 3 a 7 a odôvodnenie 339 vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2017/1795, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Brazílii, Iráne, Rusku a na Ukrajine a ktorým sa ukončuje prešetrovanie dovozu určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Srbsku.

16

(17)  Vykonávacie nariadenie (EÚ) 2017/1795 (pozri poznámku pod čiarou č. 10). Od októbra 2016 mohli výrobcovia z Únie využívať ochranu vyplývajúcu z vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2016/1778 zo 6. októbra 2016, ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ L 272, 7.10.2016, s. 33).

17

(18)  Pozri okrem iného odôvodnenie 292 vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2017/1795 (pozri poznámku pod čiarou č. 10).

18

(19)  Vykonávacie nariadenie (EÚ) 2016/1778.

19

(20)  Vykonávacie nariadenie (EÚ) 2017/649.

20

(21)  Posledný odsek strany 14 dokumentu t21.000916.

21

(22)  Hospodárska správa, Economic and Steel Market Outlook 2020-2021 (Výhľad hospodárstva a trhu s oceľou na roky 2020 až 2021), správa z druhého štvrťroka, údaje do roku 2019 vrátane, 12. mája 2020, Eurofer, ktorá sa dá stiahnuť prostredníctvom odkazu https://www.eurofer.eu/assets/Uploads/REPORT-Economic-and-Steel-Market-Outlook-Quarter-2-2020.pdf, a Worldsteel Short Range Outlook October 2019 (Krátkodobý výhľad Svetového oceliarskeho združenia z októbra 2019), 14. októbra 2019, Svetové oceliarske združenie, dostupný na odkaze https://www.worldsteel.org/media-centre/press-releases/2019/worldsteel-short-range-outlook-2019.html.

22

Economic and Steel Market Outlook 2020-2021

Worldsteel Short Range Outlook October 2019

(23)  Rozhodnutie Komisie č. 284/2000/ESUO zo 4. februára 2000, ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz určitých plochých valcovaných výrobkov zo železa a nelegovanej ocele so šírkou najmenej 600 mm, neplátovaných, nepokovovaných alebo nepotiahnutých, vo zvitkoch, po valcovaní za tepla už ďalej neupravených, s pôvodom v Indii alebo na Taiwane a ktorým sa akceptujú záväzky ponúknuté určitými vyvážajúcimi výrobcami a ukončuje sa konanie týkajúce sa dovozov s pôvodom v Južnej Afrike (Ú. v. ES L 31, 5.2.2000, s. 44).

23

(24)  t21.000701, príloha 2.

24

(25)  t21.000701, príloha 1 a príloha 3.

25

(26)  t21.000721.

26

(27)  t21.000931.

27

(28)  V júli 2018 Komisia uložila predbežné ochranné opatrenie, ktoré sa vo februári 2019 stalo konečným a počas celého obdobia prešetrovania bolo v platnosti. V rámci tohto opatrenia ploché výrobky zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcované za tepla z hľadiska vymedzenia vo veľkej miere zodpovedajú kategórii výrobkov 1. Vývoj používania colnej kvóty v rámci ochranného opatrenia je preto relevantný na účel tohto prešetrovania.

28

(29)  Odôvodnenia 45 až 50 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2020/894 z 29. júna 2020, ktorým sa mení vykonávacie nariadenie (EÚ) 2019/159, ktorým sa ukladajú konečné ochranné opatrenia týkajúce sa dovozu určitých výrobkov z ocele (Ú. v. EÚ L 206, 30.6.2020, s. 27).

29

(30)  Tabuľka 6 nariadenia, ktorým sa ukladajú predbežné antidumpingové opatrenia.

30

(31)  Odôvodnenia 188 a 189 nariadenia, ktorým sa ukladajú predbežné antidumpingové opatrenia.

31

(32)  Odôvodnenia 21 až 23 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2019/1590 z 26. septembra 2019, ktorým sa mení vykonávacie nariadenie (EÚ) 2019/159, ktorým sa ukladajú konečné ochranné opatrenia týkajúce sa dovozu určitých výrobkov z ocele (Ú. v. EÚ L 248, 27.9.2019, s. 28).

32

(33)  Toto tvrdenie platí pre obe obdobia, t. j. keď sa na Turecko vzťahovali celkové colné kvóty (od 2. februára do 30. septembra 2019) a keď sa na Turecko od 1. októbra 2019 vzťahoval 30 % strop v rámci celkovej colnej kvóty.

33

(34)  V poslednom štvrťroku 2019 Turecko využilo 73 % celkového objemu colnej kvóty, ktorý mohlo dodávať bezcolne, pričom v danom štvrťroku zostalo nevyužitých približne 170 000 ton.

34

(35)  Pracovný dokument útvarov Komisie, Smerom ku konkurencieschopnej a čistej európskej oceli, SWD(2021) 353 final, 5.5.2021, s. 4 – 5.

35

(36)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Wetstraat 170 Rue de la Loi, 1040 Brussels, Belgium.

36

(37)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1).

37

---

ROZHODNUTIA

| 6.7.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 238/79 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 238/79

---

ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2021/1101

z 20. mája 2021

o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať na sedemdesiatom štvrtom zasadnutí Svetového zdravotníckeho zhromaždenia

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 168 ods. 5 v spojení s jej článkom 218 ods. 9,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

keďže:

| (1) | V článku 21 ods. 1 druhom pododseku Zmluvy o Európskej únii sa uvádza, že Únia sa má usilovať o rozvoj vzťahov a budovanie partnerstiev s tretími krajinami a s medzinárodnými, regionálnymi alebo svetovými organizáciami, ktoré uznávajú spoločné zásady uvedené v článku 21 ods. 1 prvom pododseku. Tento druhý pododsek tiež uvádza, že Únia má presadzovať mnohostranné riešenia spoločných problémov, najmä v rámci Organizácie Spojených národov. |
| --- | --- |

(1)

V článku 21 ods. 1 druhom pododseku Zmluvy o Európskej únii sa uvádza, že Únia sa má usilovať o rozvoj vzťahov a budovanie partnerstiev s tretími krajinami a s medzinárodnými, regionálnymi alebo svetovými organizáciami, ktoré uznávajú spoločné zásady uvedené v článku 21 ods. 1 prvom pododseku. Tento druhý pododsek tiež uvádza, že Únia má presadzovať mnohostranné riešenia spoločných problémov, najmä v rámci Organizácie Spojených národov.

| (2) | Podľa článku 168 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) Únia a členské štáty podporujú spoluprácu s tretími krajinami a príslušnými medzinárodnými organizáciami v oblasti verejného zdravia. |
| --- | --- |

(2)

Podľa článku 168 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) Únia a členské štáty podporujú spoluprácu s tretími krajinami a príslušnými medzinárodnými organizáciami v oblasti verejného zdravia.

| (3) | Ústava Svetovej zdravotníckej organizácie (ďalej len „dohoda“) nadobudla platnosť 7. apríla 1948. |
| --- | --- |

(3)

Ústava Svetovej zdravotníckej organizácie (ďalej len „dohoda“) nadobudla platnosť 7. apríla 1948.

| (4) | Podľa článku 60 dohody môže Svetové zdravotnícke zhromaždenie prijímať rozhodnutia väčšinou prítomných a hlasujúcich členov Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO). |
| --- | --- |

(4)

Podľa článku 60 dohody môže Svetové zdravotnícke zhromaždenie prijímať rozhodnutia väčšinou prítomných a hlasujúcich členov Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO).

| (5) | Svetové zdravotnícke zhromaždenie má na svojom sedemdesiatom štvrtom zasadnutí, ktoré sa začína 24. mája 2021, prijať rozhodnutie o zriadení medzivládneho zasadnutia s cieľom vypracovať a prerokovať Rámcový dohovor WHO o pripravenosti a reakcii na pandémie. |
| --- | --- |

(5)

Svetové zdravotnícke zhromaždenie má na svojom sedemdesiatom štvrtom zasadnutí, ktoré sa začína 24. mája 2021, prijať rozhodnutie o zriadení medzivládneho zasadnutia s cieľom vypracovať a prerokovať Rámcový dohovor WHO o pripravenosti a reakcii na pandémie.

| (6) | Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa v mene Únie má zaujať na Svetovom zdravotníckom zhromaždení, keďže rozhodnutím Svetového zdravotníckeho zhromaždenia sa určí schopnosť Únie spolu s jej členskými štátmi plne sa zapojiť do vypracovania a prerokovania Rámcového dohovoru WHO o pripravenosti a reakcii na pandémie a stať sa prípadne jeho zmluvnou stranou ako organizácia regionálnej hospodárskej integrácie. |
| --- | --- |

(6)

Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa v mene Únie má zaujať na Svetovom zdravotníckom zhromaždení, keďže rozhodnutím Svetového zdravotníckeho zhromaždenia sa určí schopnosť Únie spolu s jej členskými štátmi plne sa zapojiť do vypracovania a prerokovania Rámcového dohovoru WHO o pripravenosti a reakcii na pandémie a stať sa prípadne jeho zmluvnou stranou ako organizácia regionálnej hospodárskej integrácie.

| (7) | Zapojenie Únie do vypracovania a prerokovania Rámcového dohovoru WHO o pripravenosti a reakcii na pandémie a jej prípadné pristúpenie k dohovoru popri členských štátoch Únie prispejú k zintenzívneniu medzinárodnej spolupráce pri reakcii na pandémie v rámci systému Organizácie Spojených národov. |
| --- | --- |

(7)

Zapojenie Únie do vypracovania a prerokovania Rámcového dohovoru WHO o pripravenosti a reakcii na pandémie a jej prípadné pristúpenie k dohovoru popri členských štátoch Únie prispejú k zintenzívneniu medzinárodnej spolupráce pri reakcii na pandémie v rámci systému Organizácie Spojených národov.

| (8) | V súlade s článkom 168 ods. 7 ZFEÚ by sa počas celého procesu rokovaní mala rešpektovať zodpovednosť členských štátov za vymedzenie ich zdravotnej politiky a za organizáciu a poskytovanie zdravotníckych služieb a zdravotnej starostlivosti. |
| --- | --- |

(8)

V súlade s článkom 168 ods. 7 ZFEÚ by sa počas celého procesu rokovaní mala rešpektovať zodpovednosť členských štátov za vymedzenie ich zdravotnej politiky a za organizáciu a poskytovanie zdravotníckych služieb a zdravotnej starostlivosti.

| (9) | Pozíciu Únie vyjadria členské štáty Únie, ktoré sú členmi Rady Svetového zdravotníckeho zhromaždenia, |
| --- | --- |

(9)

Pozíciu Únie vyjadria členské štáty Únie, ktoré sú členmi Rady Svetového zdravotníckeho zhromaždenia,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Pozícia, ktorá sa má v mene Únie zaujať na sedemdesiatom štvrtom zasadnutí Svetového zdravotníckeho zhromaždenia, je takáto:

Európska únia podporuje iniciovanie procesu Svetovej zdravotníckej organizácie v súvislosti s novým Rámcovým dohovorom o pripravenosti a reakcii na pandémie a musí jej byť v rámci právomoci Únie umožnené zúčastniť sa na ňom ako zmluvná strana takejto zmluvy.

Rozhodnutie Svetového zdravotníckeho zhromaždenia, ktorým sa stanovujú procedurálne aspekty rokovaní, musí umožňovať účasť Únie na procese rokovaní v prípade záležitostí, ktoré patria do právomoci Únie, vzhľadom na jej možné pristúpenie k dohovoru ako organizácia regionálnej hospodárskej integrácie.

Takáto účasť by sa mala dosiahnuť vložením osobitných odkazov do základného textu rozhodnutia, v ktorých sa objasní, že každý medzivládny orgán zriadený na vypracovanie a prerokovanie dohovoru má byť otvorený účasti organizácií regionálnej hospodárskej integrácie.

Článok 2

Pozíciu uvedenú v článku 1 vyjadria členské štáty Únie, ktoré sú členmi Svetovej zdravotníckej organizácie, konajúc spoločne v záujme Únie.

Článok 3

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

V Bruseli 20. mája 2021

Za Radu

predseda

A. SANTOS SILVA

---

| 6.7.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 238/81 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 238/81

---

ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2021/1102

z 28. júna 2021,

ktorým sa Komisia žiada, aby predložila štúdiu o situácii a možnostiach v Únii týkajúcich sa introdukcie, hodnotenia, produkcie, uvádzania na trh a používania bezchordátov ako agensov biologickej kontroly na území Únie a prípadný návrh, ak je to vhodné vzhľadom na výsledky štúdie

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 241,

keďže:

| (1) | Agensy biologickej kontroly sú prirodzení nepriatelia, antagonisti alebo konkurenti, prípadne iné organizmy, ktoré sa používajú na kontrolu škodcov rastlín vrátane karanténnych škodcov, a to buď priamo alebo nepriamo prostredníctvom kontroly ich vektorov, burín a inváznych nepôvodných rastlín. |
| --- | --- |

(1)

Agensy biologickej kontroly sú prirodzení nepriatelia, antagonisti alebo konkurenti, prípadne iné organizmy, ktoré sa používajú na kontrolu škodcov rastlín vrátane karanténnych škodcov, a to buď priamo alebo nepriamo prostredníctvom kontroly ich vektorov, burín a inváznych nepôvodných rastlín.

| (2) | Na účely tohto rozhodnutia sú zahrnuté iba agensy biologickej kontroly, ktoré patria medzi bezchordáty, ako je napríklad hmyz vrátane sterilných samcov hmyzu, roztoče a háďatká (ďalej len „agensy biologickej kontroly“). |
| --- | --- |

(2)

Na účely tohto rozhodnutia sú zahrnuté iba agensy biologickej kontroly, ktoré patria medzi bezchordáty, ako je napríklad hmyz vrátane sterilných samcov hmyzu, roztoče a háďatká (ďalej len „agensy biologickej kontroly“).

| (3) | Prístupy a typy právnych predpisov, ktoré jednotlivé členské štáty uplatňujú na uvoľňovanie, hodnotenie a pohyb agensov biologickej kontroly, sa značne líšia. Agensy biologickej kontroly však nepoznajú hranice a môžu sa šíriť mimo území, na ktoré boli zámerne uvoľnené na účely kontroly škodcov rastlín, burín a inváznych nepôvodných rastlín. |
| --- | --- |

(3)

Prístupy a typy právnych predpisov, ktoré jednotlivé členské štáty uplatňujú na uvoľňovanie, hodnotenie a pohyb agensov biologickej kontroly, sa značne líšia. Agensy biologickej kontroly však nepoznajú hranice a môžu sa šíriť mimo území, na ktoré boli zámerne uvoľnené na účely kontroly škodcov rastlín, burín a inváznych nepôvodných rastlín.

| (4) | Agensy biologickej kontroly sa často používajú pri pestovaní v skleníkoch a ich význam v udržateľnom poľnohospodárstve a lesnom hospodárstve narastá, konkrétne pri integrovanej ochrane proti škodcom (IOPŠ) a ekologickom poľnohospodárstve. Udržateľné poľnohospodárske systémy významne prispievajú k prechodu Únie na udržateľné potravinové systémy, ako sa uvádza v oznámení Komisie „Stratégia“ z farmy na stôl „v záujme spravodlivého, zdravého potravinového systému šetrného k životnému prostrediu“ a v oznámení Komisie o „Európskej zelenej dohode“ a podporuje aj v rámci budúcej spoločnej poľnohospodárskej politike. Používanie agensov biologickej kontroly v tejto súvislosti pomáha znížiť závislosť od chemických prípravkov na ochranu rastlín. |
| --- | --- |

(4)

Agensy biologickej kontroly sa často používajú pri pestovaní v skleníkoch a ich význam v udržateľnom poľnohospodárstve a lesnom hospodárstve narastá, konkrétne pri integrovanej ochrane proti škodcom (IOPŠ) a ekologickom poľnohospodárstve. Udržateľné poľnohospodárske systémy významne prispievajú k prechodu Únie na udržateľné potravinové systémy, ako sa uvádza v oznámení Komisie „Stratégia“ z farmy na stôl „v záujme spravodlivého, zdravého potravinového systému šetrného k životnému prostrediu“ a v oznámení Komisie o „Európskej zelenej dohode“ a podporuje aj v rámci budúcej spoločnej poľnohospodárskej politike. Používanie agensov biologickej kontroly v tejto súvislosti pomáha znížiť závislosť od chemických prípravkov na ochranu rastlín.

| (5) | Cieľom nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2031 (1) je chrániť Úniu pred zavlečením nových škodcov a zároveň účinnejšie bojovať proti existujúcim škodcom. Politika v oblasti zdravia rastlín, ktorú uvedené nariadenie obsahuje, sa zameriava najmä na skríning nových škodcov rastlín na celom svete, zabránenie preniknutiu takýchto škodcov rastlín na územie Únie a v prípade ich zavlečenia na ich včasné odhalenie a eradikáciu. |
| --- | --- |

(5)

Cieľom nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2031 (1) je chrániť Úniu pred zavlečením nových škodcov a zároveň účinnejšie bojovať proti existujúcim škodcom. Politika v oblasti zdravia rastlín, ktorú uvedené nariadenie obsahuje, sa zameriava najmä na skríning nových škodcov rastlín na celom svete, zabránenie preniknutiu takýchto škodcov rastlín na územie Únie a v prípade ich zavlečenia na ich včasné odhalenie a eradikáciu.

| (6) | Preniknutie, usídlenie a šírenie škodcov rastlín môže ohroziť udržateľnosť poľnohospodárstva, lesov, prírodných prostredí, biodiverzity a ekosystémov. Celosvetový obchod, pohyb osôb, zmena klímy a extrémne poveternostné javy zvyšujú výskyt škodcov a rastlinolekárske riziká. Nové exotické druhy škodcov sú takisto hrozbou pre existujúce systémy Únie poľnohospodárskej a lesníckej produkcie, ako aj pre pôvodnú flóru a faunu. Introdukcia prirodzeného nepriateľa z regiónu, z ktorého škodca pochádza, môže prispieť k vhodnej stratégii kontroly, zároveň však môže predstavovať riziko pre pôvodnú flóru a faunu. Preto je pred introdukciou akéhokoľvek agensu biologickej kontroly potrebné vykonať vedecké posúdenie možných vplyvov na zdravie rastlín a biodiverzitu s použitím štandardnej metodiky vrátane posúdenia potenciálnych nežiaducich vplyvov na necieľové druhy, ekosystémy a biodiverzitu vo všeobecnosti. |
| --- | --- |

(6)

Preniknutie, usídlenie a šírenie škodcov rastlín môže ohroziť udržateľnosť poľnohospodárstva, lesov, prírodných prostredí, biodiverzity a ekosystémov. Celosvetový obchod, pohyb osôb, zmena klímy a extrémne poveternostné javy zvyšujú výskyt škodcov a rastlinolekárske riziká. Nové exotické druhy škodcov sú takisto hrozbou pre existujúce systémy Únie poľnohospodárskej a lesníckej produkcie, ako aj pre pôvodnú flóru a faunu. Introdukcia prirodzeného nepriateľa z regiónu, z ktorého škodca pochádza, môže prispieť k vhodnej stratégii kontroly, zároveň však môže predstavovať riziko pre pôvodnú flóru a faunu. Preto je pred introdukciou akéhokoľvek agensu biologickej kontroly potrebné vykonať vedecké posúdenie možných vplyvov na zdravie rastlín a biodiverzitu s použitím štandardnej metodiky vrátane posúdenia potenciálnych nežiaducich vplyvov na necieľové druhy, ekosystémy a biodiverzitu vo všeobecnosti.

| (7) | Uznáva sa, že používanie agensov biologickej kontroly rastie vzhľadom na väčší dopyt zo strany poľnohospodárov, správcov zelených priestranstiev a záhradníkov, ktorí sa snažia znížiť svoju závislosť od chemických prípravkov na ochranu rastlín. |
| --- | --- |

(7)

Uznáva sa, že používanie agensov biologickej kontroly rastie vzhľadom na väčší dopyt zo strany poľnohospodárov, správcov zelených priestranstiev a záhradníkov, ktorí sa snažia znížiť svoju závislosť od chemických prípravkov na ochranu rastlín.

| (8) | Medzinárodné organizácie, najmä Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo prostredníctvom Medzinárodného dohovoru o ochrane rastlín (IPPC) a Európska a stredozemná organizácia pre ochranu rastlín (EPPO), vypracovali medzinárodné rastlinolekárske normy a usmernenia týkajúce sa bezpečného používania agensov biologickej kontroly a zohrávajú dôležitú úlohu pri vypracúvaní noriem pre analýzu rizík a výskum. |
| --- | --- |

(8)

Medzinárodné organizácie, najmä Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo prostredníctvom Medzinárodného dohovoru o ochrane rastlín (IPPC) a Európska a stredozemná organizácia pre ochranu rastlín (EPPO), vypracovali medzinárodné rastlinolekárske normy a usmernenia týkajúce sa bezpečného používania agensov biologickej kontroly a zohrávajú dôležitú úlohu pri vypracúvaní noriem pre analýzu rizík a výskum.

| (9) | Producenti agensov biologickej kontroly vrátane malých a stredných podnikov (MSP) poskytujú inovačné a špecifické riešenia na ochranu plodín. Kontrola kvality agensov biologickej kontroly je základnou požiadavkou na zaistenie ich bezpečnosti a výkonnosti. |
| --- | --- |

(9)

Producenti agensov biologickej kontroly vrátane malých a stredných podnikov (MSP) poskytujú inovačné a špecifické riešenia na ochranu plodín. Kontrola kvality agensov biologickej kontroly je základnou požiadavkou na zaistenie ich bezpečnosti a výkonnosti.

| (10) | Jednotnejší prístup medzi členskými štátmi by mohol uľahčiť vývoj bezpečných agensov biologickej kontroly a ich prístup na trh. To by pomohlo vytvoriť príležitosti pre systémy poľnohospodárskej a lesníckej produkcie a pre kontrolu škodcov rastlín, pričom sa zabezpečí ochrana zdravia a životného prostredia. |
| --- | --- |

(10)

Jednotnejší prístup medzi členskými štátmi by mohol uľahčiť vývoj bezpečných agensov biologickej kontroly a ich prístup na trh. To by pomohlo vytvoriť príležitosti pre systémy poľnohospodárskej a lesníckej produkcie a pre kontrolu škodcov rastlín, pričom sa zabezpečí ochrana zdravia a životného prostredia.

| (11) | Rada sa domnieva, že je potrebná štúdia o situácii a možnostiach Únie, pokiaľ ide o introdukciu, hodnotenie, produkciu, uvádzanie na trh a používanie agensov biologickej kontroly, aby sa zlepšila ich dostupnosť a prístupnosť pre používateľov a zároveň zaistila bezpečnosť pre ľudí, zvieratá, rastliny, životné prostredie a potravinovú bezpečnosť v súlade s Medziinštitucionálnou dohodou z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (2), a najmä s jej bodom 10 o uplatňovaní článkov 225 a 241 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. |
| --- | --- |

(11)

Rada sa domnieva, že je potrebná štúdia o situácii a možnostiach Únie, pokiaľ ide o introdukciu, hodnotenie, produkciu, uvádzanie na trh a používanie agensov biologickej kontroly, aby sa zlepšila ich dostupnosť a prístupnosť pre používateľov a zároveň zaistila bezpečnosť pre ľudí, zvieratá, rastliny, životné prostredie a potravinovú bezpečnosť v súlade s Medziinštitucionálnou dohodou z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (2), a najmä s jej bodom 10 o uplatňovaní článkov 225 a 241 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

| (12) | Takéto možnosti môžu zahŕňať posúdenie potenciálu harmonizácie kritérií, postupov a rozhodovania v Únii; potenciálu pre programy Únie zamerané na výskum, inováciu a šírenie poznatkov a pre posilnenú spoluprácu s príslušnými medzinárodnými organizáciami s cieľom urýchliť prístup na trh a zvýšiť dostupnosť agensov biologickej kontroly; a potenciálu na podporu investícií, inovácie a bezpečného používania agensov biologickej kontroly pri kontrole škodcov rastlín ako prvý krok smerom k harmonizovanému vymedzeniu širšej koncepcie biologickej kontroly, |
| --- | --- |

(12)

Takéto možnosti môžu zahŕňať posúdenie potenciálu harmonizácie kritérií, postupov a rozhodovania v Únii; potenciálu pre programy Únie zamerané na výskum, inováciu a šírenie poznatkov a pre posilnenú spoluprácu s príslušnými medzinárodnými organizáciami s cieľom urýchliť prístup na trh a zvýšiť dostupnosť agensov biologickej kontroly; a potenciálu na podporu investícií, inovácie a bezpečného používania agensov biologickej kontroly pri kontrole škodcov rastlín ako prvý krok smerom k harmonizovanému vymedzeniu širšej koncepcie biologickej kontroly,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Rada týmto žiada Komisiu, aby do 31. decembra 2022 predložila štúdiu o situácii týkajúcej sa introdukcie, produkcie, hodnotenia, uvádzania na trh a používania agensov biologickej kontroly (ďalej len „agensy biologickej kontroly“)., ktoré patria medzi bezchordáty, na území Únie. Mali by sa posúdiť aj možnosti harmonizácie postupov na celom území Únie s cieľom uľahčiť propagovanie zavádzania agensov biologickej kontroly a ich prístup na trh, podporiť investície a inováciu v tejto oblasti a prispieť k bezpečnému používaniu agensov biologickej kontroly, a to aj v prípadoch, keď sú potrebné na kontrolu karanténnych škodcov, ako to vyžadujú orgány pre zdravie rastlín.

Článok 2

Rada žiada Komisiu, aby predložila návrh v prípade, ak sa to vzhľadom na výsledky štúdie ukáže ako vhodné riešenie, alebo aby v opačnom prípade informovala Radu o všetkých opatreniach, ktoré sú na základe výsledkov štúdie možné.

Článok 3

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Luxemburgu 28. júna 2021

Za Radu

predsedníčka

M. do C. ANTUNES

---

(1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2031 z 26. októbra 2016 o ochranných opatreniach proti škodcom rastlín, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 228/2013, (EÚ) č. 652/2014 a (EÚ) č. 1143/2014 a zrušujú smernice Rady 69/464/EHS, 74/647/EHS, 93/85/EHS, 98/57/ES, 2000/29/ES, 2006/91/ES a 2007/33/ES (Ú. v. EÚ L 317, 23.11.2016, s. 4).

1

(2)  Medziinštitucionálna dohoda medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Európskou komisiou o lepšej tvorbe práva (Ú. v. EÚ L 123, 12.5.2016, s. 1).

2

---

| 6.7.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 238/84 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 238/84

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2021/1103

z 5. júla 2021,

ktorým sa právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania Brazílie uplatňované na derivátové transakcie, ktoré uzatvárajú brazílske inštitúcie regulované Centrálnou bankou Brazílie, uznávajú za rovnocenné s určitými požiadavkami článku 11 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (1), a najmä na jeho článok 13 ods. 2,

keďže:

| (1) | V článku 13 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa stanovuje mechanizmus, na základe ktorého je Komisia splnomocnená prijímať rozhodnutia o rovnocennosti, ktorými sa právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania tretej krajiny vyhlásia za rovnocenné s požiadavkami stanovenými v článku 11 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, takže v prípade protistrán, ktoré uzatvárajú určitú transakciu v rozsahu pôsobnosti uvedeného nariadenia, pričom aspoň jedna z protistrán je usadená v danej tretej krajine, sa uvedené požiadavky považujú za splnené, ak protistrana spĺňa požiadavky stanovené v právnom režime tejto tretej krajiny. Vyhlásenie o rovnocennosti prispieva k dosiahnutiu hlavného cieľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012, konkrétne k zníženiu systémového rizika a zvýšeniu transparentnosti derivátových trhov, a to tak, že sa zaistí medzinárodne jednotné uplatňovanie zásad dohodnutých s tretími krajinami, ktoré sú stanovené v uvedenom nariadení. |
| --- | --- |

(1)

V článku 13 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa stanovuje mechanizmus, na základe ktorého je Komisia splnomocnená prijímať rozhodnutia o rovnocennosti, ktorými sa právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania tretej krajiny vyhlásia za rovnocenné s požiadavkami stanovenými v článku 11 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, takže v prípade protistrán, ktoré uzatvárajú určitú transakciu v rozsahu pôsobnosti uvedeného nariadenia, pričom aspoň jedna z protistrán je usadená v danej tretej krajine, sa uvedené požiadavky považujú za splnené, ak protistrana spĺňa požiadavky stanovené v právnom režime tejto tretej krajiny. Vyhlásenie o rovnocennosti prispieva k dosiahnutiu hlavného cieľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012, konkrétne k zníženiu systémového rizika a zvýšeniu transparentnosti derivátových trhov, a to tak, že sa zaistí medzinárodne jednotné uplatňovanie zásad dohodnutých s tretími krajinami, ktoré sú stanovené v uvedenom nariadení.

| (2) | V článku 11 ods. 1, 2 a 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ktoré bolo doplnené delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 149/2013 (2) a delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2016/2251 (3), sa stanovujú právne požiadavky Únie, pokiaľ ide o včasné potvrdenie podmienok zmluvy o mimoburzových derivátoch, vykonávanie kompresie portfólia a dohody, na základe ktorých sa zosúlaďujú portfóliá v prípade zmlúv o mimoburzových derivátoch nezúčtovaných centrálnou protistranou (ďalej len „centrálna protistrana“). V uvedených ustanoveniach sa okrem toho stanovujú aj povinnosti v súvislosti s oceňovaním a riešením sporov, ktoré sa uplatňujú na uvedené zmluvy („postupy zmierňovania operačného rizika“), a povinnosti v súvislosti s výmenou kolaterálu („marže“) medzi protistranami. |
| --- | --- |

(2)

V článku 11 ods. 1, 2 a 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ktoré bolo doplnené delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 149/2013 (2) a delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2016/2251 (3), sa stanovujú právne požiadavky Únie, pokiaľ ide o včasné potvrdenie podmienok zmluvy o mimoburzových derivátoch, vykonávanie kompresie portfólia a dohody, na základe ktorých sa zosúlaďujú portfóliá v prípade zmlúv o mimoburzových derivátoch nezúčtovaných centrálnou protistranou (ďalej len „centrálna protistrana“). V uvedených ustanoveniach sa okrem toho stanovujú aj povinnosti v súvislosti s oceňovaním a riešením sporov, ktoré sa uplatňujú na uvedené zmluvy („postupy zmierňovania operačného rizika“), a povinnosti v súvislosti s výmenou kolaterálu („marže“) medzi protistranami.

| (3) | Aby sa mohol režim tretej krajiny v oblasti práva, dohľadu a presadzovania považovať za rovnocenný s režimom Únie, pokiaľ ide o postupy zmierňovania operačného rizika a požiadavky na marže, vecný výsledok uplatniteľných právnych opatrení a opatrení dohľadu a presadzovania by mal byť rovnocenný s požiadavkami Únie uvedenými v článku 11 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a zaisťovať rovnocennú ochranu služobného tajomstva s ochranou stanovenou v článku 83 uvedeného nariadenia. Okrem toho sa rovnocenné právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania musia v danej tretej krajine účinne uplatňovať spravodlivým a nenarúšajúcim spôsobom. Pri posudzovaní rovnocennosti sa preto overuje, či sa právnymi opatreniami a opatreniami dohľadu a presadzovania danej tretej krajiny zabezpečuje, aby zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré nezúčtováva centrálna protistrana a ktoré uzatvorila aspoň jedna protistrana usadená v danej tretej krajine, nevystavovali finančné trhy v Únii vyššej úrovni rizika, a nepredstavovali tak neprijateľné úrovne systémového rizika v Únii. |
| --- | --- |

(3)

Aby sa mohol režim tretej krajiny v oblasti práva, dohľadu a presadzovania považovať za rovnocenný s režimom Únie, pokiaľ ide o postupy zmierňovania operačného rizika a požiadavky na marže, vecný výsledok uplatniteľných právnych opatrení a opatrení dohľadu a presadzovania by mal byť rovnocenný s požiadavkami Únie uvedenými v článku 11 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a zaisťovať rovnocennú ochranu služobného tajomstva s ochranou stanovenou v článku 83 uvedeného nariadenia. Okrem toho sa rovnocenné právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania musia v danej tretej krajine účinne uplatňovať spravodlivým a nenarúšajúcim spôsobom. Pri posudzovaní rovnocennosti sa preto overuje, či sa právnymi opatreniami a opatreniami dohľadu a presadzovania danej tretej krajiny zabezpečuje, aby zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré nezúčtováva centrálna protistrana a ktoré uzatvorila aspoň jedna protistrana usadená v danej tretej krajine, nevystavovali finančné trhy v Únii vyššej úrovni rizika, a nepredstavovali tak neprijateľné úrovne systémového rizika v Únii.

| (4) | Toto rozhodnutie však nie je založené len na porovnávacej analýze právnych požiadaviek a požiadaviek dohľadu a presadzovania uplatňovaných v Brazílii, ale aj na posúdení výsledku týchto požiadaviek a ich primeranosti z hľadiska toho, či sú schopné zmierňovať riziká vyplývajúce zo zmlúv o mimoburzových derivátoch nezúčtovaných centrálnou protistranou spôsobom, ktorý sa považuje za rovnocenný s výsledkom požiadaviek stanovených v nariadení (EÚ) č. 648/2012. |
| --- | --- |

(4)

Toto rozhodnutie však nie je založené len na porovnávacej analýze právnych požiadaviek a požiadaviek dohľadu a presadzovania uplatňovaných v Brazílii, ale aj na posúdení výsledku týchto požiadaviek a ich primeranosti z hľadiska toho, či sú schopné zmierňovať riziká vyplývajúce zo zmlúv o mimoburzových derivátoch nezúčtovaných centrálnou protistranou spôsobom, ktorý sa považuje za rovnocenný s výsledkom požiadaviek stanovených v nariadení (EÚ) č. 648/2012.

| (5) | Právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania, ktoré sa uplatňujú v Brazílii na zmluvy o mimoburzových derivátoch, sú stanovené v právnych predpisoch, ako aj v obežníkoch, uzneseniach a pokynoch, ktoré vydali Banco Central do Brasil (ďalej len „BCB“), Comissão de Valores Mobiliários (ďalej len „CVM“) a Conselho Monetário Nacional (ďalej len „CMN“). Brazílsky trh s cennými papiermi je regulovaný najmä zákonom č. 6.385/76; pokynom CVM 461/07 sa upravujú regulované trhy s cennými papiermi, ktoré zahŕňajú organizované burzy cenných papierov, organizovaný trh s mimoburzovými derivátmi a neorganizovaný trh s mimoburzovými derivátmi. V obežníku BCB 3.082/02 sa stanovujú kritériá na účtovanie derivátov vo vlastníctve finančných inštitúcií a iných inštitúcií, nad ktorými vykonáva dohľad BCB; uznesením CMN 3.505/07 sa regulujú zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré v Brazílii uzatvorili brazílske finančné inštitúcie a iné inštitúcie pod dohľadom BCB; uznesením CMN 4.277/13 sa stanovujú požiadavky na oceňovanie podľa trhovej hodnoty a na oceňovanie na základe modelu v prípade derivátových zmlúv, ktoré uzatvorili finančné inštitúcie a iné inštitúcie pod dohľadom BCB. V pokyne CVM 438/06 sa stanovujú požiadavky na oceňovanie podľa trhovej hodnoty pre určité typy vzájomných fondov; uznesením 4.662/18 sa stanovuje rámec požiadaviek na bilaterálne marže; uznesením BCB 3.263/05 sa upravuje kompresia portfólia; uznesením CMN 4.373/14 sa stanovujú požiadavky pre investorov, ktorí nie sú usadení v Brazílii a uzatvárajú transakcie s mimoburzovými derivátmi v Brazílii; a napokon zákony č. 4.595/64, 6.385/76, 10.214/01, 12.810/13 upravujú služobné tajomstvo, dohľad a presadzovanie. |
| --- | --- |

(5)

Právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania, ktoré sa uplatňujú v Brazílii na zmluvy o mimoburzových derivátoch, sú stanovené v právnych predpisoch, ako aj v obežníkoch, uzneseniach a pokynoch, ktoré vydali Banco Central do Brasil (ďalej len „BCB“), Comissão de Valores Mobiliários (ďalej len „CVM“) a Conselho Monetário Nacional (ďalej len „CMN“). Brazílsky trh s cennými papiermi je regulovaný najmä zákonom č. 6.385/76; pokynom CVM 461/07 sa upravujú regulované trhy s cennými papiermi, ktoré zahŕňajú organizované burzy cenných papierov, organizovaný trh s mimoburzovými derivátmi a neorganizovaný trh s mimoburzovými derivátmi. V obežníku BCB 3.082/02 sa stanovujú kritériá na účtovanie derivátov vo vlastníctve finančných inštitúcií a iných inštitúcií, nad ktorými vykonáva dohľad BCB; uznesením CMN 3.505/07 sa regulujú zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré v Brazílii uzatvorili brazílske finančné inštitúcie a iné inštitúcie pod dohľadom BCB; uznesením CMN 4.277/13 sa stanovujú požiadavky na oceňovanie podľa trhovej hodnoty a na oceňovanie na základe modelu v prípade derivátových zmlúv, ktoré uzatvorili finančné inštitúcie a iné inštitúcie pod dohľadom BCB. V pokyne CVM 438/06 sa stanovujú požiadavky na oceňovanie podľa trhovej hodnoty pre určité typy vzájomných fondov; uznesením 4.662/18 sa stanovuje rámec požiadaviek na bilaterálne marže; uznesením BCB 3.263/05 sa upravuje kompresia portfólia; uznesením CMN 4.373/14 sa stanovujú požiadavky pre investorov, ktorí nie sú usadení v Brazílii a uzatvárajú transakcie s mimoburzovými derivátmi v Brazílii; a napokon zákony č. 4.595/64, 6.385/76, 10.214/01, 12.810/13 upravujú služobné tajomstvo, dohľad a presadzovanie.

| (6) | V uznesení BCB 3.263/05 sa nestanovujú žiadne požiadavky na vykonanie kompresie portfólia ani žiadny rámec odporúčaní na vykonanie kompresie. Finančným inštitúciám a iným inštitúciám pod dohľadom BCB však umožňuje uzavrieť dohodu, ktorá to umožňuje. Neexistujú žiadne osobitné právne predpisy, ktoré by upravovali postupy riešenia sporov. Pravidlá riešenia sporov sú určované archívmi obchodných údajov. Brazílske opatrenia v súvislosti s kompresiou portfólia a riešením sporov sa preto nemôžu považovať za rovnocenné s požiadavkami Únie. |
| --- | --- |

(6)

V uznesení BCB 3.263/05 sa nestanovujú žiadne požiadavky na vykonanie kompresie portfólia ani žiadny rámec odporúčaní na vykonanie kompresie. Finančným inštitúciám a iným inštitúciám pod dohľadom BCB však umožňuje uzavrieť dohodu, ktorá to umožňuje. Neexistujú žiadne osobitné právne predpisy, ktoré by upravovali postupy riešenia sporov. Pravidlá riešenia sporov sú určované archívmi obchodných údajov. Brazílske opatrenia v súvislosti s kompresiou portfólia a riešením sporov sa preto nemôžu považovať za rovnocenné s požiadavkami Únie.

| (7) | Každý brazílsky subjekt uzatvárajúci transakcie s mimoburzovými derivátmi musí takúto transakciu oznámiť archívu obchodných údajov zriadenému a regulovanému v Brazílii. Podľa zákona č. 6.385/76 je platnosť transakcie podmienená jej oznámením archívu obchodných údajov. V súlade s uznesením CMN 4.373/14 musia byť investori, ktorí nie sú usadení v Brazílii a uzatvárajú transakcie s mimoburzovými derivátmi v Brazílii, registrovaní v CVM a musia dodržiavať právne záväzné potvrdzovanie svojich transakcií. Keďže transakciu musia oznámiť obe strany, neexistuje žiadna iná právna požiadavka než pravidlá archívu obchodných údajov upravujúce potvrdzovanie transakcií, zosúlaďovanie bilaterálnych portfólií alebo riešenie sporov. Potvrdenie je simultánne a podmienené oznamovaním. Oznamovanie sa musí uskutočniť čo najskôr a zvyčajne sa uskutoční v ten istý deň, ako sa transakcia uskutoční. Keďže transakcie oznamujú obe strany a súčasne ich potvrdzujú archívy obchodných údajov, podobne ani v tomto prípade neexistuje požiadavka na vykonanie zosúladenia portfólia, pretože vzhľadom na povahu systému nemôže byť medzi portfóliami zmluvných strán žiadna diskrepancia. Brazílske opatrenia v súvislosti s včasným potvrdením a zosúladením portfólia by sa preto mali považovať za rovnocenné so zodpovedajúcimi požiadavkami Únie. |
| --- | --- |

(7)

Každý brazílsky subjekt uzatvárajúci transakcie s mimoburzovými derivátmi musí takúto transakciu oznámiť archívu obchodných údajov zriadenému a regulovanému v Brazílii. Podľa zákona č. 6.385/76 je platnosť transakcie podmienená jej oznámením archívu obchodných údajov. V súlade s uznesením CMN 4.373/14 musia byť investori, ktorí nie sú usadení v Brazílii a uzatvárajú transakcie s mimoburzovými derivátmi v Brazílii, registrovaní v CVM a musia dodržiavať právne záväzné potvrdzovanie svojich transakcií. Keďže transakciu musia oznámiť obe strany, neexistuje žiadna iná právna požiadavka než pravidlá archívu obchodných údajov upravujúce potvrdzovanie transakcií, zosúlaďovanie bilaterálnych portfólií alebo riešenie sporov. Potvrdenie je simultánne a podmienené oznamovaním. Oznamovanie sa musí uskutočniť čo najskôr a zvyčajne sa uskutoční v ten istý deň, ako sa transakcia uskutoční. Keďže transakcie oznamujú obe strany a súčasne ich potvrdzujú archívy obchodných údajov, podobne ani v tomto prípade neexistuje požiadavka na vykonanie zosúladenia portfólia, pretože vzhľadom na povahu systému nemôže byť medzi portfóliami zmluvných strán žiadna diskrepancia. Brazílske opatrenia v súvislosti s včasným potvrdením a zosúladením portfólia by sa preto mali považovať za rovnocenné so zodpovedajúcimi požiadavkami Únie.

| (8) | Podľa uznesenia CMN 3.505/07 a uznesenia CMN 4.277/13 je oceňovanie, či už prostredníctvom oceňovania podľa trhovej hodnoty alebo oceňovania na základe modelu, každodennou povinnosťou pre sprostredkovateľské banky, miestne pobočky zahraničných bánk, miestne dcérske spoločnosti zahraničných bánk, ako aj pre fondy a správcov aktív, ktoré sú všetky regulované BCB. Táto povinnosť sa nevzťahuje na družstvá, poisťovateľov, zaisťovateľov, penzijné fondy a iné protistrany z radov nefinančných podnikov, ktoré sú povinné vykonávať denné oceňovanie len vtedy, keď sú súčasťou finančného konglomerátu, ktorý zahŕňa aj univerzálnu, komerčnú, investičnú alebo devízovú banku či sporiteľňu. Brazílske opatrenia sa preto môžu považovať za rovnocenné so zodpovedajúcimi požiadavkami Únie len v rozsahu, v akom je toto rozhodnutie obmedzené na transakcie uzavreté s protistranami regulovanými BCB. |
| --- | --- |

(8)

Podľa uznesenia CMN 3.505/07 a uznesenia CMN 4.277/13 je oceňovanie, či už prostredníctvom oceňovania podľa trhovej hodnoty alebo oceňovania na základe modelu, každodennou povinnosťou pre sprostredkovateľské banky, miestne pobočky zahraničných bánk, miestne dcérske spoločnosti zahraničných bánk, ako aj pre fondy a správcov aktív, ktoré sú všetky regulované BCB. Táto povinnosť sa nevzťahuje na družstvá, poisťovateľov, zaisťovateľov, penzijné fondy a iné protistrany z radov nefinančných podnikov, ktoré sú povinné vykonávať denné oceňovanie len vtedy, keď sú súčasťou finančného konglomerátu, ktorý zahŕňa aj univerzálnu, komerčnú, investičnú alebo devízovú banku či sporiteľňu. Brazílske opatrenia sa preto môžu považovať za rovnocenné so zodpovedajúcimi požiadavkami Únie len v rozsahu, v akom je toto rozhodnutie obmedzené na transakcie uzavreté s protistranami regulovanými BCB.

| (9) | Vzhľadom na povinnosť oznamovať transakcie s mimoburzovými derivátmi archívom obchodných údajov regulovaným v Brazílii a právne dôsledky takejto povinnosti sa preto v prípade Brazílie môže zvážiť dvojstupňový prístup, ktorý umožňuje vyvodiť záver, že pokiaľ ide o včasné potvrdenie a zosúladenie portfólia, požiadavky uplatniteľné v Brazílii možno považovať z hľadiska výsledku za rovnocenné s požiadavkami stanovenými v delegovanom nariadení (EÚ) č. 149/2013. Pravidlá, ktoré sa v Brazílii uplatňujú na denné oceňovanie, sú navyše rovnocenné s pravidlami stanovenými v delegovanom nariadení (EÚ) č. 149/2013, pokiaľ sa transakcie vykonávajú so sprostredkovateľskými bankami, miestnymi pobočkami zahraničných pobočiek, miestnymi dcérskymi spoločnosťami zahraničných bánk, fondmi a správcami aktív, ako aj s družstvami, poisťovateľmi a zaisťovateľmi, penzijnými fondmi a inými protistranami z radov nefinančných podnikov, ktoré sú súčasťou finančného konglomerátu, ktorý zahŕňa aj univerzálne, komerčné, investičné alebo devízové banky či sporiteľne. Keďže väčšinu cezhraničných transakcií s mimoburzovými derivátmi vykonávajú protistrany regulované BCB, toto rozhodnutie by sa malo obmedziť na transakcie, ktoré sa uzatvárajú medzi protistranami regulovanými BCB a protistranami usadenými v Únii, na ktoré sa vzťahuje zodpovedajúca požiadavka podľa delegovaného nariadenia (EÚ) č. 149/2013. |
| --- | --- |

(9)

Vzhľadom na povinnosť oznamovať transakcie s mimoburzovými derivátmi archívom obchodných údajov regulovaným v Brazílii a právne dôsledky takejto povinnosti sa preto v prípade Brazílie môže zvážiť dvojstupňový prístup, ktorý umožňuje vyvodiť záver, že pokiaľ ide o včasné potvrdenie a zosúladenie portfólia, požiadavky uplatniteľné v Brazílii možno považovať z hľadiska výsledku za rovnocenné s požiadavkami stanovenými v delegovanom nariadení (EÚ) č. 149/2013. Pravidlá, ktoré sa v Brazílii uplatňujú na denné oceňovanie, sú navyše rovnocenné s pravidlami stanovenými v delegovanom nariadení (EÚ) č. 149/2013, pokiaľ sa transakcie vykonávajú so sprostredkovateľskými bankami, miestnymi pobočkami zahraničných pobočiek, miestnymi dcérskymi spoločnosťami zahraničných bánk, fondmi a správcami aktív, ako aj s družstvami, poisťovateľmi a zaisťovateľmi, penzijnými fondmi a inými protistranami z radov nefinančných podnikov, ktoré sú súčasťou finančného konglomerátu, ktorý zahŕňa aj univerzálne, komerčné, investičné alebo devízové banky či sporiteľne. Keďže väčšinu cezhraničných transakcií s mimoburzovými derivátmi vykonávajú protistrany regulované BCB, toto rozhodnutie by sa malo obmedziť na transakcie, ktoré sa uzatvárajú medzi protistranami regulovanými BCB a protistranami usadenými v Únii, na ktoré sa vzťahuje zodpovedajúca požiadavka podľa delegovaného nariadenia (EÚ) č. 149/2013.

| (10) | Pokiaľ ide o marže pre zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtovávané centrálnou protistranou, právne záväzné požiadavky Brazílie pozostávajú z uznesenia CMN 4.662/18 a obežníka BCB 3.902/18 (pravidlá Brazílie pre marže). |
| --- | --- |

(10)

Pokiaľ ide o marže pre zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtovávané centrálnou protistranou, právne záväzné požiadavky Brazílie pozostávajú z uznesenia CMN 4.662/18 a obežníka BCB 3.902/18 (pravidlá Brazílie pre marže).

| (11) | Ako sa stanovuje v pravidlách Brazílie pre marže, dotknutými protistranami sú všetky finančné inštitúcie alebo iné inštitúcie regulované BCB, ktoré majú priemernú súhrnnú operačnú pomyselnú hodnotu transakcií skupiny nad 25 miliárd BRL. Medzi dotknuté transakcie patrí súbor transakcií s mimoburzovými derivátmi, ktoré sú rovnocenné s transakciami uvedenými v nariadení (EÚ) č. 648/2012, pričom výnimkou sú fyzicky plnené komoditné deriváty, no patria sem aj deriváty zlata, ktoré sa považujú za dotknuté transakcie, na ktoré sa vzťahujú pravidlá Únie pre marže, no nevzťahujú sa na ne pravidlá Brazílie pre marže; a opcie na akcie, na ktoré sa vzťahujú pravidlá Brazílie pre marže, ale vzťahuje sa na ne dočasná výnimka podľa delegovaného nariadenia (EÚ) 2016/2251. Navyše podobne ako v prípade platného rámca v Únii sú zo súboru dotknutých transakcií vylúčené transakcie v rámci skupiny, fyzicky plnené devízové forwardy a swapy a transakcie s nástrojmi, ktorých vymedzenie je podobné vymedzeniu krytých dlhopisov v Únii. Mali by sa však započítať pri určovaní priemernej súhrnnej operačnej pomyselnej hodnoty skupiny. Toto rozhodnutie by sa preto nemalo uplatňovať na fyzicky plnené komoditné deriváty s výnimkou derivátov zlata. |
| --- | --- |

(11)

Ako sa stanovuje v pravidlách Brazílie pre marže, dotknutými protistranami sú všetky finančné inštitúcie alebo iné inštitúcie regulované BCB, ktoré majú priemernú súhrnnú operačnú pomyselnú hodnotu transakcií skupiny nad 25 miliárd BRL. Medzi dotknuté transakcie patrí súbor transakcií s mimoburzovými derivátmi, ktoré sú rovnocenné s transakciami uvedenými v nariadení (EÚ) č. 648/2012, pričom výnimkou sú fyzicky plnené komoditné deriváty, no patria sem aj deriváty zlata, ktoré sa považujú za dotknuté transakcie, na ktoré sa vzťahujú pravidlá Únie pre marže, no nevzťahujú sa na ne pravidlá Brazílie pre marže; a opcie na akcie, na ktoré sa vzťahujú pravidlá Brazílie pre marže, ale vzťahuje sa na ne dočasná výnimka podľa delegovaného nariadenia (EÚ) 2016/2251. Navyše podobne ako v prípade platného rámca v Únii sú zo súboru dotknutých transakcií vylúčené transakcie v rámci skupiny, fyzicky plnené devízové forwardy a swapy a transakcie s nástrojmi, ktorých vymedzenie je podobné vymedzeniu krytých dlhopisov v Únii. Mali by sa však započítať pri určovaní priemernej súhrnnej operačnej pomyselnej hodnoty skupiny. Toto rozhodnutie by sa preto nemalo uplatňovať na fyzicky plnené komoditné deriváty s výnimkou derivátov zlata.

| (12) | Dotknuté zmluvné strany musia od 1. septembra 2019 skladať a vyberať variačnú maržu. Dotknuté protistrany s priemernou súhrnnou operačnou pomyselnou hodnotou transakcií skupiny nad 2,250 miliárd BRL musia počiatočnú maržu skladať a vyberať od 1. septembra 2019, zatiaľ čo dotknuté protistrany, ktoré tento prah nedosahujú, musia počiatočnú maržu zložiť a vyberať od 1. septembra 2020. Toto rozhodnutie sa preto obmedzuje na transakcie medzi protistranami, na ktoré sa vzťahuje článok 11 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, a dotknutými protistranami, ktoré podliehajú požiadavke na skladanie a vyberanie variačnej a počiatočnej marže podľa pravidiel Brazílie pre marže. |
| --- | --- |

(12)

Dotknuté zmluvné strany musia od 1. septembra 2019 skladať a vyberať variačnú maržu. Dotknuté protistrany s priemernou súhrnnou operačnou pomyselnou hodnotou transakcií skupiny nad 2,250 miliárd BRL musia počiatočnú maržu skladať a vyberať od 1. septembra 2019, zatiaľ čo dotknuté protistrany, ktoré tento prah nedosahujú, musia počiatočnú maržu zložiť a vyberať od 1. septembra 2020. Toto rozhodnutie sa preto obmedzuje na transakcie medzi protistranami, na ktoré sa vzťahuje článok 11 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, a dotknutými protistranami, ktoré podliehajú požiadavke na skladanie a vyberanie variačnej a počiatočnej marže podľa pravidiel Brazílie pre marže.

| (13) | V pravidlách Brazílie pre marže sa povoľuje aj kombinovaná minimálna suma prevodu počiatočných a variačných marží vo výške 1,5 milióna BRL, pričom prahová hodnota v článku 25 delegovaného nariadenia (EÚ) 2016/2251 je 500 000 EUR. Pravidlá Brazílie pre marže takisto umožňujú, aby sa počiatočná marža znížila o sumu až do výšky 150 miliónov BRL. Dotknuté protistrany s kombinovanou sumou počiatočnej marže pod touto prahovou hodnotou nie sú povinné vymieňať počiatočnú maržu. V článku 29 delegovaného nariadenia (EÚ) 2016/2251 sa vymedzuje podobná úľava, pričom prahová hodnota je stanovená vo výške 50 miliónov EUR. Vzhľadom na zanedbateľný rozdiel v hodnote týchto mien by sa tieto sumy mali považovať za rovnocenné. |
| --- | --- |

(13)

V pravidlách Brazílie pre marže sa povoľuje aj kombinovaná minimálna suma prevodu počiatočných a variačných marží vo výške 1,5 milióna BRL, pričom prahová hodnota v článku 25 delegovaného nariadenia (EÚ) 2016/2251 je 500 000 EUR. Pravidlá Brazílie pre marže takisto umožňujú, aby sa počiatočná marža znížila o sumu až do výšky 150 miliónov BRL. Dotknuté protistrany s kombinovanou sumou počiatočnej marže pod touto prahovou hodnotou nie sú povinné vymieňať počiatočnú maržu. V článku 29 delegovaného nariadenia (EÚ) 2016/2251 sa vymedzuje podobná úľava, pričom prahová hodnota je stanovená vo výške 50 miliónov EUR. Vzhľadom na zanedbateľný rozdiel v hodnote týchto mien by sa tieto sumy mali považovať za rovnocenné.

| (14) | Podobne ako pri štandardizovanej metóde výpočtu počiatočnej marže stanovenej v prílohe IV k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2016/2251 aj pravidlá Brazílie pre marže umožňujú používanie štandardizovaného modelu rovnocenného s modelom stanoveným v uvedenej prílohe. Pravidlá Brazílie pre marže však neumožňujú, aby sa na výpočet počiatočnej marže použili interné modely alebo modely tretích strán. Aj keď sú teda požiadavky vymedzené v pravidlách Brazílie pre marže v súvislosti s výpočtom počiatočnej marže reštriktívnejšie než požiadavky stanovené v nariadení (EÚ) č. 648/2012 a v delegovanom nariadení (EÚ) 2016/2251, mali by sa na účely tohto rozhodnutia považovať za rovnocenné. |
| --- | --- |

(14)

Podobne ako pri štandardizovanej metóde výpočtu počiatočnej marže stanovenej v prílohe IV k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2016/2251 aj pravidlá Brazílie pre marže umožňujú používanie štandardizovaného modelu rovnocenného s modelom stanoveným v uvedenej prílohe. Pravidlá Brazílie pre marže však neumožňujú, aby sa na výpočet počiatočnej marže použili interné modely alebo modely tretích strán. Aj keď sú teda požiadavky vymedzené v pravidlách Brazílie pre marže v súvislosti s výpočtom počiatočnej marže reštriktívnejšie než požiadavky stanovené v nariadení (EÚ) č. 648/2012 a v delegovanom nariadení (EÚ) 2016/2251, mali by sa na účely tohto rozhodnutia považovať za rovnocenné.

| (15) | Požiadavky vymedzené v pravidlách Brazílie pre marže v súvislosti s prípustným kolaterálom a spôsobom, ako sa uvedený kolaterál drží a oddeľuje, sú rovnocenné s požiadavkami stanovenými v delegovanom nariadení (EÚ) 2016/2251. Pravidlá Brazílie pre marže síce obsahujú rovnocenný zoznam prípustných kolaterálov, nevyžadujú však od protistrán, aby primerane diverzifikovali vybraný kolaterál, a to ani obmedzením cenných papierov s nízkou likviditou, s cieľom predísť koncentrácii kolaterálu podobným spôsobom, ako sa to vyžaduje v článku 8 delegovaného nariadenia (EÚ) 2016/2251. Keďže sa však tieto požiadavky na koncentráciu podľa článku 8 vzťahujú na protistrany z Únie, možno vyvodiť záver, že požiadavky na kolaterál podľa pravidiel Brazílie pre marže vedú k výsledku, ktorý je rovnocenný s výsledkom delegovaného nariadenia (EÚ) 2016/2251. Požiadavky Brazílie na marže v súvislosti so zmluvami o mimoburzových derivátoch nezúčtovávanými centrálnou protistranou by sa preto mali považovať za rovnocenné s požiadavkami stanovenými v článku 11 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012. |
| --- | --- |

(15)

Požiadavky vymedzené v pravidlách Brazílie pre marže v súvislosti s prípustným kolaterálom a spôsobom, ako sa uvedený kolaterál drží a oddeľuje, sú rovnocenné s požiadavkami stanovenými v delegovanom nariadení (EÚ) 2016/2251. Pravidlá Brazílie pre marže síce obsahujú rovnocenný zoznam prípustných kolaterálov, nevyžadujú však od protistrán, aby primerane diverzifikovali vybraný kolaterál, a to ani obmedzením cenných papierov s nízkou likviditou, s cieľom predísť koncentrácii kolaterálu podobným spôsobom, ako sa to vyžaduje v článku 8 delegovaného nariadenia (EÚ) 2016/2251. Keďže sa však tieto požiadavky na koncentráciu podľa článku 8 vzťahujú na protistrany z Únie, možno vyvodiť záver, že požiadavky na kolaterál podľa pravidiel Brazílie pre marže vedú k výsledku, ktorý je rovnocenný s výsledkom delegovaného nariadenia (EÚ) 2016/2251. Požiadavky Brazílie na marže v súvislosti so zmluvami o mimoburzových derivátoch nezúčtovávanými centrálnou protistranou by sa preto mali považovať za rovnocenné s požiadavkami stanovenými v článku 11 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

| (16) | Pokiaľ ide o rovnocennú úroveň ochrany služobného tajomstva v Brazílii, zákony č. 4.595, z roku 1964, 6.385 z roku 1976, 10.214 z roku 2001 a 12.810 z roku 2013 splnomocňujú BCB a CVM, aby od archívov obchodných údajov vyžadovali akékoľvek údaje týkajúce sa derivátových transakcií. V doplňujúcom zákone 105 z roku 2001 (LC 105) sa tiež bližšie určuje, že so všetkými údajmi sa musí zaobchádzať ako s dôvernými. V tejto súvislosti platí, že ak ktorýkoľvek iný vnútroštátny alebo cudzí orgán potrebuje údaje z brazílskych archívov obchodných údajov, mal by o to formálne požiadať BCB a/alebo CVM, ktoré vykonajú analýzu, v rámci ktorej posúdia okrem iného aj obmedzenia uložené zákonom LC 105, pričom potreba prípadnej formálnej dohody sa bude analyzovať v každom jednom prípade osobitne. Spolu by sa tieto zákony preto mali považovať za zákony, ktoré zabezpečujú rovnocennú úroveň ochrany služobného tajomstva s úrovňou stanovenou v nariadení (EÚ) č. 648/2012. |
| --- | --- |

(16)

Pokiaľ ide o rovnocennú úroveň ochrany služobného tajomstva v Brazílii, zákony č. 4.595, z roku 1964, 6.385 z roku 1976, 10.214 z roku 2001 a 12.810 z roku 2013 splnomocňujú BCB a CVM, aby od archívov obchodných údajov vyžadovali akékoľvek údaje týkajúce sa derivátových transakcií. V doplňujúcom zákone 105 z roku 2001 (LC 105) sa tiež bližšie určuje, že so všetkými údajmi sa musí zaobchádzať ako s dôvernými. V tejto súvislosti platí, že ak ktorýkoľvek iný vnútroštátny alebo cudzí orgán potrebuje údaje z brazílskych archívov obchodných údajov, mal by o to formálne požiadať BCB a/alebo CVM, ktoré vykonajú analýzu, v rámci ktorej posúdia okrem iného aj obmedzenia uložené zákonom LC 105, pričom potreba prípadnej formálnej dohody sa bude analyzovať v každom jednom prípade osobitne. Spolu by sa tieto zákony preto mali považovať za zákony, ktoré zabezpečujú rovnocennú úroveň ochrany služobného tajomstva s úrovňou stanovenou v nariadení (EÚ) č. 648/2012.

| (17) | CMN je najvyšším orgánom v rámci národného finančného systému v Brazílii a vo všeobecnosti zodpovedá za formulovanie menovej a úverovej politiky. BCB je podriadená CMN a zodpovedá za menovú politiku, správu medzinárodných rezerv, bankový dohľad a dohľad nad zahraničným kapitálom a úvermi. BCB presadzuje prudenciálne predpisy a pôsobí aj ako menový orgán a ako taká zodpovedá za zabezpečenie systémovej stability. S cieľom obmedziť nezákonné praktiky, zaviesť výchovné opatrenia a riešiť situácie, ktoré môžu ohroziť vnútroštátny finančný systém, môže BCB ukladať administratívne sankcie, prijímať preventívne alebo predbežné opatrenia, vydávať záväzné prísľuby a ukladať pozastavenia alebo obmedzenia. Orgán CVM je podriadený orgánu CMN a je zodpovedný za reguláciu kapitálových trhov a dohľad nad nimi, čo zahŕňa aj emitentov cenných papierov, burzy a mimoburzové trhy a inštitúcie, ktoré sú súčasťou systému distribúcie cenných papierov. Cieľom CVM je udržiavať efektívnosť trhu a podporovať rozvoj a zároveň sa usiluje o ochranu investorov a zachovanie spravodlivých postupov na trhu s cennými papiermi, pričom presadzuje pravidlá týkajúce sa zverejňovania informácií a transparentnosti. Opatrenia, ktoré môžu prijímať BCB a CVM, by sa preto mali považovať za opatrenia, ktoré zabezpečujú účinné uplatňovanie príslušných právnych opatrení a opatrení dohľadu a presadzovania podľa pravidiel Brazílie pre mimoburzové deriváty, a to spravodlivým a nenarúšajúcim spôsobom, s cieľom zabezpečiť účinný dohľad a presadzovanie. |
| --- | --- |

(17)

CMN je najvyšším orgánom v rámci národného finančného systému v Brazílii a vo všeobecnosti zodpovedá za formulovanie menovej a úverovej politiky. BCB je podriadená CMN a zodpovedá za menovú politiku, správu medzinárodných rezerv, bankový dohľad a dohľad nad zahraničným kapitálom a úvermi. BCB presadzuje prudenciálne predpisy a pôsobí aj ako menový orgán a ako taká zodpovedá za zabezpečenie systémovej stability. S cieľom obmedziť nezákonné praktiky, zaviesť výchovné opatrenia a riešiť situácie, ktoré môžu ohroziť vnútroštátny finančný systém, môže BCB ukladať administratívne sankcie, prijímať preventívne alebo predbežné opatrenia, vydávať záväzné prísľuby a ukladať pozastavenia alebo obmedzenia. Orgán CVM je podriadený orgánu CMN a je zodpovedný za reguláciu kapitálových trhov a dohľad nad nimi, čo zahŕňa aj emitentov cenných papierov, burzy a mimoburzové trhy a inštitúcie, ktoré sú súčasťou systému distribúcie cenných papierov. Cieľom CVM je udržiavať efektívnosť trhu a podporovať rozvoj a zároveň sa usiluje o ochranu investorov a zachovanie spravodlivých postupov na trhu s cennými papiermi, pričom presadzuje pravidlá týkajúce sa zverejňovania informácií a transparentnosti. Opatrenia, ktoré môžu prijímať BCB a CVM, by sa preto mali považovať za opatrenia, ktoré zabezpečujú účinné uplatňovanie príslušných právnych opatrení a opatrení dohľadu a presadzovania podľa pravidiel Brazílie pre mimoburzové deriváty, a to spravodlivým a nenarúšajúcim spôsobom, s cieľom zabezpečiť účinný dohľad a presadzovanie.

| (18) | Týmto rozhodnutím sa uznáva rovnocennosť záväzných požiadaviek, ktoré sú stanovené v brazílskom zákone o zmluvách o mimoburzových derivátoch a ktoré sú platné v čase prijatia tohto rozhodnutia. Komisia bude v spolupráci s orgánom ESMA naďalej pravidelne monitorovať vývoj právnych opatrení a opatrení dohľadu a presadzovania v súvislosti s týmito zmluvami o mimoburzových derivátoch a ich konzistentné a účinné vykonávanie, pokiaľ ide o včasné potvrdenie, kompresiu a zosúladenie portfólia, oceňovanie, riešenie sporov a požiadavky na maržu, ktoré sú uplatniteľné na zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtované centrálnou protistranou, v súvislosti s ktorými bolo toto rozhodnutie prijaté. Komisia môže v rámci svojho úsilia o monitorovanie požiadať BCB a CVM o poskytnutie informácií o vývoji v oblasti regulácie a dohľadu. Komisia môže kedykoľvek vykonať osobitné preskúmanie, pokiaľ bude vzhľadom na príslušný vývoj nutné, aby opätovne prehodnotila vyhlásenie o rovnocennosti priznané týmto rozhodnutím. Takéto prehodnotenie môže viesť k zrušeniu tohto rozhodnutia, v dôsledku čoho by protistrany automaticky opäť podliehali všetkým požiadavkám stanoveným v nariadení (EÚ) č. 648/2012. |
| --- | --- |

(18)

Týmto rozhodnutím sa uznáva rovnocennosť záväzných požiadaviek, ktoré sú stanovené v brazílskom zákone o zmluvách o mimoburzových derivátoch a ktoré sú platné v čase prijatia tohto rozhodnutia. Komisia bude v spolupráci s orgánom ESMA naďalej pravidelne monitorovať vývoj právnych opatrení a opatrení dohľadu a presadzovania v súvislosti s týmito zmluvami o mimoburzových derivátoch a ich konzistentné a účinné vykonávanie, pokiaľ ide o včasné potvrdenie, kompresiu a zosúladenie portfólia, oceňovanie, riešenie sporov a požiadavky na maržu, ktoré sú uplatniteľné na zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtované centrálnou protistranou, v súvislosti s ktorými bolo toto rozhodnutie prijaté. Komisia môže v rámci svojho úsilia o monitorovanie požiadať BCB a CVM o poskytnutie informácií o vývoji v oblasti regulácie a dohľadu. Komisia môže kedykoľvek vykonať osobitné preskúmanie, pokiaľ bude vzhľadom na príslušný vývoj nutné, aby opätovne prehodnotila vyhlásenie o rovnocennosti priznané týmto rozhodnutím. Takéto prehodnotenie môže viesť k zrušeniu tohto rozhodnutia, v dôsledku čoho by protistrany automaticky opäť podliehali všetkým požiadavkám stanoveným v nariadení (EÚ) č. 648/2012.

| (19) | Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Európskeho výboru pre cenné papiere, |
| --- | --- |

(19)

Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Európskeho výboru pre cenné papiere,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Na účely článku 13 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania Brazílie v súvislosti so včasným potvrdením, denným oceňovaním a zosúladením portfólia, ktoré sa uplatňujú na transakcie, ktoré Banco Central do Brasil (ďalej len „BCB“) a Comissão de Valores Mobiliários (ďalej len „CVM“) regulujú ako mimoburzové deriváty a ktoré centrálne nezúčtováva centrálna protistrana, považujú za rovnocenné so zodpovedajúcimi požiadavkami stanovenými v článku 11 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ak je aspoň jednou z protistrán týchto transakcií dotknutá protistrana na účely pravidiel Brazílie pre marže.

Článok 2

Na účely článku 13 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania Brazílie v súvislosti s výmenou kolaterálu, ktoré sa uplatňujú na transakcie, ktoré reguluje BCB a CVM, s výnimkou fyzicky plnených komoditných derivátov, avšak vrátane derivátov zlata, a ktoré nezúčtováva centrálna protistrana, považujú za rovnocenné s požiadavkami článku 11 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ak je aspoň jednou z protistrán týchto transakcií dotknutá protistrana na účely pravidiel Brazílie pre marže.

Článok 3

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli 5. júla 2021

Za Komisiu

predsedníčka

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 201, 27.7.2012, s. 1.

1

(2)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 149/2013 z 19. decembra 2012, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o regulačné technické normy týkajúce sa nepriamych zúčtovacích mechanizmov, zúčtovacej povinnosti, verejného archívu, prístupu k miestu obchodovania, nefinančných protistrán, postupov zmierňovania rizika pre zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré centrálna protistrana nezúčtovala (Ú. v. EÚ L 52, 23.2.2013, s. 11).

2

(3)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2016/2251 zo 4. októbra 2016, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy pre postupy zmierňovania rizika pre zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré centrálna protistrana nezúčtovala (Ú. v. EÚ L 340, 15.12.2016, s. 9).

3

---

| 6.7.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 238/89 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 238/89

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2021/1104

z 5. júla 2021,

ktorým sa právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania Kanady uplatňované na derivátové transakcie, ktoré sa vykonávajú pod dohľadom Úradu pre dohľad nad finančnými inštitúciami, uznávajú za rovnocenné s určitými požiadavkami článku 11 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (1), a najmä na jeho článok 13 ods. 2,

keďže:

| (1) | V článku 13 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa stanovuje mechanizmus, na základe ktorého je Komisia splnomocnená prijímať rozhodnutia o rovnocennosti, ktorými sa právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania tretej krajiny vyhlásia za rovnocenné s požiadavkami stanovenými v článkoch 4, 9, 10 a 11 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, takže v prípade protistrán, ktoré uzatvárajú určitú transakciu v rozsahu pôsobnosti uvedeného nariadenia, pričom aspoň jedna z protistrán je usadená v danej tretej krajine, sa uvedené požiadavky považujú za splnené, ak protistrana spĺňa požiadavky stanovené v právnom režime tejto tretej krajiny. Vyhlásenie o rovnocennosti prispieva k dosiahnutiu hlavného cieľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012, konkrétne k zníženiu systémového rizika a zvýšeniu transparentnosti derivátových trhov, a to tak, že sa zaistí medzinárodne jednotné uplatňovanie zásad dohodnutých s tretími krajinami, ktoré sú stanovené v uvedenom nariadení. |
| --- | --- |

(1)

V článku 13 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa stanovuje mechanizmus, na základe ktorého je Komisia splnomocnená prijímať rozhodnutia o rovnocennosti, ktorými sa právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania tretej krajiny vyhlásia za rovnocenné s požiadavkami stanovenými v článkoch 4, 9, 10 a 11 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, takže v prípade protistrán, ktoré uzatvárajú určitú transakciu v rozsahu pôsobnosti uvedeného nariadenia, pričom aspoň jedna z protistrán je usadená v danej tretej krajine, sa uvedené požiadavky považujú za splnené, ak protistrana spĺňa požiadavky stanovené v právnom režime tejto tretej krajiny. Vyhlásenie o rovnocennosti prispieva k dosiahnutiu hlavného cieľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012, konkrétne k zníženiu systémového rizika a zvýšeniu transparentnosti derivátových trhov, a to tak, že sa zaistí medzinárodne jednotné uplatňovanie zásad dohodnutých s tretími krajinami, ktoré sú stanovené v uvedenom nariadení.

| (2) | V článku 11 ods. 1, 2 a 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ktoré bolo doplnené delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 149/2013 (2) a delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2016/2251 (3), sa stanovujú právne požiadavky Únie, pokiaľ ide o včasné potvrdenie podmienok zmluvy o mimoburzových derivátoch, vykonávanie kompresie portfólia a dohody, na základe ktorých sa zosúlaďujú portfóliá v prípade zmlúv o mimoburzových derivátoch nezúčtovaných centrálnou protistranou (ďalej len „centrálna protistrana“); v uvedených ustanoveniach sa okrem toho stanovujú aj povinnosti v súvislosti s oceňovaním a riešením sporov, ktoré sa uplatňujú na uvedené zmluvy („postupy zmierňovania operačného rizika“), a povinnosti v súvislosti s výmenou kolaterálu („marže“) medzi protistranami. |
| --- | --- |

(2)

V článku 11 ods. 1, 2 a 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ktoré bolo doplnené delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 149/2013 (2) a delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2016/2251 (3), sa stanovujú právne požiadavky Únie, pokiaľ ide o včasné potvrdenie podmienok zmluvy o mimoburzových derivátoch, vykonávanie kompresie portfólia a dohody, na základe ktorých sa zosúlaďujú portfóliá v prípade zmlúv o mimoburzových derivátoch nezúčtovaných centrálnou protistranou (ďalej len „centrálna protistrana“); v uvedených ustanoveniach sa okrem toho stanovujú aj povinnosti v súvislosti s oceňovaním a riešením sporov, ktoré sa uplatňujú na uvedené zmluvy („postupy zmierňovania operačného rizika“), a povinnosti v súvislosti s výmenou kolaterálu („marže“) medzi protistranami.

| (3) | Aby sa mohol režim tretej krajiny v oblasti práva, dohľadu a presadzovania považovať za rovnocenný s režimom Únie, pokiaľ ide o postupy zmierňovania operačného rizika a požiadavky na marže, vecný výsledok uplatniteľných právnych opatrení a opatrení dohľadu a presadzovania by mal byť rovnocenný s požiadavkami Únie uvedenými v článku 11 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a zaisťovať rovnocennú ochranu služobného tajomstva s ochranou stanovenou v článku 83 uvedeného nariadenia. Okrem toho sa rovnocenné právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania musia v danej tretej krajine účinne uplatňovať spravodlivým a nenarúšajúcim spôsobom. Pri posudzovaní rovnocennosti sa preto overuje, či sa právnymi opatreniami a opatreniami dohľadu a presadzovania danej tretej krajiny zabezpečuje, aby zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré nezúčtováva centrálna protistrana a ktoré uzatvorila aspoň jedna protistrana usadená v danej tretej krajine, nevystavovali finančné trhy v Únii vyššej úrovni rizika, a nepredstavovali tak neprijateľné úrovne systémového rizika v Únii. |
| --- | --- |

(3)

Aby sa mohol režim tretej krajiny v oblasti práva, dohľadu a presadzovania považovať za rovnocenný s režimom Únie, pokiaľ ide o postupy zmierňovania operačného rizika a požiadavky na marže, vecný výsledok uplatniteľných právnych opatrení a opatrení dohľadu a presadzovania by mal byť rovnocenný s požiadavkami Únie uvedenými v článku 11 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a zaisťovať rovnocennú ochranu služobného tajomstva s ochranou stanovenou v článku 83 uvedeného nariadenia. Okrem toho sa rovnocenné právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania musia v danej tretej krajine účinne uplatňovať spravodlivým a nenarúšajúcim spôsobom. Pri posudzovaní rovnocennosti sa preto overuje, či sa právnymi opatreniami a opatreniami dohľadu a presadzovania danej tretej krajiny zabezpečuje, aby zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré nezúčtováva centrálna protistrana a ktoré uzatvorila aspoň jedna protistrana usadená v danej tretej krajine, nevystavovali finančné trhy v Únii vyššej úrovni rizika, a nepredstavovali tak neprijateľné úrovne systémového rizika v Únii.

| (4) | Komisii bolo 1. októbra 2013 doručené technické poradenstvo, ktoré vypracoval Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ďalej len „ESMA“) v súvislosti s právnymi opatreniami a opatreniami dohľadu a presadzovania v Kanade (4), ktoré okrem iného zahŕňajú aj postupy zmierňovania operačného rizika uplatňované na zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtované centrálnou protistranou. Orgán ESMA vo svojom technickom poradenstve dospel k záveru, že vzhľadom na skutočnosť, že Kanada ešte stále finalizuje svoj regulačný režim pre zúčtovaciu povinnosť, nefinančné protistrany a postupy zmierňovania rizika v prípade nezúčtovaných obchodov, nebol schopný vykonať jednoznačnú analýzu a poskytnúť technické poradenstvo k tejto téme. |
| --- | --- |

(4)

Komisii bolo 1. októbra 2013 doručené technické poradenstvo, ktoré vypracoval Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ďalej len „ESMA“) v súvislosti s právnymi opatreniami a opatreniami dohľadu a presadzovania v Kanade (4), ktoré okrem iného zahŕňajú aj postupy zmierňovania operačného rizika uplatňované na zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtované centrálnou protistranou. Orgán ESMA vo svojom technickom poradenstve dospel k záveru, že vzhľadom na skutočnosť, že Kanada ešte stále finalizuje svoj regulačný režim pre zúčtovaciu povinnosť, nefinančné protistrany a postupy zmierňovania rizika v prípade nezúčtovaných obchodov, nebol schopný vykonať jednoznačnú analýzu a poskytnúť technické poradenstvo k tejto téme.

| (5) | Komisia vzala na vedomie technické poradenstvo orgánu ESMA a zohľadnila vývoj, ku ktorému odvtedy došlo v oblasti regulácie. Toto rozhodnutie však nie je založené len na porovnávacej analýze právnych požiadaviek a požiadaviek dohľadu a presadzovania uplatňovaných v Kanade, ale aj na posúdení výsledku týchto požiadaviek a ich primeranosti z hľadiska toho, či sú schopné zmierňovať riziká vyplývajúce zo zmlúv o mimoburzových derivátoch nezúčtovaných centrálnou protistranou spôsobom, ktorý sa považuje za rovnocenný s výsledkom požiadaviek stanovených v nariadení (EÚ) č. 648/2012. |
| --- | --- |

(5)

Komisia vzala na vedomie technické poradenstvo orgánu ESMA a zohľadnila vývoj, ku ktorému odvtedy došlo v oblasti regulácie. Toto rozhodnutie však nie je založené len na porovnávacej analýze právnych požiadaviek a požiadaviek dohľadu a presadzovania uplatňovaných v Kanade, ale aj na posúdení výsledku týchto požiadaviek a ich primeranosti z hľadiska toho, či sú schopné zmierňovať riziká vyplývajúce zo zmlúv o mimoburzových derivátoch nezúčtovaných centrálnou protistranou spôsobom, ktorý sa považuje za rovnocenný s výsledkom požiadaviek stanovených v nariadení (EÚ) č. 648/2012.

| (6) | Právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania, ktoré sa uplatňujú v Kanade na zmluvy o mimoburzových derivátoch, stanovil Úrad pre dohľad nad finančnými inštitúciami (Office of the Superintendent of Financial Institutions, OSFI) vo svojom usmernení s názvom Guideline E-22 on Margin Requirements for Non-Centrally Cleared Derivatives (Usmernenie E-22 týkajúce sa požiadaviek na marže pri derivátoch, ktoré sa nezúčtovávajú centrálne) a vo svojom usmernení s názvom Guideline B-7 on Derivatives Sound Practices (Usmernenie B-7 týkajúce sa riadnych postupov v súvislosti s derivátmi) (spolu len „usmernenia“). Nedodržiavanie týchto usmernení môže viesť k preskúmaniu povolenia, na základe ktorého vykonávajú svoju činnosť subjekty podliehajúce týmto usmerneniam. OSFI vykonáva prudenciálnu reguláciu federálne regulovaných finančných inštitúcií (Federally-Regulated Financial Institutions, FRFI), ako aj dohľad na týmito inštitúciami v Kanade a je zodpovedný za monitorovanie a presadzovanie dodržiavania všetkých usmernení OSFI. Medzi FRFI patria banky, pobočky zahraničných bánk, bankové holdingové spoločnosti, správcovské a úverové spoločnosti, družstevné úverové združenia, družstevné retailové združenia, životné poisťovne, majetkové a úrazové poisťovne a holdingové poisťovne. V usmerneniach sa stanovujú minimálne normy pre marže a ďalšie požiadavky na postupy zmierňovania rizika, ktoré sa uplatňujú na centrálne nezúčtovávané derivátové transakcie vykonávané finančnými inštitúciami FRFI. Usmernenie B-7 nadobudlo účinnosť v novembri 2014, zatiaľ čo usmernenie E-22 nadobudlo účinnosť v júni 2017 a niektoré jeho požiadavky podliehajú postupnému zavádzaniu v súlade s medzinárodným rámcom a sú zosúladené s existujúcim postupným zavádzaním podľa delegovaného nariadenia (EÚ) 2016/2251. |
| --- | --- |

(6)

Právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania, ktoré sa uplatňujú v Kanade na zmluvy o mimoburzových derivátoch, stanovil Úrad pre dohľad nad finančnými inštitúciami (Office of the Superintendent of Financial Institutions, OSFI) vo svojom usmernení s názvom Guideline E-22 on Margin Requirements for Non-Centrally Cleared Derivatives (Usmernenie E-22 týkajúce sa požiadaviek na marže pri derivátoch, ktoré sa nezúčtovávajú centrálne) a vo svojom usmernení s názvom Guideline B-7 on Derivatives Sound Practices (Usmernenie B-7 týkajúce sa riadnych postupov v súvislosti s derivátmi) (spolu len „usmernenia“). Nedodržiavanie týchto usmernení môže viesť k preskúmaniu povolenia, na základe ktorého vykonávajú svoju činnosť subjekty podliehajúce týmto usmerneniam. OSFI vykonáva prudenciálnu reguláciu federálne regulovaných finančných inštitúcií (Federally-Regulated Financial Institutions, FRFI), ako aj dohľad na týmito inštitúciami v Kanade a je zodpovedný za monitorovanie a presadzovanie dodržiavania všetkých usmernení OSFI. Medzi FRFI patria banky, pobočky zahraničných bánk, bankové holdingové spoločnosti, správcovské a úverové spoločnosti, družstevné úverové združenia, družstevné retailové združenia, životné poisťovne, majetkové a úrazové poisťovne a holdingové poisťovne. V usmerneniach sa stanovujú minimálne normy pre marže a ďalšie požiadavky na postupy zmierňovania rizika, ktoré sa uplatňujú na centrálne nezúčtovávané derivátové transakcie vykonávané finančnými inštitúciami FRFI. Usmernenie B-7 nadobudlo účinnosť v novembri 2014, zatiaľ čo usmernenie E-22 nadobudlo účinnosť v júni 2017 a niektoré jeho požiadavky podliehajú postupnému zavádzaniu v súlade s medzinárodným rámcom a sú zosúladené s existujúcim postupným zavádzaním podľa delegovaného nariadenia (EÚ) 2016/2251.

| (7) | Postupy zmierňovania operačného rizika v prípade zmlúv o mimoburzových derivátoch nezúčtovaných centrálnou protistranou, ako sa stanovujú v usmernení B-7, sú stále nedostatočné v porovnaní s povinnosťami stanovenými v článku 11 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a v delegovanom nariadení (EÚ) č. 149/2013, pokiaľ ide o včasné potvrdenie, kompresiu a zosúlaďovanie portfólia a oceňovanie transakcií. Toto rozhodnutie by sa preto malo vzťahovať len na právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania, ktoré sa týkajú povinností v súvislosti s riešením sporov, ako sa stanovujú v článku 11 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a v delegovanom nariadení (EÚ) č. 149/2013, a povinností v súvislosti s požiadavkami na marže, ako sa stanovujú v článku 11 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a v delegovanom nariadení (EÚ) 2016/2251. |
| --- | --- |

(7)

Postupy zmierňovania operačného rizika v prípade zmlúv o mimoburzových derivátoch nezúčtovaných centrálnou protistranou, ako sa stanovujú v usmernení B-7, sú stále nedostatočné v porovnaní s povinnosťami stanovenými v článku 11 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a v delegovanom nariadení (EÚ) č. 149/2013, pokiaľ ide o včasné potvrdenie, kompresiu a zosúlaďovanie portfólia a oceňovanie transakcií. Toto rozhodnutie by sa preto malo vzťahovať len na právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania, ktoré sa týkajú povinností v súvislosti s riešením sporov, ako sa stanovujú v článku 11 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a v delegovanom nariadení (EÚ) č. 149/2013, a povinností v súvislosti s požiadavkami na marže, ako sa stanovujú v článku 11 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a v delegovanom nariadení (EÚ) 2016/2251.

| (8) | Pokiaľ ide o požiadavky na riešenie sporov uplatniteľné na mimoburzové deriváty nezúčtované centrálnou protistranou, ustanovenia Kanady o mimoburzových derivátoch zahrnuté v usmernení B-7, ktoré sa uplatňujú na dotknuté FRFI, obsahujú podobné povinnosti, ako sú povinnosti stanovené v článku 11 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Usmernenie B-7 obsahuje najmä konkrétne ustanovenia týkajúce sa riešenia sporov, ktoré sa uplatňujú na zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtované centrálnou protistranou. |
| --- | --- |

(8)

Pokiaľ ide o požiadavky na riešenie sporov uplatniteľné na mimoburzové deriváty nezúčtované centrálnou protistranou, ustanovenia Kanady o mimoburzových derivátoch zahrnuté v usmernení B-7, ktoré sa uplatňujú na dotknuté FRFI, obsahujú podobné povinnosti, ako sú povinnosti stanovené v článku 11 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Usmernenie B-7 obsahuje najmä konkrétne ustanovenia týkajúce sa riešenia sporov, ktoré sa uplatňujú na zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtované centrálnou protistranou.

| (9) | Pokiaľ ide o marže pre zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtované centrálnou protistranou, ustanovenia uvedené v usmernení E-22 sa uplatňujú na zmluvy o mimoburzových derivátoch vymedzené v článku 2 bode 7 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 s výnimkou fyzicky plnených devízových forwardov a devízových swapov, ktoré nepodliehajú požiadavkám na marže stanoveným v usmernení E-22, a fixných fyzicky plnených devízových transakcií spojených s výmenou istiny krížových menových swapov, ktoré sú oslobodené od požiadaviek na počiatočnú maržu podľa usmernenia E-22, ako aj fyzicky plnených komoditných transakcií, ktoré nie sú zahrnuté do vymedzenia pojmu derivát podľa usmernenia E-22. Podľa článkov 27, 30, 30a, 31 a 38 delegovaného nariadenia (EÚ) 2016/2251 sú devízové swapy a devízové forwardy, ako aj výmena istiny menových swapov oslobodené od požiadaviek na počiatočnú maržu, zatiaľ čo deriváty spojené s krytými dlhopismi na účely hedžingu, niektoré deriváty spojené so sekuritizáciou, deriváty s protistranami v tretích krajinách, v ktorých nie je možné zabezpečiť právnu vymožiteľnosť dohôd o vzájomnom započítavaní alebo ochranu kolaterálu, ako aj opcie na jednu akciu a opcie na akciové indexy sú oslobodené od požiadaviek na počiatočnú aj variačnú maržu. Toto rozhodnutie by sa preto nemalo uplatňovať na fyzicky plnené komoditné deriváty. |
| --- | --- |

(9)

Pokiaľ ide o marže pre zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtované centrálnou protistranou, ustanovenia uvedené v usmernení E-22 sa uplatňujú na zmluvy o mimoburzových derivátoch vymedzené v článku 2 bode 7 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 s výnimkou fyzicky plnených devízových forwardov a devízových swapov, ktoré nepodliehajú požiadavkám na marže stanoveným v usmernení E-22, a fixných fyzicky plnených devízových transakcií spojených s výmenou istiny krížových menových swapov, ktoré sú oslobodené od požiadaviek na počiatočnú maržu podľa usmernenia E-22, ako aj fyzicky plnených komoditných transakcií, ktoré nie sú zahrnuté do vymedzenia pojmu derivát podľa usmernenia E-22. Podľa článkov 27, 30, 30a, 31 a 38 delegovaného nariadenia (EÚ) 2016/2251 sú devízové swapy a devízové forwardy, ako aj výmena istiny menových swapov oslobodené od požiadaviek na počiatočnú maržu, zatiaľ čo deriváty spojené s krytými dlhopismi na účely hedžingu, niektoré deriváty spojené so sekuritizáciou, deriváty s protistranami v tretích krajinách, v ktorých nie je možné zabezpečiť právnu vymožiteľnosť dohôd o vzájomnom započítavaní alebo ochranu kolaterálu, ako aj opcie na jednu akciu a opcie na akciové indexy sú oslobodené od požiadaviek na počiatočnú aj variačnú maržu. Toto rozhodnutie by sa preto nemalo uplatňovať na fyzicky plnené komoditné deriváty.

| (10) | Podľa usmernenia E-22 si všetky FRFI patriace do konsolidovanej skupiny, ktorej súhrnná priemerná pomyselná hodnota centrálne nezúčtovaných derivátov ku koncu mesiaca za mesiace marec, apríl a máj v roku 2016 a v ktoromkoľvek nasledujúcom roku presahuje 12 miliárd CAD (ďalej len „dotknuté subjekty“), musia vymeniť počiatočnú aj variačnú maržu. Podľa usmernenia E-22 Kanada prijala medzinárodne dohodnutý harmonogram postupného zavádzania požiadaviek na počiatočnú maržu. Štáty, centrálne banky, subjekty verejného sektora, oprávnené mnohostranné rozvojové banky, Banka pre medzinárodné zúčtovanie a centrálne protistrany sú vylúčené z pojmu dotknutý subjekt. Dcérske pokladničné spoločnosti, ktoré vykonávajú činnosti riadenia rizík v mene dcérskych spoločností v rámci skupiny podnikov, a niektoré účelovo vytvorené subjekty (SPE) sú vylúčené z vymedzenia pojmu dotknutý subjekt. Toto rozhodnutie by sa preto malo vzťahovať na právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania v súvislosti s povinnosťami riešenia sporov a výmeny kolaterálu, ktoré sa uplatňujú na FRFI, ktoré sú dotknutými subjektmi (ďalej len „dotknuté FRFI“). V článku 11 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa od všetkých protistrán transakcie s mimoburzovými derivátmi nezúčtovanými centrálnou protistranou vyžaduje, aby si variačné marže vymieňali každodenne. Toto rozhodnutie by preto malo byť podmienené tým, že v prípade transakcií vykonávaných s dotknutými FRFI sa budú musieť vymieňať variačné marže. |
| --- | --- |

(10)

Podľa usmernenia E-22 si všetky FRFI patriace do konsolidovanej skupiny, ktorej súhrnná priemerná pomyselná hodnota centrálne nezúčtovaných derivátov ku koncu mesiaca za mesiace marec, apríl a máj v roku 2016 a v ktoromkoľvek nasledujúcom roku presahuje 12 miliárd CAD (ďalej len „dotknuté subjekty“), musia vymeniť počiatočnú aj variačnú maržu. Podľa usmernenia E-22 Kanada prijala medzinárodne dohodnutý harmonogram postupného zavádzania požiadaviek na počiatočnú maržu. Štáty, centrálne banky, subjekty verejného sektora, oprávnené mnohostranné rozvojové banky, Banka pre medzinárodné zúčtovanie a centrálne protistrany sú vylúčené z pojmu dotknutý subjekt. Dcérske pokladničné spoločnosti, ktoré vykonávajú činnosti riadenia rizík v mene dcérskych spoločností v rámci skupiny podnikov, a niektoré účelovo vytvorené subjekty (SPE) sú vylúčené z vymedzenia pojmu dotknutý subjekt. Toto rozhodnutie by sa preto malo vzťahovať na právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania v súvislosti s povinnosťami riešenia sporov a výmeny kolaterálu, ktoré sa uplatňujú na FRFI, ktoré sú dotknutými subjektmi (ďalej len „dotknuté FRFI“). V článku 11 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa od všetkých protistrán transakcie s mimoburzovými derivátmi nezúčtovanými centrálnou protistranou vyžaduje, aby si variačné marže vymieňali každodenne. Toto rozhodnutie by preto malo byť podmienené tým, že v prípade transakcií vykonávaných s dotknutými FRFI sa budú musieť vymieňať variačné marže.

| (11) | Podľa usmernenia E-22 sa počiatočná a variačná marža musí vypočítať a vyžiadať do dvoch pracovných dní od uskutočnenia centrálne nezúčtovanej derivátovej transakcie medzi dotknutým FRFI a dotknutým subjektom. Následne sa musia marže vypočítavať a vyžiadať každodenne. Marže musia byť odoslané alebo prijaté najneskôr druhý pracovný deň po každej výzve na predloženie marží. V článku 12 delegovaného nariadenia (EÚ) 2016/2251 sa od všetkých protistrán zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtovaných centrálnou protistranou vyžaduje, aby si variačnú maržu vymieňali každodenne alebo zodpovedajúcim spôsobom upravili obdobie rizika dozabezpečenia používané na výpočet počiatočnej marže. Preto by sa mali stanoviť podmienky v súvislosti s variačnou maržou. |
| --- | --- |

(11)

Podľa usmernenia E-22 sa počiatočná a variačná marža musí vypočítať a vyžiadať do dvoch pracovných dní od uskutočnenia centrálne nezúčtovanej derivátovej transakcie medzi dotknutým FRFI a dotknutým subjektom. Následne sa musia marže vypočítavať a vyžiadať každodenne. Marže musia byť odoslané alebo prijaté najneskôr druhý pracovný deň po každej výzve na predloženie marží. V článku 12 delegovaného nariadenia (EÚ) 2016/2251 sa od všetkých protistrán zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtovaných centrálnou protistranou vyžaduje, aby si variačnú maržu vymieňali každodenne alebo zodpovedajúcim spôsobom upravili obdobie rizika dozabezpečenia používané na výpočet počiatočnej marže. Preto by sa mali stanoviť podmienky v súvislosti s variačnou maržou.

| (12) | V usmernení E-22 sa stanovuje aj kombinovaná minimálna suma prevodu počiatočnej a variačnej marže vo výške 750 000 CAD. V článku 25 delegovaného nariadenia (EÚ) 2016/2251 je táto hodnota stanovená na úrovni 500 000 EUR. Vzhľadom na zanedbateľný rozdiel v hodnote týchto mien a spoločný cieľ by sa tieto sumy mali považovať za rovnocenné. |
| --- | --- |

(12)

V usmernení E-22 sa stanovuje aj kombinovaná minimálna suma prevodu počiatočnej a variačnej marže vo výške 750 000 CAD. V článku 25 delegovaného nariadenia (EÚ) 2016/2251 je táto hodnota stanovená na úrovni 500 000 EUR. Vzhľadom na zanedbateľný rozdiel v hodnote týchto mien a spoločný cieľ by sa tieto sumy mali považovať za rovnocenné.

| (13) | Pokiaľ ide o výpočet počiatočnej marže, podobne ako pri štandardizovanej metóde výpočtu počiatočnej marže stanovenej v prílohe IV k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2016/2251 sa aj v usmernení E-22 umožňuje používanie štandardizovaného modelu rovnocenného s modelom stanoveným v uvedenej prílohe. Na výpočet počiatočnej marže sa môžu alternatívne použiť aj interné modely alebo modely tretej strany, ak tieto modely spĺňajú určité požiadavky, ktoré sú rovnocenné s požiadavkami stanovenými v delegovanom nariadení (EÚ) 2016/2251. Interné modely a modely tretích strán preskúmava OSFI na základe kritérií stanovených pre dodržiavanie súladu s požiadavkami. |
| --- | --- |

(13)

Pokiaľ ide o výpočet počiatočnej marže, podobne ako pri štandardizovanej metóde výpočtu počiatočnej marže stanovenej v prílohe IV k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2016/2251 sa aj v usmernení E-22 umožňuje používanie štandardizovaného modelu rovnocenného s modelom stanoveným v uvedenej prílohe. Na výpočet počiatočnej marže sa môžu alternatívne použiť aj interné modely alebo modely tretej strany, ak tieto modely spĺňajú určité požiadavky, ktoré sú rovnocenné s požiadavkami stanovenými v delegovanom nariadení (EÚ) 2016/2251. Interné modely a modely tretích strán preskúmava OSFI na základe kritérií stanovených pre dodržiavanie súladu s požiadavkami.

| (14) | Požiadavky, ktoré sa stanovujú v usmernení E-22 v súvislosti s prípustným kolaterálom a spôsobom, ako sa uvedený kolaterál drží a oddeľuje, sú podobné s požiadavkami stanovenými v delegovanom nariadení (EÚ) 2016/2251. Usmernenie E-22 obsahuje rovnocenný zoznam prípustných kolaterálov a podobne ako v delegovanom nariadení (EÚ) 2016/2251 sa v ňom stanovuje, že kolaterál sa musí oceňovať každodenne. Okrem toho sa v ňom stanovuje, že vymieňaná počiatočná marža sa musí držať takým spôsobom, aby sa zabezpečilo, že je okamžite k dispozícii vyberajúcej strane v prípade zlyhania protistrany a že podlieha opatreniam, ktoré poskytujúcu stranu chránia v maximálnej možnej miere v prípade konkurzu vyberajúcej protistrany. |
| --- | --- |

(14)

Požiadavky, ktoré sa stanovujú v usmernení E-22 v súvislosti s prípustným kolaterálom a spôsobom, ako sa uvedený kolaterál drží a oddeľuje, sú podobné s požiadavkami stanovenými v delegovanom nariadení (EÚ) 2016/2251. Usmernenie E-22 obsahuje rovnocenný zoznam prípustných kolaterálov a podobne ako v delegovanom nariadení (EÚ) 2016/2251 sa v ňom stanovuje, že kolaterál sa musí oceňovať každodenne. Okrem toho sa v ňom stanovuje, že vymieňaná počiatočná marža sa musí držať takým spôsobom, aby sa zabezpečilo, že je okamžite k dispozícii vyberajúcej strane v prípade zlyhania protistrany a že podlieha opatreniam, ktoré poskytujúcu stranu chránia v maximálnej možnej miere v prípade konkurzu vyberajúcej protistrany.

| (15) | Pokiaľ ide o ochranu služobného tajomstva, na informácie, ktorými disponuje OSFI, sa vzťahujú ustanovenia uvedené v oddiele 22 zákona o Úrade pre dohľad nad finančnými inštitúciami (ďalej len „zákon o OSFI“), ktorým sa zabezpečuje, aby všetky informácie týkajúce sa podnikania alebo záležitostí finančnej inštitúcie, alebo týkajúce sa osôb, ktoré s nimi obchodujú, ktoré získal OSFI alebo akákoľvek osoba konajúca pod vedením OSFI, boli dôverné a aby sa s nimi zodpovedajúcim spôsobom aj zaobchádzalo. Na OSFI a osoby konajúce pod jeho vedením sa okrem toho uplatňuje aj zákon o ochrane súkromia, ktorý chráni osobné informácie podliehajúce kontrole federálnej vládnej inštitúcie, a zákon o prístupe k informáciám, ktorý poskytuje právo na prístup k informáciám v záznamoch podliehajúcich kontrole federálnych vládnych inštitúcií. Oddiel 22 zákona o OSFI spolu so zákonom o ochrane súkromia a zákonom o prístupe k informáciám tak poskytuje záruky služobného tajomstva vrátane ochrany obchodného tajomstva, ktoré sú rovnocenné so zárukami stanovenými v hlave VIII nariadenia (EÚ) č. 648/2012. |
| --- | --- |

(15)

Pokiaľ ide o ochranu služobného tajomstva, na informácie, ktorými disponuje OSFI, sa vzťahujú ustanovenia uvedené v oddiele 22 zákona o Úrade pre dohľad nad finančnými inštitúciami (ďalej len „zákon o OSFI“), ktorým sa zabezpečuje, aby všetky informácie týkajúce sa podnikania alebo záležitostí finančnej inštitúcie, alebo týkajúce sa osôb, ktoré s nimi obchodujú, ktoré získal OSFI alebo akákoľvek osoba konajúca pod vedením OSFI, boli dôverné a aby sa s nimi zodpovedajúcim spôsobom aj zaobchádzalo. Na OSFI a osoby konajúce pod jeho vedením sa okrem toho uplatňuje aj zákon o ochrane súkromia, ktorý chráni osobné informácie podliehajúce kontrole federálnej vládnej inštitúcie, a zákon o prístupe k informáciám, ktorý poskytuje právo na prístup k informáciám v záznamoch podliehajúcich kontrole federálnych vládnych inštitúcií. Oddiel 22 zákona o OSFI spolu so zákonom o ochrane súkromia a zákonom o prístupe k informáciám tak poskytuje záruky služobného tajomstva vrátane ochrany obchodného tajomstva, ktoré sú rovnocenné so zárukami stanovenými v hlave VIII nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

| (16) | A napokon, pokiaľ ide o účinný federálny dohľad nad právnymi opatreniami v Kanade a ich presadzovanie, OSFI nesie primárnu zodpovednosť za monitorovanie a presadzovanie dodržiavania usmernení. OSFI môže prijať širokú škálu opatrení dohľadu s cieľom riešiť akékoľvek porušovanie platných požiadaviek. Tieto opatrenia by sa preto mali považovať za opatrenia, ktoré zabezpečujú účinné uplatňovanie príslušných opatrení v oblasti práva, regulácie a presadzovania podľa usmernení, a to spravodlivým a nenarúšajúcim spôsobom, s cieľom zabezpečiť účinný dohľad a presadzovanie, ktoré sú rovnocenné s opatreniami dohľadu a presadzovania dostupnými v právnom rámci Únie. |
| --- | --- |

(16)

A napokon, pokiaľ ide o účinný federálny dohľad nad právnymi opatreniami v Kanade a ich presadzovanie, OSFI nesie primárnu zodpovednosť za monitorovanie a presadzovanie dodržiavania usmernení. OSFI môže prijať širokú škálu opatrení dohľadu s cieľom riešiť akékoľvek porušovanie platných požiadaviek. Tieto opatrenia by sa preto mali považovať za opatrenia, ktoré zabezpečujú účinné uplatňovanie príslušných opatrení v oblasti práva, regulácie a presadzovania podľa usmernení, a to spravodlivým a nenarúšajúcim spôsobom, s cieľom zabezpečiť účinný dohľad a presadzovanie, ktoré sú rovnocenné s opatreniami dohľadu a presadzovania dostupnými v právnom rámci Únie.

| (17) | Týmto rozhodnutím sa uznáva rovnocennosť záväzných požiadaviek, ktoré sú stanovené v kanadskom zákone o zmluvách o mimoburzových derivátoch a ktoré sú platné v čase prijatia tohto rozhodnutia. Komisia bude v spolupráci s orgánom ESMA naďalej pravidelne monitorovať vývoj právnych opatrení a opatrení dohľadu a presadzovania v súvislosti s týmito zmluvami o mimoburzových derivátoch a ich konzistentné a účinné vykonávanie, pokiaľ ide o včasné potvrdenie, kompresiu a zosúladenie portfólia, oceňovanie, riešenie sporov a požiadavky na maržu, ktoré sú uplatniteľné na zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtované centrálnou protistranou, v súvislosti s ktorými bolo toto rozhodnutie prijaté. Komisia môže v rámci svojho úsilia o monitorovanie požiadať OSFI o poskytnutie informácií o vývoji v oblasti regulácie a dohľadu. Komisia môže kedykoľvek vykonať osobitné preskúmanie, pokiaľ bude vzhľadom na príslušný vývoj nutné, aby opätovne prehodnotila vyhlásenie o rovnocennosti priznané týmto rozhodnutím. Takéto prehodnotenie môže viesť k zrušeniu tohto rozhodnutia, v dôsledku čoho by protistrany automaticky opäť podliehali všetkým požiadavkám stanoveným v nariadení (EÚ) č. 648/2012. |
| --- | --- |

(17)

Týmto rozhodnutím sa uznáva rovnocennosť záväzných požiadaviek, ktoré sú stanovené v kanadskom zákone o zmluvách o mimoburzových derivátoch a ktoré sú platné v čase prijatia tohto rozhodnutia. Komisia bude v spolupráci s orgánom ESMA naďalej pravidelne monitorovať vývoj právnych opatrení a opatrení dohľadu a presadzovania v súvislosti s týmito zmluvami o mimoburzových derivátoch a ich konzistentné a účinné vykonávanie, pokiaľ ide o včasné potvrdenie, kompresiu a zosúladenie portfólia, oceňovanie, riešenie sporov a požiadavky na maržu, ktoré sú uplatniteľné na zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtované centrálnou protistranou, v súvislosti s ktorými bolo toto rozhodnutie prijaté. Komisia môže v rámci svojho úsilia o monitorovanie požiadať OSFI o poskytnutie informácií o vývoji v oblasti regulácie a dohľadu. Komisia môže kedykoľvek vykonať osobitné preskúmanie, pokiaľ bude vzhľadom na príslušný vývoj nutné, aby opätovne prehodnotila vyhlásenie o rovnocennosti priznané týmto rozhodnutím. Takéto prehodnotenie môže viesť k zrušeniu tohto rozhodnutia, v dôsledku čoho by protistrany automaticky opäť podliehali všetkým požiadavkám stanoveným v nariadení (EÚ) č. 648/2012.

| (18) | Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Európskeho výboru pre cenné papiere, |
| --- | --- |

(18)

Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Európskeho výboru pre cenné papiere,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Na účely článku 13 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania Kanady v súvislosti s povinnosťami riešenia sporov stanovenými v usmernení B-7, ktoré sa uplatňujú na centrálne nezúčtovávané derivátové transakcie regulované Úradom pre dohľad nad finančnými inštitúciami (Office of the Superintendent of Financial Institutions, OSFI), považujú za rovnocenné s požiadavkami stanovenými v článku 11 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ak je aspoň jedna z protistrán týchto transakcií usadená v Kanade a je tzv. dotknutou federálne regulovanou finančnou inštitúciou (Covered FRFI), ako je vymedzená v usmernení E-22.

Článok 2

Na účely článku 13 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania Kanady v súvislosti s výmenou kolaterálu, ktoré sa uplatňujú na centrálne nezúčtovávané derivátové transakcie regulované Úradom pre dohľad nad finančnými inštitúciami s výnimkou fyzicky plnených komoditných derivátov, považujú za rovnocenné s požiadavkami stanovenými v článku 11 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ktoré sa bližšie určujú v delegovanom nariadení (EÚ) 2016/2251, ak sú splnené tieto podmienky:

| a) | aspoň jedna zo zmluvných strán týchto transakcií je usadená v Kanade a podlieha požiadavkám Kanady na marže; |
| --- | --- |

a)

aspoň jedna zo zmluvných strán týchto transakcií je usadená v Kanade a podlieha požiadavkám Kanady na marže;

| b) | transakcie sú oceňované podľa trhovej hodnoty a ak sa požaduje poskytnutie variačnej marže podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012, táto variačná marža sa vymieňa v ten istý deň, ako sa vypočítava. |
| --- | --- |

b)

transakcie sú oceňované podľa trhovej hodnoty a ak sa požaduje poskytnutie variačnej marže podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012, táto variačná marža sa vymieňa v ten istý deň, ako sa vypočítava.

Odchylne od písmena b) platí, že ak sa medzi protistranami zistí, že variačná marža sa nemôže konzistentne poskytovať v ten istý deň, ako sa vypočítava, právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania Kanady sa považujú za rovnocenné s požiadavkami článku 11 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 aj vtedy, keď sa variačná marža poskytne do dvoch pracovných dní od jej výpočtu a obdobie rizika dozabezpečenia použité na výpočet počiatočnej marže sa zodpovedajúcim spôsobom upraví.

Článok 3

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli 5. júla 2021

Za Komisiu

predsedníčka

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 201, 27.7.2012, s. 1.

1

(2)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 149/2013 z 19. decembra 2012, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o regulačné technické normy týkajúce sa nepriamych zúčtovacích mechanizmov, zúčtovacej povinnosti, verejného archívu, prístupu k miestu obchodovania, nefinančných protistrán, postupov zmierňovania rizika pre zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré centrálna protistrana nezúčtovala (Ú. v. EÚ L 52, 23.2.2013, s. 11).

2

(3)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2016/2251 zo 4. októbra 2016, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy pre postupy zmierňovania rizika pre zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré centrálna protistrana nezúčtovala (Ú. v. EÚ L 340, 15.12.2016, s. 9).

3

(4)  ESMA/2013/BS/1375, Technical advice on third country regulatory equivalence under EMIR – Canada (Technické poradenstvo týkajúce sa regulačnej rovnocennosti tretej krajiny podľa nariadenia EMIR – Kanada), záverečná správa, Európsky orgán pre cenné papiere a trhy, 1. októbra 2013.

4

Technical advice on third country regulatory equivalence under EMIR – Canada

---

| 6.7.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 238/94 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 238/94

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2021/1105

z 5. júla 2021,

ktorým sa právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania Singapuru uplatňované na derivátové transakcie, ktoré sa vykonávajú pod dohľadom Menového orgánu Singapuru, uznávajú za rovnocenné s určitými požiadavkami článku 11 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (1), a najmä na jeho článok 13 ods. 2,

keďže:

| (1) | V článku 13 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa stanovuje mechanizmus, na základe ktorého je Komisia splnomocnená prijímať rozhodnutia o rovnocennosti, ktorými sa právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania tretej krajiny vyhlásia za rovnocenné s požiadavkami stanovenými v článkoch 4, 9, 10 a 11 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, takže v prípade protistrán, ktoré uzatvárajú určitú transakciu v rozsahu pôsobnosti uvedeného nariadenia, pričom aspoň jedna z protistrán je usadená v danej tretej krajine, sa uvedené požiadavky považujú za splnené, ak protistrana spĺňa požiadavky stanovené v právnom režime tejto tretej krajiny. Vyhlásenie o rovnocennosti prispieva k dosiahnutiu hlavného cieľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012, konkrétne k zníženiu systémového rizika a zvýšeniu transparentnosti derivátových trhov, a to tak, že sa zaistí medzinárodne jednotné uplatňovanie zásad dohodnutých s tretími krajinami, ktoré sú stanovené v uvedenom nariadení. |
| --- | --- |

(1)

V článku 13 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa stanovuje mechanizmus, na základe ktorého je Komisia splnomocnená prijímať rozhodnutia o rovnocennosti, ktorými sa právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania tretej krajiny vyhlásia za rovnocenné s požiadavkami stanovenými v článkoch 4, 9, 10 a 11 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, takže v prípade protistrán, ktoré uzatvárajú určitú transakciu v rozsahu pôsobnosti uvedeného nariadenia, pričom aspoň jedna z protistrán je usadená v danej tretej krajine, sa uvedené požiadavky považujú za splnené, ak protistrana spĺňa požiadavky stanovené v právnom režime tejto tretej krajiny. Vyhlásenie o rovnocennosti prispieva k dosiahnutiu hlavného cieľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012, konkrétne k zníženiu systémového rizika a zvýšeniu transparentnosti derivátových trhov, a to tak, že sa zaistí medzinárodne jednotné uplatňovanie zásad dohodnutých s tretími krajinami, ktoré sú stanovené v uvedenom nariadení.

| (2) | V článku 11 ods. 1, 2 a 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ktoré bolo doplnené delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 149/2013 (2) a delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2016/2251 (3), sa stanovujú právne požiadavky Únie, pokiaľ ide o včasné potvrdenie podmienok zmluvy o mimoburzových derivátoch, vykonávanie kompresie portfólia a dohody, na základe ktorých sa zosúlaďujú portfóliá v prípade zmlúv o mimoburzových derivátoch nezúčtovaných centrálnou protistranou (ďalej len „centrálna protistrana“); v uvedených ustanoveniach sa okrem toho stanovujú aj povinnosti v súvislosti s oceňovaním a riešením sporov, ktoré sa uplatňujú na uvedené zmluvy („postupy zmierňovania operačného rizika“), a povinnosti v súvislosti s výmenou kolaterálu („marže“) medzi protistranami. |
| --- | --- |

(2)

V článku 11 ods. 1, 2 a 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ktoré bolo doplnené delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 149/2013 (2) a delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2016/2251 (3), sa stanovujú právne požiadavky Únie, pokiaľ ide o včasné potvrdenie podmienok zmluvy o mimoburzových derivátoch, vykonávanie kompresie portfólia a dohody, na základe ktorých sa zosúlaďujú portfóliá v prípade zmlúv o mimoburzových derivátoch nezúčtovaných centrálnou protistranou (ďalej len „centrálna protistrana“); v uvedených ustanoveniach sa okrem toho stanovujú aj povinnosti v súvislosti s oceňovaním a riešením sporov, ktoré sa uplatňujú na uvedené zmluvy („postupy zmierňovania operačného rizika“), a povinnosti v súvislosti s výmenou kolaterálu („marže“) medzi protistranami.

| (3) | Aby sa mohol režim tretej krajiny v oblasti práva, dohľadu a presadzovania považovať za rovnocenný s režimom Únie, pokiaľ ide o postupy zmierňovania operačného rizika a požiadavky na marže, vecný výsledok uplatniteľných právnych opatrení a opatrení dohľadu a presadzovania musí byť rovnocenný s požiadavkami Únie uvedenými v článku 11 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a zaisťovať rovnocennú ochranu služobného tajomstva s ochranou poskytovanou na základe článku 83 uvedeného nariadenia. Okrem toho sa rovnocenné právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania musia v danej tretej krajine účinne uplatňovať spravodlivým a nenarúšajúcim spôsobom. Pri posudzovaní rovnocennosti sa preto overuje, či sa právnymi opatreniami a opatreniami dohľadu a presadzovania danej tretej krajiny zabezpečuje, aby zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré nezúčtováva centrálna protistrana a ktoré uzatvorila aspoň jedna protistrana usadená v danej tretej krajine, nevystavovali finančné trhy v Únii vyššej úrovni rizika, a nepredstavovali tak neprijateľné úrovne systémového rizika v Únii. |
| --- | --- |

(3)

Aby sa mohol režim tretej krajiny v oblasti práva, dohľadu a presadzovania považovať za rovnocenný s režimom Únie, pokiaľ ide o postupy zmierňovania operačného rizika a požiadavky na marže, vecný výsledok uplatniteľných právnych opatrení a opatrení dohľadu a presadzovania musí byť rovnocenný s požiadavkami Únie uvedenými v článku 11 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a zaisťovať rovnocennú ochranu služobného tajomstva s ochranou poskytovanou na základe článku 83 uvedeného nariadenia. Okrem toho sa rovnocenné právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania musia v danej tretej krajine účinne uplatňovať spravodlivým a nenarúšajúcim spôsobom. Pri posudzovaní rovnocennosti sa preto overuje, či sa právnymi opatreniami a opatreniami dohľadu a presadzovania danej tretej krajiny zabezpečuje, aby zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré nezúčtováva centrálna protistrana a ktoré uzatvorila aspoň jedna protistrana usadená v danej tretej krajine, nevystavovali finančné trhy v Únii vyššej úrovni rizika, a nepredstavovali tak neprijateľné úrovne systémového rizika v Únii.

| (4) | Toto rozhodnutie však nie je založené len na porovnávacej analýze právnych požiadaviek a požiadaviek dohľadu a presadzovania uplatňovaných v Singapure, ale aj na posúdení výsledku týchto požiadaviek a ich primeranosti z hľadiska toho, či sú schopné zmierňovať riziká vyplývajúce zo zmlúv o mimoburzových derivátoch nezúčtovaných centrálnou protistranou spôsobom, ktorý sa považuje za rovnocenný s výsledkom požiadaviek stanovených v nariadení (EÚ) č. 648/2012. |
| --- | --- |

(4)

Toto rozhodnutie však nie je založené len na porovnávacej analýze právnych požiadaviek a požiadaviek dohľadu a presadzovania uplatňovaných v Singapure, ale aj na posúdení výsledku týchto požiadaviek a ich primeranosti z hľadiska toho, či sú schopné zmierňovať riziká vyplývajúce zo zmlúv o mimoburzových derivátoch nezúčtovaných centrálnou protistranou spôsobom, ktorý sa považuje za rovnocenný s výsledkom požiadaviek stanovených v nariadení (EÚ) č. 648/2012.

| (5) | Právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania, ktoré sa uplatňujú v Singapure na zmluvy o derivátoch, ktoré sa nezúčtovávajú centrálne, stanovil Menový orgán Singapuru (Monetary Authority of Singapore, MAS) vo svojich predpisoch s názvom Securities and Futures (licensing and conduct of business) Regulations [Predpisy o cenných papieroch a futures (udeľovanie licencií a vykonávanie obchodnej činnosti)], ako aj vo svojich usmerneniach s názvom Guidelines on risk mitigation requirements for non-centrally cleared over-the-counter derivative contracts (Usmernenia týkajúce sa požiadaviek na zmiernenie rizika pri zmluvách o mimoburzových derivátoch, ktoré sa nezúčtovávajú centrálne, ďalej len „usmernenia týkajúce sa požiadaviek na zmiernenie rizika“) a vo svojich usmerneniach s názvom Guidelines on margin requirements for non-centrally cleared derivative contracts (Usmernenia týkajúce sa požiadaviek na marže pri zmluvách o derivátoch, ktoré sa nezúčtovávajú centrálne, ďalej len „usmernenia týkajúce sa marží“). Usmernenia týkajúce sa marží nadobudli účinnosť 1. marca 2017, zatiaľ čo usmernenia týkajúce sa požiadaviek na zmiernenie rizika boli uverejnené v apríli 2019. MAS je centrálnou bankou a finančným regulačným orgánom Singapuru, ktorý vykonáva prudenciálny dohľad nad všetkými finančnými inštitúciami v Singapure, pričom sem patria banky, obchodné banky, poisťovne, sprostredkovatelia kapitálového trhu, finanční poradcovia a infraštruktúry finančného trhu. Mimoburzové deriváty v zmysle článku 2 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 patria do jeho právomoci. |
| --- | --- |

(5)

Právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania, ktoré sa uplatňujú v Singapure na zmluvy o derivátoch, ktoré sa nezúčtovávajú centrálne, stanovil Menový orgán Singapuru (Monetary Authority of Singapore, MAS) vo svojich predpisoch s názvom Securities and Futures (licensing and conduct of business) Regulations [Predpisy o cenných papieroch a futures (udeľovanie licencií a vykonávanie obchodnej činnosti)], ako aj vo svojich usmerneniach s názvom Guidelines on risk mitigation requirements for non-centrally cleared over-the-counter derivative contracts (Usmernenia týkajúce sa požiadaviek na zmiernenie rizika pri zmluvách o mimoburzových derivátoch, ktoré sa nezúčtovávajú centrálne, ďalej len „usmernenia týkajúce sa požiadaviek na zmiernenie rizika“) a vo svojich usmerneniach s názvom Guidelines on margin requirements for non-centrally cleared derivative contracts (Usmernenia týkajúce sa požiadaviek na marže pri zmluvách o derivátoch, ktoré sa nezúčtovávajú centrálne, ďalej len „usmernenia týkajúce sa marží“). Usmernenia týkajúce sa marží nadobudli účinnosť 1. marca 2017, zatiaľ čo usmernenia týkajúce sa požiadaviek na zmiernenie rizika boli uverejnené v apríli 2019. MAS je centrálnou bankou a finančným regulačným orgánom Singapuru, ktorý vykonáva prudenciálny dohľad nad všetkými finančnými inštitúciami v Singapure, pričom sem patria banky, obchodné banky, poisťovne, sprostredkovatelia kapitálového trhu, finanční poradcovia a infraštruktúry finančného trhu. Mimoburzové deriváty v zmysle článku 2 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 patria do jeho právomoci.

| (6) | Postupy zmierňovania operačného rizika v prípade zmlúv o mimoburzových derivátoch nezúčtovaných centrálnou protistranou, ako sú stanovené v článku 54B predpisov MAS o cenných papieroch a futures (udeľovanie licencií a vykonávanie obchodnej činnosti), v usmerneniach MAS týkajúcich sa požiadaviek na zmiernenie rizika a v usmerneniach MAS týkajúcich sa marží, sú podobné ako postupy stanovené v článku 11 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a v delegovanom nariadení (EÚ) č. 149/2013, pokiaľ ide o včasné potvrdenie, oceňovanie zmlúv, kompresiu portfólia, zosúladenie portfólia a riešenie sporov. |
| --- | --- |

(6)

Postupy zmierňovania operačného rizika v prípade zmlúv o mimoburzových derivátoch nezúčtovaných centrálnou protistranou, ako sú stanovené v článku 54B predpisov MAS o cenných papieroch a futures (udeľovanie licencií a vykonávanie obchodnej činnosti), v usmerneniach MAS týkajúcich sa požiadaviek na zmiernenie rizika a v usmerneniach MAS týkajúcich sa marží, sú podobné ako postupy stanovené v článku 11 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a v delegovanom nariadení (EÚ) č. 149/2013, pokiaľ ide o včasné potvrdenie, oceňovanie zmlúv, kompresiu portfólia, zosúladenie portfólia a riešenie sporov.

| (7) | Pokiaľ ide o požiadavky na včasné potvrdenie, kompresiu a zosúladenie portfólia, oceňovanie a riešenie sporov, ktoré sú uplatniteľné na zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtované centrálnou protistranou, pravidlá pre mimoburzové deriváty stanovené v usmerneniach MAS by sa mohli považovať za rovnocenné s požiadavkami stanovenými v článku 11 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Nedodržiavanie týchto usmernení môže viesť k preskúmaniu povolenia, na základe ktorého vykonávajú svoju činnosť subjekty podliehajúce týmto usmerneniam. |
| --- | --- |

(7)

Pokiaľ ide o požiadavky na včasné potvrdenie, kompresiu a zosúladenie portfólia, oceňovanie a riešenie sporov, ktoré sú uplatniteľné na zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtované centrálnou protistranou, pravidlá pre mimoburzové deriváty stanovené v usmerneniach MAS by sa mohli považovať za rovnocenné s požiadavkami stanovenými v článku 11 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Nedodržiavanie týchto usmernení môže viesť k preskúmaniu povolenia, na základe ktorého vykonávajú svoju činnosť subjekty podliehajúce týmto usmerneniam.

| (8) | Pravidlá Singapuru pre marže sa uplatňujú na zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré sú vymedzené v článku 2 bode 7 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, s výnimkou fyzicky plnených devízových forwardov a swapov, fixných fyzicky plnených devízových transakcií spojených s výmenou istiny prostredníctvom krížových menových swapov, fyzicky plnených komoditných derivátov uzavretých na obchodné účely, nezúčtovaných derivátov bez právne vymožiteľnej dohody o vzájomnom započítavaní, nezúčtovaných derivátov bez právne vymožiteľnej dohody o kolaterále, akciových opcií a opcií na akciový index. Pravidlá Singapuru pre marže neobsahujú navyše ani žiadne špecifické zaobchádzanie so štruktúrovanými produktmi, a teda ani s krytými dlhopismi a sekuritizáciami. Podľa podmienok stanovených v nariadení (EÚ) č. 648/2012 a delegovanom nariadení (EÚ) 2016/2251 sú devízové swapy a devízové forwardy a výmena istiny menových swapov oslobodené od požiadaviek na počiatočnú maržu a iba deriváty spojené s krytými dlhopismi na účely hedžingu, deriváty spojené s určitými sekuritizáciami a deriváty s protistranami v tretích krajinách, v ktorých nie je možné zabezpečiť právnu vymožiteľnosť dohôd o vzájomnom započítavaní alebo ochranu kolaterálu, ako aj opcie na jednu akciu a opcie na akciové indexy sú oslobodené od požiadaviek na marže. Toto rozhodnutie by sa preto nemalo uplatňovať na fyzicky plnené komoditné deriváty uzavreté na obchodné účely. |
| --- | --- |

(8)

Pravidlá Singapuru pre marže sa uplatňujú na zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré sú vymedzené v článku 2 bode 7 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, s výnimkou fyzicky plnených devízových forwardov a swapov, fixných fyzicky plnených devízových transakcií spojených s výmenou istiny prostredníctvom krížových menových swapov, fyzicky plnených komoditných derivátov uzavretých na obchodné účely, nezúčtovaných derivátov bez právne vymožiteľnej dohody o vzájomnom započítavaní, nezúčtovaných derivátov bez právne vymožiteľnej dohody o kolaterále, akciových opcií a opcií na akciový index. Pravidlá Singapuru pre marže neobsahujú navyše ani žiadne špecifické zaobchádzanie so štruktúrovanými produktmi, a teda ani s krytými dlhopismi a sekuritizáciami. Podľa podmienok stanovených v nariadení (EÚ) č. 648/2012 a delegovanom nariadení (EÚ) 2016/2251 sú devízové swapy a devízové forwardy a výmena istiny menových swapov oslobodené od požiadaviek na počiatočnú maržu a iba deriváty spojené s krytými dlhopismi na účely hedžingu, deriváty spojené s určitými sekuritizáciami a deriváty s protistranami v tretích krajinách, v ktorých nie je možné zabezpečiť právnu vymožiteľnosť dohôd o vzájomnom započítavaní alebo ochranu kolaterálu, ako aj opcie na jednu akciu a opcie na akciové indexy sú oslobodené od požiadaviek na marže. Toto rozhodnutie by sa preto nemalo uplatňovať na fyzicky plnené komoditné deriváty uzavreté na obchodné účely.

| (9) | Požiadavky na marže stanovené v usmerneniach týkajúcich sa marží sa uplatňujú na „osoby, ktoré sú oslobodené od povinnosti mať licenciu na služby kapitálových trhov podľa oddielu 99 ods. 1 písm. a) alebo b) zákona o cenných papieroch a futures“ (tzv. MAS Covered Entity, ďalej len „subjekt podľa MAS“), ktorý sa vzťahuje na banky licencované podľa singapurského zákona o bankách a na obchodné banky. Štáty, centrálne banky, subjekty verejného sektora, oprávnené mnohostranné agentúry, organizácie alebo subjekty, Banka pre medzinárodné zúčtovanie, Medzinárodný menový fond, Svetová banka, Európska banka pre obnovu a rozvoj sú podľa usmernení oslobodené od výmeny marží. Pojem „subjekt podľa MAS“ je teda podmnožinou pojmu „finančná protistrana“ vymedzeného v nariadení (EÚ) č. 648/2012. Toto rozhodnutie by sa preto malo vzťahovať na právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania v súvislosti s povinnosťami zmierňovania operačného rizika a výmeny kolaterálu, ktoré sa uplatňujú na subjekty podľa MAS. |
| --- | --- |

(9)

Požiadavky na marže stanovené v usmerneniach týkajúcich sa marží sa uplatňujú na „osoby, ktoré sú oslobodené od povinnosti mať licenciu na služby kapitálových trhov podľa oddielu 99 ods. 1 písm. a) alebo b) zákona o cenných papieroch a futures“ (tzv. MAS Covered Entity, ďalej len „subjekt podľa MAS“), ktorý sa vzťahuje na banky licencované podľa singapurského zákona o bankách a na obchodné banky. Štáty, centrálne banky, subjekty verejného sektora, oprávnené mnohostranné agentúry, organizácie alebo subjekty, Banka pre medzinárodné zúčtovanie, Medzinárodný menový fond, Svetová banka, Európska banka pre obnovu a rozvoj sú podľa usmernení oslobodené od výmeny marží. Pojem „subjekt podľa MAS“ je teda podmnožinou pojmu „finančná protistrana“ vymedzeného v nariadení (EÚ) č. 648/2012. Toto rozhodnutie by sa preto malo vzťahovať na právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania v súvislosti s povinnosťami zmierňovania operačného rizika a výmeny kolaterálu, ktoré sa uplatňujú na subjekty podľa MAS.

| (10) | Subjekt podľa MAS je povinný vymeniť si variačnú maržu, ak jeho súhrnná priemerná pomyselná hodnota nezúčtovaných derivátových zmlúv ku koncu mesiaca za mesiace marec, apríl a máj daného roka presiahne 5 miliárd singapurských dolárov, alebo v prípade, že ide o transakciu so subjektom podľa MAS, ktorého súhrnná priemerná pomyselná hodnota nezúčtovaných derivátových zmlúv ku koncu mesiaca za mesiace marec, apríl a máj daného roka presahuje uvedenú prahovú hodnotu. V nariadení (EÚ) č. 648/2012 sa od všetkých protistrán transakcie s mimoburzovými derivátmi nezúčtovanými centrálnou protistranou vyžaduje, aby si variačné marže vymieňali každodenne. Toto rozhodnutie by preto malo byť podmienené tým, že v prípade transakcií vykonávaných so subjektmi podľa MAS, ktoré podliehajú pravidlám Singapuru pre marže, sa budú musieť vymieňať variačné marže. |
| --- | --- |

(10)

Subjekt podľa MAS je povinný vymeniť si variačnú maržu, ak jeho súhrnná priemerná pomyselná hodnota nezúčtovaných derivátových zmlúv ku koncu mesiaca za mesiace marec, apríl a máj daného roka presiahne 5 miliárd singapurských dolárov, alebo v prípade, že ide o transakciu so subjektom podľa MAS, ktorého súhrnná priemerná pomyselná hodnota nezúčtovaných derivátových zmlúv ku koncu mesiaca za mesiace marec, apríl a máj daného roka presahuje uvedenú prahovú hodnotu. V nariadení (EÚ) č. 648/2012 sa od všetkých protistrán transakcie s mimoburzovými derivátmi nezúčtovanými centrálnou protistranou vyžaduje, aby si variačné marže vymieňali každodenne. Toto rozhodnutie by preto malo byť podmienené tým, že v prípade transakcií vykonávaných so subjektmi podľa MAS, ktoré podliehajú pravidlám Singapuru pre marže, sa budú musieť vymieňať variačné marže.

| (11) | Podľa usmernení týkajúcich sa marží by sa výmena počiatočných a variačných marží (spolu „marže“) mala uskutočniť v rámci štandardného cyklu plnenia pre príslušný druh kolaterálu, najneskôr však tri pracovné dni odo dňa transakcie alebo odo dňa, keď sa marže musia prepočítať. V nariadení (EÚ) č. 648/2012 sa od všetkých protistrán zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtovaných centrálnou protistranou vyžaduje, aby si každodenne vymieňali variačné marže alebo zodpovedajúcim spôsobom upravili obdobie rizika dozabezpečenia používané na výpočet počiatočnej marže. Preto by sa mali stanoviť podmienky v súvislosti s variačnou maržou. |
| --- | --- |

(11)

Podľa usmernení týkajúcich sa marží by sa výmena počiatočných a variačných marží (spolu „marže“) mala uskutočniť v rámci štandardného cyklu plnenia pre príslušný druh kolaterálu, najneskôr však tri pracovné dni odo dňa transakcie alebo odo dňa, keď sa marže musia prepočítať. V nariadení (EÚ) č. 648/2012 sa od všetkých protistrán zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtovaných centrálnou protistranou vyžaduje, aby si každodenne vymieňali variačné marže alebo zodpovedajúcim spôsobom upravili obdobie rizika dozabezpečenia používané na výpočet počiatočnej marže. Preto by sa mali stanoviť podmienky v súvislosti s variačnou maržou.

| (12) | Podobne ako v prípade požiadaviek stanovených v delegovanom nariadení (EÚ) 2016/2251 sa aj podľa usmernení týkajúcich sa marží vyžaduje, aby si subjekty podľa MAS, ktorých súhrnná pomyselná hodnota nezúčtovaných mimoburzových derivátov vypočítaná na úrovni konsolidovanej skupiny a bez vnútroskupinových transakcií za mesiace marec, apríl a máj roku predchádzajúceho roku, v ktorom výpočet presahuje 13 miliárd singapurských dolárov, vymieňali počiatočnú maržu. Singapur prijal medzinárodne dohodnutý harmonogram postupného zavádzania požiadaviek na počiatočnú maržu. V usmerneniach týkajúcich sa marží sa stanovuje aj kombinovaná minimálna suma prevodu počiatočnej a variačnej marže vo výške 800 000 singapurských dolárov. Prahová hodnota stanovená v článku 25 delegovaného nariadenia (EÚ) 2016/2251 je 500 000 EUR. Vzhľadom na zanedbateľný rozdiel v hodnote týchto mien by sa tieto sumy mali považovať za rovnocenné. |
| --- | --- |

(12)

Podobne ako v prípade požiadaviek stanovených v delegovanom nariadení (EÚ) 2016/2251 sa aj podľa usmernení týkajúcich sa marží vyžaduje, aby si subjekty podľa MAS, ktorých súhrnná pomyselná hodnota nezúčtovaných mimoburzových derivátov vypočítaná na úrovni konsolidovanej skupiny a bez vnútroskupinových transakcií za mesiace marec, apríl a máj roku predchádzajúceho roku, v ktorom výpočet presahuje 13 miliárd singapurských dolárov, vymieňali počiatočnú maržu. Singapur prijal medzinárodne dohodnutý harmonogram postupného zavádzania požiadaviek na počiatočnú maržu. V usmerneniach týkajúcich sa marží sa stanovuje aj kombinovaná minimálna suma prevodu počiatočnej a variačnej marže vo výške 800 000 singapurských dolárov. Prahová hodnota stanovená v článku 25 delegovaného nariadenia (EÚ) 2016/2251 je 500 000 EUR. Vzhľadom na zanedbateľný rozdiel v hodnote týchto mien by sa tieto sumy mali považovať za rovnocenné.

| (13) | Podobne ako pri štandardizovanej metóde výpočtu počiatočnej marže stanovenej v prílohe IV k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2016/2251 sa aj v pravidlách Singapuru pre marže umožňuje používanie štandardizovaného modelu rovnocenného s modelom stanoveným v uvedenej prílohe. Na výpočet počiatočnej marže sa môžu alternatívne použiť aj interné modely alebo modely tretej strany, ak uvedené modely obsahujú určité špecifické parametre vrátane intervalov minimálnej dôveryhodnosti a období rizika dozabezpečenia, ako aj určité historické údaje vrátane stresových období. Pred použitím interného modelu alebo modelu tretej strany a pred vykonaním akýchkoľvek zmien v týchto modeloch musia o tom protistrany informovať MAS a poskytnúť mu všetku príslušnú dokumentáciu vrátane metodiky, špecifikácií a validačných správ, aby preukázali, že model je v súlade s usmerneniami týkajúcimi sa marží. |
| --- | --- |

(13)

Podobne ako pri štandardizovanej metóde výpočtu počiatočnej marže stanovenej v prílohe IV k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2016/2251 sa aj v pravidlách Singapuru pre marže umožňuje používanie štandardizovaného modelu rovnocenného s modelom stanoveným v uvedenej prílohe. Na výpočet počiatočnej marže sa môžu alternatívne použiť aj interné modely alebo modely tretej strany, ak uvedené modely obsahujú určité špecifické parametre vrátane intervalov minimálnej dôveryhodnosti a období rizika dozabezpečenia, ako aj určité historické údaje vrátane stresových období. Pred použitím interného modelu alebo modelu tretej strany a pred vykonaním akýchkoľvek zmien v týchto modeloch musia o tom protistrany informovať MAS a poskytnúť mu všetku príslušnú dokumentáciu vrátane metodiky, špecifikácií a validačných správ, aby preukázali, že model je v súlade s usmerneniami týkajúcimi sa marží.

| (14) | Požiadavky, ktoré sú stanovené v pravidlách Singapuru pre marže v súvislosti s prípustným kolaterálom a spôsobom, ako sa uvedený kolaterál drží a oddeľuje, sa dajú považovať za rovnocenné s požiadavkami stanovenými v delegovanom nariadení (EÚ) 2016/2251. Pravidlá Singapuru pre marže obsahujú okrem toho aj podobný zoznam prípustných kolaterálov a od subjektov podľa MAS vyžadujú, aby primerane diverzifikovali kolaterál, ktorý vyberajú, napríklad aj obmedzením cenných papierov s nízkou likviditou, s cieľom predísť koncentrácii kolaterálu. Požiadavky stanovené v pravidlách Singapuru pre marže, ktoré sa uplatňujú na oceňovanie kolaterálu, sú porovnateľné s požiadavkami stanovenými v článku 19 delegovaného nariadenia (EÚ) 2016/2251. |
| --- | --- |

(14)

Požiadavky, ktoré sú stanovené v pravidlách Singapuru pre marže v súvislosti s prípustným kolaterálom a spôsobom, ako sa uvedený kolaterál drží a oddeľuje, sa dajú považovať za rovnocenné s požiadavkami stanovenými v delegovanom nariadení (EÚ) 2016/2251. Pravidlá Singapuru pre marže obsahujú okrem toho aj podobný zoznam prípustných kolaterálov a od subjektov podľa MAS vyžadujú, aby primerane diverzifikovali kolaterál, ktorý vyberajú, napríklad aj obmedzením cenných papierov s nízkou likviditou, s cieľom predísť koncentrácii kolaterálu. Požiadavky stanovené v pravidlách Singapuru pre marže, ktoré sa uplatňujú na oceňovanie kolaterálu, sú porovnateľné s požiadavkami stanovenými v článku 19 delegovaného nariadenia (EÚ) 2016/2251.

| (15) | Pokiaľ ide o rovnocennú úroveň ochrany služobného tajomstva v Singapure, na zamestnancov MAS sa vzťahujú ustanovenia o služobnom tajomstve uvedené v zákone o Menovom orgáne Singapuru (ďalej len „zákon o MAS“), ktorý zakazuje riaditeľom, úradníkom, zamestnancom, konzultantom a zástupcom MAS poskytovať informácie, o ktorých sa dozvedeli pri plnení svojich povinností. Zákon o MAS tak poskytuje záruky služobného tajomstva vrátane ochrany obchodného tajomstva, ktoré si príslušné orgány vzájomne vymieňajú s tretími stranami, pričom tieto záruky sú rovnocenné so zárukami stanovenými v hlave VIII nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Požiadavky zákona o MAS by sa preto mali považovať za požiadavky poskytujúce rovnocennú úroveň ochrany služobného tajomstva, ako sa stanovuje v nariadení (EÚ) č. 648/2012. |
| --- | --- |

(15)

Pokiaľ ide o rovnocennú úroveň ochrany služobného tajomstva v Singapure, na zamestnancov MAS sa vzťahujú ustanovenia o služobnom tajomstve uvedené v zákone o Menovom orgáne Singapuru (ďalej len „zákon o MAS“), ktorý zakazuje riaditeľom, úradníkom, zamestnancom, konzultantom a zástupcom MAS poskytovať informácie, o ktorých sa dozvedeli pri plnení svojich povinností. Zákon o MAS tak poskytuje záruky služobného tajomstva vrátane ochrany obchodného tajomstva, ktoré si príslušné orgány vzájomne vymieňajú s tretími stranami, pričom tieto záruky sú rovnocenné so zárukami stanovenými v hlave VIII nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Požiadavky zákona o MAS by sa preto mali považovať za požiadavky poskytujúce rovnocennú úroveň ochrany služobného tajomstva, ako sa stanovuje v nariadení (EÚ) č. 648/2012.

| (16) | A napokon, pokiaľ ide o účinný dohľad nad právnymi opatreniami v Singapure a ich presadzovanie, MAS nesie primárnu zodpovednosť za monitorovanie a presadzovanie dodržiavania usmernení. MAS má právomoc prijať širokú škálu opatrení dohľadu s cieľom zastaviť akékoľvek porušovanie platných požiadaviek, medzi ktoré patria varovné listy, odvolanie riaditeľov, zamietnutie schválení orgánom dohľadu alebo obmedzenia činností subjektov podľa MAS. Tieto opatrenia by sa preto mali považovať za opatrenia, ktoré zabezpečujú účinné uplatňovanie príslušných opatrení v oblasti práva, regulácie a presadzovania podľa pravidiel Singapuru pre mimoburzové deriváty, a to spravodlivým a nenarúšajúcim spôsobom, s cieľom zabezpečiť účinný dohľad a presadzovanie. |
| --- | --- |

(16)

A napokon, pokiaľ ide o účinný dohľad nad právnymi opatreniami v Singapure a ich presadzovanie, MAS nesie primárnu zodpovednosť za monitorovanie a presadzovanie dodržiavania usmernení. MAS má právomoc prijať širokú škálu opatrení dohľadu s cieľom zastaviť akékoľvek porušovanie platných požiadaviek, medzi ktoré patria varovné listy, odvolanie riaditeľov, zamietnutie schválení orgánom dohľadu alebo obmedzenia činností subjektov podľa MAS. Tieto opatrenia by sa preto mali považovať za opatrenia, ktoré zabezpečujú účinné uplatňovanie príslušných opatrení v oblasti práva, regulácie a presadzovania podľa pravidiel Singapuru pre mimoburzové deriváty, a to spravodlivým a nenarúšajúcim spôsobom, s cieľom zabezpečiť účinný dohľad a presadzovanie.

| (17) | Týmto rozhodnutím sa uznáva rovnocennosť záväzných požiadaviek, ktoré stanovil MAS v súvislosti so zmluvami o mimoburzových derivátoch a ktoré sú platné v čase prijatia tohto rozhodnutia. Komisia bude v spolupráci s orgánom ESMA naďalej pravidelne monitorovať vývoj právnych opatrení a opatrení dohľadu a presadzovania v súvislosti týmito zmluvami o mimoburzových derivátoch a ich konzistentné a účinné vykonávanie, pokiaľ ide o včasné potvrdenie, kompresiu a zosúladenie portfólia, oceňovanie, riešenie sporov a požiadavky na maržu, ktoré sú uplatniteľné na zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtované centrálnou protistranou, v súvislosti s ktorými bolo toto rozhodnutie prijaté. Komisia môže v rámci svojho úsilia o monitorovanie požiadať MAS o poskytnutie informácií o vývoji v oblasti regulácie a dohľadu. Komisia môže kedykoľvek vykonať osobitné preskúmanie, pokiaľ bude vzhľadom na príslušný vývoj nutné, aby opätovne prehodnotila vyhlásenie o rovnocennosti priznané týmto rozhodnutím. Takéto prehodnotenie môže viesť k zrušeniu tohto rozhodnutia, v dôsledku čoho by protistrany automaticky opäť podliehali všetkým požiadavkám stanoveným v nariadení (EÚ) č. 648/2012. |
| --- | --- |

(17)

Týmto rozhodnutím sa uznáva rovnocennosť záväzných požiadaviek, ktoré stanovil MAS v súvislosti so zmluvami o mimoburzových derivátoch a ktoré sú platné v čase prijatia tohto rozhodnutia. Komisia bude v spolupráci s orgánom ESMA naďalej pravidelne monitorovať vývoj právnych opatrení a opatrení dohľadu a presadzovania v súvislosti týmito zmluvami o mimoburzových derivátoch a ich konzistentné a účinné vykonávanie, pokiaľ ide o včasné potvrdenie, kompresiu a zosúladenie portfólia, oceňovanie, riešenie sporov a požiadavky na maržu, ktoré sú uplatniteľné na zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtované centrálnou protistranou, v súvislosti s ktorými bolo toto rozhodnutie prijaté. Komisia môže v rámci svojho úsilia o monitorovanie požiadať MAS o poskytnutie informácií o vývoji v oblasti regulácie a dohľadu. Komisia môže kedykoľvek vykonať osobitné preskúmanie, pokiaľ bude vzhľadom na príslušný vývoj nutné, aby opätovne prehodnotila vyhlásenie o rovnocennosti priznané týmto rozhodnutím. Takéto prehodnotenie môže viesť k zrušeniu tohto rozhodnutia, v dôsledku čoho by protistrany automaticky opäť podliehali všetkým požiadavkám stanoveným v nariadení (EÚ) č. 648/2012.

| (18) | Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Európskeho výboru pre cenné papiere, |
| --- | --- |

(18)

Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Európskeho výboru pre cenné papiere,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Na účely článku 13 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania Singapuru v súvislosti s potvrdením obchodu, kompresiou a zosúladením portfólia, oceňovaním a riešením sporov, ktoré sa uplatňujú na transakcie regulované Menovým orgánom Singapuru (Monetary Authority of Singapore, MAS) ako mimoburzové deriváty a nezúčtovávané centrálnou protistranou, považujú za rovnocenné so zodpovedajúcimi požiadavkami stanovenými v článku 11 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ak je aspoň jedna z protistrán týchto transakcií usadená v Singapure a je tzv. subjektom podľa MAS (MAS Covered Entity), ako je vymedzený v Usmerneniach týkajúcich sa požiadaviek na marže pri zmluvách o derivátoch, ktoré sa nezúčtovávajú centrálne.

Článok 2

Na účely článku 13 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania Singapuru v súvislosti s výmenou kolaterálu, ktoré sa uplatňujú na transakcie regulované Menovým orgánom Singapuru ako mimoburzové deriváty a nezúčtovávané centrálnou protistranou, s výnimkou fyzicky plnených komoditných derivátov uzavretých na obchodné účely, považujú za rovnocenné s požiadavkami stanovenými v článku 11 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ak sú splnené tieto podmienky:

| a) | aspoň jedna z protistrán týchto transakcií je usadená v Singapure a je tzv. subjektom podľa MAS, ako je vymedzený v singapurských Usmerneniach týkajúcich sa požiadaviek na marže pri zmluvách o derivátoch, ktoré sa nezúčtovávajú centrálne; |
| --- | --- |

a)

aspoň jedna z protistrán týchto transakcií je usadená v Singapure a je tzv. subjektom podľa MAS, ako je vymedzený v singapurských Usmerneniach týkajúcich sa požiadaviek na marže pri zmluvách o derivátoch, ktoré sa nezúčtovávajú centrálne;

| b) | ak sa požaduje poskytnutie variačnej marže podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012, táto variačná marža sa vymieňa v ten istý deň, ako sa vypočítava. |
| --- | --- |

b)

ak sa požaduje poskytnutie variačnej marže podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012, táto variačná marža sa vymieňa v ten istý deň, ako sa vypočítava.

Odchylne od písmena b) platí, že ak sa medzi protistranami zistí, že variačná marža sa nemôže konzistentne poskytovať v ten istý deň, ako sa vypočítava, právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania Singapuru sa považujú za rovnocenné s požiadavkami článku 11 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 aj vtedy, keď sa variačná marža vymení do dvoch pracovných dní od jej výpočtu a obdobie rizika dozabezpečenia použité na výpočet počiatočnej marže sa zodpovedajúcim spôsobom upraví.

Článok 3

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli 5. júla 2021

Za Komisiu

predsedníčka

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 201, 27.7.2012, s. 1.

1

(2)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 149/2013 z 19. decembra 2012, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o regulačné technické normy týkajúce sa nepriamych zúčtovacích mechanizmov, zúčtovacej povinnosti, verejného archívu, prístupu k miestu obchodovania, nefinančných protistrán, postupov zmierňovania rizika pre zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré centrálna protistrana nezúčtovala (Ú. v. EÚ L 52, 23.2.2013, s. 11).

2

(3)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2016/2251 zo 4. októbra 2016, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy pre postupy zmierňovania rizika pre zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré centrálna protistrana nezúčtovala (Ú. v. EÚ L 340, 15.12.2016, s. 9).

3

---

| 6.7.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 238/99 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 238/99

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2021/1106

z 5. júla 2021,

ktorým sa právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania Austrálie uplatňované na derivátové transakcie, ktoré sa vykonávajú pod dohľadom Austrálskeho orgánu pre prudenciálnu reguláciu, uznávajú za rovnocenné s určitými požiadavkami článku 11 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (1), a najmä na jeho článok 13 ods. 2,

keďže:

| (1) | V článku 13 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa stanovuje mechanizmus, na základe ktorého je Komisia splnomocnená prijímať rozhodnutia o rovnocennosti, ktorými sa právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania tretej krajiny vyhlásia za rovnocenné s požiadavkami stanovenými v článkoch 4, 9, 10 a 11 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, takže v prípade protistrán, ktoré uzatvárajú určitú transakciu v rozsahu pôsobnosti uvedeného nariadenia, pričom aspoň jedna z protistrán je usadená v danej tretej krajine, sa uvedené požiadavky považujú za splnené, ak protistrana spĺňa požiadavky stanovené v právnom režime tejto tretej krajiny. Vyhlásenie o rovnocennosti prispieva k dosiahnutiu hlavného cieľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012, konkrétne k zníženiu systémového rizika a zvýšeniu transparentnosti derivátových trhov, a to tak, že sa zaistí medzinárodne jednotné uplatňovanie zásad dohodnutých s tretími krajinami, ktoré sú stanovené v uvedenom nariadení. |
| --- | --- |

(1)

V článku 13 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa stanovuje mechanizmus, na základe ktorého je Komisia splnomocnená prijímať rozhodnutia o rovnocennosti, ktorými sa právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania tretej krajiny vyhlásia za rovnocenné s požiadavkami stanovenými v článkoch 4, 9, 10 a 11 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, takže v prípade protistrán, ktoré uzatvárajú určitú transakciu v rozsahu pôsobnosti uvedeného nariadenia, pričom aspoň jedna z protistrán je usadená v danej tretej krajine, sa uvedené požiadavky považujú za splnené, ak protistrana spĺňa požiadavky stanovené v právnom režime tejto tretej krajiny. Vyhlásenie o rovnocennosti prispieva k dosiahnutiu hlavného cieľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012, konkrétne k zníženiu systémového rizika a zvýšeniu transparentnosti derivátových trhov, a to tak, že sa zaistí medzinárodne jednotné uplatňovanie zásad dohodnutých s tretími krajinami, ktoré sú stanovené v uvedenom nariadení.

| (2) | V článku 11 ods. 1, 2 a 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ktoré bolo doplnené delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 149/2013 (2) a delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2016/2251 (3), sa stanovujú právne požiadavky Únie, pokiaľ ide o včasné potvrdenie podmienok zmluvy o mimoburzových derivátoch, vykonávanie kompresie portfólia a dohody, na základe ktorých sa zosúlaďujú portfóliá v prípade zmlúv o mimoburzových derivátoch nezúčtovaných centrálnou protistranou (ďalej len „centrálna protistrana“). V uvedených ustanoveniach sa okrem toho stanovujú aj povinnosti v súvislosti s oceňovaním a riešením sporov, ktoré sa uplatňujú na uvedené zmluvy („postupy zmierňovania operačného rizika“), a povinnosti v súvislosti s výmenou kolaterálu („marže“) medzi protistranami. |
| --- | --- |

(2)

V článku 11 ods. 1, 2 a 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ktoré bolo doplnené delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 149/2013 (2) a delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2016/2251 (3), sa stanovujú právne požiadavky Únie, pokiaľ ide o včasné potvrdenie podmienok zmluvy o mimoburzových derivátoch, vykonávanie kompresie portfólia a dohody, na základe ktorých sa zosúlaďujú portfóliá v prípade zmlúv o mimoburzových derivátoch nezúčtovaných centrálnou protistranou (ďalej len „centrálna protistrana“). V uvedených ustanoveniach sa okrem toho stanovujú aj povinnosti v súvislosti s oceňovaním a riešením sporov, ktoré sa uplatňujú na uvedené zmluvy („postupy zmierňovania operačného rizika“), a povinnosti v súvislosti s výmenou kolaterálu („marže“) medzi protistranami.

| (3) | Aby sa mohol režim tretej krajiny v oblasti práva, dohľadu a presadzovania považovať za rovnocenný s režimom Únie, pokiaľ ide o postupy zmierňovania operačného rizika a požiadavky na marže, vecný výsledok uplatniteľných právnych opatrení a opatrení dohľadu a presadzovania musí byť rovnocenný s požiadavkami Únie uvedenými v článku 11 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a zaisťovať rovnocennú ochranu služobného tajomstva s ochranou stanovenou v článku 83 uvedeného nariadenia. Okrem toho sa rovnocenné právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania musia v danej tretej krajine účinne uplatňovať spravodlivým a nenarúšajúcim spôsobom. Pri posudzovaní rovnocennosti sa preto overuje, či sa právnymi opatreniami a opatreniami dohľadu a presadzovania danej tretej krajiny zabezpečuje, aby zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré nezúčtováva centrálna protistrana a ktoré uzatvorila aspoň jedna protistrana usadená v danej tretej krajine, nevystavovali finančné trhy v Únii vyššej úrovni rizika, a nepredstavovali tak neprijateľné úrovne systémového rizika v Únii. |
| --- | --- |

(3)

Aby sa mohol režim tretej krajiny v oblasti práva, dohľadu a presadzovania považovať za rovnocenný s režimom Únie, pokiaľ ide o postupy zmierňovania operačného rizika a požiadavky na marže, vecný výsledok uplatniteľných právnych opatrení a opatrení dohľadu a presadzovania musí byť rovnocenný s požiadavkami Únie uvedenými v článku 11 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a zaisťovať rovnocennú ochranu služobného tajomstva s ochranou stanovenou v článku 83 uvedeného nariadenia. Okrem toho sa rovnocenné právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania musia v danej tretej krajine účinne uplatňovať spravodlivým a nenarúšajúcim spôsobom. Pri posudzovaní rovnocennosti sa preto overuje, či sa právnymi opatreniami a opatreniami dohľadu a presadzovania danej tretej krajiny zabezpečuje, aby zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré nezúčtováva centrálna protistrana a ktoré uzatvorila aspoň jedna protistrana usadená v danej tretej krajine, nevystavovali finančné trhy v Únii vyššej úrovni rizika, a nepredstavovali tak neprijateľné úrovne systémového rizika v Únii.

| (4) | Komisii bolo 1. októbra 2013 doručené technické poradenstvo, ktoré vypracoval Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ďalej len „ESMA“) v súvislosti s právnymi opatreniami a opatreniami dohľadu a presadzovania v Austrálii (4), ktoré okrem iného zahŕňajú aj postupy zmierňovania operačného rizika uplatňované na zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtované centrálnou protistranou. Orgán ESMA vo svojom technickom poradenstve dospel k záveru, že v Austrálii neexistujú právne záväzné požiadavky na včasné potvrdenie podmienok zmluvy o mimoburzových derivátoch, ani opatrenia zabezpečujúce vykonanie zosúladenia portfólií, kompresiu portfólia a ocenenie portfólia, ani povinnosť riešenia sporov či výmeny kolaterálu medzi protistranami zmlúv o mimoburzových derivátoch. Orgán ESMA zároveň poznamenal, že rovnocennosť režimov pre dvojstranné marže nemohol byť v tom čase posúdený, keďže technické predpisy bližšie určujúce pravidlá pre dvojstranné marže v Únii ešte neboli vypracované. |
| --- | --- |

(4)

Komisii bolo 1. októbra 2013 doručené technické poradenstvo, ktoré vypracoval Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ďalej len „ESMA“) v súvislosti s právnymi opatreniami a opatreniami dohľadu a presadzovania v Austrálii (4), ktoré okrem iného zahŕňajú aj postupy zmierňovania operačného rizika uplatňované na zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtované centrálnou protistranou. Orgán ESMA vo svojom technickom poradenstve dospel k záveru, že v Austrálii neexistujú právne záväzné požiadavky na včasné potvrdenie podmienok zmluvy o mimoburzových derivátoch, ani opatrenia zabezpečujúce vykonanie zosúladenia portfólií, kompresiu portfólia a ocenenie portfólia, ani povinnosť riešenia sporov či výmeny kolaterálu medzi protistranami zmlúv o mimoburzových derivátoch. Orgán ESMA zároveň poznamenal, že rovnocennosť režimov pre dvojstranné marže nemohol byť v tom čase posúdený, keďže technické predpisy bližšie určujúce pravidlá pre dvojstranné marže v Únii ešte neboli vypracované.

| (5) | Komisia pri vykonávaní svojho posúdenia vzala na vedomie technické poradenstvo orgánu ESMA a zohľadnila vývoj, ku ktorému odvtedy došlo v oblasti regulácie. Komisia vykonala porovnávaciu analýzu právnych požiadaviek a požiadaviek dohľadu a presadzovania uplatňovaných v Austrálii. Posúdila aj výsledok týchto požiadaviek a ich primeranosť z hľadiska toho, či sú schopné zmierňovať riziká vyplývajúce zo zmlúv o mimoburzových derivátoch nezúčtovaných centrálnou protistranou spôsobom, ktorý sa považuje za rovnocenný s výsledkom požiadaviek stanovených v nariadení (EÚ) č. 648/2012. |
| --- | --- |

(5)

Komisia pri vykonávaní svojho posúdenia vzala na vedomie technické poradenstvo orgánu ESMA a zohľadnila vývoj, ku ktorému odvtedy došlo v oblasti regulácie. Komisia vykonala porovnávaciu analýzu právnych požiadaviek a požiadaviek dohľadu a presadzovania uplatňovaných v Austrálii. Posúdila aj výsledok týchto požiadaviek a ich primeranosť z hľadiska toho, či sú schopné zmierňovať riziká vyplývajúce zo zmlúv o mimoburzových derivátoch nezúčtovaných centrálnou protistranou spôsobom, ktorý sa považuje za rovnocenný s výsledkom požiadaviek stanovených v nariadení (EÚ) č. 648/2012.

| (6) | Právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania, ktoré Austrália uplatňuje na centrálne nezúčtovávané derivátové transakcie, sú stanovené v prudenciálnej norme CPS 226 (Prudential Standard CPS 226) Austrálskeho orgánu pre prudenciálnu reguláciu (Australian Prudential Regulation Authority, APRA), ktorá bola prijatá podľa oddielu 11AF zákona o bankovníctve z roku 1959 (Banking Act 1959, ďalej len „zákon o bankovníctve“), oddielu 32 zákona o poistení z roku 1973 (Insurance Act 1973, ďalej len „zákon o poistení“), oddielu 230A zákona o životnom poistení z roku 1995 (Life Insurance Act 1995, ďalej len „zákon o životnom poistení“) a oddielu 34C zákona o dohľade nad dôchodkovými fondmi z roku 1993 [Superannuation Industry (Supervision) Act 1993, ďalej len „zákon o dohľade“]. Úlohou APRA je zaistiť bezpečnosť a finančné zdravie prudenciálne regulovaných finančných inštitúcií tak, aby si plnili svoje finančné záväzky voči vkladateľom, poistníkom a členom fondov v rámci stabilného, efektívneho a konkurencieschopného finančného systému. V prudenciálnej norme CPS 226 sa vyžaduje, aby mal subjekt, na ktorý sa tieto pravidlá vzťahujú, zavedené primerané postupy dozabezpečenia a zmierňovania rizika v súvislosti s derivátmi, ktoré sa centrálne nezúčtovávajú. Táto prudenciálna norma sa uplatňuje na inštitúcie v odvetví bankovníctva, všeobecného poistenia, životného poistenia a dôchodkového poistenia, pričom sa uplatňujú určité prahové hodnoty. Prudenciálna norma CPS 226 nadobudla účinnosť 1. marca 2017. Niektoré z jej požiadaviek podliehajú postupnému zavádzaniu v súlade s medzinárodným rámcom a sú zosúladené s existujúcim postupným zavádzaním podľa delegovaného nariadenia (EÚ) 2016/2251. |
| --- | --- |

(6)

Právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania, ktoré Austrália uplatňuje na centrálne nezúčtovávané derivátové transakcie, sú stanovené v prudenciálnej norme CPS 226 (Prudential Standard CPS 226) Austrálskeho orgánu pre prudenciálnu reguláciu (Australian Prudential Regulation Authority, APRA), ktorá bola prijatá podľa oddielu 11AF zákona o bankovníctve z roku 1959 (Banking Act 1959, ďalej len „zákon o bankovníctve“), oddielu 32 zákona o poistení z roku 1973 (Insurance Act 1973, ďalej len „zákon o poistení“), oddielu 230A zákona o životnom poistení z roku 1995 (Life Insurance Act 1995, ďalej len „zákon o životnom poistení“) a oddielu 34C zákona o dohľade nad dôchodkovými fondmi z roku 1993 [Superannuation Industry (Supervision) Act 1993, ďalej len „zákon o dohľade“]. Úlohou APRA je zaistiť bezpečnosť a finančné zdravie prudenciálne regulovaných finančných inštitúcií tak, aby si plnili svoje finančné záväzky voči vkladateľom, poistníkom a členom fondov v rámci stabilného, efektívneho a konkurencieschopného finančného systému. V prudenciálnej norme CPS 226 sa vyžaduje, aby mal subjekt, na ktorý sa tieto pravidlá vzťahujú, zavedené primerané postupy dozabezpečenia a zmierňovania rizika v súvislosti s derivátmi, ktoré sa centrálne nezúčtovávajú. Táto prudenciálna norma sa uplatňuje na inštitúcie v odvetví bankovníctva, všeobecného poistenia, životného poistenia a dôchodkového poistenia, pričom sa uplatňujú určité prahové hodnoty. Prudenciálna norma CPS 226 nadobudla účinnosť 1. marca 2017. Niektoré z jej požiadaviek podliehajú postupnému zavádzaniu v súlade s medzinárodným rámcom a sú zosúladené s existujúcim postupným zavádzaním podľa delegovaného nariadenia (EÚ) 2016/2251.

| (7) | Prudenciálna norma CPS 226 sa uplatňuje na deriváty, ktoré sa centrálne nezúčtovávajú, s výnimkou devízových zmlúv so splatnosťou kratšou ako tri dni. Pojem „deriváty, ktoré sa centrálne nezúčtovávajú“ je v prudenciálnej norme CPS 226 vymedzený širšie ako pojem „mimoburzové deriváty“ stanovený v článku 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012. V odseku 9 písm. g) prudenciálnej normy CPS 226 sa pojem „derivát“ vymedzuje buď ako derivát v zmysle kapitoly 7 zákona o obchodných spoločnostiach z roku 2001 (Corporations Act 2001), alebo ako dohoda, ktorá je forwardom, swapom alebo opciou, alebo akoukoľvek kombináciou týchto vecí vo vzťahu k jednej alebo viacerým komoditám. V prípade mimoburzových derivátov, na ktoré sa vzťahujú marže podľa odseku 9 písm. g) prudenciálnej normy CPS 226, by sa preto mala uznať rovnocennosť. |
| --- | --- |

(7)

Prudenciálna norma CPS 226 sa uplatňuje na deriváty, ktoré sa centrálne nezúčtovávajú, s výnimkou devízových zmlúv so splatnosťou kratšou ako tri dni. Pojem „deriváty, ktoré sa centrálne nezúčtovávajú“ je v prudenciálnej norme CPS 226 vymedzený širšie ako pojem „mimoburzové deriváty“ stanovený v článku 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012. V odseku 9 písm. g) prudenciálnej normy CPS 226 sa pojem „derivát“ vymedzuje buď ako derivát v zmysle kapitoly 7 zákona o obchodných spoločnostiach z roku 2001 (Corporations Act 2001), alebo ako dohoda, ktorá je forwardom, swapom alebo opciou, alebo akoukoľvek kombináciou týchto vecí vo vzťahu k jednej alebo viacerým komoditám. V prípade mimoburzových derivátov, na ktoré sa vzťahujú marže podľa odseku 9 písm. g) prudenciálnej normy CPS 226, by sa preto mala uznať rovnocennosť.

| (8) | Prudenciálna norma CPS 226 sa vo všeobecnosti uplatňuje na centrálne nezúčtovávané derivátové transakcie medzi „subjektmi podľa APRA“ a „dotknutými protistranami“. „Subjekty podľa APRA“ sú schválené vkladové inštitúcie vrátane zahraničných vkladových inštitúcií a neoperačné holdingové spoločnosti povolené podľa zákona o bankovníctve, verejní poisťovatelia vrátane poisťovateľov kategórie C, neoperačné holdingové spoločnosti povolené podľa zákona o poisťovníctve a materské subjekty poisťovacích skupín úrovne 2, životné poisťovne vrátane vzájomných poisťovacích spolkov a oprávnených zahraničných životných poisťovní (EFLIC) a neoperačné holdingové spoločnosti registrované podľa zákona o životnom poistení a subjekt dôchodkového poistenia registrovateľný podľa zákona o dohľade v súvislosti s jeho podnikateľskou činnosťou. Vymedzenie pojmu „dotknuté protistrany“ vo všeobecnosti zodpovedá vymedzeniu pojmu „finančná protistrana“ v článku 2 ods. 8 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, pričom podobným spôsobom vylučujú účelovo vytvorené subjekty, ak sa transakcia vykonáva výlučne na účely hedžingu. Vo vymedzení pojmu „dotknuté protistrany“ sa nezohľadňuje to, v akej jurisdikcii sa protistrana nachádza, pokiaľ neexistujú pochybnosti o vykonateľnosti dohody o vzájomnom započítavaní v prípade platobnej neschopnosti alebo konkurzu protistrany alebo ak dohody o kolaterále nie sú sporné a sú právne vymáhateľné v prípade zlyhania protistrany. |
| --- | --- |

(8)

Prudenciálna norma CPS 226 sa vo všeobecnosti uplatňuje na centrálne nezúčtovávané derivátové transakcie medzi „subjektmi podľa APRA“ a „dotknutými protistranami“. „Subjekty podľa APRA“ sú schválené vkladové inštitúcie vrátane zahraničných vkladových inštitúcií a neoperačné holdingové spoločnosti povolené podľa zákona o bankovníctve, verejní poisťovatelia vrátane poisťovateľov kategórie C, neoperačné holdingové spoločnosti povolené podľa zákona o poisťovníctve a materské subjekty poisťovacích skupín úrovne 2, životné poisťovne vrátane vzájomných poisťovacích spolkov a oprávnených zahraničných životných poisťovní (EFLIC) a neoperačné holdingové spoločnosti registrované podľa zákona o životnom poistení a subjekt dôchodkového poistenia registrovateľný podľa zákona o dohľade v súvislosti s jeho podnikateľskou činnosťou. Vymedzenie pojmu „dotknuté protistrany“ vo všeobecnosti zodpovedá vymedzeniu pojmu „finančná protistrana“ v článku 2 ods. 8 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, pričom podobným spôsobom vylučujú účelovo vytvorené subjekty, ak sa transakcia vykonáva výlučne na účely hedžingu. Vo vymedzení pojmu „dotknuté protistrany“ sa nezohľadňuje to, v akej jurisdikcii sa protistrana nachádza, pokiaľ neexistujú pochybnosti o vykonateľnosti dohody o vzájomnom započítavaní v prípade platobnej neschopnosti alebo konkurzu protistrany alebo ak dohody o kolaterále nie sú sporné a sú právne vymáhateľné v prípade zlyhania protistrany.

| (9) | V súlade s odsekom 11 prudenciálnej normy CPS 226 sa povinnosti v súvislosti s výmenou variačnej marže uplatňujú na protistrany transakcie len vtedy, keď suma centrálne nezúčtovávaných derivátov oboch protistrán presahuje na súhrnnom a konsolidovanom základe prahovú hodnotu de minimis 3 miliardy AUD. Podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012 takáto prahová hodnota neexistuje. Uznanie rovnocennosti by preto malo byť podmienené tým, že medzi protistranami, na ktoré sa vzťahuje článok 11 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, a subjektmi podľa APRA sa musia vymieňať variačné marže. |
| --- | --- |

(9)

V súlade s odsekom 11 prudenciálnej normy CPS 226 sa povinnosti v súvislosti s výmenou variačnej marže uplatňujú na protistrany transakcie len vtedy, keď suma centrálne nezúčtovávaných derivátov oboch protistrán presahuje na súhrnnom a konsolidovanom základe prahovú hodnotu de minimis 3 miliardy AUD. Podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012 takáto prahová hodnota neexistuje. Uznanie rovnocennosti by preto malo byť podmienené tým, že medzi protistranami, na ktoré sa vzťahuje článok 11 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, a subjektmi podľa APRA sa musia vymieňať variačné marže.

| (10) | Prudenciálna norma CPS 226 obsahuje podobné povinnosti, ako sú povinnosti stanovené v článku 11 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a v kapitole VIII delegovaného nariadenia (EÚ) č. 149/2013. Konkrétne v odsekoch 77 až 94 tejto prudenciálnej normy sa stanovujú osobitné požiadavky na včasné potvrdenie, kompresiu portfólia, zosúladenie portfólií, oceňovanie transakcií a riešenie sporov, ktoré sa uplatňujú na zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtovávané centrálnou protistranou. Pokiaľ ide o včasné potvrdenie, požiadavky stanovené v prudenciálnej norme CPS 226 nemožno považovať za rovnocenné, pretože sa v nich vyžaduje len to, aby boli transakcie potvrdené „čo možno najskôr“, zatiaľ čo delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 149/2013 stanovuje maximálnu lehotu na potvrdenie transakcie. Pokiaľ ide o zosúlaďovanie portfólia, požiadavky stanovené v prudenciálnej norme CPS 226 nemožno považovať za rovnocenné, pretože to, ako často sa má portfólio zosúlaďovať, nie je v prudenciálnej norme CPS 226 bližšie určené, zatiaľ čo v delegovanom nariadení (EÚ) č. 149/2013 je to stanovené presne. Pokiaľ ide o riešenie sporov, požiadavky stanovené v prudenciálnej norme CPS 226 nemožno považovať za rovnocenné, pretože na rozdiel od delegovaného nariadenia (EÚ) č. 149/2013 sa v prudenciálnej norme nestanovuje osobitný postup pre spory, ktoré sa nevyriešia do piatich pracovných dní. Pokiaľ ide o kompresiu portfólia a oceňovanie transakcií, požiadavky stanovené v prudenciálnej norme CPS 226 by sa mohli považovať z hľadiska výsledku za rovnocenné s požiadavkami stanovenými v článkoch 13 a 14 delegovaného nariadenia (EÚ) č. 149/2013. |
| --- | --- |

(10)

Prudenciálna norma CPS 226 obsahuje podobné povinnosti, ako sú povinnosti stanovené v článku 11 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a v kapitole VIII delegovaného nariadenia (EÚ) č. 149/2013. Konkrétne v odsekoch 77 až 94 tejto prudenciálnej normy sa stanovujú osobitné požiadavky na včasné potvrdenie, kompresiu portfólia, zosúladenie portfólií, oceňovanie transakcií a riešenie sporov, ktoré sa uplatňujú na zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtovávané centrálnou protistranou. Pokiaľ ide o včasné potvrdenie, požiadavky stanovené v prudenciálnej norme CPS 226 nemožno považovať za rovnocenné, pretože sa v nich vyžaduje len to, aby boli transakcie potvrdené „čo možno najskôr“, zatiaľ čo delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 149/2013 stanovuje maximálnu lehotu na potvrdenie transakcie. Pokiaľ ide o zosúlaďovanie portfólia, požiadavky stanovené v prudenciálnej norme CPS 226 nemožno považovať za rovnocenné, pretože to, ako často sa má portfólio zosúlaďovať, nie je v prudenciálnej norme CPS 226 bližšie určené, zatiaľ čo v delegovanom nariadení (EÚ) č. 149/2013 je to stanovené presne. Pokiaľ ide o riešenie sporov, požiadavky stanovené v prudenciálnej norme CPS 226 nemožno považovať za rovnocenné, pretože na rozdiel od delegovaného nariadenia (EÚ) č. 149/2013 sa v prudenciálnej norme nestanovuje osobitný postup pre spory, ktoré sa nevyriešia do piatich pracovných dní. Pokiaľ ide o kompresiu portfólia a oceňovanie transakcií, požiadavky stanovené v prudenciálnej norme CPS 226 by sa mohli považovať z hľadiska výsledku za rovnocenné s požiadavkami stanovenými v článkoch 13 a 14 delegovaného nariadenia (EÚ) č. 149/2013.

| (11) | Pokiaľ ide o centrálne nezúčtovávané derivátové zmluvy, na ktoré sa vzťahuje prudenciálna norma CPS 226, právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania, ktoré sa uplatňujú na subjekty podľa APRA, by sa preto mali považovať za rovnocenné s požiadavkami stanovenými v článku 11 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o kompresiu portfólia a oceňovanie transakcií, ktoré sa uplatňujú na zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtované centrálnou protistranou. |
| --- | --- |

(11)

Pokiaľ ide o centrálne nezúčtovávané derivátové zmluvy, na ktoré sa vzťahuje prudenciálna norma CPS 226, právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania, ktoré sa uplatňujú na subjekty podľa APRA, by sa preto mali považovať za rovnocenné s požiadavkami stanovenými v článku 11 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o kompresiu portfólia a oceňovanie transakcií, ktoré sa uplatňujú na zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtované centrálnou protistranou.

| (12) | Podľa prudenciálnej normy CPS 226 sa medzi subjektom podľa APRA a dotknutou protistranou musí vymieňať variačná marža s výhradou prahovej hodnoty de minimis uvedenej v odseku 11 tejto prudenciálnej normy a musí sa zložiť a vybrať počiatočná marža v prípade všetkých nových transakcií s derivátmi, ktoré sa centrálne nezúčtovávajú, s výnimkou fyzicky plnených devízových forwardov a swapov. APRA prijal medzinárodne dohodnuté postupné zavádzanie uplatňovania požiadaviek na počiatočnú maržu, takže prahové hodnoty použité pre postupné zavádzanie vyjadrené v AUD by sa mali považovať za rovnocenné s prahovými hodnotami uvedenými v článku 35 delegovaného nariadenia (EÚ) 2016/2251. Podobné výnimky pre fyzicky plnené devízové forwardy a swapy a pre opcie na jednu akciu a opcie na akciové indexy sú stanovené v delegovanom nariadení (EÚ) 2016/2251. Toto rozhodnutie by sa preto malo uplatňovať len na zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré podliehajú požiadavkám na marže podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a prudenciálnej normy CPS 226. |
| --- | --- |

(12)

Podľa prudenciálnej normy CPS 226 sa medzi subjektom podľa APRA a dotknutou protistranou musí vymieňať variačná marža s výhradou prahovej hodnoty de minimis uvedenej v odseku 11 tejto prudenciálnej normy a musí sa zložiť a vybrať počiatočná marža v prípade všetkých nových transakcií s derivátmi, ktoré sa centrálne nezúčtovávajú, s výnimkou fyzicky plnených devízových forwardov a swapov. APRA prijal medzinárodne dohodnuté postupné zavádzanie uplatňovania požiadaviek na počiatočnú maržu, takže prahové hodnoty použité pre postupné zavádzanie vyjadrené v AUD by sa mali považovať za rovnocenné s prahovými hodnotami uvedenými v článku 35 delegovaného nariadenia (EÚ) 2016/2251. Podobné výnimky pre fyzicky plnené devízové forwardy a swapy a pre opcie na jednu akciu a opcie na akciové indexy sú stanovené v delegovanom nariadení (EÚ) 2016/2251. Toto rozhodnutie by sa preto malo uplatňovať len na zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré podliehajú požiadavkám na marže podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a prudenciálnej normy CPS 226.

| (13) | V súlade s prudenciálnou normou CPS 226 sa musí variačná marža vypočítavať a vyžiadať každodenne a plnenie variačnej marže sa musí vykonať „bezodkladne“. APRA verejne vyjadril svoje očakávanie, že k plneniu variačnej marže by malo v praxi dôjsť v deň vypočítaný podľa vzorca T+1 (kde T je dátum výzvy na poskytnutie marže). Takýto časový rámec plnenia však nemusí byť realizovateľný za každých okolností, napríklad vzhľadom na časové pásmo a cezhraničné aspekty. APRA preto prijal principiálnu požiadavku na urýchlené plnenie variačnej marže s cieľom dosiahnuť výsledok, ktorý je v súlade s ostatnými globálnymi regulačnými požiadavkami na načasovanie plnenia variačnej marže. V článku 12 delegovaného nariadenia (EÚ) 2016/2251 sa od všetkých protistrán transakcie s mimoburzovými derivátmi nezúčtovanými centrálnou protistranou vyžaduje, aby si variačnú maržu vymieňali každodenne alebo zodpovedajúcim spôsobom upravili obdobie rizika dozabezpečenia používané na výpočet počiatočnej marže. Opatrenia stanovené v prudenciálnej norme CPS 226 v súvislosti s variačnou maržou by sa mali považovať za rovnocenné len vtedy, ak sa týmito opatreniami dosiahne výsledok, ktorý je rovnocenný s výsledkom dosiahnutým na základe uplatňovania požiadaviek nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Preto by sa mali na tento účel stanoviť podmienky. |
| --- | --- |

(13)

V súlade s prudenciálnou normou CPS 226 sa musí variačná marža vypočítavať a vyžiadať každodenne a plnenie variačnej marže sa musí vykonať „bezodkladne“. APRA verejne vyjadril svoje očakávanie, že k plneniu variačnej marže by malo v praxi dôjsť v deň vypočítaný podľa vzorca T+1 (kde T je dátum výzvy na poskytnutie marže). Takýto časový rámec plnenia však nemusí byť realizovateľný za každých okolností, napríklad vzhľadom na časové pásmo a cezhraničné aspekty. APRA preto prijal principiálnu požiadavku na urýchlené plnenie variačnej marže s cieľom dosiahnuť výsledok, ktorý je v súlade s ostatnými globálnymi regulačnými požiadavkami na načasovanie plnenia variačnej marže. V článku 12 delegovaného nariadenia (EÚ) 2016/2251 sa od všetkých protistrán transakcie s mimoburzovými derivátmi nezúčtovanými centrálnou protistranou vyžaduje, aby si variačnú maržu vymieňali každodenne alebo zodpovedajúcim spôsobom upravili obdobie rizika dozabezpečenia používané na výpočet počiatočnej marže. Opatrenia stanovené v prudenciálnej norme CPS 226 v súvislosti s variačnou maržou by sa mali považovať za rovnocenné len vtedy, ak sa týmito opatreniami dosiahne výsledok, ktorý je rovnocenný s výsledkom dosiahnutým na základe uplatňovania požiadaviek nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Preto by sa mali na tento účel stanoviť podmienky.

| (14) | V prudenciálnej norme CPS 226 sa stanovuje kombinovaná minimálna suma prevodu počiatočnej a variačnej marže vo výške 750 000 AUD, zatiaľ čo v článku 25 delegovaného nariadenia (EÚ) 2016/2251 sa stanovuje suma 500 000 EUR. Vzhľadom na zanedbateľný rozdiel medzi týmito sumami a spoločný cieľ prudenciálnej normy CPS 226 a delegovaného nariadenia (EÚ) 2016/2251 by sa tieto sumy mali považovať za rovnocenné. |
| --- | --- |

(14)

V prudenciálnej norme CPS 226 sa stanovuje kombinovaná minimálna suma prevodu počiatočnej a variačnej marže vo výške 750 000 AUD, zatiaľ čo v článku 25 delegovaného nariadenia (EÚ) 2016/2251 sa stanovuje suma 500 000 EUR. Vzhľadom na zanedbateľný rozdiel medzi týmito sumami a spoločný cieľ prudenciálnej normy CPS 226 a delegovaného nariadenia (EÚ) 2016/2251 by sa tieto sumy mali považovať za rovnocenné.

| (15) | Požiadavky, ktoré sú stanovené v prudenciálnej norme CPS 226 na výpočet počiatočnej marže, by sa mali považovať za rovnocenné s požiadavkami stanovenými v delegovanom nariadení (EÚ) 2016/2251. Podobne ako pri štandardizovanej metóde výpočtu počiatočnej marže stanovenej v prílohe IV k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2016/2251 sa aj v prudenciálnej norme CPS 226 umožňuje používanie štandardizovaného modelu rovnocenného s modelom stanoveným v uvedenej prílohe IV. Na výpočet počiatočnej marže sa môžu alternatívne použiť aj interné modely alebo modely tretej strany, ak uvedené modely obsahujú určité špecifické parametre, ktoré sú rovnocenné s parametrami stanovenými v delegovanom nariadení (EÚ) 2016/2251, vrátane intervalov minimálnej dôveryhodnosti a období rizika dozabezpečenia, ako aj určitých historických údajov vrátane stresových období. Subjekty podľa APRA musia požiadať APRA o schválenie používania interného modelu alebo modelu tretej strany a musia dať vyhotoviť nezávislé preskúmanie tohto modelu predtým, ako podajú žiadosť o jeho schválenie. |
| --- | --- |

(15)

Požiadavky, ktoré sú stanovené v prudenciálnej norme CPS 226 na výpočet počiatočnej marže, by sa mali považovať za rovnocenné s požiadavkami stanovenými v delegovanom nariadení (EÚ) 2016/2251. Podobne ako pri štandardizovanej metóde výpočtu počiatočnej marže stanovenej v prílohe IV k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2016/2251 sa aj v prudenciálnej norme CPS 226 umožňuje používanie štandardizovaného modelu rovnocenného s modelom stanoveným v uvedenej prílohe IV. Na výpočet počiatočnej marže sa môžu alternatívne použiť aj interné modely alebo modely tretej strany, ak uvedené modely obsahujú určité špecifické parametre, ktoré sú rovnocenné s parametrami stanovenými v delegovanom nariadení (EÚ) 2016/2251, vrátane intervalov minimálnej dôveryhodnosti a období rizika dozabezpečenia, ako aj určitých historických údajov vrátane stresových období. Subjekty podľa APRA musia požiadať APRA o schválenie používania interného modelu alebo modelu tretej strany a musia dať vyhotoviť nezávislé preskúmanie tohto modelu predtým, ako podajú žiadosť o jeho schválenie.

| (16) | Požiadavky, ktoré sú stanovené v prudenciálnej norme CPS 226 v súvislosti s prípustným kolaterálom a spôsobom, ako sa uvedený kolaterál drží a oddeľuje, by sa mali považovať za rovnocenné s požiadavkami stanovenými v článku 4 delegovaného nariadenia (EÚ) 2016/2251. Prudenciálna norma CPS 226 obsahuje rovnocenný zoznam prípustných kolaterálov a subjekt podľa APRA musí mať zavedené primerané kontroly, aby zabezpečil, že vybraný kolaterál nevykazuje významné riziko nesprávnej voľby ani významné riziko koncentrácie. Koncentrácia by sa mala posudzovať z hľadiska jednotlivých emitentov, druhu emitenta a druhu aktív. Pravidlá pre marže uplatňované na zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré nezúčtováva centrálna protistrana a ktoré sú uvedené v prudenciálnej norme CPS 226, by sa preto mali považovať za rovnocenné s pravidlami stanovenými v článku 11 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012. |
| --- | --- |

(16)

Požiadavky, ktoré sú stanovené v prudenciálnej norme CPS 226 v súvislosti s prípustným kolaterálom a spôsobom, ako sa uvedený kolaterál drží a oddeľuje, by sa mali považovať za rovnocenné s požiadavkami stanovenými v článku 4 delegovaného nariadenia (EÚ) 2016/2251. Prudenciálna norma CPS 226 obsahuje rovnocenný zoznam prípustných kolaterálov a subjekt podľa APRA musí mať zavedené primerané kontroly, aby zabezpečil, že vybraný kolaterál nevykazuje významné riziko nesprávnej voľby ani významné riziko koncentrácie. Koncentrácia by sa mala posudzovať z hľadiska jednotlivých emitentov, druhu emitenta a druhu aktív. Pravidlá pre marže uplatňované na zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré nezúčtováva centrálna protistrana a ktoré sú uvedené v prudenciálnej norme CPS 226, by sa preto mali považovať za rovnocenné s pravidlami stanovenými v článku 11 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

| (17) | Pokiaľ ide o úroveň ochrany služobného tajomstva v Austrálii, na informácie, ktorými disponuje APRA, ako aj všetky agentúry zväzu Commonwealthu sa vzťahuje zákon o ochrane súkromia z roku 1988 (ďalej len „zákon o ochrane súkromia“). Okrem toho sa v zákone o Austrálskom orgáne pre prudenciálnu reguláciu z roku 1998 (Australian Prudential Regulation Authority Act 1998) stanovujú podrobné ustanovenia o zachovávaní mlčanlivosti, ktoré sa vzťahujú na APRA a jeho zamestnancov. V oddiele 56 ods. 2 tohto zákona sa konkrétne stanovuje, že úradníci alebo bývalí úradníci APRA sú vinní zo spáchania trestného činu, ak poskytnú „chránenú informáciu“ alebo „chránený dokument“ akejkoľvek osobe alebo „súdu“ (inak ako v súlade so zákonom o APRA). Okrem toho existuje aj oddiel 70 trestného zákona z roku 1914 (Crimes Act 1914), ktorý je všeobecne platným ustanovením o zachovávaní mlčanlivosti pre úradníkov zväzu Commonwealthu (t. j. na zamestnancov verejného sektora vrátane zamestnancov APRA a jeho dodávateľov). Podľa tohto ustanovenia ide o trestný čin, ak úradník zverejní akúkoľvek skutočnosť alebo dokument, o ktorých sa dozvedel alebo ktoré má k dispozícii vzhľadom na to, že je úradníkom zväzu Commonwealthu, a ktoré je povinný nezverejňovať. Zákon o ochrane súkromia, trestný zákon a zákon o Austrálskom orgáne pre prudenciálnu reguláciu slobode spoločne poskytujú záruky služobného tajomstva vrátane ochrany obchodného tajomstva, ktoré si orgány vzájomne vymieňajú s tretími stranami, pričom tieto záruky by mali byť rovnocenné so zárukami stanovenými v hlave VIII nariadenia (EÚ) č. 648/2012. |
| --- | --- |

(17)

Pokiaľ ide o úroveň ochrany služobného tajomstva v Austrálii, na informácie, ktorými disponuje APRA, ako aj všetky agentúry zväzu Commonwealthu sa vzťahuje zákon o ochrane súkromia z roku 1988 (ďalej len „zákon o ochrane súkromia“). Okrem toho sa v zákone o Austrálskom orgáne pre prudenciálnu reguláciu z roku 1998 (Australian Prudential Regulation Authority Act 1998) stanovujú podrobné ustanovenia o zachovávaní mlčanlivosti, ktoré sa vzťahujú na APRA a jeho zamestnancov. V oddiele 56 ods. 2 tohto zákona sa konkrétne stanovuje, že úradníci alebo bývalí úradníci APRA sú vinní zo spáchania trestného činu, ak poskytnú „chránenú informáciu“ alebo „chránený dokument“ akejkoľvek osobe alebo „súdu“ (inak ako v súlade so zákonom o APRA). Okrem toho existuje aj oddiel 70 trestného zákona z roku 1914 (Crimes Act 1914), ktorý je všeobecne platným ustanovením o zachovávaní mlčanlivosti pre úradníkov zväzu Commonwealthu (t. j. na zamestnancov verejného sektora vrátane zamestnancov APRA a jeho dodávateľov). Podľa tohto ustanovenia ide o trestný čin, ak úradník zverejní akúkoľvek skutočnosť alebo dokument, o ktorých sa dozvedel alebo ktoré má k dispozícii vzhľadom na to, že je úradníkom zväzu Commonwealthu, a ktoré je povinný nezverejňovať. Zákon o ochrane súkromia, trestný zákon a zákon o Austrálskom orgáne pre prudenciálnu reguláciu slobode spoločne poskytujú záruky služobného tajomstva vrátane ochrany obchodného tajomstva, ktoré si orgány vzájomne vymieňajú s tretími stranami, pričom tieto záruky by mali byť rovnocenné so zárukami stanovenými v hlave VIII nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

| (18) | Pokiaľ ide napokon o účinný dohľad nad právnymi opatreniami v Austrálii a ich presadzovanie, APRA nesie primárnu zodpovednosť za monitorovanie a presadzovanie dodržiavania prudenciálnej normy CPS 226. APRA môže prijať širokú škálu opatrení v oblasti dohľadu, ktoré zahŕňajú začatie formálneho vyšetrovania záležitostí inštitúcie, uloženie podmienok v súvislosti s licenciou inštitúcie alebo vydanie pokynov v osobitných otázkach, vymenovanie štatutárneho správcu, súdneho správcu alebo náhradného správcu na riadenie záležitostí inštitúcie, začatie trestných konaní proti osobám alebo inštitúciám alebo vyžiadanie súdneho príkazu. Tieto opatrenia by sa preto mali považovať za opatrenia, ktoré zabezpečujú účinné uplatňovanie príslušných opatrení v oblasti práva, regulácie a presadzovania podľa prudenciálnej normy CPS 226 spravodlivým a nenarúšajúcim spôsobom a zabezpečujú účinný dohľad a presadzovanie, ktoré sú rovnocenné s opatreniami dohľadu a presadzovania dostupnými v právnom rámci Únie. |
| --- | --- |

(18)

Pokiaľ ide napokon o účinný dohľad nad právnymi opatreniami v Austrálii a ich presadzovanie, APRA nesie primárnu zodpovednosť za monitorovanie a presadzovanie dodržiavania prudenciálnej normy CPS 226. APRA môže prijať širokú škálu opatrení v oblasti dohľadu, ktoré zahŕňajú začatie formálneho vyšetrovania záležitostí inštitúcie, uloženie podmienok v súvislosti s licenciou inštitúcie alebo vydanie pokynov v osobitných otázkach, vymenovanie štatutárneho správcu, súdneho správcu alebo náhradného správcu na riadenie záležitostí inštitúcie, začatie trestných konaní proti osobám alebo inštitúciám alebo vyžiadanie súdneho príkazu. Tieto opatrenia by sa preto mali považovať za opatrenia, ktoré zabezpečujú účinné uplatňovanie príslušných opatrení v oblasti práva, regulácie a presadzovania podľa prudenciálnej normy CPS 226 spravodlivým a nenarúšajúcim spôsobom a zabezpečujú účinný dohľad a presadzovanie, ktoré sú rovnocenné s opatreniami dohľadu a presadzovania dostupnými v právnom rámci Únie.

| (19) | Týmto rozhodnutím sa uznáva rovnocennosť záväzných požiadaviek, ktoré sú stanovené v austrálskom zákone o zmluvách o mimoburzových derivátoch a ktoré sú platné v čase prijatia tohto rozhodnutia. Komisia bude v spolupráci s orgánom ESMA naďalej pravidelne monitorovať vývoj právnych opatrení a opatrení dohľadu a presadzovania v súvislosti s týmito zmluvami o mimoburzových derivátoch a ich konzistentné a účinné vykonávanie, pokiaľ ide o včasné potvrdenie, kompresiu a zosúladenie portfólia, oceňovanie, riešenie sporov a požiadavky na maržu, ktoré sú uplatniteľné na zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtované centrálnou protistranou, v súvislosti s ktorými bolo toto rozhodnutie prijaté. Komisia môže v rámci svojho úsilia o monitorovanie požiadať APRA o poskytnutie informácií o vývoji v oblasti regulácie a dohľadu. Komisia môže kedykoľvek vykonať osobitné preskúmanie, pokiaľ bude vzhľadom na príslušný vývoj nutné, aby opätovne prehodnotila vyhlásenie o rovnocennosti priznané týmto rozhodnutím. Takéto prehodnotenie môže viesť k zrušeniu tohto rozhodnutia, v dôsledku čoho by protistrany automaticky opäť podliehali všetkým požiadavkám stanoveným v nariadení (EÚ) č. 648/2012. |
| --- | --- |

(19)

Týmto rozhodnutím sa uznáva rovnocennosť záväzných požiadaviek, ktoré sú stanovené v austrálskom zákone o zmluvách o mimoburzových derivátoch a ktoré sú platné v čase prijatia tohto rozhodnutia. Komisia bude v spolupráci s orgánom ESMA naďalej pravidelne monitorovať vývoj právnych opatrení a opatrení dohľadu a presadzovania v súvislosti s týmito zmluvami o mimoburzových derivátoch a ich konzistentné a účinné vykonávanie, pokiaľ ide o včasné potvrdenie, kompresiu a zosúladenie portfólia, oceňovanie, riešenie sporov a požiadavky na maržu, ktoré sú uplatniteľné na zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtované centrálnou protistranou, v súvislosti s ktorými bolo toto rozhodnutie prijaté. Komisia môže v rámci svojho úsilia o monitorovanie požiadať APRA o poskytnutie informácií o vývoji v oblasti regulácie a dohľadu. Komisia môže kedykoľvek vykonať osobitné preskúmanie, pokiaľ bude vzhľadom na príslušný vývoj nutné, aby opätovne prehodnotila vyhlásenie o rovnocennosti priznané týmto rozhodnutím. Takéto prehodnotenie môže viesť k zrušeniu tohto rozhodnutia, v dôsledku čoho by protistrany automaticky opäť podliehali všetkým požiadavkám stanoveným v nariadení (EÚ) č. 648/2012.

| (20) | Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Európskeho výboru pre cenné papiere, |
| --- | --- |

(20)

Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Európskeho výboru pre cenné papiere,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Na účely článku 13 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania Austrálie v súvislosti s kompresiou portfólia a oceňovaním transakcie, ktoré sa uplatňujú na centrálne nezúčtovávané derivátové transakcie regulované Austrálskym orgánom pre prudenciálnu reguláciu (Australian Prudential Regulation Authority, APRA), považujú za rovnocenné s požiadavkami stanovenými v článku 11 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ak je aspoň jedna z protistrán týchto transakcií subjektom podľa APRA, ako je vymedzený v prudenciálnej norme CPS 226.

Článok 2

Na účely článku 13 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania Austrálie v súvislosti s výmenou kolaterálu, ktoré sa uplatňujú na centrálne nezúčtovávané derivátové transakcie regulované Austrálskym orgánom pre prudenciálnu reguláciu, považujú za rovnocenné s požiadavkami stanovenými v článku 11 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ak sú splnené tieto podmienky:

| a) | aspoň jedna z protistrán týchto transakcií je subjektom podľa APRA, ako sa vymedzuje v prudenciálnej norme CPS 226; |
| --- | --- |

a)

aspoň jedna z protistrán týchto transakcií je subjektom podľa APRA, ako sa vymedzuje v prudenciálnej norme CPS 226;

| b) | ak je potrebné poskytnúť variačnú maržu podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012, táto variačná marža sa poskytuje v ten istý deň, ako sa vypočítava. |
| --- | --- |

b)

ak je potrebné poskytnúť variačnú maržu podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012, táto variačná marža sa poskytuje v ten istý deň, ako sa vypočítava.

Odchylne od písmena b) platí, že ak sa medzi protistranami zistí, že variačná marža sa nemôže konzistentne poskytovať v ten istý deň, ako sa vypočítava, právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania Austrálie sa považujú za rovnocenné s požiadavkami článku 11 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 aj vtedy, keď sa variačná marža poskytne do dvoch pracovných dní od jej výpočtu a obdobie rizika dozabezpečenia použité na výpočet počiatočnej marže sa zodpovedajúcim spôsobom upraví.

Článok 3

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli 5. júla 2021

Za Komisiu

predsedníčka

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 201, 27.7.2012, s. 1.

1

(2)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 149/2013 z 19. decembra 2012, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o regulačné technické normy týkajúce sa nepriamych zúčtovacích mechanizmov, zúčtovacej povinnosti, verejného archívu, prístupu k miestu obchodovania, nefinančných protistrán, postupov zmierňovania rizika pre zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré centrálna protistrana nezúčtovala (Ú. v. EÚ L 52, 23.2.2013, s. 11).

2

(3)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2016/2251 zo 4. októbra 2016, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy pre postupy zmierňovania rizika pre zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré centrálna protistrana nezúčtovala (Ú. v. EÚ L 340, 15.12.2016, s. 9).

3

(4)  ESMA/2013/BS/1373, Technical advice on third country regulatory equivalence under EMIR – Australia (Technické poradenstvo týkajúce sa regulačnej rovnocennosti tretej krajiny podľa nariadenia EMIR – Austrália), Európsky orgán pre cenné papiere a trhy, 1. októbra 2013.

4

Technical advice on third country regulatory equivalence under EMIR – Australia

---

| 6.7.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 238/104 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 238/104

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2021/1107

z 5. júla 2021,

ktorým sa právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania Hongkongu uplatňované na derivátové transakcie, ktoré sa vykonávajú pod dohľadom Hongkonského menového orgánu, uznávajú za rovnocenné s určitými požiadavkami článku 11 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (1), a najmä na jeho článok 13 ods. 2,

keďže:

| (1) | V článku 13 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa stanovuje mechanizmus, na základe ktorého je Komisia splnomocnená prijímať rozhodnutia o rovnocennosti, ktorými sa právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania tretej krajiny vyhlásia za rovnocenné s požiadavkami stanovenými v článkoch 4, 9, 10 a 11 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, takže v prípade protistrán, ktoré uzatvárajú určitú transakciu v rozsahu pôsobnosti uvedeného nariadenia, pričom aspoň jedna z protistrán je usadená v danej tretej krajine, sa uvedené požiadavky považujú za splnené, ak protistrana spĺňa požiadavky stanovené v právnom režime tejto tretej krajiny. Vyhlásenie o rovnocennosti prispieva k dosiahnutiu hlavného cieľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012, konkrétne k zníženiu systémového rizika a zvýšeniu transparentnosti derivátových trhov, a to tak, že sa zaistí medzinárodne jednotné uplatňovanie zásad dohodnutých s tretími krajinami, ktoré sú stanovené v uvedenom nariadení. |
| --- | --- |

(1)

V článku 13 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa stanovuje mechanizmus, na základe ktorého je Komisia splnomocnená prijímať rozhodnutia o rovnocennosti, ktorými sa právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania tretej krajiny vyhlásia za rovnocenné s požiadavkami stanovenými v článkoch 4, 9, 10 a 11 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, takže v prípade protistrán, ktoré uzatvárajú určitú transakciu v rozsahu pôsobnosti uvedeného nariadenia, pričom aspoň jedna z protistrán je usadená v danej tretej krajine, sa uvedené požiadavky považujú za splnené, ak protistrana spĺňa požiadavky stanovené v právnom režime tejto tretej krajiny. Vyhlásenie o rovnocennosti prispieva k dosiahnutiu hlavného cieľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012, konkrétne k zníženiu systémového rizika a zvýšeniu transparentnosti derivátových trhov, a to tak, že sa zaistí medzinárodne jednotné uplatňovanie zásad dohodnutých s tretími krajinami, ktoré sú stanovené v uvedenom nariadení.

| (2) | V článku 11 ods. 1, 2 a 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ktoré bolo doplnené delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 149/2013 (2) a delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2016/2251 (3), sa stanovujú právne požiadavky Únie, pokiaľ ide o včasné potvrdenie podmienok zmluvy o mimoburzových derivátoch, vykonávanie kompresie portfólia a dohody, na základe ktorých sa zosúlaďujú portfóliá v prípade zmlúv o mimoburzových derivátoch nezúčtovaných centrálnou protistranou (ďalej len „centrálna protistrana“). V uvedených ustanoveniach sa okrem toho stanovujú aj povinnosti v súvislosti s oceňovaním a riešením sporov, ktoré sa uplatňujú na uvedené zmluvy („postupy zmierňovania operačného rizika“), a povinnosti v súvislosti s výmenou kolaterálu („marže“) medzi protistranami. |
| --- | --- |

(2)

V článku 11 ods. 1, 2 a 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ktoré bolo doplnené delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 149/2013 (2) a delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2016/2251 (3), sa stanovujú právne požiadavky Únie, pokiaľ ide o včasné potvrdenie podmienok zmluvy o mimoburzových derivátoch, vykonávanie kompresie portfólia a dohody, na základe ktorých sa zosúlaďujú portfóliá v prípade zmlúv o mimoburzových derivátoch nezúčtovaných centrálnou protistranou (ďalej len „centrálna protistrana“). V uvedených ustanoveniach sa okrem toho stanovujú aj povinnosti v súvislosti s oceňovaním a riešením sporov, ktoré sa uplatňujú na uvedené zmluvy („postupy zmierňovania operačného rizika“), a povinnosti v súvislosti s výmenou kolaterálu („marže“) medzi protistranami.

| (3) | Aby sa mohol režim tretej krajiny v oblasti práva, dohľadu a presadzovania považovať za rovnocenný s režimom Únie, pokiaľ ide o postupy zmierňovania operačného rizika a požiadavky na marže, vecný výsledok uplatniteľných právnych opatrení a opatrení dohľadu a presadzovania musí byť rovnocenný s požiadavkami Únie uvedenými v článku 11 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a zaisťovať rovnocennú ochranu služobného tajomstva s ochranou stanovenou v článku 83 uvedeného nariadenia. Okrem toho sa rovnocenné právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania musia v danej tretej krajine účinne uplatňovať spravodlivým a nenarúšajúcim spôsobom. Pri posudzovaní rovnocennosti sa preto overuje, či sa právnymi opatreniami a opatreniami dohľadu a presadzovania danej tretej krajiny zabezpečuje, aby zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré nezúčtováva centrálna protistrana a ktoré uzatvorila aspoň jedna protistrana usadená v danej tretej krajine, nevystavovali finančné trhy v Únii vyššej úrovni rizika, a nepredstavovali tak neprijateľné úrovne systémového rizika v Únii. |
| --- | --- |

(3)

Aby sa mohol režim tretej krajiny v oblasti práva, dohľadu a presadzovania považovať za rovnocenný s režimom Únie, pokiaľ ide o postupy zmierňovania operačného rizika a požiadavky na marže, vecný výsledok uplatniteľných právnych opatrení a opatrení dohľadu a presadzovania musí byť rovnocenný s požiadavkami Únie uvedenými v článku 11 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a zaisťovať rovnocennú ochranu služobného tajomstva s ochranou stanovenou v článku 83 uvedeného nariadenia. Okrem toho sa rovnocenné právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania musia v danej tretej krajine účinne uplatňovať spravodlivým a nenarúšajúcim spôsobom. Pri posudzovaní rovnocennosti sa preto overuje, či sa právnymi opatreniami a opatreniami dohľadu a presadzovania danej tretej krajiny zabezpečuje, aby zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré nezúčtováva centrálna protistrana a ktoré uzatvorila aspoň jedna protistrana usadená v danej tretej krajine, nevystavovali finančné trhy v Únii vyššej úrovni rizika, a nepredstavovali tak neprijateľné úrovne systémového rizika v Únii.

| (4) | Komisii bolo 1. októbra 2013 doručené technické poradenstvo, ktoré vypracoval Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ďalej len „ESMA“) v súvislosti s právnymi opatreniami a opatreniami dohľadu a presadzovania v Hongkongu (4), ktoré okrem iného zahŕňajú aj postupy zmierňovania operačného rizika uplatňované na zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtované centrálnou protistranou. Orgán ESMA vo svojom technickom poradenstve dospel k záveru, že vzhľadom na skutočnosť, že Hongkong ešte stále finalizuje svoj regulačný režim pre zúčtovaciu povinnosť, nefinančné protistrany a postupy zmierňovania rizika v prípade nezúčtovaných zmlúv, nebol schopný vykonať jednoznačnú a úplnú analýzu a poskytnúť technické poradenstvo k týmto témam. |
| --- | --- |

(4)

Komisii bolo 1. októbra 2013 doručené technické poradenstvo, ktoré vypracoval Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ďalej len „ESMA“) v súvislosti s právnymi opatreniami a opatreniami dohľadu a presadzovania v Hongkongu (4), ktoré okrem iného zahŕňajú aj postupy zmierňovania operačného rizika uplatňované na zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtované centrálnou protistranou. Orgán ESMA vo svojom technickom poradenstve dospel k záveru, že vzhľadom na skutočnosť, že Hongkong ešte stále finalizuje svoj regulačný režim pre zúčtovaciu povinnosť, nefinančné protistrany a postupy zmierňovania rizika v prípade nezúčtovaných zmlúv, nebol schopný vykonať jednoznačnú a úplnú analýzu a poskytnúť technické poradenstvo k týmto témam.

| (5) | Komisia zohľadnila vývoj v oblasti regulácie, ku ktorému došlo v Hongkongu od roku 2013, a vykonala porovnávaciu analýzu právnych požiadaviek a požiadaviek dohľadu a presadzovania uplatňovaných v Hongkongu. Okrem toho vyhodnotila, že výsledok uvedených požiadaviek a ich primeranosť z hľadiska schopnosti zmierniť riziká vyplývajúce zo zmlúv o mimoburzových derivátoch nezúčtovaných centrálnou protistranou by sa mohol považovať za rovnocenný s výsledkom príslušných požiadaviek stanovených v nariadení (EÚ) č. 648/2012. |
| --- | --- |

(5)

Komisia zohľadnila vývoj v oblasti regulácie, ku ktorému došlo v Hongkongu od roku 2013, a vykonala porovnávaciu analýzu právnych požiadaviek a požiadaviek dohľadu a presadzovania uplatňovaných v Hongkongu. Okrem toho vyhodnotila, že výsledok uvedených požiadaviek a ich primeranosť z hľadiska schopnosti zmierniť riziká vyplývajúce zo zmlúv o mimoburzových derivátoch nezúčtovaných centrálnou protistranou by sa mohol považovať za rovnocenný s výsledkom príslušných požiadaviek stanovených v nariadení (EÚ) č. 648/2012.

| (6) | Právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania, ktoré sa uplatňujú na „schválené inštitúcie“ (authorized institutions) [ktoré v zmysle vymedzenia pojmu v oddiele 2 ods. 1 nariadenia o bankovníctve (Banking Ordinance) pozostávajú z licencovaných bánk, bánk s obmedzenou licenciou a zo spoločností prijímajúcich vklady] v Hongkongu v súvislosti s transakciami s derivátovými zmluvami, ktoré sa centrálne nezúčtovávajú, boli Hongkonským menovým orgánom (Hong Kong Monetary Authority, HKMA) stanovené v príručke pre politiku dohľadu s názvom Supervisory Policy Manual (ďalej len „príručka“), konkrétne v jej module CR-G-14 s názvom Non-centrally Cleared OTC Derivatives Transactions – Margin and Other Risk Mitigation Standards (Transakcie s mimoburzovými derivátmi, ktoré sa centrálne nezúčtovávajú – marže a iné normy týkajúce sa zmierňovania rizika), ktorý je zákonným usmernením vydaným na základe oddielu 7 ods. 3 nariadenia o bankovníctve. Podľa nariadenia o bankovníctve je hlavnou funkciou HKMA podporovať všeobecnú stabilitu a účinné fungovanie bankového systému prostredníctvom regulácie bankových činností a podnikania v oblasti prijímania vkladov, ako aj vykonávať dohľad nad schválenými inštitúciami a ich podnikateľskou činnosťou. Účelom príručky je stanoviť minimálne normy, ktorých prijatie HKMA očakáva od schválených inštitúcií v súvislosti s maržou a inými postupmi zmierňovania rizika v prípade transakcií s mimoburzovými derivátmi, ktoré sa centrálne nezúčtovávajú. Príručka bola prvýkrát uverejnená 27. januára 2017 a následne aktualizovaná 11. septembra 2020. Niektoré z jej požiadaviek podliehajú postupnému zavádzaniu v súlade s medzinárodným rámcom a sú zosúladené s existujúcim postupným zavádzaním podľa delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2016/2251. Nedodržiavanie zákonného usmernenia môže viesť k preskúmaniu kritérií schválenia, ktoré sú stanovené v siedmej prílohe k nariadeniu o bankovníctve, takže zákonné usmernenie možno z hľadiska jeho výsledku považovať za rovnocenné s právnou požiadavkou v kontexte tohto rozhodnutia. |
| --- | --- |

(6)

Právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania, ktoré sa uplatňujú na „schválené inštitúcie“ (authorized institutions) [ktoré v zmysle vymedzenia pojmu v oddiele 2 ods. 1 nariadenia o bankovníctve (Banking Ordinance) pozostávajú z licencovaných bánk, bánk s obmedzenou licenciou a zo spoločností prijímajúcich vklady] v Hongkongu v súvislosti s transakciami s derivátovými zmluvami, ktoré sa centrálne nezúčtovávajú, boli Hongkonským menovým orgánom (Hong Kong Monetary Authority, HKMA) stanovené v príručke pre politiku dohľadu s názvom Supervisory Policy Manual (ďalej len „príručka“), konkrétne v jej module CR-G-14 s názvom Non-centrally Cleared OTC Derivatives Transactions – Margin and Other Risk Mitigation Standards (Transakcie s mimoburzovými derivátmi, ktoré sa centrálne nezúčtovávajú – marže a iné normy týkajúce sa zmierňovania rizika), ktorý je zákonným usmernením vydaným na základe oddielu 7 ods. 3 nariadenia o bankovníctve. Podľa nariadenia o bankovníctve je hlavnou funkciou HKMA podporovať všeobecnú stabilitu a účinné fungovanie bankového systému prostredníctvom regulácie bankových činností a podnikania v oblasti prijímania vkladov, ako aj vykonávať dohľad nad schválenými inštitúciami a ich podnikateľskou činnosťou. Účelom príručky je stanoviť minimálne normy, ktorých prijatie HKMA očakáva od schválených inštitúcií v súvislosti s maržou a inými postupmi zmierňovania rizika v prípade transakcií s mimoburzovými derivátmi, ktoré sa centrálne nezúčtovávajú. Príručka bola prvýkrát uverejnená 27. januára 2017 a následne aktualizovaná 11. septembra 2020. Niektoré z jej požiadaviek podliehajú postupnému zavádzaniu v súlade s medzinárodným rámcom a sú zosúladené s existujúcim postupným zavádzaním podľa delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2016/2251. Nedodržiavanie zákonného usmernenia môže viesť k preskúmaniu kritérií schválenia, ktoré sú stanovené v siedmej prílohe k nariadeniu o bankovníctve, takže zákonné usmernenie možno z hľadiska jeho výsledku považovať za rovnocenné s právnou požiadavkou v kontexte tohto rozhodnutia.

| (7) | Príručka sa vzťahuje na deriváty, ktoré sa centrálne nezúčtovávajú, s výnimkou fyzicky plnených devízových forwardov a swapov, devízových transakcií vložených do krížových menových swapov spojených s výmenou istiny, fyzicky plnených komoditných forwardov a až do odvolania s výnimkou centrálne nezúčtovávaných opcií na jednu akciu, opcií na akciové koše a opcií na akciový index. Na účely príručky sa pod pojmom „derivát, ktorý sa centrálne nezúčtováva“ rozumie mimoburzový derivátový produkt [ako sa vymedzuje v oddiele 1B časti 1 prílohy 1 k nariadeniu s názvom Securities and Futures Ordinance (Nariadenie o cenných papieroch a futures)], ktorý nie je zúčtovaný prostredníctvom centrálnej protistrany {ako sa vymedzuje v oddiele 2 ods. 1 pravidiel s názvom Banking (Capital) Rules [Pravidlá pre bankovníctvo (kapitál)]}. Vymedzenie pojmu „derivát, ktorý sa centrálne nezúčtováva“ by sa malo považovať za rovnocenné s vymedzením pojmu mimoburzové deriváty v nariadení (EÚ) č. 648/2012. Toto rozhodnutie by sa preto malo prijať v súvislosti s opatreniami uplatňovanými na mimoburzové deriváty, ktoré podliehajú maržiam podľa príručky. |
| --- | --- |

(7)

Príručka sa vzťahuje na deriváty, ktoré sa centrálne nezúčtovávajú, s výnimkou fyzicky plnených devízových forwardov a swapov, devízových transakcií vložených do krížových menových swapov spojených s výmenou istiny, fyzicky plnených komoditných forwardov a až do odvolania s výnimkou centrálne nezúčtovávaných opcií na jednu akciu, opcií na akciové koše a opcií na akciový index. Na účely príručky sa pod pojmom „derivát, ktorý sa centrálne nezúčtováva“ rozumie mimoburzový derivátový produkt [ako sa vymedzuje v oddiele 1B časti 1 prílohy 1 k nariadeniu s názvom Securities and Futures Ordinance (Nariadenie o cenných papieroch a futures)], ktorý nie je zúčtovaný prostredníctvom centrálnej protistrany {ako sa vymedzuje v oddiele 2 ods. 1 pravidiel s názvom Banking (Capital) Rules [Pravidlá pre bankovníctvo (kapitál)]}. Vymedzenie pojmu „derivát, ktorý sa centrálne nezúčtováva“ by sa malo považovať za rovnocenné s vymedzením pojmu mimoburzové deriváty v nariadení (EÚ) č. 648/2012. Toto rozhodnutie by sa preto malo prijať v súvislosti s opatreniami uplatňovanými na mimoburzové deriváty, ktoré podliehajú maržiam podľa príručky.

| (8) | Príručka sa vo všeobecnosti uplatňuje na transakcie s derivátmi, ktoré sa centrálne nezúčtovávajú, medzi schválenými inštitúciami a „dotknutými subjektmi“ (covered entities). Na účely príručky pojem „dotknuté subjekty“ znamená finančné protistrany, významné nefinančné protistrany alebo iné subjekty, ktoré určí HKMA, nezahŕňa však štáty, centrálne banky, subjekty verejného sektora, multilaterálne rozvojové banky a Banku pre medzinárodné zúčtovanie. Podľa príručky je „finančná protistrana“ akýkoľvek subjekt za obdobie jedného roka od 1. septembra každého roka do 31. augusta nasledujúceho roka, pokiaľ má samotný subjekt alebo skupina, do ktorej patrí, priemernú súhrnnú pomyselnú hodnotu derivátov, ktoré sa centrálne nezúčtovávajú, vyššiu ako15 miliárd HKD a prevažne vykonáva niektorú z týchto činností: bankovníctvo, obchod s cennými papiermi, správa systémov penzijných fondov, poisťovacia činnosť, prevádzkovanie služieb prevodu peňazí alebo hodnoty alebo zmeny peňazí, poskytovanie pôžičiek, sekuritizácia (okrem prípadov, keď a pokiaľ príslušný účelový subjekt vstupuje do transakcií s derivátmi, ktoré sa centrálne nezúčtovávajú, výlučne na účely hedžingu), správa portfólia (vrátane správy aktív a správy fondov) a činnosti, ktoré sú doplnkové k výkonu týchto činností. Podľa príručky sa pojem „významná nefinančná protistrana“ vzťahuje na akýkoľvek subjekt iný ako finančná protistrana za obdobie jedného roka od 1. septembra každého roka do 31. augusta nasledujúceho roka, pokiaľ má samotný subjekt alebo skupina, do ktorej patrí, priemernú súhrnnú pomyselnú hodnotu derivátov, ktoré sa centrálne nezúčtovávajú, vyššiu ako 60 miliárd HKD. Vymedzenie pojmu „dotknuté subjekty“ preto vo všeobecnosti zodpovedá vymedzeniu pojmu „finančná protistrana“ v článku 2 ods. 8 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, pričom podobným spôsobom vylučuje účelovo vytvorené subjekty, ak sa transakcia vykonáva výlučne na účely hedžingu. |
| --- | --- |

(8)

Príručka sa vo všeobecnosti uplatňuje na transakcie s derivátmi, ktoré sa centrálne nezúčtovávajú, medzi schválenými inštitúciami a „dotknutými subjektmi“ (covered entities). Na účely príručky pojem „dotknuté subjekty“ znamená finančné protistrany, významné nefinančné protistrany alebo iné subjekty, ktoré určí HKMA, nezahŕňa však štáty, centrálne banky, subjekty verejného sektora, multilaterálne rozvojové banky a Banku pre medzinárodné zúčtovanie. Podľa príručky je „finančná protistrana“ akýkoľvek subjekt za obdobie jedného roka od 1. septembra každého roka do 31. augusta nasledujúceho roka, pokiaľ má samotný subjekt alebo skupina, do ktorej patrí, priemernú súhrnnú pomyselnú hodnotu derivátov, ktoré sa centrálne nezúčtovávajú, vyššiu ako15 miliárd HKD a prevažne vykonáva niektorú z týchto činností: bankovníctvo, obchod s cennými papiermi, správa systémov penzijných fondov, poisťovacia činnosť, prevádzkovanie služieb prevodu peňazí alebo hodnoty alebo zmeny peňazí, poskytovanie pôžičiek, sekuritizácia (okrem prípadov, keď a pokiaľ príslušný účelový subjekt vstupuje do transakcií s derivátmi, ktoré sa centrálne nezúčtovávajú, výlučne na účely hedžingu), správa portfólia (vrátane správy aktív a správy fondov) a činnosti, ktoré sú doplnkové k výkonu týchto činností. Podľa príručky sa pojem „významná nefinančná protistrana“ vzťahuje na akýkoľvek subjekt iný ako finančná protistrana za obdobie jedného roka od 1. septembra každého roka do 31. augusta nasledujúceho roka, pokiaľ má samotný subjekt alebo skupina, do ktorej patrí, priemernú súhrnnú pomyselnú hodnotu derivátov, ktoré sa centrálne nezúčtovávajú, vyššiu ako 60 miliárd HKD. Vymedzenie pojmu „dotknuté subjekty“ preto vo všeobecnosti zodpovedá vymedzeniu pojmu „finančná protistrana“ v článku 2 ods. 8 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, pričom podobným spôsobom vylučuje účelovo vytvorené subjekty, ak sa transakcia vykonáva výlučne na účely hedžingu.

| (9) | Príručka obsahuje podobné povinnosti, ako sú povinnosti stanovené v článku 11 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a v delegovanom nariadení (EÚ) č. 149/2013. Príručka obsahuje konkrétne vo svojej kapitole 4 („Normy týkajúce sa zmierňovania rizika“) osobitné požiadavky týkajúce sa včasného potvrdenia, kompresie portfólia, zosúladenia portfólia, oceňovania transakcií a riešenia sporov, ktoré sa uplatňujú na zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtovávané centrálnou protistranou, pričom tieto požiadavky by sa mohli považovať za rovnocenné s požiadavkami stanovenými v práve Únie. |
| --- | --- |

(9)

Príručka obsahuje podobné povinnosti, ako sú povinnosti stanovené v článku 11 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a v delegovanom nariadení (EÚ) č. 149/2013. Príručka obsahuje konkrétne vo svojej kapitole 4 („Normy týkajúce sa zmierňovania rizika“) osobitné požiadavky týkajúce sa včasného potvrdenia, kompresie portfólia, zosúladenia portfólia, oceňovania transakcií a riešenia sporov, ktoré sa uplatňujú na zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtovávané centrálnou protistranou, pričom tieto požiadavky by sa mohli považovať za rovnocenné s požiadavkami stanovenými v práve Únie.

| (10) | Právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania uplatňované na deriváty, ktoré sa centrálne nezúčtovávajú a na ktoré sa vzťahuje príručka, by sa preto mali považovať za rovnocenné s požiadavkami stanovenými v článku 11 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ktoré sa uplatňujú na zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtovávané centrálnou protistranou, pokiaľ ide o včasné potvrdenie, kompresiu a zosúladenie portfólia, oceňovanie a riešenie sporov. |
| --- | --- |

(10)

Právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania uplatňované na deriváty, ktoré sa centrálne nezúčtovávajú a na ktoré sa vzťahuje príručka, by sa preto mali považovať za rovnocenné s požiadavkami stanovenými v článku 11 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ktoré sa uplatňujú na zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtovávané centrálnou protistranou, pokiaľ ide o včasné potvrdenie, kompresiu a zosúladenie portfólia, oceňovanie a riešenie sporov.

| (11) | Podľa príručky sa musí variačná marža vymieňať a počiatočná marža sa musí odoslať a vybrať v prípade všetkých nových derivátových transakcií, ktoré sa centrálne nezúčtovávajú, s výnimkou fyzicky plnených devízových forwardov a swapov, devízových transakcií vložených do krížových menových swapov spojených s výmenou istiny, fyzicky plnených komoditných forwardov a až do odvolania s výnimkou centrálne nezúčtovávaných opcií na jednu akciu, opcií na akciové koše a opcií na akciový index, ktoré sa uskutočňujú medzi schválenou inštitúciou a dotknutým subjektom, a to podľa medzinárodne dohodnutého postupného zavádzania, pričom prahové hodnoty vyjadrené v HKD by sa mali považovať za rovnocenné s prahovými hodnotami použitými v delegovanom nariadení (EÚ) 2016/2251. Podobné výnimky pre fyzicky plnené devízové forwardy a swapy a pre opcie na jednu akciu alebo opcie na index sú stanovené v článkoch 37 a 38 delegovaného nariadenia (EÚ) 2016/2251. Toto rozhodnutie by sa preto malo uplatňovať len na zmluvy o mimoburzových derivátoch, na ktoré sa vzťahujú požiadavky na marže podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a podľa príručky. |
| --- | --- |

(11)

Podľa príručky sa musí variačná marža vymieňať a počiatočná marža sa musí odoslať a vybrať v prípade všetkých nových derivátových transakcií, ktoré sa centrálne nezúčtovávajú, s výnimkou fyzicky plnených devízových forwardov a swapov, devízových transakcií vložených do krížových menových swapov spojených s výmenou istiny, fyzicky plnených komoditných forwardov a až do odvolania s výnimkou centrálne nezúčtovávaných opcií na jednu akciu, opcií na akciové koše a opcií na akciový index, ktoré sa uskutočňujú medzi schválenou inštitúciou a dotknutým subjektom, a to podľa medzinárodne dohodnutého postupného zavádzania, pričom prahové hodnoty vyjadrené v HKD by sa mali považovať za rovnocenné s prahovými hodnotami použitými v delegovanom nariadení (EÚ) 2016/2251. Podobné výnimky pre fyzicky plnené devízové forwardy a swapy a pre opcie na jednu akciu alebo opcie na index sú stanovené v článkoch 37 a 38 delegovaného nariadenia (EÚ) 2016/2251. Toto rozhodnutie by sa preto malo uplatňovať len na zmluvy o mimoburzových derivátoch, na ktoré sa vzťahujú požiadavky na marže podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a podľa príručky.

| (12) | V súlade s príručkou sa má variačná marža vyžiadať najneskôr na konci nasledujúceho pracovného dňa a vybrať najneskôr do dvoch pracovných dní po jej vyžiadaní. V poznámke pod čiarou 64 príručky sa uvádza, že ak sa variačná marža vymieňa menej často ako každý deň, počet dní medzi výbermi variačnej marže by sa mal pripočítať k desaťdňovému horizontu použitému na výpočet počiatočnej marže podľa prístupu interného modelu. Ak sa variačná marža vymieňa s rôznou frekvenciou medzi výpočtami hodnoty počiatočnej marže, počet dní, ktorý sa má pripočítať k desaťdňovému horizontu, by mal byť maximálny počet dní medzi výbermi variačnej marže v rámci tohto obdobia. |
| --- | --- |

(12)

V súlade s príručkou sa má variačná marža vyžiadať najneskôr na konci nasledujúceho pracovného dňa a vybrať najneskôr do dvoch pracovných dní po jej vyžiadaní. V poznámke pod čiarou 64 príručky sa uvádza, že ak sa variačná marža vymieňa menej často ako každý deň, počet dní medzi výbermi variačnej marže by sa mal pripočítať k desaťdňovému horizontu použitému na výpočet počiatočnej marže podľa prístupu interného modelu. Ak sa variačná marža vymieňa s rôznou frekvenciou medzi výpočtami hodnoty počiatočnej marže, počet dní, ktorý sa má pripočítať k desaťdňovému horizontu, by mal byť maximálny počet dní medzi výbermi variačnej marže v rámci tohto obdobia.

| (13) | V príručke sa stanovuje kombinovaná minimálna suma prevodu počiatočnej a variačnej marže vo výške 3,75 milióna HKD, zatiaľ čo v článku 25 delegovaného nariadenia (EÚ) 2016/2251 sa stanovuje suma 500 000 EUR. Vzhľadom na zanedbateľný rozdiel v hodnote týchto mien a spoločný cieľ príručky a delegovaného nariadenia (EÚ) 2016/2251 by sa tieto sumy mali považovať za rovnocenné. |
| --- | --- |

(13)

V príručke sa stanovuje kombinovaná minimálna suma prevodu počiatočnej a variačnej marže vo výške 3,75 milióna HKD, zatiaľ čo v článku 25 delegovaného nariadenia (EÚ) 2016/2251 sa stanovuje suma 500 000 EUR. Vzhľadom na zanedbateľný rozdiel v hodnote týchto mien a spoločný cieľ príručky a delegovaného nariadenia (EÚ) 2016/2251 by sa tieto sumy mali považovať za rovnocenné.

| (14) | Požiadavky, ktoré sú stanovené v príručke na výpočet počiatočnej marže, by sa mali považovať za rovnocenné s požiadavkami stanovenými v delegovanom nariadení (EÚ) 2016/2251. Podobne ako pri štandardizovanej metóde výpočtu počiatočnej marže stanovenej v prílohe IV k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2016/2251 sa aj v príručke umožňuje používanie štandardizovaného prístupu rovnocenného s modelom stanoveným v uvedenej prílohe IV. Na výpočet počiatočnej marže sa môžu podľa príručky alternatívne použiť aj interné modely alebo modely tretej strany, ak tieto modely obsahujú určité osobitné parametre, ktoré sú rovnocenné s parametrami stanovenými v delegovanom nariadení (EÚ) 2016/2251, vrátane intervalov minimálnej dôveryhodnosti a období rizika dozabezpečenia, ako aj určitých historických údajov vrátane stresových období. Pred použitím interného modelu alebo modelu tretej strany musí schválený subjekt požiadať HKMA o oficiálne povolenie (neplatí to však pre všeobecne používané štandardné modely počiatočnej marže, ktoré môžu schválené subjekty použiť po tom, ako svoj zámer oznámili HKMA a HKMA vykoná preskúmanie po zavedení modelu). |
| --- | --- |

(14)

Požiadavky, ktoré sú stanovené v príručke na výpočet počiatočnej marže, by sa mali považovať za rovnocenné s požiadavkami stanovenými v delegovanom nariadení (EÚ) 2016/2251. Podobne ako pri štandardizovanej metóde výpočtu počiatočnej marže stanovenej v prílohe IV k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2016/2251 sa aj v príručke umožňuje používanie štandardizovaného prístupu rovnocenného s modelom stanoveným v uvedenej prílohe IV. Na výpočet počiatočnej marže sa môžu podľa príručky alternatívne použiť aj interné modely alebo modely tretej strany, ak tieto modely obsahujú určité osobitné parametre, ktoré sú rovnocenné s parametrami stanovenými v delegovanom nariadení (EÚ) 2016/2251, vrátane intervalov minimálnej dôveryhodnosti a období rizika dozabezpečenia, ako aj určitých historických údajov vrátane stresových období. Pred použitím interného modelu alebo modelu tretej strany musí schválený subjekt požiadať HKMA o oficiálne povolenie (neplatí to však pre všeobecne používané štandardné modely počiatočnej marže, ktoré môžu schválené subjekty použiť po tom, ako svoj zámer oznámili HKMA a HKMA vykoná preskúmanie po zavedení modelu).

| (15) | Požiadavky, ktoré sa stanovujú v príručke v súvislosti s prípustným kolaterálom a spôsobom, ako sa uvedený kolaterál drží a oddeľuje, by sa mali považovať za rovnocenné s požiadavkami stanovenými v článku 4 delegovaného nariadenia (EÚ) 2016/2251. Príručka obsahuje rovnocenný zoznam prípustných kolaterálov a schválené subjekty musia mať zavedené primerané kontroly, aby sa zabezpečilo, že vybraný kolaterál nevykazuje významné riziko nesprávnej voľby alebo významné riziko koncentrácie. Koncentrácia by sa mala posudzovať z hľadiska jednotlivých emitentov, druhu emitenta a druhu aktív. Pravidlá pre marže, ktoré sa v príručke stanovujú pre zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtovávané centrálnou protistranou, by sa preto mali považovať za rovnocenné s pravidlami stanovenými v článku 11 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012. |
| --- | --- |

(15)

Požiadavky, ktoré sa stanovujú v príručke v súvislosti s prípustným kolaterálom a spôsobom, ako sa uvedený kolaterál drží a oddeľuje, by sa mali považovať za rovnocenné s požiadavkami stanovenými v článku 4 delegovaného nariadenia (EÚ) 2016/2251. Príručka obsahuje rovnocenný zoznam prípustných kolaterálov a schválené subjekty musia mať zavedené primerané kontroly, aby sa zabezpečilo, že vybraný kolaterál nevykazuje významné riziko nesprávnej voľby alebo významné riziko koncentrácie. Koncentrácia by sa mala posudzovať z hľadiska jednotlivých emitentov, druhu emitenta a druhu aktív. Pravidlá pre marže, ktoré sa v príručke stanovujú pre zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtovávané centrálnou protistranou, by sa preto mali považovať za rovnocenné s pravidlami stanovenými v článku 11 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

| (16) | Pokiaľ ide o úroveň ochrany úradného tajomstva, generálny riaditeľ HKMA a zamestnanci HKMA musia dodržiavať článok 120 ods. 1 nariadenia o bankovníctve s cieľom zachovávať a pomáhať zachovávať mlčanlivosť vo všetkých veciach týkajúcich sa záležitostí akejkoľvek osoby, o ktorých sa môžu dozvedieť pri výkone akejkoľvek funkcie na základe nariadenia o bankovníctve. Okrem povolených výnimiek nesmú o takejto veci informovať žiadnu inú osobu (okrem osoby, ktorej sa takáto vec týka) a nesmú tolerovať ani dovoliť to, aby mala iná osoba prístup k záznamom, ktoré majú k dispozícii, ktoré im boli zverené alebo nad ktorými majú kontrolu. Osobe, ktorá poruší ktorúkoľvek z týchto požiadaviek, sa uloží pokuta a trest odňatia slobody. Oddiel 120 ods. 1 nariadenia o bankovníctve teda obsahuje ustanovenia o úradnom tajomstve vrátane ochrany dôverných informácií, ktoré HKMA zdieľa (podľa platných zákonných spôsob zverejňovania) s tretími stranami, pričom tieto ustanovenia by sa mali považovať za rovnocenné s ustanoveniami uvedenými v hlave VIII nariadenia (EÚ) č. 648/2012. |
| --- | --- |

(16)

Pokiaľ ide o úroveň ochrany úradného tajomstva, generálny riaditeľ HKMA a zamestnanci HKMA musia dodržiavať článok 120 ods. 1 nariadenia o bankovníctve s cieľom zachovávať a pomáhať zachovávať mlčanlivosť vo všetkých veciach týkajúcich sa záležitostí akejkoľvek osoby, o ktorých sa môžu dozvedieť pri výkone akejkoľvek funkcie na základe nariadenia o bankovníctve. Okrem povolených výnimiek nesmú o takejto veci informovať žiadnu inú osobu (okrem osoby, ktorej sa takáto vec týka) a nesmú tolerovať ani dovoliť to, aby mala iná osoba prístup k záznamom, ktoré majú k dispozícii, ktoré im boli zverené alebo nad ktorými majú kontrolu. Osobe, ktorá poruší ktorúkoľvek z týchto požiadaviek, sa uloží pokuta a trest odňatia slobody. Oddiel 120 ods. 1 nariadenia o bankovníctve teda obsahuje ustanovenia o úradnom tajomstve vrátane ochrany dôverných informácií, ktoré HKMA zdieľa (podľa platných zákonných spôsob zverejňovania) s tretími stranami, pričom tieto ustanovenia by sa mali považovať za rovnocenné s ustanoveniami uvedenými v hlave VIII nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

| (17) | Pokiaľ ide o účinný dohľad nad právnymi opatreniami, ktoré sa uplatňujú v Hongkongu na transakcie so zmluvami o mimoburzových derivátoch, ktoré sa centrálne nezúčtovávajú, a presadzovanie týchto právnych opatrení, HKMA nesie primárnu zodpovednosť za monitorovanie a presadzovanie dodržiavania príručky prostredníctvom svojho priebežného dohľadu nad schválenými inštitúciami, ktorý je založený na riziku. HKMA môže prijať opatrenia dohľadu, ktoré spočívajú napríklad v tom, že dotknutú schválenú inštitúciu požiada, aby predložila správu podľa oddielu 59 ods. 2 nariadenia o bankovníctve, s cieľom zistiť hlavné príčiny akýchkoľvek nedostatkov v postupoch určovania marží alebo zmierňovania rizika v záujme budúcej nápravy, alebo schválenej inštitúcii vydá pokyny podľa oddielu 52 nariadenia o bankovníctve, v ktorých ju požiada o posilnenie jej systémov vnútornej kontroly. Dodržiavanie príručky sa okrem toho odzrkadlí aj v hodnotení schválenej inštitúcie podľa ratingového systému CAMEL a/alebo v hodnotení na základe procesu preskúmania orgánmi dohľadu. Významný nesúlad s príručkou môže viesť k tomu, že HKMA preskúma, či schválená inštitúcia ešte stále spĺňa kritériá schválenia stanovené v siedmej prílohe k nariadeniu o bankovníctve a či je jej manažment naďalej spôsobilý plniť si odborne a dôveryhodne svoje úlohy. HKMA má okrem toho aj právomoc zrušiť alebo pozastaviť schválenie schválenej inštitúcie, hoci to bežne nerobí. Tieto právomoci sú stanovené v oddiele 22 ods. 1, oddiele 24 ods. 1 a oddiele 25 ods. 1 zákona o bankovníctve. Tieto ustanovenia by sa mali považovať za ustanovenia, ktoré zabezpečujú účinné uplatňovanie príslušných opatrení v oblasti práva, regulácie a presadzovania podľa príručky, a to spravodlivým a nenarúšajúcim spôsobom, s cieľom zabezpečiť účinný dohľad a presadzovanie, ktoré sú rovnocenné s opatreniami dohľadu a presadzovania dostupnými v právnom rámci Únie. |
| --- | --- |

(17)

Pokiaľ ide o účinný dohľad nad právnymi opatreniami, ktoré sa uplatňujú v Hongkongu na transakcie so zmluvami o mimoburzových derivátoch, ktoré sa centrálne nezúčtovávajú, a presadzovanie týchto právnych opatrení, HKMA nesie primárnu zodpovednosť za monitorovanie a presadzovanie dodržiavania príručky prostredníctvom svojho priebežného dohľadu nad schválenými inštitúciami, ktorý je založený na riziku. HKMA môže prijať opatrenia dohľadu, ktoré spočívajú napríklad v tom, že dotknutú schválenú inštitúciu požiada, aby predložila správu podľa oddielu 59 ods. 2 nariadenia o bankovníctve, s cieľom zistiť hlavné príčiny akýchkoľvek nedostatkov v postupoch určovania marží alebo zmierňovania rizika v záujme budúcej nápravy, alebo schválenej inštitúcii vydá pokyny podľa oddielu 52 nariadenia o bankovníctve, v ktorých ju požiada o posilnenie jej systémov vnútornej kontroly. Dodržiavanie príručky sa okrem toho odzrkadlí aj v hodnotení schválenej inštitúcie podľa ratingového systému CAMEL a/alebo v hodnotení na základe procesu preskúmania orgánmi dohľadu. Významný nesúlad s príručkou môže viesť k tomu, že HKMA preskúma, či schválená inštitúcia ešte stále spĺňa kritériá schválenia stanovené v siedmej prílohe k nariadeniu o bankovníctve a či je jej manažment naďalej spôsobilý plniť si odborne a dôveryhodne svoje úlohy. HKMA má okrem toho aj právomoc zrušiť alebo pozastaviť schválenie schválenej inštitúcie, hoci to bežne nerobí. Tieto právomoci sú stanovené v oddiele 22 ods. 1, oddiele 24 ods. 1 a oddiele 25 ods. 1 zákona o bankovníctve. Tieto ustanovenia by sa mali považovať za ustanovenia, ktoré zabezpečujú účinné uplatňovanie príslušných opatrení v oblasti práva, regulácie a presadzovania podľa príručky, a to spravodlivým a nenarúšajúcim spôsobom, s cieľom zabezpečiť účinný dohľad a presadzovanie, ktoré sú rovnocenné s opatreniami dohľadu a presadzovania dostupnými v právnom rámci Únie.

| (18) | Týmto rozhodnutím sa uznáva rovnocennosť regulačných požiadaviek stanovených v príručke, ktoré sú uplatniteľné na zmluvy o mimoburzových derivátoch v čase prijatia tohto rozhodnutia. Komisia bude v spolupráci s orgánom ESMA naďalej pravidelne monitorovať vývoj právnych opatrení a opatrení dohľadu a presadzovania v súvislosti s týmito zmluvami o mimoburzových derivátoch a ich konzistentné a účinné vykonávanie, pokiaľ ide o včasné potvrdenie, kompresiu a zosúladenie portfólia, oceňovanie, riešenie sporov a požiadavky na maržu, ktoré sú uplatniteľné na zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtované centrálnou protistranou, v súvislosti s ktorými bolo toto rozhodnutie prijaté. Komisia môže v rámci svojho úsilia o monitorovanie požiadať HKMA o poskytnutie informácií o vývoji v oblasti regulácie a dohľadu. Komisia môže kedykoľvek vykonať osobitné preskúmanie, pokiaľ bude vzhľadom na príslušný vývoj nutné, aby opätovne prehodnotila vyhlásenie o rovnocennosti priznané týmto rozhodnutím. Takéto prehodnotenie môže viesť k zrušeniu tohto rozhodnutia, v dôsledku čoho by protistrany automaticky opäť podliehali všetkým požiadavkám stanoveným v nariadení (EÚ) č. 648/2012. |
| --- | --- |

(18)

Týmto rozhodnutím sa uznáva rovnocennosť regulačných požiadaviek stanovených v príručke, ktoré sú uplatniteľné na zmluvy o mimoburzových derivátoch v čase prijatia tohto rozhodnutia. Komisia bude v spolupráci s orgánom ESMA naďalej pravidelne monitorovať vývoj právnych opatrení a opatrení dohľadu a presadzovania v súvislosti s týmito zmluvami o mimoburzových derivátoch a ich konzistentné a účinné vykonávanie, pokiaľ ide o včasné potvrdenie, kompresiu a zosúladenie portfólia, oceňovanie, riešenie sporov a požiadavky na maržu, ktoré sú uplatniteľné na zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtované centrálnou protistranou, v súvislosti s ktorými bolo toto rozhodnutie prijaté. Komisia môže v rámci svojho úsilia o monitorovanie požiadať HKMA o poskytnutie informácií o vývoji v oblasti regulácie a dohľadu. Komisia môže kedykoľvek vykonať osobitné preskúmanie, pokiaľ bude vzhľadom na príslušný vývoj nutné, aby opätovne prehodnotila vyhlásenie o rovnocennosti priznané týmto rozhodnutím. Takéto prehodnotenie môže viesť k zrušeniu tohto rozhodnutia, v dôsledku čoho by protistrany automaticky opäť podliehali všetkým požiadavkám stanoveným v nariadení (EÚ) č. 648/2012.

| (19) | Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Európskeho výboru pre cenné papiere, |
| --- | --- |

(19)

Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Európskeho výboru pre cenné papiere,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Na účely článku 13 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania Hongkongu v súvislosti s včasným potvrdením, kompresiou a zosúlaďovaním portfólia, oceňovaním a riešením sporov, ktoré sa uplatňujú na centrálne nezúčtovávané derivátové transakcie regulované Hongkonským menovým orgánom (HKMA), považujú za rovnocenné s požiadavkami stanovenými v článku 11 ods. 1 a 2 uvedeného nariadenia, ak je aspoň jedna z protistrán takejto transakcie schválenou inštitúciou, ako sa vymedzuje v oddiele 2 ods. 1 nariadenia o bankovníctve, a podlieha požiadavkám na zmierňovanie rizika stanoveným v príručke HKMA pre politiku dohľadu (Supervisory Policy Manual), v jej module CR-G-14 s názvom Non-centrally Cleared OTC Derivatives Transactions – Margin and Other Risk Mitigation Standards (Transakcie s mimoburzovými derivátmi, ktoré sa centrálne nezúčtovávajú – marže a iné normy týkajúce sa zmierňovania rizika).

Článok 2

Na účely článku 13 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania Hongkongu v súvislosti s výmenou kolaterálu, ktoré sa uplatňujú na centrálne nezúčtovávané derivátové transakcie regulované Hongkonským menovým orgánom, považujú za rovnocenné s požiadavkami stanovenými v článku 11 ods. 3 uvedeného nariadenia.

Článok 3

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli 5. júla 2021

Za Komisiu

predsedníčka

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 201, 27.7.2012, s. 1.

1

(2)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 149/2013 z 19. decembra 2012, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o regulačné technické normy týkajúce sa nepriamych zúčtovacích mechanizmov, zúčtovacej povinnosti, verejného archívu, prístupu k miestu obchodovania, nefinančných protistrán, postupov zmierňovania rizika pre zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré centrálna protistrana nezúčtovala (Ú. v. EÚ L 52, 23.2.2013, s. 11).

2

(3)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2016/2251 zo 4. októbra 2016, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy pre postupy zmierňovania rizika pre zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré centrálna protistrana nezúčtovala (Ú. v. EÚ L 340, 15.12.2016, s. 9).

3

(4)  ESMA/2013/1369, Technical advice on third country regulatory equivalence under EMIR – Hong Kong (Technické poradenstvo týkajúce sa regulačnej rovnocennosti tretej krajiny podľa nariadenia EMIR – Hongkong), záverečná správa, Európsky orgán pre cenné papiere a trhy, 1. októbra 2013.

4

Technical advice on third country regulatory equivalence under EMIR – Hong Kong

---

| 6.7.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 238/109 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 238/109

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2021/1108

z 5. júla 2021,

ktorým sa právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania Spojených štátov amerických v súvislosti s derivátovými transakciami, nad ktorými vykonávajú dohľad Rada guvernérov Federálneho rezervného systému, Úrad kontrolóra meny, Federálna spoločnosť pre poistenie vkladov, Správa poľnohospodárskych úverov a Federálna agentúra pre financovanie bývania, uznávajú za rovnocenné s určitými požiadavkami článku 11 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (1), a najmä na jeho článok 13 ods. 2,

keďže:

| (1) | V článku 13 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa stanovuje mechanizmus, na základe ktorého je Komisia splnomocnená prijímať rozhodnutia o rovnocennosti, ktorými sa právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania tretej krajiny vyhlásia za rovnocenné s požiadavkami stanovenými v článkoch 4, 9, 10 a 11 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, takže v prípade protistrán, ktoré uzatvárajú určitú transakciu v rozsahu pôsobnosti uvedeného nariadenia, pričom aspoň jedna z protistrán je usadená v danej tretej krajine, sa uvedené požiadavky považujú za splnené, ak protistrana spĺňa požiadavky stanovené v právnom režime tejto tretej krajiny. Vyhlásenie o rovnocennosti prispieva k dosiahnutiu hlavného cieľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012, konkrétne k zníženiu systémového rizika a zvýšeniu transparentnosti derivátových trhov, a to tak, že sa zaistí medzinárodne jednotné uplatňovanie zásad dohodnutých s tretími krajinami, ktoré sú stanovené v uvedenom nariadení. |
| --- | --- |

(1)

V článku 13 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa stanovuje mechanizmus, na základe ktorého je Komisia splnomocnená prijímať rozhodnutia o rovnocennosti, ktorými sa právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania tretej krajiny vyhlásia za rovnocenné s požiadavkami stanovenými v článkoch 4, 9, 10 a 11 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, takže v prípade protistrán, ktoré uzatvárajú určitú transakciu v rozsahu pôsobnosti uvedeného nariadenia, pričom aspoň jedna z protistrán je usadená v danej tretej krajine, sa uvedené požiadavky považujú za splnené, ak protistrana spĺňa požiadavky stanovené v právnom režime tejto tretej krajiny. Vyhlásenie o rovnocennosti prispieva k dosiahnutiu hlavného cieľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012, konkrétne k zníženiu systémového rizika a zvýšeniu transparentnosti derivátových trhov, a to tak, že sa zaistí medzinárodne jednotné uplatňovanie zásad dohodnutých s tretími krajinami, ktoré sú stanovené v uvedenom nariadení.

| (2) | V článku 11 ods. 1, 2 a 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ktoré bolo doplnené delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 149/2013 (2) a delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2016/2251 (3), sa stanovujú právne požiadavky Únie, pokiaľ ide o včasné potvrdenie podmienok zmluvy o mimoburzových derivátoch, vykonávanie kompresie portfólia a dohody, na základe ktorých sa zosúlaďujú portfóliá v prípade zmlúv o mimoburzových derivátoch nezúčtovaných centrálnou protistranou (ďalej len „centrálna protistrana“). V uvedených ustanoveniach sa okrem toho stanovujú aj povinnosti v súvislosti s oceňovaním a riešením sporov, ktoré sa uplatňujú na uvedené zmluvy („postupy zmierňovania operačného rizika“), a povinnosti v súvislosti s výmenou kolaterálu („marže“) medzi protistranami. |
| --- | --- |

(2)

V článku 11 ods. 1, 2 a 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ktoré bolo doplnené delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 149/2013 (2) a delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2016/2251 (3), sa stanovujú právne požiadavky Únie, pokiaľ ide o včasné potvrdenie podmienok zmluvy o mimoburzových derivátoch, vykonávanie kompresie portfólia a dohody, na základe ktorých sa zosúlaďujú portfóliá v prípade zmlúv o mimoburzových derivátoch nezúčtovaných centrálnou protistranou (ďalej len „centrálna protistrana“). V uvedených ustanoveniach sa okrem toho stanovujú aj povinnosti v súvislosti s oceňovaním a riešením sporov, ktoré sa uplatňujú na uvedené zmluvy („postupy zmierňovania operačného rizika“), a povinnosti v súvislosti s výmenou kolaterálu („marže“) medzi protistranami.

| (3) | Aby sa mohol režim tretej krajiny v oblasti práva, dohľadu a presadzovania považovať za rovnocenný s režimom Únie, pokiaľ ide o postupy zmierňovania operačného rizika a požiadavky na marže, vecný výsledok uplatniteľných právnych opatrení a opatrení dohľadu a presadzovania musí byť rovnocenný s požiadavkami Únie uvedenými v článku 11 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a zaisťovať rovnocennú ochranu služobného tajomstva s ochranou stanovenou v článku 83 uvedeného nariadenia. Okrem toho sa rovnocenné právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania musia v danej tretej krajine účinne uplatňovať spravodlivým a nenarúšajúcim spôsobom. Pri posudzovaní rovnocennosti sa preto overuje, či sa právnymi opatreniami a opatreniami dohľadu a presadzovania danej tretej krajiny zabezpečuje, aby zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré nezúčtováva centrálna protistrana a ktoré uzatvorila aspoň jedna protistrana usadená v danej tretej krajine, nevystavovali finančné trhy v Únii vyššej úrovni rizika, a nepredstavovali tak neprijateľné úrovne systémového rizika v Únii. |
| --- | --- |

(3)

Aby sa mohol režim tretej krajiny v oblasti práva, dohľadu a presadzovania považovať za rovnocenný s režimom Únie, pokiaľ ide o postupy zmierňovania operačného rizika a požiadavky na marže, vecný výsledok uplatniteľných právnych opatrení a opatrení dohľadu a presadzovania musí byť rovnocenný s požiadavkami Únie uvedenými v článku 11 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a zaisťovať rovnocennú ochranu služobného tajomstva s ochranou stanovenou v článku 83 uvedeného nariadenia. Okrem toho sa rovnocenné právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania musia v danej tretej krajine účinne uplatňovať spravodlivým a nenarúšajúcim spôsobom. Pri posudzovaní rovnocennosti sa preto overuje, či sa právnymi opatreniami a opatreniami dohľadu a presadzovania danej tretej krajiny zabezpečuje, aby zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré nezúčtováva centrálna protistrana a ktoré uzatvorila aspoň jedna protistrana usadená v danej tretej krajine, nevystavovali finančné trhy v Únii vyššej úrovni rizika, a nepredstavovali tak neprijateľné úrovne systémového rizika v Únii.

| (4) | Komisii bolo 1. septembra 2013 doručené technické poradenstvo Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy (ESMA) v súvislosti s právnymi opatreniami, opatreniami dohľadu a presadzovania v USA (4), ktoré okrem iného zahŕňajú aj postupy zmierňovania operačného rizika a marže uplatňované na zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtovávané centrálnou protistranou. Orgán ESMA sa však vo svojom technickom poradenstve zameriaval na pravidlá vydané Komisiou pre obchodovanie s komoditnými futures (Commodity Futures Trading Commission, CFTC) a Komisiou pre cenné papiere a burzu (Securities and Exchange Commission, SEC) a nezaoberal sa pravidlami uplatniteľnými na protistrany regulované Radou guvernérov Federálneho rezervného systému (Board of Governors of the Federal Reserve System, FRS), Úradom kontrolóra meny (Office of the Comptroller of the Currency, OCC), Federálnou spoločnosťou pre poistenie vkladov (Federal Deposit Insurance Corporation, FDIC), Správou poľnohospodárskych úverov (Farm Credit Administration, FCA) a Federálnou agentúrou pre financovanie bývania (Federal Housing Finance Agency, FHFA) (ďalej spoločne len „prudenciálne regulačné orgány USA“). |
| --- | --- |

(4)

Komisii bolo 1. septembra 2013 doručené technické poradenstvo Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy (ESMA) v súvislosti s právnymi opatreniami, opatreniami dohľadu a presadzovania v USA (4), ktoré okrem iného zahŕňajú aj postupy zmierňovania operačného rizika a marže uplatňované na zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtovávané centrálnou protistranou. Orgán ESMA sa však vo svojom technickom poradenstve zameriaval na pravidlá vydané Komisiou pre obchodovanie s komoditnými futures (Commodity Futures Trading Commission, CFTC) a Komisiou pre cenné papiere a burzu (Securities and Exchange Commission, SEC) a nezaoberal sa pravidlami uplatniteľnými na protistrany regulované Radou guvernérov Federálneho rezervného systému (Board of Governors of the Federal Reserve System, FRS), Úradom kontrolóra meny (Office of the Comptroller of the Currency, OCC), Federálnou spoločnosťou pre poistenie vkladov (Federal Deposit Insurance Corporation, FDIC), Správou poľnohospodárskych úverov (Farm Credit Administration, FCA) a Federálnou agentúrou pre financovanie bývania (Federal Housing Finance Agency, FHFA) (ďalej spoločne len „prudenciálne regulačné orgány USA“).

| (5) | Komisia posúdila vývoj v oblasti regulácie, ku ktorému došlo od doručenia technického poradenstva ESMA. Toto rozhodnutie však nie je založené len na porovnávacej analýze právnych požiadaviek a požiadaviek dohľadu a presadzovania uplatňovaných v USA, ale aj na posúdení výsledku týchto požiadaviek a ich primeranosti z hľadiska toho, či sú schopné zmierňovať riziká vyplývajúce z takýchto zmlúv spôsobom, ktorý sa považuje za rovnocenný s výsledkom požiadaviek stanovených v nariadení (EÚ) č. 648/2012. |
| --- | --- |

(5)

Komisia posúdila vývoj v oblasti regulácie, ku ktorému došlo od doručenia technického poradenstva ESMA. Toto rozhodnutie však nie je založené len na porovnávacej analýze právnych požiadaviek a požiadaviek dohľadu a presadzovania uplatňovaných v USA, ale aj na posúdení výsledku týchto požiadaviek a ich primeranosti z hľadiska toho, či sú schopné zmierňovať riziká vyplývajúce z takýchto zmlúv spôsobom, ktorý sa považuje za rovnocenný s výsledkom požiadaviek stanovených v nariadení (EÚ) č. 648/2012.

| (6) | Právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania, ktoré sa uplatňujú v USA na zmluvy o mimoburzových derivátoch, sú stanovené v hlave VII zákona s názvom Dodd Frank Wall Street Reform and Consumer Protection Act (Doddov-Frankov zákon o reforme Wall Street a ochrane spotrebiteľa, ďalej len „Doddov-Frankov zákon“) a v osobitných vykonávacích predpisoch, ktoré prijali prudenciálne regulačné orgány USA. |
| --- | --- |

(6)

Právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania, ktoré sa uplatňujú v USA na zmluvy o mimoburzových derivátoch, sú stanovené v hlave VII zákona s názvom Dodd Frank Wall Street Reform and Consumer Protection Act (Doddov-Frankov zákon o reforme Wall Street a ochrane spotrebiteľa, ďalej len „Doddov-Frankov zákon“) a v osobitných vykonávacích predpisoch, ktoré prijali prudenciálne regulačné orgány USA.

| (7) | Podľa Doddovho-Frankovho zákona neexistujú žiadne rovnocenné pravidlá s postupmi zmierňovania operačného rizika uplatňovanými na mimoburzové deriváty, ktoré nezúčtováva centrálna protistrana, a prudenciálne regulačné orgány USA nevydali žiadne pravidlá ani nariadenia ukladajúce rovnocenné požiadavky. Toto rozhodnutie sa preto nevzťahuje na právne opatrenia ani opatrenia dohľadu a presadzovania uplatniteľné na transakcie s mimoburzovými derivátmi uzatvorené medzi protistranou regulovanou prudenciálnymi regulačnými orgánmi USA a protistranou usadenou v Únii, na ktoré sa vzťahujú požiadavky stanovené v článku 11 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 týkajúce sa povinností včasného potvrdenia, kompresie a zosúladenia portfólia, oceňovania a riešenia sporov. |
| --- | --- |

(7)

Podľa Doddovho-Frankovho zákona neexistujú žiadne rovnocenné pravidlá s postupmi zmierňovania operačného rizika uplatňovanými na mimoburzové deriváty, ktoré nezúčtováva centrálna protistrana, a prudenciálne regulačné orgány USA nevydali žiadne pravidlá ani nariadenia ukladajúce rovnocenné požiadavky. Toto rozhodnutie sa preto nevzťahuje na právne opatrenia ani opatrenia dohľadu a presadzovania uplatniteľné na transakcie s mimoburzovými derivátmi uzatvorené medzi protistranou regulovanou prudenciálnymi regulačnými orgánmi USA a protistranou usadenou v Únii, na ktoré sa vzťahujú požiadavky stanovené v článku 11 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 týkajúce sa povinností včasného potvrdenia, kompresie a zosúladenia portfólia, oceňovania a riešenia sporov.

| (8) | Podľa článku 11 ods. 3 platí, že zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtovávané centrálnou protistranou podliehajú v Únii povinnosti výmeny kolaterálu („požiadavka na maržu“). Podľa tohto pravidla si musia všetky protistrany vymieňať variačné marže a protistrany nad určitou prahovou hodnotou si musia vymeniť počiatočné marže. V tejto súvislosti musí každá protistrana, ktorú reguluje prudenciálny regulačný orgán USA, dodržiavať pravidlo prijaté týmito prudenciálnymi regulačnými orgánmi USA, ako sa stanovujú v hlave 12 kódexu federálneho nariadenia (Code of Federal Regulation), konkrétne v časti 45 (pokiaľ ide o OCC), v časti 237 (pokiaľ ide o FRS), v časti 349 (pokiaľ ide o FDIC), v časti 624 (pokiaľ ide o FCA) a v časti 1221 (pokiaľ ide o FHFA) (spoločne len „maržové pravidlo pre swapy“). |
| --- | --- |

(8)

Podľa článku 11 ods. 3 platí, že zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtovávané centrálnou protistranou podliehajú v Únii povinnosti výmeny kolaterálu („požiadavka na maržu“). Podľa tohto pravidla si musia všetky protistrany vymieňať variačné marže a protistrany nad určitou prahovou hodnotou si musia vymeniť počiatočné marže. V tejto súvislosti musí každá protistrana, ktorú reguluje prudenciálny regulačný orgán USA, dodržiavať pravidlo prijaté týmito prudenciálnymi regulačnými orgánmi USA, ako sa stanovujú v hlave 12 kódexu federálneho nariadenia (Code of Federal Regulation), konkrétne v časti 45 (pokiaľ ide o OCC), v časti 237 (pokiaľ ide o FRS), v časti 349 (pokiaľ ide o FDIC), v časti 624 (pokiaľ ide o FCA) a v časti 1221 (pokiaľ ide o FHFA) (spoločne len „maržové pravidlo pre swapy“).

| (9) | Maržové pravidlo pre swapy sa uplatňuje na swapy a swapy založené na cenných papieroch uzavreté medzi dotknutými swapovými subjektmi a inými swapovými subjektmi, koncovými finančnými používateľmi s významnou swapovou expozíciou, ako aj – do určitej miery – koncovými finančnými používateľmi bez významných swapov a inými protistranami, ako sú štáty, multilaterálne rozvojové banky alebo Banka pre medzinárodné zúčtovanie. Aby mal subjekt významnú swapovú expozíciu, jeho priemerná denná súhrnná pomyselná hodnota nezúčtovaných mimoburzových derivátov za jún, júl a august predchádzajúceho kalendárneho roka musí presahovať 8 miliárd USD, zatiaľ čo analogická prahová hodnota stanovená v článku 28 delegovaného nariadenia (EÚ) 2016/2251 je 8 miliárd EUR. Požiadavka na výmenu variačnej marže v Únii nezahŕňa prahovú hodnotu významnosti a vzťahuje sa na všetky protistrany podliehajúce článku 11 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Podľa pravidiel pre kombinovanú minimálnu sumu prevodu počiatočnej a variačnej marže sa v maržovom pravidle pre swapy stanovuje hodnota 500 000 USD, zatiaľ čo zodpovedajúca požiadavka stanovená v článku 25 delegovaného nariadenia (EÚ) 2016/2251 je 500 000 EUR. Vzhľadom na zanedbateľný rozdiel v menách by sa tieto sumy mali považovať za rovnocenné. |
| --- | --- |

(9)

Maržové pravidlo pre swapy sa uplatňuje na swapy a swapy založené na cenných papieroch uzavreté medzi dotknutými swapovými subjektmi a inými swapovými subjektmi, koncovými finančnými používateľmi s významnou swapovou expozíciou, ako aj – do určitej miery – koncovými finančnými používateľmi bez významných swapov a inými protistranami, ako sú štáty, multilaterálne rozvojové banky alebo Banka pre medzinárodné zúčtovanie. Aby mal subjekt významnú swapovú expozíciu, jeho priemerná denná súhrnná pomyselná hodnota nezúčtovaných mimoburzových derivátov za jún, júl a august predchádzajúceho kalendárneho roka musí presahovať 8 miliárd USD, zatiaľ čo analogická prahová hodnota stanovená v článku 28 delegovaného nariadenia (EÚ) 2016/2251 je 8 miliárd EUR. Požiadavka na výmenu variačnej marže v Únii nezahŕňa prahovú hodnotu významnosti a vzťahuje sa na všetky protistrany podliehajúce článku 11 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Podľa pravidiel pre kombinovanú minimálnu sumu prevodu počiatočnej a variačnej marže sa v maržovom pravidle pre swapy stanovuje hodnota 500 000 USD, zatiaľ čo zodpovedajúca požiadavka stanovená v článku 25 delegovaného nariadenia (EÚ) 2016/2251 je 500 000 EUR. Vzhľadom na zanedbateľný rozdiel v menách by sa tieto sumy mali považovať za rovnocenné.

| (10) | Požiadavky maržového pravidla pre swapy sa uplatňujú na swapy, ako sú vymedzené v oddiele 721 Doddovho-Frankovho zákona, a na swapy založené na cenných papieroch, ako sú vymedzené v oddiele 761 Doddovho-Frankovho zákona, a teda zahŕňajú takmer všetky zmluvy vymedzené ako mimoburzové deriváty v nariadení (EÚ) č. 648/2012 s výnimkou devízových forwardov a devízových swapov, v prípade ktorých sa v maržovom pravidle pre swapy nestanovujú žiadne požiadavky. Maržové pravidlo pre swapy okrem toho neobsahuje žiadne špecifické zaobchádzanie so štruktúrovanými produktmi, a teda ani s krytými dlhopismi a sekuritizáciami. V Únii sú devízové swapy a devízové forwardy oslobodené od požiadaviek na počiatočné marže a deriváty spojené s krytými dlhopismi na účely hedžingu môžu byť od požiadaviek na počiatočnú maržu takisto oslobodené. Toto rozhodnutie by sa preto malo uplatňovať len na transakcie s mimoburzovými derivátmi, ktoré podliehajú maržiam tak podľa práva Únie, ako aj podľa maržového pravidla pre swapy. |
| --- | --- |

(10)

Požiadavky maržového pravidla pre swapy sa uplatňujú na swapy, ako sú vymedzené v oddiele 721 Doddovho-Frankovho zákona, a na swapy založené na cenných papieroch, ako sú vymedzené v oddiele 761 Doddovho-Frankovho zákona, a teda zahŕňajú takmer všetky zmluvy vymedzené ako mimoburzové deriváty v nariadení (EÚ) č. 648/2012 s výnimkou devízových forwardov a devízových swapov, v prípade ktorých sa v maržovom pravidle pre swapy nestanovujú žiadne požiadavky. Maržové pravidlo pre swapy okrem toho neobsahuje žiadne špecifické zaobchádzanie so štruktúrovanými produktmi, a teda ani s krytými dlhopismi a sekuritizáciami. V Únii sú devízové swapy a devízové forwardy oslobodené od požiadaviek na počiatočné marže a deriváty spojené s krytými dlhopismi na účely hedžingu môžu byť od požiadaviek na počiatočnú maržu takisto oslobodené. Toto rozhodnutie by sa preto malo uplatňovať len na transakcie s mimoburzovými derivátmi, ktoré podliehajú maržiam tak podľa práva Únie, ako aj podľa maržového pravidla pre swapy.

| (11) | Požiadavky stanovené v maržovom pravidle pre swapy v súvislosti s výpočtom počiatočnej marže sú rovnocenné s požiadavkami stanovenými v nariadení (EÚ) č. 648/2012. Rovnako ako v prílohe IV k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2016/2251 aj v maržovom pravidle pre swapy možno používať štandardizovaný prístup. Na uvedený výpočet sa môžu alternatívne použiť aj interné modely alebo modely tretej strany, ak tieto modely obsahujú určité špecifické parametre vrátane intervalov minimálnej dôveryhodnosti a obdobia rizika dozabezpečenia a určitých historických údajov vrátane stresových období. Tieto modely musí schváliť príslušný prudenciálny regulačný orgán USA. |
| --- | --- |

(11)

Požiadavky stanovené v maržovom pravidle pre swapy v súvislosti s výpočtom počiatočnej marže sú rovnocenné s požiadavkami stanovenými v nariadení (EÚ) č. 648/2012. Rovnako ako v prílohe IV k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2016/2251 aj v maržovom pravidle pre swapy možno používať štandardizovaný prístup. Na uvedený výpočet sa môžu alternatívne použiť aj interné modely alebo modely tretej strany, ak tieto modely obsahujú určité špecifické parametre vrátane intervalov minimálnej dôveryhodnosti a obdobia rizika dozabezpečenia a určitých historických údajov vrátane stresových období. Tieto modely musí schváliť príslušný prudenciálny regulačný orgán USA.

| (12) | Požiadavky stanovené v maržovom pravidle pre swapy v súvislosti s prípustným kolaterálom a spôsobom, ako sa uvedený kolaterál drží a oddeľuje, sú rovnocenné s požiadavkami stanovenými v článku 4 delegovaného nariadenia (EÚ) 2016/2251. Maržové pravidlo pre swapy obsahuje rovnocenný zoznam prípustných kolaterálov. Maržové pravidlo pre swapy by sa preto malo považovať za rovnocenné s pravidlami stanovenými v článku 11 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012. |
| --- | --- |

(12)

Požiadavky stanovené v maržovom pravidle pre swapy v súvislosti s prípustným kolaterálom a spôsobom, ako sa uvedený kolaterál drží a oddeľuje, sú rovnocenné s požiadavkami stanovenými v článku 4 delegovaného nariadenia (EÚ) 2016/2251. Maržové pravidlo pre swapy obsahuje rovnocenný zoznam prípustných kolaterálov. Maržové pravidlo pre swapy by sa preto malo považovať za rovnocenné s pravidlami stanovenými v článku 11 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

| (13) | Pokiaľ ide o rovnocennú úroveň ochrany služobného tajomstva, v USA sa na informácie, ktorými disponujú federálne regulačné orgány, vzťahuje zákon o ochrane súkromia (Privacy Act) a zákon o slobode informácií (Freedom of Information Act). Podľa zákona o slobode informácií musí jednotlivec alebo organizácia v mnohých prípadoch prijať opatrenia na zabezpečenie dôverného zaobchádzania s predloženými informáciami. Zákon o ochrane súkromia a zákon o slobode informácií tak poskytujú záruky služobného tajomstva vrátane ochrany obchodného tajomstva, ktoré si vzájomne vymieňajú orgány s tretími stranami, ktoré sú rovnocenné so zárukami stanovenými v hlave VIII nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Požiadavky USA by sa mali považovať za požiadavky poskytujúce rovnocennú úroveň ochrany služobného tajomstva, ako sa zaručuje v nariadení (EÚ) č. 648/2012. |
| --- | --- |

(13)

Pokiaľ ide o rovnocennú úroveň ochrany služobného tajomstva, v USA sa na informácie, ktorými disponujú federálne regulačné orgány, vzťahuje zákon o ochrane súkromia (Privacy Act) a zákon o slobode informácií (Freedom of Information Act). Podľa zákona o slobode informácií musí jednotlivec alebo organizácia v mnohých prípadoch prijať opatrenia na zabezpečenie dôverného zaobchádzania s predloženými informáciami. Zákon o ochrane súkromia a zákon o slobode informácií tak poskytujú záruky služobného tajomstva vrátane ochrany obchodného tajomstva, ktoré si vzájomne vymieňajú orgány s tretími stranami, ktoré sú rovnocenné so zárukami stanovenými v hlave VIII nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Požiadavky USA by sa mali považovať za požiadavky poskytujúce rovnocennú úroveň ochrany služobného tajomstva, ako sa zaručuje v nariadení (EÚ) č. 648/2012.

| (14) | Pokiaľ ide napokon o účinný dohľad nad právnymi opatreniami v USA a ich presadzovanie, prudenciálne regulačné orgány USA majú rozsiahle vyšetrovacie právomoci a právomoci dohľadu na posúdenie toho, či dotknuté swapové subjekty dodržiavajú maržové pravidlo pre swapy. Prudenciálne regulačné orgány USA môžu prijať širokú škálu opatrení dohľadu s cieľom zastaviť akéhokoľvek porušovania uplatňovaných požiadaviek. Právny rámec USA navyše stanovuje za porušenia uplatňovaných požiadaviek občianskoprávne sankcie vrátane dočasných alebo trvalých súdnych zákazov alebo príkazov, pokút, ako aj trestnoprávnych sankcií. Tieto opatrenia by sa preto mali považovať za opatrenia, ktoré zabezpečujú účinné uplatňovanie príslušných právnych opatrení a opatrení regulácie a presadzovania podľa Doddovho-Frankovho zákona, zákona o výmene komodít (Commodity Exchange Act), zákona o výmene cenných papierov (Securities Exchange Act), maržového pravidla pre swapy, ako aj nariadení komisie CFTC (Commodity Futures Trading Commission) a komisie SEC (Securities and Exchange Commission), a to spravodlivým a nenarúšajúcim spôsobom, aby sa zabezpečil účinný dohľad a presadzovanie. |
| --- | --- |

(14)

Pokiaľ ide napokon o účinný dohľad nad právnymi opatreniami v USA a ich presadzovanie, prudenciálne regulačné orgány USA majú rozsiahle vyšetrovacie právomoci a právomoci dohľadu na posúdenie toho, či dotknuté swapové subjekty dodržiavajú maržové pravidlo pre swapy. Prudenciálne regulačné orgány USA môžu prijať širokú škálu opatrení dohľadu s cieľom zastaviť akéhokoľvek porušovania uplatňovaných požiadaviek. Právny rámec USA navyše stanovuje za porušenia uplatňovaných požiadaviek občianskoprávne sankcie vrátane dočasných alebo trvalých súdnych zákazov alebo príkazov, pokút, ako aj trestnoprávnych sankcií. Tieto opatrenia by sa preto mali považovať za opatrenia, ktoré zabezpečujú účinné uplatňovanie príslušných právnych opatrení a opatrení regulácie a presadzovania podľa Doddovho-Frankovho zákona, zákona o výmene komodít (Commodity Exchange Act), zákona o výmene cenných papierov (Securities Exchange Act), maržového pravidla pre swapy, ako aj nariadení komisie CFTC (Commodity Futures Trading Commission) a komisie SEC (Securities and Exchange Commission), a to spravodlivým a nenarúšajúcim spôsobom, aby sa zabezpečil účinný dohľad a presadzovanie.

| (15) | Týmto rozhodnutím sa uznáva rovnocennosť záväzných požiadaviek, ktoré sú stanovené prudenciálnymi regulačnými orgánmi USA v súvislosti so zmluvami o mimoburzových derivátoch a ktoré sú platné v čase prijatia tohto rozhodnutia. Komisia bude v spolupráci s orgánom ESMA naďalej pravidelne monitorovať vývoj právnych opatrení a opatrení dohľadu a presadzovania v súvislosti s týmito zmluvami o mimoburzových derivátoch a ich konzistentné a účinné vykonávanie, pokiaľ ide o včasné potvrdenie, kompresiu a zosúladenie portfólia, oceňovanie, riešenie sporov a požiadavky na maržu, ktoré sú uplatniteľné na zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtované centrálnou protistranou, v súvislosti s ktorými bolo toto rozhodnutie prijaté. Komisia môže v rámci svojho úsilia o monitorovanie požiadať prudenciálne regulačné orgány USA o poskytnutie informácií o vývoji v oblasti regulácie a dohľadu. Komisia môže kedykoľvek vykonať osobitné preskúmanie, pokiaľ bude vzhľadom na príslušný vývoj nutné, aby opätovne prehodnotila vyhlásenie o rovnocennosti priznané týmto rozhodnutím. Takéto prehodnotenie môže viesť k zrušeniu tohto rozhodnutia, v dôsledku čoho by protistrany automaticky opäť podliehali všetkým požiadavkám stanoveným v nariadení (EÚ) č. 648/2012. |
| --- | --- |

(15)

Týmto rozhodnutím sa uznáva rovnocennosť záväzných požiadaviek, ktoré sú stanovené prudenciálnymi regulačnými orgánmi USA v súvislosti so zmluvami o mimoburzových derivátoch a ktoré sú platné v čase prijatia tohto rozhodnutia. Komisia bude v spolupráci s orgánom ESMA naďalej pravidelne monitorovať vývoj právnych opatrení a opatrení dohľadu a presadzovania v súvislosti s týmito zmluvami o mimoburzových derivátoch a ich konzistentné a účinné vykonávanie, pokiaľ ide o včasné potvrdenie, kompresiu a zosúladenie portfólia, oceňovanie, riešenie sporov a požiadavky na maržu, ktoré sú uplatniteľné na zmluvy o mimoburzových derivátoch nezúčtované centrálnou protistranou, v súvislosti s ktorými bolo toto rozhodnutie prijaté. Komisia môže v rámci svojho úsilia o monitorovanie požiadať prudenciálne regulačné orgány USA o poskytnutie informácií o vývoji v oblasti regulácie a dohľadu. Komisia môže kedykoľvek vykonať osobitné preskúmanie, pokiaľ bude vzhľadom na príslušný vývoj nutné, aby opätovne prehodnotila vyhlásenie o rovnocennosti priznané týmto rozhodnutím. Takéto prehodnotenie môže viesť k zrušeniu tohto rozhodnutia, v dôsledku čoho by protistrany automaticky opäť podliehali všetkým požiadavkám stanoveným v nariadení (EÚ) č. 648/2012.

| (16) | Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Európskeho výboru pre cenné papiere, |
| --- | --- |

(16)

Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Európskeho výboru pre cenné papiere,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Na účely článku 13 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa právne opatrenia a opatrenia dohľadu a presadzovania Spojených štátov amerických v súvislosti s výmenou kolaterálu, ktoré sa uplatňujú na transakcie regulované ako „swapy“ v zmysle vymedzenia v oddiele 721 Doddovho-Frankovho zákona alebo ako „swapy založené na cenných papieroch“ v zmysle vymedzenia v oddiele 761 Doddovho-Frankovho zákona, ktoré sa nezúčtovávajú centrálnou protistranou, považujú za rovnocenné s požiadavkami článku 11 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ak je aspoň jedna z protistrán týchto transakcií usadená v USA a je považovaná za dotknutý swapový subjekt Radou guvernérov Federálneho rezervného systému (Board of Governors of the Federal Reserve System, FRS), Úradom kontrolóra meny (Office of the Comptroller of the Currency, OCC), Federálnou spoločnosťou pre poistenie vkladov (Federal Deposit Insurance Corporation, FDIC), Správou poľnohospodárskych úverov (Farm Credit Administration, FCA) alebo Federálnou agentúrou pre financovanie bývania (Federal Housing Finance Agency, FHFA), pričom táto protistrana podlieha maržovému pravidlu pre swapy stanovenému v časti 45 (pokiaľ ide o OCC), v časti 237 (pokiaľ ide o FRS), v časti 349 (pokiaľ ide o FDIC), v časti 624 (pokiaľ ide o FCA) a v časti 1221 (pokiaľ ide o FHFA) (spoločne len „maržové pravidlo pre swapy“).

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli 5. júla 2021

Za Komisiu

predsedníčka

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 201, 27.7.2012, s. 1.

1

(2)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 149/2013 z 19. decembra 2012, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o regulačné technické normy týkajúce sa nepriamych zúčtovacích mechanizmov, zúčtovacej povinnosti, verejného archívu, prístupu k miestu obchodovania, nefinančných protistrán, postupov zmierňovania rizika pre zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré centrálna protistrana nezúčtovala (Ú. v. EÚ L 52, 23.2.2013, s. 11).

2

(3)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2016/2251 zo 4. októbra 2016, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy pre postupy zmierňovania rizika pre zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré centrálna protistrana nezúčtovala (Ú. v. EÚ L 340, 15.12.2016, s. 9).

3

(4)  ESMA/2013/BS/1157, Technical advice on third country regulatory equivalence under EMIR – US (Technické poradenstvo týkajúce sa regulačnej rovnocennosti tretej krajiny podľa nariadenia EMIR – USA), záverečná správa, Európsky orgán pre cenné papiere a trhy, 1. septembra 2013.

4

Technical advice on third country regulatory equivalence under EMIR – US

---