# Den Europæiske Unions L 280/2021

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 280 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 64. årgang3. august 2021 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 280

Dansk udgave

Retsforskrifter

64. årgang3. august 2021

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Meddelelse om ikrafttrædelsesdatoen for aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Den Argentinske Republik i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 vedrørende ændring af indrømmelser for alle de toldkontingenter, der er omfattet af EU-liste CLXXV, som følge af Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union | 1 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/1279 af 28. juli 2021 om forlængelse af skærpet overvågning over for Grækenland
  (meddelt under nummer C(2021) 5605) | 2 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

INTERNATIONALE AFTALER

*

Meddelelse om ikrafttrædelsesdatoen for aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Den Argentinske Republik i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 vedrørende ændring af indrømmelser for alle de toldkontingenter, der er omfattet af EU-liste CLXXV, som følge af Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union

1

AFGØRELSER

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/1279 af 28. juli 2021 om forlængelse af skærpet overvågning over for Grækenland
  (meddelt under nummer C(2021) 5605)

(meddelt under nummer C(2021) 5605)

2

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

INTERNATIONALE AFTALER

| 3.8.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 280/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.8.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 280/1

---

Meddelelse om ikrafttrædelsesdatoen for aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Den Argentinske Republik i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 vedrørende ændring af indrømmelser for alle de toldkontingenter, der er omfattet af EU-liste CLXXV, som følge af Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union

Aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Den Argentinske Republik i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 vedrørende ændring af indrømmelser for alle de toldkontingenter, der er omfattet af EU-liste CLXXV, som følge af Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union (1), der blev undertegnet den 10. maj 2021 i Bruxelles, trådte i kraft den 13. juli 2021.

1

---

(1)  
  EUT L 264 af 26.7.2021, s. 3.

1

---

AFGØRELSER

| 3.8.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 280/2 |
| --- | --- | --- | --- |

3.8.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 280/2

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2021/1279

af 28. juli 2021

om forlængelse af skærpet overvågning over for Grækenland

(meddelt under nummer C(2021) 5605)

(Kun den græske udgave er autentisk)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 472/2013 af 21. maj 2013 om skærpelse af den økonomiske og budgetmæssige overvågning af medlemsstater i euroområdet, der har eller er truet af alvorlige vanskeligheder med hensyn til deres finansielle stabilitet (1), særlig artikel 2, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Efter at ydelsen af finansiel bistand inden for rammerne af den europæiske stabilitetsmekanisme ophørte den 20. august 2018, blev der ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1192 (2) indledt skærpet overvågning over for Grækenland i en periode på seks måneder fra den 21. august 2018. Den skærpede overvågning blev efterfølgende forlænget fem gange (3), hver gang med yderligere seks måneder og sidste gang fra den 21. februar 2021. |
| --- | --- |

(1)

Efter at ydelsen af finansiel bistand inden for rammerne af den europæiske stabilitetsmekanisme ophørte den 20. august 2018, blev der ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1192 (2) indledt skærpet overvågning over for Grækenland i en periode på seks måneder fra den 21. august 2018. Den skærpede overvågning blev efterfølgende forlænget fem gange (3), hver gang med yderligere seks måneder og sidste gang fra den 21. februar 2021.

| (2) | Siden 2010 har Grækenland modtaget betydelige beløb i finansiel bistand, hvilket har medført, at Grækenlands udestående gæld til medlemsstaterne i euroområdet, den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet og den europæiske stabilitetsmekanisme beløber sig til 242 152 mio. EUR. Grækenland har modtaget finansiel bistand på lempelige vilkår fra sine europæiske partnere, og der er blevet truffet yderligere foranstaltninger for at gøre gældssituationen mere holdbar i 2012 og igen i 2017 inden for rammerne af den europæiske stabilitetsmekanisme. Den 22. juni 2018 nåede Eurogruppen til politisk enighed om at iværksætte yderligere foranstaltninger for at sikre en holdbar gældssituation. Nogle af disse foranstaltninger, herunder overførslen af beløb svarende til euroområdets nationale centralbankers udbytte fra de græske statsobligationer, der besiddes i henhold til aftalen om finansielle nettoaktiver og programmet vedrørende værdipapirmarkeder, kan vedtages hver sjette måned i Eurogruppen på grundlag af en positiv indberetning i forbindelse med den skærpede overvågning af, at Grækenland efterkommer sine politiske tilsagn efter programgennemførelsen. Frigivelsen af de første fem trancher af politikafhængige gældsrelaterede foranstaltninger blev gennemført efter en aftale med Eurogruppen i henholdsvis april 2019, december 2019, juni 2020, november 2020 og juni 2021. |
| --- | --- |

(2)

Siden 2010 har Grækenland modtaget betydelige beløb i finansiel bistand, hvilket har medført, at Grækenlands udestående gæld til medlemsstaterne i euroområdet, den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet og den europæiske stabilitetsmekanisme beløber sig til 242 152 mio. EUR. Grækenland har modtaget finansiel bistand på lempelige vilkår fra sine europæiske partnere, og der er blevet truffet yderligere foranstaltninger for at gøre gældssituationen mere holdbar i 2012 og igen i 2017 inden for rammerne af den europæiske stabilitetsmekanisme. Den 22. juni 2018 nåede Eurogruppen til politisk enighed om at iværksætte yderligere foranstaltninger for at sikre en holdbar gældssituation. Nogle af disse foranstaltninger, herunder overførslen af beløb svarende til euroområdets nationale centralbankers udbytte fra de græske statsobligationer, der besiddes i henhold til aftalen om finansielle nettoaktiver og programmet vedrørende værdipapirmarkeder, kan vedtages hver sjette måned i Eurogruppen på grundlag af en positiv indberetning i forbindelse med den skærpede overvågning af, at Grækenland efterkommer sine politiske tilsagn efter programgennemførelsen. Frigivelsen af de første fem trancher af politikafhængige gældsrelaterede foranstaltninger blev gennemført efter en aftale med Eurogruppen i henholdsvis april 2019, december 2019, juni 2020, november 2020 og juni 2021.

| (3) | Grækenland har afgivet tilsagn i Eurogruppen om at fortsætte og gennemføre alle de centrale reformer, der er vedtaget som led i stabilitetsstøtteprogrammet inden for rammerne af den europæiske stabilitetsmekanisme (»programmet«), og sikre, at målene for de vigtige reformer, der er vedtaget inden for rammerne af dette program og dets forgængere, forfølges. Grækenland har også givet tilsagn om at gennemføre særlige budget-, finans- og strukturpolitiske foranstaltninger samt foranstaltninger inden for socialforsorg, finansiel stabilitet, arbejds- og produktmarkeder, privatisering og offentlig forvaltning. Disse særlige foranstaltninger, som er anført i et bilag til Eurogruppens erklæring af 22. juni 2018, vil bidrage til, at der rettes op på Grækenlands uforholdsmæssigt store makroøkonomiske ubalancer og årsagerne eller de potentielle årsager til de økonomiske vanskeligheder. |
| --- | --- |

(3)

Grækenland har afgivet tilsagn i Eurogruppen om at fortsætte og gennemføre alle de centrale reformer, der er vedtaget som led i stabilitetsstøtteprogrammet inden for rammerne af den europæiske stabilitetsmekanisme (»programmet«), og sikre, at målene for de vigtige reformer, der er vedtaget inden for rammerne af dette program og dets forgængere, forfølges. Grækenland har også givet tilsagn om at gennemføre særlige budget-, finans- og strukturpolitiske foranstaltninger samt foranstaltninger inden for socialforsorg, finansiel stabilitet, arbejds- og produktmarkeder, privatisering og offentlig forvaltning. Disse særlige foranstaltninger, som er anført i et bilag til Eurogruppens erklæring af 22. juni 2018, vil bidrage til, at der rettes op på Grækenlands uforholdsmæssigt store makroøkonomiske ubalancer og årsagerne eller de potentielle årsager til de økonomiske vanskeligheder.

| (4) | Den 2. juni 2021 offentliggjorde Kommissionen den dybdegående undersøgelse af Grækenland for 2021 (4). Kommissionen konkluderede, at Grækenland fortsat er berørt af uforholdsmæssigt store makroøkonomiske ubalancer. Disse ubalancer vedrørte den store offentlige gæld, den store andel af misligholdte lån og den ufuldstændige genoprettelse af balancen over for udlandet i en situation med fortsat høj — om end faldende — arbejdsløshed og lav potentiel vækst. Analysen viser, at disse sårbarheder fortsat består. Det skal bemærkes, at vurderingen af sårbarhederne i dette års dybdegående undersøgelse af Grækenland foregår under omstændigheder, der adskiller sig markant fra situationen sidste år. Endvidere er udviklingen i covid-19-pandemien, genopretningens styrke og de mulige strukturelle konsekvenser af krisen stadig behæftet med stor usikkerhed, hvorfor der skal udvises forsigtighed i vurderingen. Generelt har de politiske tiltag i det seneste år været rettet mod at afbøde virkningerne af det af covid-19-pandemien forårsagede chok og fremme genopretningen. Dette har øget gældsætningen, men burde støtte tilpasningen på mellemlang sigt. Den offentlige gæld øgedes betydeligt i 2020 og forventes først at begynde at falde fra 2022. Den offentlige gæld indehaves hovedsagelig af kreditorer i den offentlige sektor og finansieres til lave renter med lange løbetider, hvilket sammen med den store likviditetsbuffer bidrager til at beskytte Grækenland mod kortsigtede udsving. Underskuddet på betalingsbalancens løbende poster er på det seneste steget og forventes at forblive stort, hvilket i vid udstrækning skyldes covid-19-krisens konsekvenser for den store turistsektor. Den stadig høje andel af misligholdte lån i banksektoren har været markant faldende, hovedsagelig på grund af salget af lån inden for rammerne af »Hercules-ordningen« til beskyttelse af aktiver. Der er imidlertid en risiko for, at mængden af nye misligholdte lån begynder at stige igen, når foranstaltningerne til beskyttelse af låntagere mod chokket fra covid-19-pandemien udfases. Samtidig er forbindelsen mellem banker og stat vedholdende og stigende, og udsigterne for bankernes rentabilitet er stadig svage. Bestræbelserne på at styrke vækstudsigterne er kommet i modvind som følge af et nedslidt kapitalapparat, en aldrende befolkning og udvandringen af kvalificeret arbejdskraft. Fremadrettet giver den græske genopretnings- og resiliensplan mulighed for at tage hånd om ubalancer, investeringer og behovet for reformer. |
| --- | --- |

(4)

Den 2. juni 2021 offentliggjorde Kommissionen den dybdegående undersøgelse af Grækenland for 2021 (4). Kommissionen konkluderede, at Grækenland fortsat er berørt af uforholdsmæssigt store makroøkonomiske ubalancer. Disse ubalancer vedrørte den store offentlige gæld, den store andel af misligholdte lån og den ufuldstændige genoprettelse af balancen over for udlandet i en situation med fortsat høj — om end faldende — arbejdsløshed og lav potentiel vækst. Analysen viser, at disse sårbarheder fortsat består. Det skal bemærkes, at vurderingen af sårbarhederne i dette års dybdegående undersøgelse af Grækenland foregår under omstændigheder, der adskiller sig markant fra situationen sidste år. Endvidere er udviklingen i covid-19-pandemien, genopretningens styrke og de mulige strukturelle konsekvenser af krisen stadig behæftet med stor usikkerhed, hvorfor der skal udvises forsigtighed i vurderingen. Generelt har de politiske tiltag i det seneste år været rettet mod at afbøde virkningerne af det af covid-19-pandemien forårsagede chok og fremme genopretningen. Dette har øget gældsætningen, men burde støtte tilpasningen på mellemlang sigt. Den offentlige gæld øgedes betydeligt i 2020 og forventes først at begynde at falde fra 2022. Den offentlige gæld indehaves hovedsagelig af kreditorer i den offentlige sektor og finansieres til lave renter med lange løbetider, hvilket sammen med den store likviditetsbuffer bidrager til at beskytte Grækenland mod kortsigtede udsving. Underskuddet på betalingsbalancens løbende poster er på det seneste steget og forventes at forblive stort, hvilket i vid udstrækning skyldes covid-19-krisens konsekvenser for den store turistsektor. Den stadig høje andel af misligholdte lån i banksektoren har været markant faldende, hovedsagelig på grund af salget af lån inden for rammerne af »Hercules-ordningen« til beskyttelse af aktiver. Der er imidlertid en risiko for, at mængden af nye misligholdte lån begynder at stige igen, når foranstaltningerne til beskyttelse af låntagere mod chokket fra covid-19-pandemien udfases. Samtidig er forbindelsen mellem banker og stat vedholdende og stigende, og udsigterne for bankernes rentabilitet er stadig svage. Bestræbelserne på at styrke vækstudsigterne er kommet i modvind som følge af et nedslidt kapitalapparat, en aldrende befolkning og udvandringen af kvalificeret arbejdskraft. Fremadrettet giver den græske genopretnings- og resiliensplan mulighed for at tage hånd om ubalancer, investeringer og behovet for reformer.

| (5) | Siden pandemien brød ud, har EU og medlemsstaterne truffet hidtil usete foranstaltninger for at beskytte borgernes liv og eksistensgrundlag. Som reaktion på covid-19-pandemien og som led i en koordineret EU-tilgang har Grækenland fortsat truffet foranstaltninger til at øge sit sundhedssystems kapacitet og udvidet sin pakke af finanspolitiske og likviditetsmæssige foranstaltninger til støtte for de personer og virksomheder, der er særlig hårdt ramt. EU har støttet de nationale tiltag for at håndtere sundhedskrisen og afbøde virkningerne af det økonomiske chok. EU har frigjort en del af sit budget til at bekæmpe virusset, aktiveret den generelle undtagelsesklausul under stabilitets- og vækstpagten, udnyttet statsstøttereglernes fulde fleksibilitet og oprettet nye støtteinstrumenter, herunder investeringsinitiativerne som reaktion på coronavirusset (CRII og CRII+) samt SURE (et nyt instrument for midlertidig støtte til mindskelse af risiciene for arbejdsløshed i en nødsituation). Grækenland har modtaget 5,2 mia. EUR inden for rammerne af SURE. Med den godkendte projektfinansiering på 1,8 mia. EUR nyder Grækenland også godt af Den Paneuropæiske Garantifond under Den Europæiske Investeringsbank, der mobiliserer støtte til virksomheder i hele EU. Disse foranstaltninger suppleres af andre foranstaltninger truffet af Den Europæiske Centralbank, den europæiske stabilitetsmekanisme og Den Europæiske Investeringsbank. |
| --- | --- |

(5)

Siden pandemien brød ud, har EU og medlemsstaterne truffet hidtil usete foranstaltninger for at beskytte borgernes liv og eksistensgrundlag. Som reaktion på covid-19-pandemien og som led i en koordineret EU-tilgang har Grækenland fortsat truffet foranstaltninger til at øge sit sundhedssystems kapacitet og udvidet sin pakke af finanspolitiske og likviditetsmæssige foranstaltninger til støtte for de personer og virksomheder, der er særlig hårdt ramt. EU har støttet de nationale tiltag for at håndtere sundhedskrisen og afbøde virkningerne af det økonomiske chok. EU har frigjort en del af sit budget til at bekæmpe virusset, aktiveret den generelle undtagelsesklausul under stabilitets- og vækstpagten, udnyttet statsstøttereglernes fulde fleksibilitet og oprettet nye støtteinstrumenter, herunder investeringsinitiativerne som reaktion på coronavirusset (CRII og CRII+) samt SURE (et nyt instrument for midlertidig støtte til mindskelse af risiciene for arbejdsløshed i en nødsituation). Grækenland har modtaget 5,2 mia. EUR inden for rammerne af SURE. Med den godkendte projektfinansiering på 1,8 mia. EUR nyder Grækenland også godt af Den Paneuropæiske Garantifond under Den Europæiske Investeringsbank, der mobiliserer støtte til virksomheder i hele EU. Disse foranstaltninger suppleres af andre foranstaltninger truffet af Den Europæiske Centralbank, den europæiske stabilitetsmekanisme og Den Europæiske Investeringsbank.

| (6) | Kommissionen offentliggjorde sin tiende vurdering som led i den skærpede overvågning af Grækenland (5) den 2. juni 2021. Heri konkluderes det, at Grækenland har truffet de nødvendige foranstaltninger for at opfylde sine specifikke tilsagn på trods af de vanskelige omstændigheder, der er forårsaget af pandemien. Myndighederne har gennemført en række grundlæggende reformer, herunder på de områder, der vil være afgørende for at håndtere de langsigtede konsekvenser af den nuværende økonomiske krise og styrke den offentlige forvaltnings kapacitet til at sikre en vellykket gennemførelse af genopretnings- og resiliensplanen. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen offentliggjorde sin tiende vurdering som led i den skærpede overvågning af Grækenland (5) den 2. juni 2021. Heri konkluderes det, at Grækenland har truffet de nødvendige foranstaltninger for at opfylde sine specifikke tilsagn på trods af de vanskelige omstændigheder, der er forårsaget af pandemien. Myndighederne har gennemført en række grundlæggende reformer, herunder på de områder, der vil være afgørende for at håndtere de langsigtede konsekvenser af den nuværende økonomiske krise og styrke den offentlige forvaltnings kapacitet til at sikre en vellykket gennemførelse af genopretnings- og resiliensplanen.

| (7) | Den 23. december 2020 oprettede EU et genopretningsinstrument, gennem hvilket der stilles 750 mia. EUR til rådighed med henblik på at afhjælpe de negative økonomiske konsekvenser af covid-19-krisen og sætte skub i genopretningen. Dette instrument skal navnlig gennemføres gennem genopretnings- og resiliensfaciliteten på 672,5 mia. EUR (»faciliteten«). Det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker blev i 2020-2021 midlertidigt tilpasset for at gøre det muligt at iværksætte faciliteten. Grækenland har gennem faciliteten ret til at modtage op til 17,8 mia. EUR i tilskud og op til 12,7 mia. EUR i lån i perioden 2021-2026. |
| --- | --- |

(7)

Den 23. december 2020 oprettede EU et genopretningsinstrument, gennem hvilket der stilles 750 mia. EUR til rådighed med henblik på at afhjælpe de negative økonomiske konsekvenser af covid-19-krisen og sætte skub i genopretningen. Dette instrument skal navnlig gennemføres gennem genopretnings- og resiliensfaciliteten på 672,5 mia. EUR (»faciliteten«). Det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker blev i 2020-2021 midlertidigt tilpasset for at gøre det muligt at iværksætte faciliteten. Grækenland har gennem faciliteten ret til at modtage op til 17,8 mia. EUR i tilskud og op til 12,7 mia. EUR i lån i perioden 2021-2026.

| (8) | Grækenland forelagde sin genopretnings- og resiliensplan (»planen«) den 27. april 2021. I henhold til artikel 19 i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten har Kommissionen vurderet (6) genopretnings- og resiliensplanens relevans, effektivitet, virkningsfuldhed og sammenhæng. På grundlag af et forslag (7), som Kommissionen forelagde den 17. juni 2021, godkendte Rådet den 13. juli 2021 (8) den positive vurdering af planen. Rådet var navnlig af den opfattelse, at planen bidrager til effektivt at afhjælpe en betydelig del af de økonomiske og sociale udfordringer, der er konstateret i de landespecifikke henstillinger, herunder de finanspolitiske aspekter heraf, og de henstillinger, der blev fremsat i henhold til proceduren i forbindelse med makroøkonomiske ubalancer. Reformerne i den græske genopretnings- og resiliensplan bygger på den omfangsrige reformindsats som led i de økonomiske tilpasningsprogrammer og supplerer de reformer, der overvåges som led i den skærpede overvågning. |
| --- | --- |

(8)

Grækenland forelagde sin genopretnings- og resiliensplan (»planen«) den 27. april 2021. I henhold til artikel 19 i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten har Kommissionen vurderet (6) genopretnings- og resiliensplanens relevans, effektivitet, virkningsfuldhed og sammenhæng. På grundlag af et forslag (7), som Kommissionen forelagde den 17. juni 2021, godkendte Rådet den 13. juli 2021 (8) den positive vurdering af planen. Rådet var navnlig af den opfattelse, at planen bidrager til effektivt at afhjælpe en betydelig del af de økonomiske og sociale udfordringer, der er konstateret i de landespecifikke henstillinger, herunder de finanspolitiske aspekter heraf, og de henstillinger, der blev fremsat i henhold til proceduren i forbindelse med makroøkonomiske ubalancer. Reformerne i den græske genopretnings- og resiliensplan bygger på den omfangsrige reformindsats som led i de økonomiske tilpasningsprogrammer og supplerer de reformer, der overvåges som led i den skærpede overvågning.

| (9) | På baggrund af Kommissionens dybdegående undersøgelse i 2021 og Kommissionens vurdering gennemgik Rådet stabilitetsprogrammet for 2021. I lyset af den betydelige usikkerhed, der stadig hersker, var anbefalingerne til finanspolitikken hovedsagelig af kvalitativ art. Rådet henstillede (9) til Grækenland at anvende genopretnings- og resiliensfaciliteten til at finansiere yderligere investeringer til støtte for genopretningen og samtidig føre en forsigtig finanspolitik i 2022 og fastholde nationalt finansierede investeringer. Når den økonomiske situation tillader det, bør Grækenland føre en finanspolitik, der tager sigte på at opnå en forsvarlig budgetstilling på mellemlang sigt og sikre finanspolitisk holdbarhed på mellemlang sigt. Samtidig bør investeringerne øges for at sætte skub i vækstpotentialet. Rådet opfordrede også myndighederne til at være særligt opmærksomme på sammensætningen af de offentlige finanser. |
| --- | --- |

(9)

På baggrund af Kommissionens dybdegående undersøgelse i 2021 og Kommissionens vurdering gennemgik Rådet stabilitetsprogrammet for 2021. I lyset af den betydelige usikkerhed, der stadig hersker, var anbefalingerne til finanspolitikken hovedsagelig af kvalitativ art. Rådet henstillede (9) til Grækenland at anvende genopretnings- og resiliensfaciliteten til at finansiere yderligere investeringer til støtte for genopretningen og samtidig føre en forsigtig finanspolitik i 2022 og fastholde nationalt finansierede investeringer. Når den økonomiske situation tillader det, bør Grækenland føre en finanspolitik, der tager sigte på at opnå en forsvarlig budgetstilling på mellemlang sigt og sikre finanspolitisk holdbarhed på mellemlang sigt. Samtidig bør investeringerne øges for at sætte skub i vækstpotentialet. Rådet opfordrede også myndighederne til at være særligt opmærksomme på sammensætningen af de offentlige finanser.

| (10) | Siden pandemiens udbrud har Grækenland opretholdt sin tilstedeværelse på obligationsmarkederne og fortsat gennemførelsen af sin finansieringsplan, således at den var gennemført fuldt ud i 2020. Navnlig blev der i marts 2021 tilvejebragt 2,5 mia. EUR gennem udstedelsen af en 30-årig statsobligation, som var den første græske statsobligation med en løbetid på 30 år, der var blevet udstedt siden 2007. Grækenland tilbagebetalte i marts 2021 også en del af sine lån fra Den Internationale Valutafond før tid, hvilket bidrog til at mindske valutarisikoen og styrke finansmarkedernes tillid. Kreditvurderingen af Grækenlands statsgæld er i 2021 fortsat blevet bedre på trods af pandemien, hvorved afstanden til ratingen »investeringsværdig« er blevet yderligere indsnævret. De nuværende gunstige finansieringsvilkår understøttes af likviditetsforanstaltninger, der er aftalt på europæisk plan, herunder Den Europæiske Centralbanks opkøbsprogram på foranledning af den pandemiske nødsituation. På grundlag af den gældsholdbarhedsanalyse, der blev fremlagt i den 10. rapport om skærpet overvågning, forventes det offentlige bruttofinansieringsbehov fortsat at være stort på kort sigt, hovedsagelig på grund af det høje primære underskud, der forventes i 2021, og gennemførelsen i 2021-2022 af den i genopretnings- og resiliensplanen præsenterede lånefacilitet, selv om det yderligere finansieringsbehov til denne facilitet dækkes af den forventede udbetaling af lånet fra genopretnings- og resiliensfaciliteten. I de efterfølgende år forventes et moderat finansieringsbehov, der frem til 2030 bør ligge under 15 % af BNP. |
| --- | --- |

(10)

Siden pandemiens udbrud har Grækenland opretholdt sin tilstedeværelse på obligationsmarkederne og fortsat gennemførelsen af sin finansieringsplan, således at den var gennemført fuldt ud i 2020. Navnlig blev der i marts 2021 tilvejebragt 2,5 mia. EUR gennem udstedelsen af en 30-årig statsobligation, som var den første græske statsobligation med en løbetid på 30 år, der var blevet udstedt siden 2007. Grækenland tilbagebetalte i marts 2021 også en del af sine lån fra Den Internationale Valutafond før tid, hvilket bidrog til at mindske valutarisikoen og styrke finansmarkedernes tillid. Kreditvurderingen af Grækenlands statsgæld er i 2021 fortsat blevet bedre på trods af pandemien, hvorved afstanden til ratingen »investeringsværdig« er blevet yderligere indsnævret. De nuværende gunstige finansieringsvilkår understøttes af likviditetsforanstaltninger, der er aftalt på europæisk plan, herunder Den Europæiske Centralbanks opkøbsprogram på foranledning af den pandemiske nødsituation. På grundlag af den gældsholdbarhedsanalyse, der blev fremlagt i den 10. rapport om skærpet overvågning, forventes det offentlige bruttofinansieringsbehov fortsat at være stort på kort sigt, hovedsagelig på grund af det høje primære underskud, der forventes i 2021, og gennemførelsen i 2021-2022 af den i genopretnings- og resiliensplanen præsenterede lånefacilitet, selv om det yderligere finansieringsbehov til denne facilitet dækkes af den forventede udbetaling af lånet fra genopretnings- og resiliensfaciliteten. I de efterfølgende år forventes et moderat finansieringsbehov, der frem til 2030 bør ligge under 15 % af BNP.

| (11) | Den græske banksektor er blevet mere stabil og modstandsdygtig over for chok siden afslutningen af programmet inden for rammerne af den europæiske stabilitetsmekanisme, men tilbageværende risici og væsentlige underliggende svagheder er fortsat til stede og vil sandsynligvis blive forværret af de betydelige negative følger af covid-19-udbruddet. Bankerne har opretholdt en passende likviditet, idet de har draget fordel af lempelige pengepolitiske vilkår. Den stadig høje andel af misligholdte lån i banksektoren er faldet markant fra 40,6 % i december 2019 til 30,1 % i december 2020 (10), hovedsagelig på grund af salget af lån inden for rammerne af »Hercules-ordningen« til beskyttelse af aktiver, som for nylig er blevet forlænget. Der er dog fortsat risici, som kan blive en realitet efter ophævelsen af statsstøtteprogrammerne. Både husholdningers og ikkefinansielle selskabers evne til at tilbagebetale gæld er fortsat lav, mens det underudviklede kapitalmarked begrænser virksomhedernes adgang til ikkegældsbaseret finansiering. De første tegn på betalingsadfærden efter moratoriernes udløb tyder dog på, at den negative indvirkning på aktivernes kvalitet stort set kan stemme overens med bankernes oprindelige forventninger eller den lavere ende af den græske nationalbanks aktuelle fremskrivninger. Banksystemets kapitalgrundlag er som helhed stort set tilstrækkeligt, men rentabiliteten er fortsat lav, og forbindelsen mellem banker og stat er blevet styrket under pandemien. Myndighederne gør også fremskridt med afgørende reformer i den finansielle sektor, navnlig den nye insolvenslov, der trådte i kraft i juni 2021. Afbrydelserne af retslige procedurer som følge af pandemien berører imidlertid fortsat gældsinddrivelsen og gennemførelsen af andre reformer i den finansielle sektor, der skal forbedre de eksisterende værktøjer til afvikling af misligholdte lån, men procedurerne er gradvist ved at blive genoptaget. Virkningen af disse reformer vil afhænge af, om de gennemføres rettidigt og effektivt. |
| --- | --- |

(11)

Den græske banksektor er blevet mere stabil og modstandsdygtig over for chok siden afslutningen af programmet inden for rammerne af den europæiske stabilitetsmekanisme, men tilbageværende risici og væsentlige underliggende svagheder er fortsat til stede og vil sandsynligvis blive forværret af de betydelige negative følger af covid-19-udbruddet. Bankerne har opretholdt en passende likviditet, idet de har draget fordel af lempelige pengepolitiske vilkår. Den stadig høje andel af misligholdte lån i banksektoren er faldet markant fra 40,6 % i december 2019 til 30,1 % i december 2020 (10), hovedsagelig på grund af salget af lån inden for rammerne af »Hercules-ordningen« til beskyttelse af aktiver, som for nylig er blevet forlænget. Der er dog fortsat risici, som kan blive en realitet efter ophævelsen af statsstøtteprogrammerne. Både husholdningers og ikkefinansielle selskabers evne til at tilbagebetale gæld er fortsat lav, mens det underudviklede kapitalmarked begrænser virksomhedernes adgang til ikkegældsbaseret finansiering. De første tegn på betalingsadfærden efter moratoriernes udløb tyder dog på, at den negative indvirkning på aktivernes kvalitet stort set kan stemme overens med bankernes oprindelige forventninger eller den lavere ende af den græske nationalbanks aktuelle fremskrivninger. Banksystemets kapitalgrundlag er som helhed stort set tilstrækkeligt, men rentabiliteten er fortsat lav, og forbindelsen mellem banker og stat er blevet styrket under pandemien. Myndighederne gør også fremskridt med afgørende reformer i den finansielle sektor, navnlig den nye insolvenslov, der trådte i kraft i juni 2021. Afbrydelserne af retslige procedurer som følge af pandemien berører imidlertid fortsat gældsinddrivelsen og gennemførelsen af andre reformer i den finansielle sektor, der skal forbedre de eksisterende værktøjer til afvikling af misligholdte lån, men procedurerne er gradvist ved at blive genoptaget. Virkningen af disse reformer vil afhænge af, om de gennemføres rettidigt og effektivt.

| (12) | Myndighederne gør fortsat fremskridt med strukturreformerne, der er vigtige for at håndtere de grundlæggende årsager til Grækenlands økonomiske vanskeligheder (11) og øge vækstpotentialet, hvilket igen vil bidrage til at nedbringe den høje gældskvote. Ud over ovennævnte reform af insolvenslovgivningen har regeringen fortsat arbejdet med at modernisere arbejdsmarkedslovgivningen, erhvervsuddannelserne og universitetsuddannelserne. Den har desuden opnået konsekvente fremskridt med hensyn til reformer af investeringstilladelser og af den offentlige forvaltning, styrket skatteforvaltningens kapacitet, reformeret elmarkedet og fremmet en række flagskibsprojekter for privatisering og reformer af virksomhedsledelsen i statsejede virksomheder. Ikke desto mindre er der stadig betydelige muligheder for at gøre yderligere fremskridt med institutionelle og strukturelle reformer, blandt andet af de lovgivningsmæssige, administrative og retlige rammer. I den henseende forventes gennemførelsen af reformer og investeringer i den græske genopretnings- og resiliensplan at udgøre en stor mulighed. |
| --- | --- |

(12)

Myndighederne gør fortsat fremskridt med strukturreformerne, der er vigtige for at håndtere de grundlæggende årsager til Grækenlands økonomiske vanskeligheder (11) og øge vækstpotentialet, hvilket igen vil bidrage til at nedbringe den høje gældskvote. Ud over ovennævnte reform af insolvenslovgivningen har regeringen fortsat arbejdet med at modernisere arbejdsmarkedslovgivningen, erhvervsuddannelserne og universitetsuddannelserne. Den har desuden opnået konsekvente fremskridt med hensyn til reformer af investeringstilladelser og af den offentlige forvaltning, styrket skatteforvaltningens kapacitet, reformeret elmarkedet og fremmet en række flagskibsprojekter for privatisering og reformer af virksomhedsledelsen i statsejede virksomheder. Ikke desto mindre er der stadig betydelige muligheder for at gøre yderligere fremskridt med institutionelle og strukturelle reformer, blandt andet af de lovgivningsmæssige, administrative og retlige rammer. I den henseende forventes gennemførelsen af reformer og investeringer i den græske genopretnings- og resiliensplan at udgøre en stor mulighed.

| (13) | I lyset af ovenstående konkluderer Kommissionen, at betingelserne for at begrunde indførelsen af skærpet overvågning i henhold til artikel 2 i forordning (EU) nr. 472/2013 fortsat er til stede. Navnlig er Grækenlands finansielle stabilitet fortsat udsat for risici, som, hvis de skulle blive en realitet, kan få yderst negative afsmittende virkninger på andre medlemsstater i euroområdet. Skulle der opstå sådanne afsmittende virkninger, kunne dette ske indirekte ved at påvirke investortilliden og dermed omkostningerne ved refinansiering for banker og stater i andre medlemsstater i euroområdet. |
| --- | --- |

(13)

I lyset af ovenstående konkluderer Kommissionen, at betingelserne for at begrunde indførelsen af skærpet overvågning i henhold til artikel 2 i forordning (EU) nr. 472/2013 fortsat er til stede. Navnlig er Grækenlands finansielle stabilitet fortsat udsat for risici, som, hvis de skulle blive en realitet, kan få yderst negative afsmittende virkninger på andre medlemsstater i euroområdet. Skulle der opstå sådanne afsmittende virkninger, kunne dette ske indirekte ved at påvirke investortilliden og dermed omkostningerne ved refinansiering for banker og stater i andre medlemsstater i euroområdet.

| (14) | Derfor er det nødvendigt, at Grækenland på mellemlang sigt fortsat iværksætter foranstaltninger for at håndtere årsagerne eller de potentielle årsager til vanskelighederne og gennemfører strukturreformer til støtte for en solid og holdbar økonomisk genopretning. Disse forhold omfatter den alvorlige og langvarige tilbagegang under krisen, størrelsen af Grækenlands gældsbyrde, sårbarhederne i finanssektoren, de fortsat relativt nære bånd mellem finanssektoren og Grækenlands offentlige finanser (herunder statsejerskab), risikoen for, at alvorlige spændinger i en af disse sektorer spreder sig til andre medlemsstater, samt euromedlemsstaternes eksponering over for den græske stat. |
| --- | --- |

(14)

Derfor er det nødvendigt, at Grækenland på mellemlang sigt fortsat iværksætter foranstaltninger for at håndtere årsagerne eller de potentielle årsager til vanskelighederne og gennemfører strukturreformer til støtte for en solid og holdbar økonomisk genopretning. Disse forhold omfatter den alvorlige og langvarige tilbagegang under krisen, størrelsen af Grækenlands gældsbyrde, sårbarhederne i finanssektoren, de fortsat relativt nære bånd mellem finanssektoren og Grækenlands offentlige finanser (herunder statsejerskab), risikoen for, at alvorlige spændinger i en af disse sektorer spreder sig til andre medlemsstater, samt euromedlemsstaternes eksponering over for den græske stat.

| (15) | For at imødegå de tilbageværende risici og overvåge opfyldelsen af de tilsagn, der er afgivet med henblik herpå, forekommer det nødvendigt og hensigtsmæssigt at forlænge den skærpede overvågning af Grækenland i henhold til artikel 2, stk. 1, i forordning (EU) nr. 472/2013. |
| --- | --- |

(15)

For at imødegå de tilbageværende risici og overvåge opfyldelsen af de tilsagn, der er afgivet med henblik herpå, forekommer det nødvendigt og hensigtsmæssigt at forlænge den skærpede overvågning af Grækenland i henhold til artikel 2, stk. 1, i forordning (EU) nr. 472/2013.

| (16) | Grækenland har haft mulighed for at udtale sig om Kommissionens vurdering via et brev, der blev sendt den 10. juni 2021. Grækenland var i sit svar af 17. juni 2021 i det store og hele enig i Kommissionens vurdering af de økonomiske udfordringer, som landet står over for, og som ligger til grund for beslutningen om at forlænge den skærpede overvågning. |
| --- | --- |

(16)

Grækenland har haft mulighed for at udtale sig om Kommissionens vurdering via et brev, der blev sendt den 10. juni 2021. Grækenland var i sit svar af 17. juni 2021 i det store og hele enig i Kommissionens vurdering af de økonomiske udfordringer, som landet står over for, og som ligger til grund for beslutningen om at forlænge den skærpede overvågning.

| (17) | Grækenland vil fortsat modtage teknisk støtte inden for rammerne af instrumentet for teknisk støtte, som navnlig vil støtte medlemsstaterne i udarbejdelsen og gennemførelsen af deres genopretnings- og resiliensplaner. |
| --- | --- |

(17)

Grækenland vil fortsat modtage teknisk støtte inden for rammerne af instrumentet for teknisk støtte, som navnlig vil støtte medlemsstaterne i udarbejdelsen og gennemførelsen af deres genopretnings- og resiliensplaner.

| (18) | Kommissionen vil i forbindelse med den skærpede overvågning arbejde tæt sammen med den europæiske stabilitetsmekanisme inden for rammerne af systemet for tidlig varsling — |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen vil i forbindelse med den skærpede overvågning arbejde tæt sammen med den europæiske stabilitetsmekanisme inden for rammerne af systemet for tidlig varsling —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den skærpede overvågning af Grækenland i medfør af artikel 2, stk. 1, i forordning (EU) nr. 472/2013, der blev indledt ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1192, forlænges med yderligere seks måneder fra den 21. august 2021.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til Den Hellenske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. juli 2021.

På Kommissionens vegne

Paolo GENTILONI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 140 af 27.5.2013, s. 1.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1192 af 11. juli 2018 om indledning af skærpet overvågning over for Grækenland (EUT L 211 af 22.8.2018, s. 1).

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/338 (EUT L 60 af 28.2.2019, s. 17), Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/1287 (EUT L 202 af 31.7.2019, s. 110), Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/280 (EUT L 59 af 28.2.2020, s. 9), Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/5086 (EUT L 248 af 31.7.2020, s. 20) og Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/271 (EUT L 61 af 22.2.2021, s. 3).

3

(4)  Meddelelse fra Kommissionen: Samordning af den økonomiske politik i 2021: sådan får vi bugt med covid-19, understøttet genopretningen og moderniseret vores økonomi (COM(2021) 500). Dybdegående undersøgelse af Grækenland (COM(2021) 403).

4

(5)  Europa-Kommissionen: Skærpet overvågning, ajourføring — Grækenland, juni 2021 (COM(2021) 528).

5

(6)  Kommissionens vurdering af genopretnings- og resiliensplanen for Grækenland (SWD(2021) 155).

6

(7)  COM(2021) 328 final.

7

(8)  Rådets gennemførelsesafgørelse af 13. juli 2021 om godkendelse af vurderingen af Grækenlands genopretnings- og resiliensplan.

8

(9)  Rådets henstilling af 13. juni 2021 med Rådets udtalelse om Grækenlands stabilitetsprogram for 2021.

9

(10)  Kilde: Grækenlands nationalbank, målt på individuelt niveau.

10

(11)  Se f.eks. Europa-Kommissionen: Skærpet overvågning, ajourføring — Grækenland, juni 2021 (COM(2021) 528) og Rådets gennemførelsesafgørelse af 13. juli 2021 om godkendelse af vurderingen af genopretnings- og resiliensplanen for Grækenland og den ledsagende vurdering fra Kommissionen (SWD(2021) 155).

11

---