# Euroopa Liidu L 217/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 217 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik18. juuni 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 217

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik18. juuni 2021

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2021/964, 26. mai 2021, Euroopa Liidu ja Hondurase Vabariigi vahelise metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu sõlmimise kohta | 1 |
| | * | Euroopa Liidu ja Hondurase Vabariigi vaheline metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist käsitlev vabatahtlik partnerlusleping | 3 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Nõukogu otsus (EL) 2021/964, 26. mai 2021, Euroopa Liidu ja Hondurase Vabariigi vahelise metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu sõlmimise kohta

1

*

Euroopa Liidu ja Hondurase Vabariigi vaheline metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist käsitlev vabatahtlik partnerlusleping

3

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 18.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 217/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 217/1

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2021/964,

26. mai 2021,

Euroopa Liidu ja Hondurase Vabariigi vahelise metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 3 esimest lõiku ja lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v ja lõikega 7,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ettepanekut (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon võttis 2003. aasta mais vastu teatise Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahaldus ja puidukaubandus (FLEGT): ELi tegevuskava ettepanek“. Teatises esitatud tegevuskavas (edaspidi „FLEGT tegevuskava“) kutsuti üles võtma meetmeid ebaseadusliku metsaraie vastu puitu tootvate riikidega vabatahtlike partnerluslepingute väljatöötamise kaudu. Nõukogu võttis FLEGT tegevuskava kohta vastu järeldused 2003. aasta oktoobris ja Euroopa Parlament võttis sama küsimust käsitleva resolutsiooni vastu 11. juulil 2005. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon võttis 2003. aasta mais vastu teatise Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahaldus ja puidukaubandus (FLEGT): ELi tegevuskava ettepanek“. Teatises esitatud tegevuskavas (edaspidi „FLEGT tegevuskava“) kutsuti üles võtma meetmeid ebaseadusliku metsaraie vastu puitu tootvate riikidega vabatahtlike partnerluslepingute väljatöötamise kaudu. Nõukogu võttis FLEGT tegevuskava kohta vastu järeldused 2003. aasta oktoobris ja Euroopa Parlament võttis sama küsimust käsitleva resolutsiooni vastu 11. juulil 2005.

| (2) | Vastavalt nõukogu otsusele (EL) 2020/2185 (2) allkirjastati Euroopa Liidu ja Hondurase Vabariigi vaheline metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist käsitlev vabatahtlik partnerlusleping (edaspidi „leping“) 23. veebruaril 2021, tingimusel et see hiljem sõlmitakse. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt nõukogu otsusele (EL) 2020/2185 (2) allkirjastati Euroopa Liidu ja Hondurase Vabariigi vaheline metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist käsitlev vabatahtlik partnerlusleping (edaspidi „leping“) 23. veebruaril 2021, tingimusel et see hiljem sõlmitakse.

| (3) | Leping tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Leping tuleks heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Hondurase Vabariigi vaheline metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist käsitlev vabatahtlik partnerlusleping kiidetakse liidu nimel heaks (3).

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja esitab liidu nimel lepingu artiklis 31 sätestatud teatise (4).

Artikkel 3

Komisjon esindab liitu lepingu artikliga 19 moodustatud lepingu täitmise ühiskomitees.

Liikmesriigid võivad osaleda lepingu täitmise ühiskomitee koosolekutel liidu delegatsiooni liikmetena.

Artikkel 4

Lepingu lisade muutmiseks kooskõlas lepingu artikliga 26 volitatakse komisjoni vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 2173/2005 (5) artikli 11 lõikes 3 osutatud menetlusele kiitma liidu nimel sellised muudatused heaks.

Artikkel 5

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 26. mai 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

M. do C. ANTUNES

---

(1)  26. aprilli 2021. aasta nõusolek (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Nõukogu 18. detsembri 2020. aasta otsus (EL) 2020/2185 Euroopa Liidu ja Hondurase Vabariigi vahelise metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu liidu nimel allkirjastamise kohta (ELT L 435, 23.12.2020, lk 63).

2

(3)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 3.

3

Euroopa Liidu Teataja

(4)  Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

4

Euroopa Liidu Teatajas

(5)  Nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2173/2005 FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse (ELT L 347, 30.12.2005, lk 1).

5

---

| 18.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 217/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 217/3

---

EUROOPA LIIDU JA HONDURASE VABARIIGI VAHELINE METSAÕIGUSNORMIDE TÄITMISE JÄRELEVALVET, METSAHALDUST JA EUROOPA LIITU TOODAVATE PUITTOODETEGA KAUPLEMIST KÄSITLEV VABATAHTLIK PARTNERLUSLEPING

EUROOPA LIIT, edaspidi „liit“,

ning

HONDURASE VABARIIK, edaspidi „Honduras“,

edaspidi koos „lepinguosalised“,

ARVESTADES liidu ja Hondurase vahelisi suhteid, eelkõige 2012. aastal ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika riikide vahel assotsiatsiooni loomise lepingu raames,

ARVESTADES 2003. aastal ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Costa Rica, El Salvadori, Guatemala, Hondurase, Nicaragua ja Panama Vabariigi vahel allkirjastatud poliitilise dialoogi ja koostöölepingut ning 1993. aastal Euroopa Majandusühenduse ning Costa Rica, El Salvadori, Guatemala, Hondurase, Nicaragua ja Panama Vabariigi vahel allkirjastatud koostöö raamlepingut,

ARVESTADES, et komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse (FLEGT) ELi tegevuskava kohta on esimene samm ebaseadusliku metsaraie ja sellega seotud kaubanduse kiireloomulise küsimuse lahendamisel,

OLLES TEADLIKUD 1992. aasta Rio keskkonna- ja arengudeklaratsioonis esitatud metsade säästva majandamise põhimõtete tähtsusest ning eelkõige üldsuse teadlikkuse ja keskkonnaküsimustes osalemise olulisust käsitleva 10. põhimõtte ning põlisrahvaste ja nende kogukondade ning muude kohalike kogukondade olulist osa keskkonnahalduses ja -arengus käsitleva 22. põhimõtte tähtsusest,

VÕTTES ARVESSE ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES), eelkõige selle nõuet, et CITESi osalised väljastaks I, II või III lisas loetletud liikidesse kuuluvate isendite eksportimiseks lube üksnes teatavatel tingimustel, eelkõige tingimusel, et kõnealuste isendite omandamisel ei oleks rikutud asjaomaseid loomastiku ja taimestiku kaitse seadusi,

KINNITADES VEEL KORD, kui oluliseks lepinguosalised peavad põhimõtteid ja norme, millega reguleeritakse mitmepoolset kauplemist, eelkõige 1994. aasta üldises tolli- ja kaubanduskokkuleppes (GATT) ning 1994. aastal allkirjastatud Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingu (Marrakeši leping) IA lisas loetletud muudes mitmepoolsetes lepingutes sätestatud õigusi ja kohustusi, ning vajadust kohaldada neid läbipaistvalt ja mittediskrimineerivalt,

VÕTTES ARVESSE nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 2173/2005 FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse,

VÕTTES ARVESSE ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika riikide vahel assotsiatsiooni loomise lepingut, eriti selle VIII jaotise artiklit 289 metsatoodetega kauplemise kohta, mille alusel lepinguosalised kohustuvad tegema koostööd metsaõigusnormide täitmise järelevalve ja metsahalduse parandamiseks, õiguspäraselt toodetud puittoodetega kauplemise edendamiseks ning metsade säästvaks haldamiseks selliste vahendite abil nagu CITES või metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse (FLEGT) vabatahtlikud partnerluslepingud,

KINNITADES VEEL KORD lepinguosaliste pühendumust ja otsusekindlust seoses kestliku arengu tegevuskava 2030 eesmärkidega ning eelkõige sellega, kuidas vabatahtliku partnerluslepingu täitmine aitab kaasa metsade säästva majandamise edendamist, raadamise peatamist ning loodustoodete ebaseadusliku nõudluse ja pakkumise vastaste meetmete võtmist käsitleva 15. eesmärgi saavutamisele,

OLLES TEADLIKUD sellest, kuidas FLEGTi vabatahtliku partnerluslepingu täitmine aitab kaasa kliimamuutustega võitlemisele kooskõlas raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise (REDD+) nimel tehtavate jõupingutustega, edendades metsaõigusnormide täitmise järelevalvet ja metsahaldust,

OLLES TEADLIKUD, et Hondurase puittoodete õiguspärasuse tagamise süsteemi (edaspidi „õiguspärasuse tagamise süsteem“) esmane eesmärk on hõlmata kogu puit ja kõik puittooted asjaomase õigusraamistikuga ning et kõnealuse süsteemi nõudeid kohaldatakse Hondurase siseturu ning riigist eksporditava puidu ja puittoodete suhtes ilma eranditeta,

ARVESTADES, et lepinguosalised peavad oluliseks kaasata kõiki asjaomaseid sidusrühmasid, sealhulgas kodanikuühiskonda, erasektorit, Hondurase põlisrahvaid ja Aafrika päritolu rahvaid ning kohalikku elanikkonda, olenemata nende soost, vanusest, asukohast, religioonist ja uskumustest, etnilisest päritolust, rassist, keelest, puudest ning mis tahes muust seisundist, edukasse metsahalduspoliitikasse, eelkõige konsultatsioonide ja üldsuse teavitamise kaudu;

ARVESTADES, et Hondurase metsaressursid on strateegiline vara, mille säästvat majandamist juhib metsade kaitse ja arengu, kaitsealade ning eluslooduse amet (Instituto de Conservación y Desarrollo Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre, ICF) riikliku metsanduspoliitika mudeli kaudu, mis on loodud metsade säästva majandamise ülesannete tulemusliku lahendamise ning avaliku ja erametsandussektori arendamisse tehtavate investeeringute tõhusa suunamise, reguleerimise, haldamise ja hõlbustamise ülesannete tõhusa täitmise eesmärgil,

ARVESTADES, et vastavalt Hondurase metsanduspoliitikale ja kooskõlas riigi metsade, kaitsealade ja eluslooduse seadusega on tehtud jõupingutusi seoses kaitsealade kaitsmise ja majandusliku arendamise, okaspuumetsade kasutuselevõtu ja säästva majandamise, laialehiste metsade kaitse ja metsade säästva majandamise edendamise, kogukonnaorganisatsioonide säästvasse metsamajandusse kaasamise, riigi keskkonnakaitse ja taasmetsastamise edendamise, mikrovalgalade tervikliku majandamise, ebaseadusliku metsaraie ning puidu ja elusloodusega kauplemise laiaulatusliku seire ning metsanduse, kaitsealade ja eluslooduse valdkonna asutuste moderniseerimisega,

ARVESTADES, et käesolev leping hakkab oluliselt toetama sotsiaalse arengu programme, mida rakendatakse Hondurases eesmärgiga luua töökohti, parandada investeerimistingimusi, kujundada maakasutuse planeerimise poliitikat, aidata kaasa tööstuse taaselustamisele ning tagada ühiskonna ja keskkonna seisukohalt säästev ressursside kasutamine,

ARVESTADES, et Hondurase metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse eesmärk on kehtestada õigusraamistik metsaressursside, kaitsealade ja eluslooduse haldamisele ning majandamisele, sealhulgas nende kaitsele, taastamisele, tootlikule kasutamisele, säilitamisele ja edendamisele, toetades seeläbi säästvat arengut kooskõlas riigi sotsiaalsete, majanduslike, keskkonnaalaste ja kultuuriliste huvidega,

ARVESTADES, et Hondurase Vabariigi rahvuskongressi ratifitseeritud keskkonda ja metsandust käsitlevad rahvusvahelised lepingud on osa Hondurase õigusest, mis omakorda on riigi metsanduspoliitika sõnastamise ja elluviimise alus,

ARVESTADES, et käesolevat lepingut sõlmides loodab Honduras tugevdada metsandussektoriga seotud haldamist, maakasutus- ja maavaldusõigusi ning õigusnorme, kehtestada asjaomaste sidusrühmade jaoks tugevad ja tõhusad protsessid, luues seeläbi tingimused laiaulatuslikumaks ja läbipaistvamaks investeerimiseks, välja töötada maa kasutamise poliitika, välja töötada õiguspärast tootmist toetav investeerimispoliitika ning toetada raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisega (REDD+) seotud poliitika elluviimist, tegeledes metsade hävitamise ja metsade seisundi halvenemise põhjustega otse,

ARVESTADES, et käesoleva lepingu täitmine toetab kliimamuutuste vastu võitlemisel tehtavaid jõupingutusi kooskõlas raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisega (REDD+),

VÕTTES ARVESSE 1992. aasta Rio keskkonna- ja arengudeklaratsiooni kui igat liiki metsade majandamise, säilitamise ja säästva raie ülemaailmset konsensust käsitlevat viiteteksti ning ÜRO Peaassambleel hiljuti vastu võetud õiguslikult mittesiduvat dokumenti igat liiki metsade kohta,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

ARTIKKEL 1

Eesmärk

Kooskõlas lepinguosaliste ühise kohustusega tagada igat liiki metsade säästev majandamine on käesoleva lepingu eesmärk sätestada õiguslik raamistik tagamaks, et kõik käesoleva lepinguga hõlmatud puittooted, mis imporditakse Hondurasest liitu, on õiguspäraselt toodetud, ning seda tehes edendada nimetatud puittoodetega kauplemist.

Lisaks sellele on käesolev leping lepinguosaliste vahelise dialoogi ja koostöö alus, et hõlbustada ja edendada käesoleva lepingu täielikku täitmist ning tõhustada metsaõigusnormide täitmise järelevalvet ja metsahaldust.

ARTIKKEL 2

Mõisted

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „import liitu“ – selliste puittoodete liidus vabasse ringlusse lubamine Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artikli 201 tähenduses, mida ei saa käsitada mittekaubanduslikku laadi kaubana vastavalt komisjoni 28. juuli 2015. aasta delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 seoses liidu tolliseadustiku teatavaid sätteid täpsustavate üksikasjalike eeskirjadega) artikli 1 punkti 21 määratlusele; |
| --- | --- |

a)

„import liitu“ – selliste puittoodete liidus vabasse ringlusse lubamine Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artikli 201 tähenduses, mida ei saa käsitada mittekaubanduslikku laadi kaubana vastavalt komisjoni 28. juuli 2015. aasta delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 seoses liidu tolliseadustiku teatavaid sätteid täpsustavate üksikasjalike eeskirjadega) artikli 1 punkti 21 määratlusele;

| b) | „eksport“ – puittoodete füüsiline lahkumine või väljaviimine Hondurase territooriumi mis tahes osast, välja arvatud läbi Hondurase veetavad puittooted; |
| --- | --- |

b)

„eksport“ – puittoodete füüsiline lahkumine või väljaviimine Hondurase territooriumi mis tahes osast, välja arvatud läbi Hondurase veetavad puittooted;

| c) | „läbiveetavad puittooted“ – kolmandast riigist pärinevad puittooted, mis sisenevad Hondurase territooriumile tolli järelevalve all ja lahkuvad sealt muutmata kujul, nii et päritoluriik jääb samaks ja neid ei turustata Hondurases; |
| --- | --- |

c)

„läbiveetavad puittooted“ – kolmandast riigist pärinevad puittooted, mis sisenevad Hondurase territooriumile tolli järelevalve all ja lahkuvad sealt muutmata kujul, nii et päritoluriik jääb samaks ja neid ei turustata Hondurases;

| d) | „puittooted“ – I lisas loetletud tooted; |
| --- | --- |

d)

„puittooted“ – I lisas loetletud tooted;

| e) | „HSi kood“ – kuni kuuekohaline kood, mis on sätestatud Maailma Tolliorganisatsiooni rahvusvahelise kaupade kirjelduse ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooniga kehtestatud kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi nomenklatuuris; |
| --- | --- |

e)

„HSi kood“ – kuni kuuekohaline kood, mis on sätestatud Maailma Tolliorganisatsiooni rahvusvahelise kaupade kirjelduse ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooniga kehtestatud kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi nomenklatuuris;

| f) | „FLEGT-litsents“ – dokument, mis kinnitab, et saadetis on õiguspärast päritolu ja käesolevas lepingus sätestatud kriteeriumide alusel kontrollitud; |
| --- | --- |

f)

„FLEGT-litsents“ – dokument, mis kinnitab, et saadetis on õiguspärast päritolu ja käesolevas lepingus sätestatud kriteeriumide alusel kontrollitud;

| g) | „litsentse väljastav asutus“ – Hondurase määratud asutus FLEGT-litsentside väljastamiseks ja kinnitamiseks; |
| --- | --- |

g)

„litsentse väljastav asutus“ – Hondurase määratud asutus FLEGT-litsentside väljastamiseks ja kinnitamiseks;

| h) | „pädevad asutused“ – asutused, mille liidu liikmesriigid on määranud FLEGT-litsentse vastu võtma, aktsepteerima ja kontrollima; |
| --- | --- |

h)

„pädevad asutused“ – asutused, mille liidu liikmesriigid on määranud FLEGT-litsentse vastu võtma, aktsepteerima ja kontrollima;

| i) | „saadetis“ – FLEGT-litsentsiga puittoodete kogus, mille saadab kaubasaatja või vedaja Hondurasest ja mis esitatakse tollile toodete vabasse ringlusse lubamiseks liidus; |
| --- | --- |

i)

„saadetis“ – FLEGT-litsentsiga puittoodete kogus, mille saadab kaubasaatja või vedaja Hondurasest ja mis esitatakse tollile toodete vabasse ringlusse lubamiseks liidus;

| j) | „õiguspäraselt toodetud puit” – puittooted, mis on üles töötatud, toodetud, töödeldud, transporditud ja turustatud kooskõlas Hondurases kehtivate õigusaktidega vastavalt II lisas sätestatule ja/või imporditud ja toodetud kooskõlas nendega; |
| --- | --- |

j)

„õiguspäraselt toodetud puit” – puittooted, mis on üles töötatud, toodetud, töödeldud, transporditud ja turustatud kooskõlas Hondurases kehtivate õigusaktidega vastavalt II lisas sätestatule ja/või imporditud ja toodetud kooskõlas nendega;

| k) | „vabasse ringlusse lubamine“ – liidu tolliprotseduur, mis annab väljastpoolt liitu pärinevale kaubale liidu kauba tollistaatuse vastavalt määrusele (EL) nr 952/2013 ning mis hõlmab tasumisele kuuluvate imporditollimaksude sissenõudmist, asjakohasel juhul muude maksude sissenõudmist, kaubanduspoliitika meetmete, keeldude ja piirangute kohaldamist ning muude kauba impordi suhtes ette nähtud tolliformaalsuste täitmist. |
| --- | --- |

k)

„vabasse ringlusse lubamine“ – liidu tolliprotseduur, mis annab väljastpoolt liitu pärinevale kaubale liidu kauba tollistaatuse vastavalt määrusele (EL) nr 952/2013 ning mis hõlmab tasumisele kuuluvate imporditollimaksude sissenõudmist, asjakohasel juhul muude maksude sissenõudmist, kaubanduspoliitika meetmete, keeldude ja piirangute kohaldamist ning muude kauba impordi suhtes ette nähtud tolliformaalsuste täitmist.

ARTIKKEL 3

FLEGT-litsentsimissüsteem

1.   Lepinguosaliste vahel luuakse litsentsimissüsteem, mis hõlmab metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja puidukaubandust (edaspidi „FLEGT-litsentsimissüsteem“). Selles määratakse kindlaks menetlused ja nõuded, mille eesmärk on FLEGT-litsentside abil kontrollida ja tõendada, et liitu veetud puittooted on toodetud õiguspäraselt. Liit aktsepteerib kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 2173/2005 ja käesoleva lepinguga liitu importimiseks üksnes FLEGT-litsentsiga Hondurase saadetisi.

2.   FLEGT-litsentsimissüsteemi kohaldatakse I lisas loetletud puittoodete suhtes.

3.   Lepinguosalised lepivad kokku, et nad võtavad kõik vajalikud meetmed FLEGT-litsentsimissüsteemi kasutuselevõtuks.

ARTIKKEL 4

Litsentse väljastav asutus

1.   Honduras määrab litsentse väljastava asutuse ja saadab Euroopa Komisjonile selle kontaktandmed. Mõlemad lepinguosalised avalikustavad kõnealuse teabe.

2.   Litsentse väljastav asutus kontrollib, et puittooted on toodetud õiguspäraselt vastavalt II lisas nimetatud õigusaktidele. Litsentse väljastav asutus väljastab FLEGT-litsentse liitu eksportimiseks mõeldud puittoodete saadetistele, mis on toodetud õiguspäraselt Hondurases. Vajaduse korral väljastab Honduras vajalikud dokumendid oma territooriumilt tolli järelevalve all läbiveetavatele puittoodetele.

3.   Litsentse väljastav asutus ei tohi väljastada FLEGT-litsentse puittoodetele, mis koosnevad kolmandast riigist Hondurasesse imporditud puittoodetest või sisaldavad neid, kui asjaomase kolmanda riigi õigusaktidega on nende eksport keelatud või kui on tõendeid, et need puittooted toodeti vastuolus selle riigi õigusaktidega, kus puud üles töötati.

4.   Litsentse väljastav asutus jäädvustab ja avalikustab oma FLEGT-litsentside väljastamise korra vastavalt läbipaistvuse põhimõttele. Samuti peab asutus arvestust kõigi FLEGT-litsentsiga saadetiste üle ja teeb need andmed kooskõlas andmekaitset käsitlevate riiklike õigusaktidega kättesaadavaks sõltumatu auditi tegemiseks, austades samal ajal eksportija teabe konfidentsiaalsust.

ARTIKKEL 5

Liidu pädevad asutused

1.   Euroopa Komisjon edastab Hondurasele liidu liikmesriikide määratud pädevate asutuste kontaktandmed. Mõlemad lepinguosalised avalikustavad kõnealuse teabe.

2.   Pädevad asutused kontrollivad enne saadetise liidus vabasse ringlusse lubamist, et sellel oleks kehtiv FLEGT-litsents. Vabasse ringlusse lubamise võib peatada ja saadetise kinni pidada, kui FLEGT-litsentsi kehtivus on kaheldav vastavalt III lisale.

3.   Pädevad asutused koostavad ja avaldavad igal aastal ülevaate saadud FLEGT-litsentsidest.

4.   Kooskõlas riiklike andmekaitset käsitlevate õigusaktidega võimaldavad pädevad asutused Hondurase poolt sõltumatuteks audiitoriteks määratud isikutele ja asutustele juurdepääsu asjaomastele dokumentidele ja andmetele.

5.   FLEGT-litsentsiga puittoodetele, mis on saadud CITESi lisades loetletud liikidest, kohaldatakse liitu sisenemisel üksnes kontrolli, mis on ette nähtud nõukogu 9. detsembri 1996. aasta määrusega (EÜ) nr 338/97 looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel. Igal juhul tagatakse FLEGT-litsentsimissüsteemiga, et nimetatud tooted on üles töötatud õiguspäraselt.

ARTIKKEL 6

FLEGT-litsentsid

1.   FLEGT-litsentse väljastab litsentse väljastav asutus tõendamaks, et puittooted on toodetud õiguspäraselt.

2.   FLEGT-litsentside väljastamisel kasutatakse IV lisa 1. liites esitatud hispaaniakeelset vormi.

3.   Lepinguosalised võivad ühisel kokkuleppel luua FLEGT-litsentside väljastamise, edastamise ja kättesaamise elektroonilisi süsteeme.

4.   FLEGT-litsentside väljastamise kord ja tehniline kirjeldus on esitatud IV lisas.

ARTIKKEL 7

Õiguspäraselt toodetud puidu määratlus

Käesoleva lepingu kohaldamiseks on II lisas esitatud õiguspäraselt toodetud puidu määratlus. Selles lisas on nimetatud Hondurase riigisisesed õigusaktid, mida tuleb järgida, et puittooted saaksid FLEGT-litsentsi. Lisas on nimetatud ka põhimõtted, kriteeriumid ja näitajad ning nimetatud õigusaktidele vastavust tõendavad dokumendid.

ARTIKKEL 8

Toodetud või omandatud puidu õiguspärasuse kontroll

1.   Honduras loob süsteemi, mille abil kontrollida, et saadetiseks ette nähtud puittooted oleksid toodetud õiguspäraselt, ja tagada, et liitu eksporditakse üksnes õiguspäraseks tunnistatud saadetised. Õiguspärasuse kontrolli süsteem sisaldab vastavuse kontrolle, mis võimaldavad tagada, et liitu eksportimiseks mõeldud puittooted on toodetud või omandatud õiguspäraselt ning et FLEGT-litsentse ei väljastata puittoodete saadetistele, mis ei ole õiguspäraselt toodetud või omandatud või mille päritolu ei ole teada. Süsteem hõlmab ka menetlusi, mille eesmärk on tagada, et ebaseadusliku või tundmatu päritoluga puit ei satuks tarneahelasse.

2.   Süsteemi, mille abil kontrollitakse, et puittoodete saadetised on õiguspäraselt toodetud, on kirjeldatud V lisas.

ARTIKKEL 9

FLEGT-litsentsiga saadetiste vabasse ringlusse lubamine

1.   FLEGT-litsentsiga saadetiste liidus vabasse ringlusse lubamist reguleerivaid menetlusi on kirjeldatud III lisas.

2.   Kui tekib kahtlusi litsentsi kehtivuses, võib saadetist vastu võtva liikmesriigi pädev asutus viivitamata taotleda litsentse väljastavalt asutuselt lisateavet ja/või selgitusi. Kui litsentse väljastav asutus ei vasta 21 tööpäeva jooksul pärast lisateabe taotluse kättesaamise kuupäeva, tegutseb pädev asutus vastavalt kehtivatele riiklikele õigusaktidele ning jätab litsentsi aktsepteerimata. Kui pärast lisateabe saamist on kindlaks tehtud, et litsentsil olev teave ei vasta saadetisele, tegutseb pädev asutus vastavalt kehtivatele riiklikele õigusaktidele ja jätab litsentsi aktsepteerimata. Litsentse väljastavat asutust tuleb iga kord kirjalikult teavitada FLEGT-litsentsi aktsepteerimata jätmisest ning esitada selle põhjendus.

3.   Kui FLEGT-litsentse käsitlevate konsultatsioonide käigus tekib püsivaid lahkhelisid või probleeme, võib asja esitada lahendamiseks lepingu täitmise ühiskomiteele (edaspidi „ühiskomitee“).

ARTIKKEL 10

Sõltumatu audiitor

1.   Lepinguosalised lepivad kokku vajaduses kasutada kokkulepitud ajavahemike järel sõltumatu audiitori teenuseid, et veenduda Hondurase puittoodete õiguspärasuse tagamise süsteemi (edaspidi „õiguspärasuse tagamise süsteem“) ning FLEGT-litsentsimissüsteemi toimimises ja tõhususes, nagu on esitatud VI lisas.

2.   VI lisas loetletud ülesannete täitmisel kasutab Honduras sõltumatu audiitori teenuseid, konsulteerides seejuures liiduga.

3.   Sõltumatu audiitor esitab lepinguosalistele oma tähelepanekud aruannetes, mille ta koostab vastavalt VI lisas kirjeldatud menetlusele. Sõltumatu audiitori aruanded avaldatakse VI lisas kindlaks määratud korras.

4.   Lepinguosalised hõlbustavad sõltumatu audiitori tööd, eelkõige tagades talle juurdepääsu teabele, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks kummagi lepinguosalise territooriumil. Lepinguosaline võib kooskõlas oma andmekaitsealaste õigusaktidega jätta esitamata igasuguse teabe, mida tal ei ole lubatud esitada.

ARTIKKEL 11

Õigusnormide rikkumine

Lepinguosalised teavitavad teineteist vastavalt artiklile 21, kui neil on kahtlusi või nad on leidnud tõendeid õigusnormide täitmisest kõrvalehoidmise või õigusnormide rikkmise kohta FLEGT-litsentsimissüsteemis, eelkõige seoses järgmisega:

| a) | kaubanduspettus, eelkõige kaubanduse ümbersuunamine Hondurasest liitu kolmanda riigi kaudu, kui on põhjust arvata, et seda on tehtud litsentsimise vältimiseks; |
| --- | --- |

a)

kaubanduspettus, eelkõige kaubanduse ümbersuunamine Hondurasest liitu kolmanda riigi kaudu, kui on põhjust arvata, et seda on tehtud litsentsimise vältimiseks;

| b) | FLEGT-litsentsiga puittooted, mis sisaldavad kolmandatest riikidest pärinevat puitu, mille puhul kahtlustatakse, et see on ebaseaduslikult toodetud, ning |
| --- | --- |

b)

FLEGT-litsentsiga puittooted, mis sisaldavad kolmandatest riikidest pärinevat puitu, mille puhul kahtlustatakse, et see on ebaseaduslikult toodetud, ning

| c) | pettus FLEGT-litsentsi saamisel või kasutamisel. |
| --- | --- |

c)

pettus FLEGT-litsentsi saamisel või kasutamisel.

ARTIKKEL 12

FLEGT-litsentsimissüsteemi kasutuselevõtu alguskuupäev

1.   Lepinguosalised teavitavad teineteist ühiskomitee kaudu, kui nad leiavad, et on teinud FLEGT-litsentsimissüsteemi täielikuks toimimiseks vajalikud ettevalmistused.

2.   Lepinguosalised tellivad ühiskomitee kaudu FLEGT-litsentsimissüsteemi sõltumatu hindamise VII lisas kindlaks määratud kriteeriumide alusel. Hindamisel tehakse kindlaks, kas V lisas kirjeldatud FLEGT-litsentsimissüsteemi aluseks olev õiguspärasuse tagamise süsteem toimib nõuetekohaselt.

3.   Ühiskomitee soovitustest lähtuvalt lepivad lepinguosalised kokku kuupäeva, millest alates FLEGT-litsentsimissüsteem jõustub. Nad teavitavad teineteist sellest kuupäevast kirjalikult ühiskomitee poolt sobivaks peetaval viisil.

ARTIKKEL 13

FLEGT-litsentsimissüsteemi kohaldamine puittoodetele, mida ei ekspordita liitu

1.   Honduras püüab kontrollida nii riigis endas tarbitavate kui ka liiduvälistele turgudele eksporditavate puittoodete õiguspärasust. Samuti teeb Honduras asjakohaseid jõupingutusi kontrollimaks imporditavate puittoodete õiguspärasust, kasutades käesoleva lepingu täitmiseks välja töötatud õiguspärasuse kontrolli süsteeme.

2.   Selliste püüdluste toetamiseks julgustab liit läbi dialoogi huvitatud pooltega kasutama kauplemisel teistel rahvusvahelistel turgudel ja kolmandates riikides käesoleva lepingu täitmiseks välja töötatud süsteeme.

ARTIKKEL 14

Lepingu täitmise ajakava

1.   Lepinguosalised kiidavad lühiskomitee vahendusel heaks käesoleva lepingu täitmise ajakava.

2.   Lepinguosalised hindavad täitmisel tehtud edusamme ühiskomitee heakskiidetud ajakava silmas pidades.

ARTIKKEL 15

Lisa- ja kõrvalmeetmed

1.   Valdkonnad, milles vajatakse käesoleva lepingu täitmiseks ning ebaseadusliku metsaraie algpõhjuste ja ajenditega tegelemiseks täiendavaid tehnilisi ja rahalisi vahendeid, on nimetatud VIII lisas.

2.   Honduras tagab, et suutlikkuse suurendamine käesoleva lepingu täitmiseks kajastuks riiklikus planeerimises, vaesuse vähendamise strateegiates ja vabariigi üldeelarves.

3.   Lepinguosalised tagavad, et käesoleva lepingu täitmisega seotud meetmed kooskõlastatakse asjaomaste olemasolevate või tulevaste arengualgatustega, eelkõige raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisega (REDD+).

4.   Lisavahendite eraldamine vastavalt lõikele 1 toimub Hondurasele antava abi planeerimise tavamenetluste ning Hondurase enda eelarvemenetluse alusel.

5.   Lepinguosalised kaaluvad vajadust luua ühine kord või mehhanism, mille abil kooskõlastatakse Euroopa Komisjoni ja liidu liikmesriikide poolset rahastamist ja tehnilist abi, et toetada käesoleva lepingu kohaldamist.

ARTIKKEL 16

Sidusrühmade kaasamine lepingu täitmisse

1.   Honduras kaasab asjaomased sidusrühmad käesoleva lepingu täitmisse.

2.   Honduras tagab, et käesoleva lepingu täitmisse ja järelevalvesse kaasatakse asjaomaseid sidusrühmi, sealhulgas kodanikuühiskonda, erasektorit, Hondurase põlisrahvaid ja Aafrika päritolu rahvaid ning kohalikku elanikkonda, olenemata nende soost, vanusest, asukohast, religioonist ja uskumustest, etnilisest päritolust, rassist, keelest, puudest ja mis tahes muust seisundist.

3.   Ühiskomitees on esindatud Hondurase metsandussektoris tegutsevad eri rühmad: avalik ja erasektor, kodanikuühiskond, Hondurase põlisrahvad ja Aafrika päritolu rahvad, kohalikud kogukonnad ning vajaduse korral muud rühmad.

4.   Liit konsulteerib korrapäraselt sidusrühmadega käesoleva lepingu täitmise asjus, võttes arvesse oma kohustusi kooskõlas 1998. aasta konventsiooniga, mis käsitleb keskkonnainfo kättesaadavust ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemist ning neis asjus kohtu poole pöördumist.

ARTIKKEL 17

Sotsiaalkaitse

1.   Artikli 16 lõikes 2 loetletud sidusrühmadele avalduva võimaliku kahjuliku mõju vähendamiseks hindavad lepinguosalisedkäesoleva lepingu mõju nende sidusrühmade eluviisile.

2.   Lepinguosalised jälgivad käesoleva lepingu mõju artikli 16 lõikes 2 loetletud sidusrühmadele, võttes mõistlikke ja asjakohaseid meetmeid kahjuliku mõju vähendamiseks. Lepinguosalised võivad kokku leppida lisameetmete võtmises kahjuliku mõjuga toimetulekuks käesoleva lepingu hindamise meetodi alusel, milles lepinguosalised kokku lepivad.

ARTIKKEL 18

Turustiimulid

Võttes arvesse oma rahvusvahelisi kohustusi, püüab liit hõlbustada käesoleva lepinguga reguleeritud puittoodete pääsu oma turule. Kõnealuste jõupingutustega toetatakse

| a) | sellist riigi- ja erahangete poliitikat, milles tunnustatakse pingutusi õiguspäraselt toodetud puittoodete tarne tagamiseks, ning |
| --- | --- |

a)

sellist riigi- ja erahangete poliitikat, milles tunnustatakse pingutusi õiguspäraselt toodetud puittoodete tarne tagamiseks, ning

| b) | FLEGT-litsentsiga toodete soodsamat kuvandit liidu turul. |
| --- | --- |

b)

FLEGT-litsentsiga toodete soodsamat kuvandit liidu turul.

ARTIKKEL 19

Lepingu täitmise ühiskomitee

1.   Lepinguosalised moodustavad lepingu täitmise ühiskomitee (edaspidi „ühiskomitee“), mis vastutab käesoleva lepingu täitmose ja järelevalve ning sõltumatu auditi juhtimise eest. Ühiskomitee hõlbustab ka lepinguosaliste vahelist dialoogi ja teabevahetust.

2.   Ühiskomitee moodustatakse kolme kuu jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest kooskõlas artikliga 31. Kumbki lepinguosaline nimetab ühiskomiteesse oma esindajad ning komitee teeb otsuseid konsensuse alusel.

3.   Ühiskomitee arutab kõiki käesoleva lepingu tulemusliku täitmisega seotud küsimusi. Eelkõige ühiskomitee:

| a) | koguneb vähemalt kaks korda aastas esimese kahe aasta jooksul ning vähemalt kord aastas järgmistel aastatel lepinguosaliste eelnevalt kokku lepitud kohas, ajal ja päevakorraga; |
| --- | --- |

a)

koguneb vähemalt kaks korda aastas esimese kahe aasta jooksul ning vähemalt kord aastas järgmistel aastatel lepinguosaliste eelnevalt kokku lepitud kohas, ajal ja päevakorraga;

| b) | koostab oma tegevuskava ja määrab ühismeetmete jaoks kindlaks oma volitused; |
| --- | --- |

b)

koostab oma tegevuskava ja määrab ühismeetmete jaoks kindlaks oma volitused;

| c) | võtab vastu oma töökorra; |
| --- | --- |

c)

võtab vastu oma töökorra;

| d) | kehtestab korra, mille kohaselt juhatatakse koosolekuid kaaseesistumise vormis; |
| --- | --- |

d)

kehtestab korra, mille kohaselt juhatatakse koosolekuid kaaseesistumise vormis;

| e) | koostab, vaatab läbi, ajakohastab ning kinnitab käesoleva lepingu täitmisega seotud dokumente ja kordi; |
| --- | --- |

e)

koostab, vaatab läbi, ajakohastab ning kinnitab käesoleva lepingu täitmisega seotud dokumente ja kordi;

| f) | tagab, et tema töö oleks läbipaistev ning et tema töö ja otsustega seotud teave oleks üldsusele kättesaadav; |
| --- | --- |

f)

tagab, et tema töö oleks läbipaistev ning et tema töö ja otsustega seotud teave oleks üldsusele kättesaadav;

| g) | moodustab vajaduse korral töörühmi või muid allorganeid eriteadmisi nõudvate valdkondadega tegelemiseks; |
| --- | --- |

g)

moodustab vajaduse korral töörühmi või muid allorganeid eriteadmisi nõudvate valdkondadega tegelemiseks;

| h) | lepib kokku käesoleva lepingu täitmise ja mõju järelevalve ning hindamise meetodis ning |
| --- | --- |

h)

lepib kokku käesoleva lepingu täitmise ja mõju järelevalve ning hindamise meetodis ning

| i) | avaldab igal aastal aruande. Aruande sisu üksikasjad on loetletud IX lisas. |
| --- | --- |

i)

avaldab igal aastal aruande. Aruande sisu üksikasjad on loetletud IX lisas.

4.   Ühiskomitee eriülesandeid on kirjeldatud X lisas.

5.   Lisakoosolekuid võib kokku kutsuda lepinguosalise taotluse korral.

ARTIKKEL 20

Läbipaistvus ja juurdepääs avalikule teabele

1.   Juhtimise parandamiseks on käesolevas lepingus kesksel kohal teabe edastamine sidusrühmadele. Teavet avaldatakse korrapäraselt süsteemide rakendamise ja järelevalve hõlbustamiseks ning läbipaistvuse suurendamiseks, et seeläbi tugevdada sidusrühmade ja tarbijate usaldust ning tagada lepinguosaliste vastutus. Avalikustatava teabe üksikasjad on esitatud IX lisas.

2.   Kumbki lepinguosaline kasutab üldsusele teabe levitamiseks kõige asjakohasemaid mehhanisme (meedia, dokumendid, internet, seminarid, aastaaruanded). Neid mehhanisme on kirjeldatud IX lisas. Eelkõige püüavad lepinguosalised anda metsandussektoriga seotud eri sidusrühmadele usaldusväärset, asjakohast ja ajakohastatud teavet.

ARTIKKEL 21

Lepingu täitmist käsitlevad teated

1.   Käesoleva lepingu täitmisega seotud ametlike teadete eest vastutavad lepinguosaliste esindajad on:

| — | Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu delegatsioon juht Hondurases; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu delegatsioon juht Hondurases;

| — | Hondurase nimel Instituto Nacional, de Conservación y Desarrollo Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre (ICF) ministerdirektor. |
| --- | --- |

—

Hondurase nimel Instituto Nacional, de Conservación y Desarrollo Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre (ICF) ministerdirektor.

2.   Lepinguosalised edastavad teineteisele aegsasti käesoleva lepingu täitmiseks vajaliku teabe.

ARTIKKEL 22

Konfidentsiaalne teave

1.   Kumbki lepinguosaline kohustub oma õigusaktidega ettenähtud piirides mitte avalikustama käesoleva lepingu alusel vahetatud konfidentsiaalset teavet. Kumbki lepinguosalibne ei avalikusta ega luba oma ametiasutustel avalikustada käesoleva lepingu alusel vahetatud teavet, mis sisaldab ärisaladust või konfidentsiaalset äriteavet.

2.   Kui lõikest 1 ei tulene teisiti, ei loeta konfidentsiaalseks järgmist teavet:

| a) | Hondurases väljastatud ning liidus vastuvõetud FLEGT-litsentside arv ning Hondurasest eksporditud ja liidus kõnealuste litsentside alusel vastuvõetud puittoodete maht; |
| --- | --- |

a)

Hondurases väljastatud ning liidus vastuvõetud FLEGT-litsentside arv ning Hondurasest eksporditud ja liidus kõnealuste litsentside alusel vastuvõetud puittoodete maht;

| b) | FLEGT-litsentsi omanike ja importijate nimed ja aadressid; |
| --- | --- |

b)

FLEGT-litsentsi omanike ja importijate nimed ja aadressid;

| c) | eksportijate tasutud lõivud ja maksud ning |
| --- | --- |

c)

eksportijate tasutud lõivud ja maksud ning

| d) | töövõtjatele või FLEGT-litsentsi omanikele määratud rahatrahvid või nende suhtes võetud regulatiivmeetmed. |
| --- | --- |

d)

töövõtjatele või FLEGT-litsentsi omanikele määratud rahatrahvid või nende suhtes võetud regulatiivmeetmed.

ARTIKKEL 23

Territoriaalne kohaldamine

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingut selles sätestatud tingimustel, ning teiselt poolt Hondurase territooriumi suhtes.

ARTIKKEL 24

Erimeelsuste lahendamine

1.   Lepinguosalised püüavad lahendada viivitamata nõu pidades kõik käesoleva lepingu kohaldamise ja tõlgendamisega seotud vaidlused.

2.   Lõike 1 kohased nõupidamised algatatakse kirjaliku taotlusega, milles märgitakse ära lahendamist vajav(ad) küsimus(ed) ning nõupidamise kuupäev ja toimumiskoht.

3.   Kui vaidlust ei ole nõupidamise teel lahendatud kolme kuu jooksul pärast esimese nõupidamistaotluse esitamist, võib kumbki lepinguosaline edastada vaidluse ühiskomiteele, kes püüab vaidluse lahendada. Ühiskomiteele esitatakse olukorra põhjalikuks uurimiseks kogu asjakohane teave, et oleks võimalik leida vastuvõetav lahendus. Ühiskomitee peab sel eesmärgil uurima kõiki võimalusi käesoleva lepingu tõhusa täitmise jätkamiseks.

4.   Kui ühiskomitee ei suuda vaidlust lahendada, võivad lepinguosalised ühiselt taotleda kolmanda poole abi või vahendust.

5.   Kui vaidlust ei ole võimalik lahendada lõike 3 kohaselt, võib kumbki lepinguosaline teatada teisele vahekohtuniku määramisest; teine lepinguosaline peab seejärel määrama 30 kalendripäeva jooksul pärast esimese vahekohtuniku määramise kuupäeva teise vahekohtuniku. Lepinguosalised määravad ühiselt kolmanda vahekohtuniku kahe kuu jooksul pärast teise vahekohtuniku määramise kuupäeva.

6.   Vahekohtunike otsus tehakse häälteenamusega kuue kuu jooksul pärast kolmanda vahekohtuniku määramise kuupäeva.

7.   Vahekohtunike otsus on lepinguosaliste jaoks siduv ja seda ei saa edasi kaevata.

8.   Ühiskomitee kehtestab vahekohtumenetluse töökorra.

ARTIKKEL 25

Peatamine

1.   Kui lepinguosaline soovib käesoleva lepingu peatada, teavitab ta teist lepinguosalist sellest soovist kirjalikult. Seejärel arutavad lepinguosalised küsimust, võttes arvesse asjaomaste sidusrühmade seisukohti.

2.   Kumbki lepinguosaline võib peatada käesoleva lepingu täitmise juhul, kui teine lepinguosaline:

| a) | ei täida oma käesolevast lepingust tulenevaid kohustusi, |
| --- | --- |

a)

ei täida oma käesolevast lepingust tulenevaid kohustusi,

| b) | ei rakenda käesoleva lepingu täitmiseks vajalikke regulatiiv- ja haldusmeetmeid ja -vahendeid või |
| --- | --- |

b)

ei rakenda käesoleva lepingu täitmiseks vajalikke regulatiiv- ja haldusmeetmeid ja -vahendeid või

| c) | kui tema tegevus või tegevusetus ohustab märkimisväärselt liidu või Hondurase keskkonda, elanike tervist, ohutust või turvalisust. |
| --- | --- |

c)

kui tema tegevus või tegevusetus ohustab märkimisväärselt liidu või Hondurase keskkonda, elanike tervist, ohutust või turvalisust.

Peatamise otsuse ja selle põhjuste kohta esitatakse teisele lepinguosalisele kirjalik teade.

3.   Käesoleva lepingu tingimuste kohaldamine lõpeb 30 tööpäeva möödumisel lõike 2 kohase teate esitamisest.

4.   Käesoleva lepingu kohaldamine jätkub 30 tööpäeva jooksul pärast seda, kui kohaldamise peatanud lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele, et peatamise põhjused ei kehti enam.

ARTIKKEL 26

Muudatused

1.   Käesolevat lepingut muuta sooviv lepinguosaline esitab ettepaneku vähemalt kolm kuud enne ühiskomitee järgmist koosolekut. Ühiskomitee arutab ettepanekut ning esitab konsensuse saavutamise korral soovituse. Kumbki lepinguosaline vaatab soovituse läbi ja kui on sellega nõus, kiidab soovituse heaks oma menetluste kohaselt.

2.   Kõik muudatused, mille mõlemad lepinguosalised sel viisil heaks kiidavad, jõustuvad alates sellele kuupäevale järgneva kuu esimesest päevast, mil lepinguosalised on teatanud teineteisele selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

3.   Ühiskomitee võib muuta käesoleva lepingu lisasid.

4.   Muutmise teatis saadetakse käesoleva lepingu ühistele hoiulevõtjatele.

ARTIKKEL 27

Kehtivus

Käesolev leping kehtib viis aastat alates selle jõustumisest ning seda pikendatakse automaatselt sama ajavahemiku võrra, välja arvatud juhul, kui leping lõpetatakse artiklis 28 sätestatud korras.

ARTIKKEL 28

Lepingu lõpetamine

Olenemata artiklist 27 võib kumbki lepinguosaline käesoleva lepingu lõpetada, teavitades sellest teist lepinguosalist kirjalikult. Käesolev leping kaotab kehtivuse 12 kuu möödumisel teatamise kuupäevast.

ARTIKKEL 29

Lisad

Käesoleva lepingu lisad on käesoleva lepingu lahutamatud osad.

ARTIKKEL 30

Autentsed tekstid

Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed. Tekstide lahknevuse korral on ülimuslik hispaaniakeelne tekst.

ARTIKKEL 31

Jõustumine

1.   Käesolev leping jõustub sellele kuupäevale järgneva kuu esimesel päeval, mil lepinguosalised on teatanud teineteisele kirjalikult selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

2.   Teatised saadetakse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati ja Hondurase välisministeeriumisse, kes on käesoleva lepingu ühised hoiulevõtjad.

SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.

Съставено в Брюксел на двадесет и трети февруари две хиляди двадесет и първа година.

Hecho en Bruselas, el veintitrés de febrero de dos mil veintiuno.

V Bruselu dne dvacátého třetího února dva tisíce dvacet jedna.

Udfærdiget i Bruxelles den treogtyvende februar to tusind og enogtyve.

Geschehen zu Brüssel am dreiundzwanzigsten Februar zweitausendeinundzwanzig.

Kahe tuhande kahekümne esimese aasta veebruarikuu kahekümne kolmandal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι τρεις Φεβρουαρίου δύο χιλιάδες είκοσι ένα.

Done at Brussels on the twenty-third day of February in the year two thousand and twenty one.

Fait à Bruxelles, le vingt-trois février deux mille vingt et un.

Sastavljeno u Bruxellesu dvadeset trećeg veljače godine dvije tisuće dvadeset prve.

Fatto a Bruxelles, addì ventitré febbraio duemilaventuno.

Briselē, divi tūkstoši divdesmit pirmā gada divdesmit trešajā februārī.

Priimta du tūkstančiai dvidešimt pirmų metų vasario dvidešimt trečią dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-huszonegyedik év február havának huszonharmadik napján.

Magħmul fi Brussell, fit-tlieta u għoxrin jum ta’ Frar fis-sena elfejn u wieħed u għoxrin.

Gedaan te Brussel, drieëntwintig februari tweeduizend eenentwintig.

Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego trzeciego lutego roku dwa tysiące dwudziestego pierwszego.

Feito em Bruxelas, em vinte e três de fevereiro de dois mil e vinte e um.

Întocmit la Bruxelles la douăzeci și trei februarie două mii douăzeci și unu.

V Bruseli dvadsiateho tretieho februára dvetisícdvadsaťjeden.

V Bruslju, dne triindvajsetega februarja leta dva tisoč enaindvajset.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäkolmantena päivänä helmikuuta vuonna kaksituhattakaksikymmentäyksi.

Som skedde i Bryssel den tjugotredje februari år tjugohundratjugoett.

Image 1

---

LISAD

I

FLEGT-litsentsimissüsteemi kuuluvate puittoodete loetelu

II

Hondurase vastavushindamise tabelid

III

Hondurasest eksporditud ja FLEGT-litsentsigapuittoodete liidus vabasse ringlusse lubamise tingimused

IV

FLEGT-litsentside üldised nõuded

V

Hondurase puittoodete õiguspärasuse tagamise süsteem

VI

Sõltumatu audit

VII

Hondurase puittoodete õiguspärasuse tagamise süsteemi hindamise kriteeriumid

VIII

Lisa- ja kõrvalmeetmed

IX

Läbipaistvus ja juurdepääs avalikule teabele

X

Lepingu täitmise ühiskomitee

---

I LISA

FLEGT-LITSENTSIMISSÜSTEEMI KUULUVATE PUITTOODETE LOETELU

Käesolevas lisas on 19 puittoodet, sealhulgas viis kohustuslikku toodet vastavalt nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 2173/2005 FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse, (1) ja 14 muud toodet, mille Honduras on välja valinud, olles läbi vaadanud andmed, mis pärinevad järgmistest allikatest: ekspordituru puhul Hondurase keskpangalt ning siseturu puhul Instituto Nacional de Conservación y Desarrollo Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre (ICF) registrist. 2013. aastal peeti käesolevas lisas loetletud puittoodete üle nõu ka mitme metsandussektori ettevõtjaga riigi peamistes piirkondades.

Teatavate puittoodete eksportimine on keelatud Hondurase metsade, kaitsealade ja eluslooduse seadusega (LFAPVS). Metsaseaduse artiklis 102 on sätestatud, et loodusmetsadest pärinevate laialehiste liikide puitu tohib eksportida ainult töödeldud puiduna. Seega ei ole lubatud eksportida nendelt liikidelt pärinevat ümarpuitu ja jämedalt kanditud puitu.

Ehkki nendelt liikidelt pärineva ümarpuidu ja jämedalt kanditud puidu eksport on keelatud, on see hõlmatud Hondurase puittoodete õiguspärasuse tagamise süsteemiga (Sistema para Asegurar la Legalidad de los productos de madera de Honduras) ja seda igas töötlemisetapis (2).

Alljärgnevas tabelis esitatud loetelus viidatakse Maailma Tolliorganisatsiooni rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooniga kehtestatud kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemile ning ELi ühtse tollisüsteemi kombineeritud nomenklatuurile.

FLEGT-litsentsimissüsteemi kuuluvate puittoodete harmoneeritud süsteemi ja kombineeritud nomenklatuuri kohased koodid

| Nr | Kood | Kirjeldus | Tavanimetus Hondurases |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | 4401.21 | Okaspuupuit laastude või pilbastena. | Astillas o chips |
| 2. | 4401.22 | Lehtpuupuit laastude või pilbastena. | Astillas o chips |
| 3. | 4401.31 | Puitgraanulid e puitpelletid. | Pellets, briquetas |
| 4. | Ex 4403 | Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud; v.a loodusmetsadest pärinevate laialehiste liikide ümarpuit ja jämedalt kanditud puit, mis vastab koodile 4403 4985. | Madera en rollo, timber |
| Ex 4403 4985 | Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud. Värvi, kreosoodi või muude säilitusainetega katmata või immutamata lehtpuupuit. Loodusmetsadest pärinevast troopilisest puidust.
  (SA 4403.49.00.00 Hondurases). Eksport on Hondurase õigusega keelatud. Vastavalt käesoleva lepingu artiklile 3 ei tohi selle HSi koodi alla kuuluvatele toodetele FLEGT-litsentsi väljastada ja seega ei tohi neid ELi importida. |
| 5. | 4404 | Vitsapuit; lõhestatud teibad; pikuti saagimata vaiad, tulbad ja aiateibad, teritatud otstega; puittoorikud jalutuskeppide, vihmavarju- ja tööriistakäepidemete vms valmistamiseks, jämedalt tahutud, kuid treimata, painutamata ja muul viisil töötlemata; puitlaastud jms. | Estacas, palos de escoba, palillos, nasas, tampas |
| 6. | 4406 | Raudteede või trammiteede puitliiprid. | Durmientes |
| 7. | 4407 | Pikikiudu saetud või lõhestatud ja spoonihööveldatud või -kooritud puit, hööveldatud, servjätkatud, pikijätkatud või mitte, paksusega üle 6 mm. | Madera aserrada, madera cepillada, madera en bloque, cuartones |
| 8. | 4408 | Vineerimiseks (sh spoonihööveldatud kihtpuitmaterjal), vineeri vms kihtpuitmaterjali valmistamiseks mõeldud spoon ning muu pikuti saetud, spoonihööveldatud või kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, servjätkatud, pikijätkatud või mitte, paksusega kuni 6 mm. | Chapa, enchapado, plywood |
| 9. | 4409 | Puit pidevprofiiliga (keeled, sooned, punnid, kald- või ümarservad, V-punnid, helmestus, lekaalprofiil vms) ühel või mitmel küljel, otsal või serval (sealhulgas kokku ühendamata parketilipid ja -liistud) hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata, pikijätkatud või mitte. | Molduras, pisos, forros, cielos, machimbres |
| 10. | 4410 | Puitlaastplaadid, orienteeritud kihtidega plaadid (OSB) jms plaadid (näiteks vahvelplaadid) puidust või muust puitmaterjalist, vaikude vms orgaaniliste sideainetega aglomeeritud või aglomeerimata. | Tableros, OSB |
| 11. | 4411 | Puitkiudplaadid puidust või muust puitmaterjalist, vaikude vms orgaaniliste sideainete abil kokku ühendatud või mitte. | Tableros, MDF |
| 12. | 4412 | Vineer, spoonitud puitpaneelid jms kihtpuitmaterjal | Contrachapada |
| 13. | 4415 | Puidust pakk-kastid, karbid, salved, trumlid jms puitpakendid; puidust kaablitrumlid; puitalused, äärtega puitalused jms kaubaalused; kaubaaluste puidust ääred. | Pallets, tarimas, cajas |
| 14. | 4418 | Puidust tisleri- ja puusepatooted, sh puidust kärgpaneelid, paneelid, koostepõrandaplaadid, katusesindlid ja katuselaastud. | Puertas, ventanas, marcos, contramarcos, encofrados, postes, vigas |
| 15. | 4419 | Puidust lauanõud ja köögitarbed | |
| 16. | 9403.30 | Puidust kontorimööbel | |
| 17. | 9403.40 | Puidust köögimööbel | |
| 18. | 9403.50 | Puidust magamistoamööbel | |
| 19. | 9403.60 | Muu puitmööbel | |

Nr

Kood

Kirjeldus

Tavanimetus Hondurases

1.

4401.21

Okaspuupuit laastude või pilbastena.

Astillas o chips

2.

4401.22

Lehtpuupuit laastude või pilbastena.

Astillas o chips

3.

4401.31

Puitgraanulid e puitpelletid.

Pellets, briquetas

4.

Ex 4403

Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud; v.a loodusmetsadest pärinevate laialehiste liikide ümarpuit ja jämedalt kanditud puit, mis vastab koodile 4403 4985.

Madera en rollo, timber

Ex 4403 4985

Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud. Värvi, kreosoodi või muude säilitusainetega katmata või immutamata lehtpuupuit. Loodusmetsadest pärinevast troopilisest puidust.

(SA 4403.49.00.00 Hondurases). Eksport on Hondurase õigusega keelatud. Vastavalt käesoleva lepingu artiklile 3 ei tohi selle HSi koodi alla kuuluvatele toodetele FLEGT-litsentsi väljastada ja seega ei tohi neid ELi importida.

5.

4404

Vitsapuit; lõhestatud teibad; pikuti saagimata vaiad, tulbad ja aiateibad, teritatud otstega; puittoorikud jalutuskeppide, vihmavarju- ja tööriistakäepidemete vms valmistamiseks, jämedalt tahutud, kuid treimata, painutamata ja muul viisil töötlemata; puitlaastud jms.

Estacas, palos de escoba, palillos, nasas, tampas

6.

4406

Raudteede või trammiteede puitliiprid.

Durmientes

7.

4407

Pikikiudu saetud või lõhestatud ja spoonihööveldatud või -kooritud puit, hööveldatud, servjätkatud, pikijätkatud või mitte, paksusega üle 6 mm.

Madera aserrada, madera cepillada, madera en bloque, cuartones

8.

4408

Vineerimiseks (sh spoonihööveldatud kihtpuitmaterjal), vineeri vms kihtpuitmaterjali valmistamiseks mõeldud spoon ning muu pikuti saetud, spoonihööveldatud või kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, servjätkatud, pikijätkatud või mitte, paksusega kuni 6 mm.

Chapa, enchapado, plywood

9.

4409

Puit pidevprofiiliga (keeled, sooned, punnid, kald- või ümarservad, V-punnid, helmestus, lekaalprofiil vms) ühel või mitmel küljel, otsal või serval (sealhulgas kokku ühendamata parketilipid ja -liistud) hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata, pikijätkatud või mitte.

Molduras, pisos, forros, cielos, machimbres

10.

4410

Puitlaastplaadid, orienteeritud kihtidega plaadid (OSB) jms plaadid (näiteks vahvelplaadid) puidust või muust puitmaterjalist, vaikude vms orgaaniliste sideainetega aglomeeritud või aglomeerimata.

Tableros, OSB

11.

4411

Puitkiudplaadid puidust või muust puitmaterjalist, vaikude vms orgaaniliste sideainete abil kokku ühendatud või mitte.

Tableros, MDF

12.

4412

Vineer, spoonitud puitpaneelid jms kihtpuitmaterjal

Contrachapada

13.

4415

Puidust pakk-kastid, karbid, salved, trumlid jms puitpakendid; puidust kaablitrumlid; puitalused, äärtega puitalused jms kaubaalused; kaubaaluste puidust ääred.

Pallets, tarimas, cajas

14.

4418

Puidust tisleri- ja puusepatooted, sh puidust kärgpaneelid, paneelid, koostepõrandaplaadid, katusesindlid ja katuselaastud.

Puertas, ventanas, marcos, contramarcos, encofrados, postes, vigas

15.

4419

Puidust lauanõud ja köögitarbed

16.

9403.30

Puidust kontorimööbel

17.

9403.40

Puidust köögimööbel

18.

9403.50

Puidust magamistoamööbel

19.

9403.60

Muu puitmööbel

---

(1)  ELT L 347, 30.12.2005, lk 1.

(2)  Hondurases on laialehiste liikide puit määratletud kui laialehistelt puudelt pärinev puit.

---

II LISA

HONDURASE VASTAVUSHINDAMISE TABELID

Õiguspärase päritoluga puidu ja puittoodete määratlus

Käesoleva lepingu tähenduses loetakse puitu ja puittooteid õiguspäraseks, kui nende päritolu, ülestöötamine, transport, saagimine, töötlemine ning nendega kauplemine siseturul ja rahvusvahelisel turul on kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega metsade, keskkonna, majanduse, sotsiaalküsimuste, kultuuri, maksustamise ja müügi kohta, nagu on sätestatud käesolevas lisas ja kooskõlas V lisaga.

Valitsusasutuste, erasektori, kodanikuühiskonna organisatsioonide, agrometsandusrühmade, kogukondade, akadeemiliste ringkondade ning Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste täielik aktiivne kaasamine võimaldas koostada vastavushindamise tabelid, mis sisaldavad metsahalduse parandamiseks vajalikku põhiteavet.

Hondurase vastavushindamise tabelid põhinevad 6 põhimõttel, 17 kriteeriumil, 36 näitajal ja 56 kontrollivahendil. Need on koostatud, võttes arvesse metsandussektoriga seotud ja avaliku halduse eri aspekte käsitlevaid õigusakte, hõlmates järgmist:

| — | avaliku ja eramaa omandiõiguse tunnustamise haldusmenetlused; |
| --- | --- |

—

avaliku ja eramaa omandiõiguse tunnustamise haldusmenetlused;

| — | avaliku metsamaa isikutele või rühmadele eraldamise korra õige kohaldamine; |
| --- | --- |

—

avaliku metsamaa isikutele või rühmadele eraldamise korra õige kohaldamine;

| — | Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste esivanematelt päritud õiguste austamine; |
| --- | --- |

—

Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste esivanematelt päritud õiguste austamine;

| — | metsandussektori töötajate õiguste austamine. |
| --- | --- |

—

metsandussektori töötajate õiguste austamine.

Metsanduse tootmisahelas on eesmärk tagada järgmist:

| — | puittoodete raielubade kinnitamise ja kasutamise vastavus tehnilistele ja õigusnõuetele; |
| --- | --- |

—

puittoodete raielubade kinnitamise ja kasutamise vastavus tehnilistele ja õigusnõuetele;

| — | puittoodete transporti reguleerivate õigusnormide järgimine kogu tarneahela ulatuses; |
| --- | --- |

—

puittoodete transporti reguleerivate õigusnormide järgimine kogu tarneahela ulatuses;

| — | metsatoodete (esmase ja teisese töötlemise) ettevõtete ning puiduladude registreerimise ja toimimise suhtes kohaldatavate tehniliste ja õigusnormide järgimine; |
| --- | --- |

—

metsatoodete (esmase ja teisese töötlemise) ettevõtete ning puiduladude registreerimise ja toimimise suhtes kohaldatavate tehniliste ja õigusnormide järgimine;

| — | kohaliku, riikliku ja rahvusvahelise kaubanduse õigusnormide järgimine; |
| --- | --- |

—

kohaliku, riikliku ja rahvusvahelise kaubanduse õigusnormide järgimine;

| — | tariifide ja maksudega seotud sätete järgimine. |
| --- | --- |

—

tariifide ja maksudega seotud sätete järgimine.

Tabelid ei sisalda eraldi põhimõtet keskkonna kohta, sest seda loetakse kõigi tabelitega seotud valdkondadevaheliseks küsimuseks, mida hõlmab kaudselt ka 3. põhimõte, arvestades et metsa majandamine ja ülestöötamine põhineb metsamajandamiskavadel, mille eesmärk on tagada ressursi nõuetekohane majandamine ja jätkusuutlikkus. Keskkonnale viitavad otseselt näitaja 3.4.2, mis käsitleb metsamajandamiskavade keskkonnamõju hindamist, ning näitaja 3.6.2, mis käsitleb metsandusettevõtete vastavust keskkonnariskide leevendamise meetmetele.

1.   Põhimõtted

Tabelid on koostatud järgmise kuue põhimõtte alusel:

| 1) | metsaalade omandiõigus ja maa valdamine; |
| --- | --- |

1)

metsaalade omandiõigus ja maa valdamine;

| 2) | metsaaladel elavate Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste õigused; |
| --- | --- |

2)

metsaaladel elavate Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste õigused;

| 3) | metsandussektori ettevõtjad täidavad metsamajanduse, metsaraie, transpordi, töötlemise ja kaubandusega seotud õigusnorme; |
| --- | --- |

3)

metsandussektori ettevõtjad täidavad metsamajanduse, metsaraie, transpordi, töötlemise ja kaubandusega seotud õigusnorme;

| 4) | tööjõuga ning töötervishoiu ja tööohutusega seotud kohustused; |
| --- | --- |

4)

tööjõuga ning töötervishoiu ja tööohutusega seotud kohustused;

| 5) | puittoodetega rahvusvahelise kauplemise reeglid; |
| --- | --- |

5)

puittoodetega rahvusvahelise kauplemise reeglid;

| 6) | tariifide ja maksudega seotud kohustused. |
| --- | --- |

6)

tariifide ja maksudega seotud kohustused.

2.   Õiguspärasuse kontrolli kaalutlused

Käesolevate vastavushindamise tabelite kõigi kuue põhimõtte näitajate puhul kasutatakse kontrollivahenditena haldusdokumente ja registreid, mille avaliku sektori asutused on koostanud või loonud vastavalt nõudlusele teenuste järele. Iga näitaja puhul on selle saamise ning kontrollimise meetodid ja sagedus ning samuti füüsilised ja elektroonilised arhiivid, kus kontrollivahendeid säilitatakse, kirjeldatud kontrolli käsiraamatus. Käsiraamatu eest vastutab ning vastavalt vajadusele vaatab selle läbi, ajakohastab seda ja kiidab selle heaks ühiskomitee.

Põhimõtete järgimise tagamiseks kehtestatakse metsanduse tootmisahelasse kaasatud asutuste ja Instituto Nacional de Conservación y Desarrollo Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre (ICF) vaheline koostöökord.

3.   Puiduallikad

Metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduses (Ley Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre, LFAPVS) kirjeldatakse piirkondade, kust pärinevat puitu Hondurases raiutakse, töödeldakse ja müüakse, omanditüüpe. Need on järgmised

| A. | Avalikud metsaalad – riigimetsaalad, mis asuvad riigile kuuluval maal, munitsipaalmetsaalad (ejido-alad), mis asuvad kohalikele omavalitsustele kuuluval maal, ja riigiasutuste omandatud metsaalad koos kõigi riigi omandis olevate ja renditavate metsaaladega (LFAPVSi artiklid 45, 46 ja 47). Rentimise all mõistetakse protsessi, mille käigus omanik annab teatavaks ajaks ja teatavatel tingimustel füüsilisele või juriidilisele isikule metsaala kasutamise ja sellest kasusaamise õiguse.






  a) | Riigimetsaalad jagunevad järgmiselt:






  — | riigi territooriumil asuv metsamaa, mis ei kuulu kellelegi teisele; |
| --- | --- | --- | --- |

A.

Avalikud metsaalad – riigimetsaalad, mis asuvad riigile kuuluval maal, munitsipaalmetsaalad (ejido-alad), mis asuvad kohalikele omavalitsustele kuuluval maal, ja riigiasutuste omandatud metsaalad koos kõigi riigi omandis olevate ja renditavate metsaaladega (LFAPVSi artiklid 45, 46 ja 47). Rentimise all mõistetakse protsessi, mille käigus omanik annab teatavaks ajaks ja teatavatel tingimustel füüsilisele või juriidilisele isikule metsaala kasutamise ja sellest kasusaamise õiguse.

a)

Riigimetsaalad jagunevad järgmiselt:

—

riigi territooriumil asuv metsamaa, mis ei kuulu kellelegi teisele;

| — | metsamaa, mille riik või mõni riiklik asutus on omandanud sundvõõrandamise, ostu, müügi või mis tahes seaduslikku omandiõigust tõendava dokumendi alusel, olenemata sellest, kas see on kinnistusraamatusse kantud või mitte. Selliseid metsamaid nimetatakse kas bienes fiscales või bienes nacionales (riigimaad) (LFAPVSi artikkel 46). |
| --- | --- |

—

metsamaa, mille riik või mõni riiklik asutus on omandanud sundvõõrandamise, ostu, müügi või mis tahes seaduslikku omandiõigust tõendava dokumendi alusel, olenemata sellest, kas see on kinnistusraamatusse kantud või mitte. Selliseid metsamaid nimetatakse kas bienes fiscales või bienes nacionales (riigimaad) (LFAPVSi artikkel 46).

| b) | Munitsipaalmetsaalad (ejido) jagunevad järgmiselt:






  — | metsamaad, mis kuuluvad omavalitsustele varem riigi poolt antud omandiõigust tõendavate dokumentide alusel (ejidos ehk kommunaalmaad); |
| --- | --- | --- |

b)

Munitsipaalmetsaalad (ejido) jagunevad järgmiselt:

—

metsamaad, mis kuuluvad omavalitsustele varem riigi poolt antud omandiõigust tõendavate dokumentide alusel (ejidos ehk kommunaalmaad);

| — | muud metsamaad, mis kuuluvad omavalitsustele mõnda muud laadi omandiõigust tõendava dokumendi alusel vastavalt LFAPVSile (artikkel 47). Munitsipaalmetsaalad on avalik maa, aga metsaraie puhul käsitleb ICF omavalitsust eraomanikuna. |
| --- | --- |

—

muud metsamaad, mis kuuluvad omavalitsustele mõnda muud laadi omandiõigust tõendava dokumendi alusel vastavalt LFAPVSile (artikkel 47). Munitsipaalmetsaalad on avalik maa, aga metsaraie puhul käsitleb ICF omavalitsust eraomanikuna.

| c) | Riigiasutuste omandatud metsaalad (terrenos fiscales ehk riigimaad) on riigi omandis olevad maa-alad, mille omandiõigust tõendavad dokumendid on avalike asutuste nimel. Riigimetsades tohib metsaraiet teha juhul, kui see on asjaomase metsaala halduskategooria puhul lubatud ning pädev asutus on asjakohases metsamajandamiskavas selleks nõuetekohase loa andnud. Kirjeldatud tingimustele vastavat riigimetsa (mis on kantud võõrandamatute riigimetsaressursside kataloogi (Catálogo del Patrimonio Público Forestal Inalienable, CPPFI) ja kinnistusraamatusse) käsitletakse erametsa, mitte riigimetsana. |
| --- | --- |

c)

Riigiasutuste omandatud metsaalad (terrenos fiscales ehk riigimaad) on riigi omandis olevad maa-alad, mille omandiõigust tõendavad dokumendid on avalike asutuste nimel. Riigimetsades tohib metsaraiet teha juhul, kui see on asjaomase metsaala halduskategooria puhul lubatud ning pädev asutus on asjakohases metsamajandamiskavas selleks nõuetekohase loa andnud. Kirjeldatud tingimustele vastavat riigimetsa (mis on kantud võõrandamatute riigimetsaressursside kataloogi (Catálogo del Patrimonio Público Forestal Inalienable, CPPFI) ja kinnistusraamatusse) käsitletakse erametsa, mitte riigimetsana.

| B. | Erametsaalad – eraõiguslikele füüsilistele või juriidilistele isikutele kuuluval maal asuvad metsaalad, mille suhtes kehtivad täielikud omandiõigused on tõendatud algselt riigi väljastatud omandiõiguse dokumentidega ja kantud kinnistusraamatusse (LFAPVSi artikkel 45).






  — | Kogukondlikud või kogukondadevahelised erametsaalad hõlmavad metsi, mis asuvad maakogukondadele kuuluval maal, ja metsaalasid, mis on (või ei ole) Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste omandis. Riik austab Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste esivanematelt päritud õigust traditsiooniliselt neile kuuluvatele metsaaladele vastavalt Hondurase seadustele ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioonile nr 169 sõltumatutes riikides elavate põlis- ja hõimurahvaste kohta, olenemata sellest, kas neil on omandiõigust tõendav dokument. |
| --- | --- | --- |

B.

Erametsaalad – eraõiguslikele füüsilistele või juriidilistele isikutele kuuluval maal asuvad metsaalad, mille suhtes kehtivad täielikud omandiõigused on tõendatud algselt riigi väljastatud omandiõiguse dokumentidega ja kantud kinnistusraamatusse (LFAPVSi artikkel 45).

—

Kogukondlikud või kogukondadevahelised erametsaalad hõlmavad metsi, mis asuvad maakogukondadele kuuluval maal, ja metsaalasid, mis on (või ei ole) Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste omandis. Riik austab Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste esivanematelt päritud õigust traditsiooniliselt neile kuuluvatele metsaaladele vastavalt Hondurase seadustele ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioonile nr 169 sõltumatutes riikides elavate põlis- ja hõimurahvaste kohta, olenemata sellest, kas neil on omandiõigust tõendav dokument.

| C. | Mittemetsaalad – alad, kust saadakse mõnikord hajali asuvatelt puudelt pärinevat puitu, kuid praegu puudub sellistest piirkondadest pärineva puidu kasutamist reguleeriv õigusraamistik. VIII lisas esitatud lisameetmed hõlmavad ka asjakohase õigusraamistiku struktuuri. |
| --- | --- |

C.

Mittemetsaalad – alad, kust saadakse mõnikord hajali asuvatelt puudelt pärinevat puitu, kuid praegu puudub sellistest piirkondadest pärineva puidu kasutamist reguleeriv õigusraamistik. VIII lisas esitatud lisameetmed hõlmavad ka asjakohase õigusraamistiku struktuuri.

4.   Hondurase õigus-, organisatsioonilise ja institutsioonilise raamistiku muudatused

Kuna kõik õigus-, halduslikud ja institutsioonilised raamistikud võivad muutuda, võib tekkida vajadus muuta Hondurases kehtivaid menetlusi, mis nõuab ka vastavushindamise tabelites kirjeldatud näitajate sisu korrigeerimist. Vähemalt kord iga kahe aasta jooksul analüüsib ühiskomitee nimetatud muudatusi ning vajaduse korral kinnitab need. Ühiskomitee analüüsib vähemalt kord kahe aasta tagant ka kõiki käesoleva lisa parandusi või ajakohastamisi, mis võivad olla vajalikud, et võtta arvesse asjakohaseid muudatusi Hondurase õigus-, halduslikus ja institutsioonilises raamistikus.

VASTAVUSHINDAMISE TABELID

| 1. PÕHIMÕTE. METSANDUSSEKTORI ETTEVÕTJAD AUSTAVAD METSAALADE OMANDIÕIGUST JA MAAVALDUSI VASTAVALT KEHTIVATELE ÕIGUSAKTIDELE. |
| --- |
| Kriteerium 1.1. Metsatööstuses osalevad metsandussektori avaliku ja erasektori ettevõtjad järgivad metsaalade omandiõiguse tõendamise kohta kehtestatud õigusakte. |
| Näitaja 1.1.1. Erametsaalade, sealhulgas kogukondlike, kogukondadevaheliste ja munitsipaalmetsade (ejido) omanikel on omandiõigust tõendavad dokumendid. |
| Kontrollivahendid:






  1. | Registreeritud omandiõigust tõendav ajakohane ja täielik sertifikaat. |

1. PÕHIMÕTE. METSANDUSSEKTORI ETTEVÕTJAD AUSTAVAD METSAALADE OMANDIÕIGUST JA MAAVALDUSI VASTAVALT KEHTIVATELE ÕIGUSAKTIDELE.

Kriteerium 1.1. Metsatööstuses osalevad metsandussektori avaliku ja erasektori ettevõtjad järgivad metsaalade omandiõiguse tõendamise kohta kehtestatud õigusakte.

Näitaja 1.1.1. Erametsaalade, sealhulgas kogukondlike, kogukondadevaheliste ja munitsipaalmetsade (ejido) omanikel on omandiõigust tõendavad dokumendid.

Kontrollivahendid:

1.

Registreeritud omandiõigust tõendav ajakohane ja täielik sertifikaat.

Õiguslik alus:

| | omandiseaduse (dekreet nr 82-2004) artiklid 37, 94, 95. |
| --- | --- |

omandiseaduse (dekreet nr 82-2004) artiklid 37, 94, 95.

Pädev asutus:

| | omandiamet (Instituto de la Propiedad, IP), maa kinnistamise ja geograafia peadirektoraat (DGRCG). |
| --- | --- |

omandiamet (Instituto de la Propiedad, IP), maa kinnistamise ja geograafia peadirektoraat (DGRCG).

Näitaja 1.1.2. Riigi omandis olevad riigimetsaalad on registreeritud IP kinnistusraamatus ja ICFi võõrandamatute riigimetsaressursside kataloogis.

Kontrollivahendid:

| 1. | IP kinnistusraamatu sissekanne omandiõigust tõendava dokumendi kohta. |
| --- | --- |

1.

IP kinnistusraamatu sissekanne omandiõigust tõendava dokumendi kohta.

| 2. | ICFi võõrandamatute riigimetsaressursside kataloogi (CPPFI) väljavõte omandiõigust tõendava dokumendi sissekande kohta. |
| --- | --- |

2.

ICFi võõrandamatute riigimetsaressursside kataloogi (CPPFI) väljavõte omandiõigust tõendava dokumendi sissekande kohta.

Õiguslik alus:

| | vahendi 1 puhul: | omandiseaduse (dekreet nr 82-2004) artikkel 37; |
| --- | --- | --- |

vahendi 1 puhul:

omandiseaduse (dekreet nr 82-2004) artikkel 37;

| | vahendi 2 puhul: | metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artiklid 56 ja 61. |
| --- | --- | --- |

vahendi 2 puhul:

metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artiklid 56 ja 61.

Pädev asutus:

| | vahendi 1 puhul: | IP, maa kinnistamise ja geograafia peadirektoraat (DGRCG); |
| --- | --- | --- |

vahendi 1 puhul:

IP, maa kinnistamise ja geograafia peadirektoraat (DGRCG);

| | vahendi 2 puhul: | ICF, metsaressursside ja -teabe keskus (El Centro de Información y Patrimonio Forestal, CIPF). |
| --- | --- | --- |

vahendi 2 puhul:

ICF, metsaressursside ja -teabe keskus (El Centro de Información y Patrimonio Forestal, CIPF).

Kriteerium 1.2. Riigi- ja munitsipaalmetsaalade (ejido) jaotamine kogukondadele, agrometsandusrühmadele ning füüsilistele või juriidilistele isikutele.

Näitaja 1.2.1. ICF sõlmib riigimetsaalasid hõlmavaid metsamajandamislepinguid metsade majandamiseks lühemas, keskpikas ja pikemas perspektiivis.

Kontrollivahendid (üks kahest):

| 1. | Allkirjastatud ja kehtiv metsamajandamise või metsatööde leping (füüsiliste ja juriidiliste isikute puhul). |
| --- | --- |

1.

Allkirjastatud ja kehtiv metsamajandamise või metsatööde leping (füüsiliste ja juriidiliste isikute puhul).

| 2. | Allkirjastatud ja kehtiv kogukondlik metsamajandamisleping (agrometsanduse rühmade ja kogukondade puhul). |
| --- | --- |

2.

Allkirjastatud ja kehtiv kogukondlik metsamajandamisleping (agrometsanduse rühmade ja kogukondade puhul).

Õiguslik alus:

| | mõlema vahendi puhul: | metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artikkel 77. |
| --- | --- | --- |

mõlema vahendi puhul:

metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artikkel 77.

Pädev asutus:

| | vahendi 1 puhul: | ICF, metsamajanduse ja -arenduse osakond (El Departamento de Manejo y Desarrollo Forestal, DMDF); |
| --- | --- | --- |

vahendi 1 puhul:

ICF, metsamajanduse ja -arenduse osakond (El Departamento de Manejo y Desarrollo Forestal, DMDF);

| | vahendi 2 puhul: | ICF, kogukonnametsade arendamise osakond. |
| --- | --- | --- |

vahendi 2 puhul:

ICF, kogukonnametsade arendamise osakond.

Näitaja 1.2.2. Omavalitsus sõlmib munitsipaalmetsaalasid (ejido) hõlmava kogukonnametsade majandamise lepingu metsade majandamiseks lühemas, keskpikas ja pikemas perspektiivis.

Kontrollivahendid:

| 1. | Munitsipaalmaad (ejido) hõlmav allkirjastatud ja kehtiv kogukonnametsade majandamise leping. |
| --- | --- |

1.

Munitsipaalmaad (ejido) hõlmav allkirjastatud ja kehtiv kogukonnametsade majandamise leping.

Õiguslik alus:

| | metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artikkel 128. |
| --- | --- |

metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artikkel 128.

| | Metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse üldise rakendusmääruse (rakendusotsus nr 031-2010) artikkel 451. |
| --- | --- |

Metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse üldise rakendusmääruse (rakendusotsus nr 031-2010) artikkel 451.

| | ICFi otsus nr 027-2015 munitsipaalaladel (ejido) asuva metsa majandamise kohta kogukondliku metsanduse kontekstis. |
| --- | --- |

ICFi otsus nr 027-2015 munitsipaalaladel (ejido) asuva metsa majandamise kohta kogukondliku metsanduse kontekstis.

Pädev asutus:

| | kohalik omavalitsus, kohaliku omavalitsuse volikogu; |
| --- | --- |

kohalik omavalitsus, kohaliku omavalitsuse volikogu;

| | ICF, kogukonnametsade arendamise osakond. |
| --- | --- |

ICF, kogukonnametsade arendamise osakond.

2. PÕHIMÕTE. HONDURASE RIIK AUSTAB METSAALADEL ELAVATE PÕLISRAHVASTE JA AAFRIKA PÄRITOLU RAHVASTE ÕIGUSI.

Kriteerium 2.1. Hondurase riik järgib ILO konventsiooni nr 169 seoses omandiõiguse ja konsulteerimisõiguse („eelnev vaba ja teadlik nõusolek“) tunnustamisega Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste esivanemate valduses olnud alade puhul.

Näitaja 2.1.1. Riik väljastab pädevate asutuste, IP, riikliku põllumajandusameti (INA) ja ICFi kaudu täielikud omandiõigust tõendavad dokumendid ning IP registreerib Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste (PIAH) esivanemate valduses olnud metsamaad, võimaldamaks metsaraiet ärilisel eesmärgil.

Kontrollivahendid:

| | riigi- ja munitsipaalmaa (ejido) puhul (vahendite 1 ja 2 puhul):






  1. | IP kinnistusraamatusse kantud omandiõigust tõendav dokument. |
| --- | --- | --- |

riigi- ja munitsipaalmaa (ejido) puhul (vahendite 1 ja 2 puhul):

1.

IP kinnistusraamatusse kantud omandiõigust tõendav dokument.

| 2. | INA riiklikusse põllumajandusregistrisse kantud omandiõigust tõendav dokument. |
| --- | --- |

2.

INA riiklikusse põllumajandusregistrisse kantud omandiõigust tõendav dokument.

| | Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste maa puhul, mis on täielikult ICFi omandis (vahend 3):






  3. | IP kinnistusraamatusse kantud eraldamisjärgset omandiõigust tõendav dokument. |
| --- | --- | --- |

Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste maa puhul, mis on täielikult ICFi omandis (vahend 3):

3.

IP kinnistusraamatusse kantud eraldamisjärgset omandiõigust tõendav dokument.

Õiguslik alus:

| | vahendite 1, 2 ja 3 puhul:






  — | dekreedi nr 26-94 (ILO konventsiooni nr 169 ratifitseerimine) artiklid 13, 14, 15, 18 ja 19; |
| --- | --- | --- |

vahendite 1, 2 ja 3 puhul:

—

dekreedi nr 26-94 (ILO konventsiooni nr 169 ratifitseerimine) artiklid 13, 14, 15, 18 ja 19;

| | vahendite 1 ja 2 puhul:






  — | omandiseaduse (dekreet nr 82-2004) ja selle rakendusmääruse artiklid 93, 94, 95, 100, 101 ja 125; |
| --- | --- | --- |

vahendite 1 ja 2 puhul:

—

omandiseaduse (dekreet nr 82-2004) ja selle rakendusmääruse artiklid 93, 94, 95, 100, 101 ja 125;

| — | põllumajandusreformi seaduse, mida on muudetud põllumajandussektori moderniseerimise ja arendamise seadusega (dekreet nr 31-92), artikkel 92. |
| --- | --- |

—

põllumajandusreformi seaduse, mida on muudetud põllumajandussektori moderniseerimise ja arendamise seadusega (dekreet nr 31-92), artikkel 92.

Pädev asutus:

| | vahendi 1 puhul: | IP, maa kinnistamise ja geograafia peadirektoraat (DGRCG); |
| --- | --- | --- |

vahendi 1 puhul:

IP, maa kinnistamise ja geograafia peadirektoraat (DGRCG);

| | vahendi 2 puhul: | INA, riiklik põllumajandusregister; |
| --- | --- | --- |

vahendi 2 puhul:

INA, riiklik põllumajandusregister;

| | vahendi 3 puhul: | ICF, metsaressursside ja -teabe keskus (El Centro de Información y Patrimonio Forestal, CIPF); |
| --- | --- | --- |

vahendi 3 puhul:

ICF, metsaressursside ja -teabe keskus (El Centro de Información y Patrimonio Forestal, CIPF);

vahendi 2 puhul:

| — | muudetud kohalike omavalitsuste seaduse (dekreet nr 127-2000) artikkel 69; |
| --- | --- |

—

muudetud kohalike omavalitsuste seaduse (dekreet nr 127-2000) artikkel 69;

vahendi 3 puhul:

| — | metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artikkel 45; |
| --- | --- |

—

metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artikkel 45;

| — | 17. aprilli 2013. aasta dekreet nr 61-2013, millega antakse ICFile luba vastata Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste organisatsioonide esitatavatele kogukondlike ja kogukondadevaheliste alade omandiõiguse taotlustele; |
| --- | --- |

—

17. aprilli 2013. aasta dekreet nr 61-2013, millega antakse ICFile luba vastata Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste organisatsioonide esitatavatele kogukondlike ja kogukondadevaheliste alade omandiõiguse taotlustele;

| — | 3. augusti 2012. aasta otsus nr 031-2012, milles ICF määratleb Río Plátano biosfääris elavate Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste esivanemate maade omandiõigust tõendavate dokumentide väljastamise korra; |
| --- | --- |

—

3. augusti 2012. aasta otsus nr 031-2012, milles ICF määratleb Río Plátano biosfääris elavate Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste esivanemate maade omandiõigust tõendavate dokumentide väljastamise korra;

| — | nagu on sätestatud 3. augusti 2012. aasta otsuses nr 031-2012, väljastatakse seadusandlik dekreet, millega antakse luba ICFi identifitseeritud ja tema omandis olevate metsaalade eraldamiseks, nii et omandiõiguse saaks üle anda Hondurase põlisrahvastele ja Aafrika päritolu rahvastele. |
| --- | --- |

—

nagu on sätestatud 3. augusti 2012. aasta otsuses nr 031-2012, väljastatakse seadusandlik dekreet, millega antakse luba ICFi identifitseeritud ja tema omandis olevate metsaalade eraldamiseks, nii et omandiõiguse saaks üle anda Hondurase põlisrahvastele ja Aafrika päritolu rahvastele.

Näitaja 2.1.2. ICF austab õigust eelneva, vaba ja teadliku nõusoleku saavutamiseks Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste territooriumidel, kus plaanitakse ärilisel eesmärgil metsaraiet, mis avaldab nimetatud rahvastele otsest mõju.

Kontrollivahendid:

| 1. | ICFi konsultatsiooni aruanne. |
| --- | --- |

1.

ICFi konsultatsiooni aruanne.

Märkus: ICFi konsultatsiooni aruandes esitatakse sõltumatutes riikides elavaid põlis- ja hõimurahvaid käsitleva ILO konventsiooni nr 169 ning kehtivate riiklike õigusaktide kohaselt läbi viidud konsultatsiooni tulemus (st vajalik otsus või nõusolek ärilisel eesmärgil metsaraieks kavandatavate meetmete kohta).

Õiguslik alus:

| | dekreedi nr 26-94 (ILO konventsiooni nr 169 ratifitseerimine) artiklid 6 ja 15. |
| --- | --- |

dekreedi nr 26-94 (ILO konventsiooni nr 169 ratifitseerimine) artiklid 6 ja 15.

| | Tuleb lisada viide eelnevat vaba ja teadlikku nõusolekut käsitlevale riiklikule seadusele, kui see on vastu võetud. |
| --- | --- |

Tuleb lisada viide eelnevat vaba ja teadlikku nõusolekut käsitlevale riiklikule seadusele, kui see on vastu võetud.

Pädev asutus:

| | ICF, kogukonnametsade arendamise osakond |
| --- | --- |

ICF, kogukonnametsade arendamise osakond

3. PÕHIMÕTE. METSANDUSSEKTORI ETTEVÕTJAD TÄIDAVAD METSAMAJANDUSE, METSARAIE, TRANSPORDI, TÖÖTLEMISE JA KAUBANDUSEGA SEOTUD ÕIGUSNORME.

Kriteerium 3.1. Metsamajandamislepinguga hõlmatud maade omanikel ja kasutusvaldajatel on asjakohastele õigusnõuetele vastavad metsamajandamiskavad või agrometsandussüsteemi erikavad.

Näitaja 3.1.1. Erametsaalade ja munitsipaalmetsaalade (ejido) omanikel, kes tegelevad metsaraiega, on kinnitatud ja kehtiv metsamajandamiskava.

Kontrollivahendid:

| 1. | Heaks kiidetud ja kehtiv metsamajandamiskava. |
| --- | --- |

1.

Heaks kiidetud ja kehtiv metsamajandamiskava.

Õiguslik alus:

| | metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artiklid 70 ja 74. |
| --- | --- |

metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artiklid 70 ja 74.

Pädev asutus:

| | ICF, metsamajanduse ja -arenduse osakond (El Departamento de Manejo y Desarrollo Forestal, DMDF). |
| --- | --- |

ICF, metsamajanduse ja -arenduse osakond (El Departamento de Manejo y Desarrollo Forestal, DMDF).

Näitaja 3.1.2. ICFis registreeritud riiklike avalike metsaalade kasutusvaldajatel (kogukondadel, agrometsanduse organisatsioonidel ja füüsilistel või juriidilistel isikutel), kes tegelevad metsaraiega, on kinnitatud ja kehtiv metsamajandamiskava.

Kontrollivahendid:

| 1. | Kinnitatud ja kehtiv metsamajandamiskava riiklike avalike metsaalade kohta. |
| --- | --- |

1.

Kinnitatud ja kehtiv metsamajandamiskava riiklike avalike metsaalade kohta.

Õiguslik alus:

| | metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artiklid 70 ja 74. |
| --- | --- |

metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artiklid 70 ja 74.

Pädev asutus:

| | ICF, kogukonnametsade arendamise osakond ning metsamajanduse ja -arenduse osakond. |
| --- | --- |

ICF, kogukonnametsade arendamise osakond ning metsamajanduse ja -arenduse osakond.

Näitaja 3.1.3. Era- ja munitsipaalomandis (ejido) olevate agrometsandussüsteemidega alade omanikel, kes tegelevad metsaraiega, on kinnitatud ja kehtiv agrometsandussüsteemi erikava.

Kontrollivahendid:

| 1. | Kinnitatud ja kehtiv agrometsandussüsteemi erikava (Plan Especial en Sistema Agroforesta, PESA). |
| --- | --- |

1.

Kinnitatud ja kehtiv agrometsandussüsteemi erikava (Plan Especial en Sistema Agroforesta, PESA).

Õiguslik alus:

| | ICFi otsus nr 010-2015, millega kiidetakse heaks agrometsandussüsteemide erikavade tehniliste nõuete kohaldamise juhised vähem kui 100 hektari suuruste kinnisasjade puhul. |
| --- | --- |

ICFi otsus nr 010-2015, millega kiidetakse heaks agrometsandussüsteemide erikavade tehniliste nõuete kohaldamise juhised vähem kui 100 hektari suuruste kinnisasjade puhul.

Pädev asutus:

asjaomane ICFi piirkondlik metsandusamet.

Näitaja 3.1.4. Kinnitatud ja kehtiva metsamajandamiskavaga metsaalade omanikel ja kasutusvaldajatel on olemas iga-aastane tegevuskava ning agrometsandussüsteemi erikavaga metsaalade omanikel on olemas iga-aastane raiekava.

Kontrollivahendid:

| 1. | Kinnitatud iga-aastane tegevuskava (metsaalade omanike ning kinnitatud ja kehtiva metsamajandamiskavaga metsade kasutusvaldajate puhul). |
| --- | --- |

1.

Kinnitatud iga-aastane tegevuskava (metsaalade omanike ning kinnitatud ja kehtiva metsamajandamiskavaga metsade kasutusvaldajate puhul).

| 2. | Iga-aastane raiekava (agrometsandussüsteemi erikava omanike puhul). |
| --- | --- |

2.

Iga-aastane raiekava (agrometsandussüsteemi erikava omanike puhul).

Õiguslik alus:

| | vahendi 1 puhul: | metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artikli 70 lõige 2 (majandamiskavade puhul); |
| --- | --- | --- |

vahendi 1 puhul:

metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artikli 70 lõige 2 (majandamiskavade puhul);

| | vahendi 2 puhul: | ICFi otsuse nr 010-2015 jaotised IV ja V(3), tehniliste nõuete kohaldamise juhised vähem kui 100 hektari suuruste agrometsandussüsteemide erikavade puhul. |
| --- | --- | --- |

vahendi 2 puhul:

ICFi otsuse nr 010-2015 jaotised IV ja V(3), tehniliste nõuete kohaldamise juhised vähem kui 100 hektari suuruste agrometsandussüsteemide erikavade puhul.

| | 100 hektari suuruste või suuremate agrometsandussüsteemide erikavade osas vaadatakse kehtivad õigusaktid läbi ja neid muudetakse (vt VIII lisas kirjeldatud asjakohane lisameede). |
| --- | --- |

100 hektari suuruste või suuremate agrometsandussüsteemide erikavade osas vaadatakse kehtivad õigusaktid läbi ja neid muudetakse (vt VIII lisas kirjeldatud asjakohane lisameede).

Pädev asutus:

| | ICF, metsamajanduse ja -arenduse osakond (El Departamento de Manejo y Desarrollo Forestal, DMDF). |
| --- | --- |

ICF, metsamajanduse ja -arenduse osakond (El Departamento de Manejo y Desarrollo Forestal, DMDF).

Kriteerium 3.2. Iga-aastaste tegevuskavade, iga-aastaste raiekavade, metsaistandike kavade, päästekavade ja kasutuselevõtukavade raames antud raieloa alusel metsatöid tegema määratud ja metsatöid juhtivad ettevõtjad on füüsilised või juriidilised isikud, kes vastavad metsandussektoris tegutsemise nõuetele.

Näitaja 3.2.1. Iga-aastaste tegevuskavade, iga-aastaste raiekavade, metsaistandike kavade, päästekavade ja kasutuselevõtukavade raames antud raieloa alusel metsatöid juhtivad kvalifitseeritud metsatehnikud on ICFis registreeritud ning kantud asjaomaste raielubade dokumentidesse.

Kontrollivahendid:

| 1. | Kvalifitseeritud metsatehniku identifitseerimiskaart. |
| --- | --- |

1.

Kvalifitseeritud metsatehniku identifitseerimiskaart.

| 2. | Kvalifitseeritud metsatehniku avaldus, milles ta annab nõusoleku raieloa rakendamiseks. |
| --- | --- |

2.

Kvalifitseeritud metsatehniku avaldus, milles ta annab nõusoleku raieloa rakendamiseks.

Õiguslik alus:

| | metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse üldise rakendusmääruse (rakendusotsus nr 031-2010) artikkel 477; |
| --- | --- |

metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse üldise rakendusmääruse (rakendusotsus nr 031-2010) artikkel 477;

| | metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artikkel 159. |
| --- | --- |

metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artikkel 159.

Pädev asutus:

| | ICF, metsamajanduse ja -arenduse osakond (El Departamento de Manejo y Desarrollo Forestal, DMDF). |
| --- | --- |

ICF, metsamajanduse ja -arenduse osakond (El Departamento de Manejo y Desarrollo Forestal, DMDF).

Näitaja 3.2.2. Iga-aastaste tegevuskavade, iga-aastaste raiekavade, metsaistandike kavade, päästekavade ja kasutuselevõtukavade raames töövõtjatena metsaraiega tegelevad juriidilised või füüsilised isikud on ICFis registreeritud ning kantud asjaomaste raielubade dokumentidesse.

Kontrollivahendid:

| 1. | Töövõtja ajakohane identifitseerimiskaart. |
| --- | --- |

1.

Töövõtja ajakohane identifitseerimiskaart.

| 2. | Tööde-eelne aruanne iga-aastastes tegevuskavades. |
| --- | --- |

2.

Tööde-eelne aruanne iga-aastastes tegevuskavades.

Õiguslik alus:

| | vahendi 1 puhul: | metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse üldise rakendusmääruse (rakendusotsus nr 031-2010) artiklid 216 ja 217; |
| --- | --- | --- |

vahendi 1 puhul:

metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse üldise rakendusmääruse (rakendusotsus nr 031-2010) artiklid 216 ja 217;

| | otsuse nr 045 A-2013, mis käsitleb metsatoodete esmase ja teisese töötlemise ettevõtete ning puiduladude teenustasusid, kohaldamise juhised; |
| --- | --- |

otsuse nr 045 A-2013, mis käsitleb metsatoodete esmase ja teisese töötlemise ettevõtete ning puiduladude teenustasusid, kohaldamise juhised;

| | vahendi 2 puhul: | männimetsade iga-aastaste tegevuskavade puhul männimetsade raiekavade administratiivjuhendi (ICFi ringkiri nr DE-ICF-001-2013) 4. peatüki punkt c. |
| --- | --- | --- |

vahendi 2 puhul:

männimetsade iga-aastaste tegevuskavade puhul männimetsade raiekavade administratiivjuhendi (ICFi ringkiri nr DE-ICF-001-2013) 4. peatüki punkt c.

| | Kõigi muude raielubade puhul puudub praegu õiguslik alus vahendile 2, mistõttu see on kaasatud lisameetmena vastavalt VIII lisale. |
| --- | --- |

Kõigi muude raielubade puhul puudub praegu õiguslik alus vahendile 2, mistõttu see on kaasatud lisameetmena vastavalt VIII lisale.

Pädev asutus:

| | vahendi 1 puhul: | ICF, metsamajanduse ja -arenduse osakond (El Departamento de Manejo y Desarrollo Forestal, DMDF); |
| --- | --- | --- |

vahendi 1 puhul:

ICF, metsamajanduse ja -arenduse osakond (El Departamento de Manejo y Desarrollo Forestal, DMDF);

| | vahendi 2 puhul: | asjaomane ICFi piirkondlik metsandusamet. |
| --- | --- | --- |

vahendi 2 puhul:

asjaomane ICFi piirkondlik metsandusamet.

Näitaja 3.2.3. Iga-aastaste raiekavade, metsaistandike kavade, päästekavade ja kasutuselevõtukavade raames antud raielubade alusel vastutavad metsatööde nõuetekohase tegemise eest sõltumatud metsatehnikud. Sõltumatud metsatehnikud on kutseühenduse liikmed, maksevõimelised ning kantud asjaomaste raielubade dokumentidesse.

Kontrollivahendid:

| 1. | Tõend sõltumatu metsatehniku maksevõime kohta (kaart või sertifikaat). |
| --- | --- |

1.

Tõend sõltumatu metsatehniku maksevõime kohta (kaart või sertifikaat).

| 2. | Sõltumatu metsatehniku avaldus, milles ta annab nõusoleku raieloa rakendamiseks. |
| --- | --- |

2.

Sõltumatu metsatehniku avaldus, milles ta annab nõusoleku raieloa rakendamiseks.

Õiguslik alus:

| | vahendi 1 puhul: | kutseühenduse kohustusliku liikmesuse seaduse (dekreet nr 73, välja antud 17. mai 1962), artikkel 1; |
| --- | --- | --- |

vahendi 1 puhul:

kutseühenduse kohustusliku liikmesuse seaduse (dekreet nr 73, välja antud 17. mai 1962), artikkel 1;

| | vahendi 2 puhul: | ICFi otsus metsamajandamiskavade esitamise struktureeritud korra kohta, mis töötatakse välja VIII lisa kohase lisameetmena. |
| --- | --- | --- |

vahendi 2 puhul:

ICFi otsus metsamajandamiskavade esitamise struktureeritud korra kohta, mis töötatakse välja VIII lisa kohase lisameetmena.

Pädev asutus:

| | ICF, metsamajanduse ja -arenduse osakond (El Departamento de Manejo y Desarrollo Forestal, DMDF). |
| --- | --- |

ICF, metsamajanduse ja -arenduse osakond (El Departamento de Manejo y Desarrollo Forestal, DMDF).

Kriteerium 3.3. Majandamiskavade ja metsaraielubade omanikud ning kasutusvaldajad töötavad puitu ja muid metsasaadusi üles vastavalt õigusnõuetele.

Näitaja 3.3.1. Majandamiskavade ja raielubade omanikud täidavad iga-aastastes tegevuskavades ja muudes metsaraielubades loetletud tegevuste elluviimisel puidu ülestöötamise tehnilisi nõudeid.

Kontrollivahendid:

| 1. | Kohapealse kontrolli aruanded (männi- ja laialehiste metsade puhul). |
| --- | --- |

1.

Kohapealse kontrolli aruanded (männi- ja laialehiste metsade puhul).

| 2. | Märge tehniliste nõuete täitmise (või mittetäitmise) kohta iga-aastase tegevuskava lõpus (ainult männimetsade puhul). |
| --- | --- |

2.

Märge tehniliste nõuete täitmise (või mittetäitmise) kohta iga-aastase tegevuskava lõpus (ainult männimetsade puhul).

Õiguslik alus:

| | vahendite 1 ja 2 puhul: | männimetsade raiekavade administratiivjuhendi IX ja XI jaotis; |
| --- | --- | --- |

vahendite 1 ja 2 puhul:

männimetsade raiekavade administratiivjuhendi IX ja XI jaotis;

| | vahendi 1 puhul: | laialehiste metsade metsamajandamiskavade ja tegevuskavade koostamise tehnilisi nõudeid ning suuniseid käsitleva ICFi otsuse nr 050-2012 punkt 6.17. |
| --- | --- | --- |

vahendi 1 puhul:

laialehiste metsade metsamajandamiskavade ja tegevuskavade koostamise tehnilisi nõudeid ning suuniseid käsitleva ICFi otsuse nr 050-2012 punkt 6.17.

Pädev asutus:

| | asjaomane ICFi piirkondlik metsandusamet. |
| --- | --- |

asjaomane ICFi piirkondlik metsandusamet.

Näitaja 3.3.2. Metsaraiega tegelevatel metsaalade omanikel ja kasutusvaldajatel on olemas kinnitatud ja kehtivad päästekavad metsade kohta, mida mõjutavad loodusõnnetused, haigused või kahjurite levik, avaliku ja/või erasektori ehitusprojektid ning taimestiku muutused põllumajanduses kasutataval maal.

Kontrollivahendid:

| 1. | Päästekava kinnitamise otsus. |
| --- | --- |

1.

Päästekava kinnitamise otsus.

Õiguslik alus:

| | metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artikkel 147; |
| --- | --- |

metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artikkel 147;

| | ICFi otsus nr 030/2013 „Päästekavade kinnitamine“. |
| --- | --- |

ICFi otsus nr 030/2013 „Päästekavade kinnitamine“.

Pädev asutus:

| | asjaomane ICFi piirkondlik metsandusamet ning metsamajanduse ja -arenduse osakond. |
| --- | --- |

asjaomane ICFi piirkondlik metsandusamet ning metsamajanduse ja -arenduse osakond.

Näitaja 3.3.3. Metsaistandike omanikel on kinnitatud ja kehtivad istandike sertifikaadid ning raieload era-, munitsipaal- (ejido) või riigiomandis olevate asustatud metsaalade või taasmetsastatud alade majandamise saaduste ülestöötamiseks ja müümiseks.

Kontrollivahendid:

| 1. | Metsaistandiku sertifikaat. |
| --- | --- |

1.

Metsaistandiku sertifikaat.

| 2. | Sertifitseeritud istandiku raieluba. |
| --- | --- |

2.

Sertifitseeritud istandiku raieluba.

Õiguslik alus:

| | metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artikli 149 lõiked 10 ja 11; |
| --- | --- |

metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artikli 149 lõiked 10 ja 11;

| | ICFi resolutsioon nr DE-MP-071-2010 „Metsaistandiku sertifikaatide väljastamise normide käsiraamat“. |
| --- | --- |

ICFi resolutsioon nr DE-MP-071-2010 „Metsaistandiku sertifikaatide väljastamise normide käsiraamat“.

Pädev asutus:

| | vahendi 1 puhul: | ICF, riiklik metsade uuendamise programm; |
| --- | --- | --- |

vahendi 1 puhul:

ICF, riiklik metsade uuendamise programm;

| | vahendi 2 puhul: | asjaomane ICFi piirkondlik metsandusamet. |
| --- | --- | --- |

vahendi 2 puhul:

asjaomane ICFi piirkondlik metsandusamet.

Kriteerium 3.4. Metsaraielubade omanikud ja kasutusvaldajad rakendavad õigusnõuetele vastavaid keskkonnakaitsemeetmeid.

Näitaja 3.4.1. Riigi-, munitsipaal- (ejido) ja erametsade metsamajandamiskavades nimetatud omanikud täidavad tulekahjusid, kahjurite levikut, metsahaigusi, veeallikaid, taimestikku ja loomastikku käsitlevate kaitsekavade nõudeid.

Kontrollivahendid:

| 1. | Iga-aastane kaitsekava. |
| --- | --- |

1.

Iga-aastane kaitsekava.

| 2. | Tehniline aruanne kinnitatud iga-aastaste tegevuskavade kaitsekavale vastavuse kohta. |
| --- | --- |

2.

Tehniline aruanne kinnitatud iga-aastaste tegevuskavade kaitsekavale vastavuse kohta.

Õiguslik alus:

| | metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse üldise rakendusmääruse (rakendusotsus nr 031-2010) artikli 172 lõige 3; |
| --- | --- |

metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse üldise rakendusmääruse (rakendusotsus nr 031-2010) artikli 172 lõige 3;

| | laialehiste metsade metsamajandamiskavade ja tegevuskavade koostamise tehnilisi nõudeid ning suuniseid käsitleva otsuse nr 050-2012 punkti 6.2 alapunktid 6.2.1 ja 6.2.2; |
| --- | --- |

laialehiste metsade metsamajandamiskavade ja tegevuskavade koostamise tehnilisi nõudeid ning suuniseid käsitleva otsuse nr 050-2012 punkti 6.2 alapunktid 6.2.1 ja 6.2.2;

| | ICFi resolutsiooni nr DE-MP-285-2010 „Suunised ja nõuded metsamajandamise parandamiseks“ 1. peatüki punkt 5. |
| --- | --- |

ICFi resolutsiooni nr DE-MP-285-2010 „Suunised ja nõuded metsamajandamise parandamiseks“ 1. peatüki punkt 5.

Pädev asutus:

| | asjaomane ICFi piirkondlik metsandusamet. |
| --- | --- |

asjaomane ICFi piirkondlik metsandusamet.

Näitaja 3.4.2. Metsamajandamiskavades nimetatud omanikud täidavad metsatööde keskkonnamõju hindamise kava nõudeid.

Kontrollivahendid:

| 1. | Kinnitatud ja kehtiv metsatööde keskkonnamõju hindamise kava. |
| --- | --- |

1.

Kinnitatud ja kehtiv metsatööde keskkonnamõju hindamise kava.

| 2. | Kinnitatud iga-aastastes tegevuskavades sisalduvad aruanded keskkonnamõju hindamise kava tehniliste nõuete täitmise kohta. |
| --- | --- |

2.

Kinnitatud iga-aastastes tegevuskavades sisalduvad aruanded keskkonnamõju hindamise kava tehniliste nõuete täitmise kohta.

Õiguslik alus:

| | vahendi 1 puhul: | metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artikkel 70; |
| --- | --- | --- |

vahendi 1 puhul:

metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artikkel 70;

| | metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse üldise rakendusmääruse (rakendusotsus nr 031-2010) artikkel 170; |
| --- | --- |

metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse üldise rakendusmääruse (rakendusotsus nr 031-2010) artikkel 170;

| | vahendi 2 puhul: | ICFi resolutsiooni nr DE-MP-285-2010 „Suunised ja nõuded metsamajandamise parandamiseks“ III peatüki punkt 3.1. |
| --- | --- | --- |

vahendi 2 puhul:

ICFi resolutsiooni nr DE-MP-285-2010 „Suunised ja nõuded metsamajandamise parandamiseks“ III peatüki punkt 3.1.

Pädev asutus:

| | ICF, metsamajanduse ja -arenduse osakond (DMDF). |
| --- | --- |

ICF, metsamajanduse ja -arenduse osakond (DMDF).

Kriteerium 3.5. Puitu veetakse vastavalt kehtivatele õigusaktidele.

Näitaja 3.5.1. Puidu kohta, mis veetakse metsast puidu kogumiskeskusesse, metsatoodete esmase ja teisese töötlemise ettevõtetesse ning puiduladudesse, on olemas veoluba.

Kontrollivahendid:

| 1. | Veoluba. |
| --- | --- |

1.

Veoluba.

NB! ICF väljastab kolme liiki veolubasid: 1) ümarpuidu, 2) toodete ja kõrvalsaaduste ning 3) saematerjali jaoks.

Õiguslik alus:

| | metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artikkel 103; |
| --- | --- |

metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artikkel 103;

| | metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse üldise rakendusmääruse (rakendusotsus nr 031-2010) artikkel 239. |
| --- | --- |

metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse üldise rakendusmääruse (rakendusotsus nr 031-2010) artikkel 239.

Laialehiste metsade puhul:

| | lisada õiguslik alus, mida kohaldatakse ainul laialehiste metsade suhtes (vt VIII lisas kirjeldatud asjaomane lisameede). |
| --- | --- |

lisada õiguslik alus, mida kohaldatakse ainul laialehiste metsade suhtes (vt VIII lisas kirjeldatud asjaomane lisameede).

Pädev asutus:

| | asjaomane ICFi piirkondlik metsandusamet. |
| --- | --- |

asjaomane ICFi piirkondlik metsandusamet.

Näitaja 3.5.2. Metsasaaduste esmase või teisese töötlemise ettevõtete ning puiduladude müüdava töödeldud puidu vedamisel mis tahes sihtkohta kasutatakse kinnitatud arveid.

Kontrollivahendid:

| 1. | Kinnitatud arved. |
| --- | --- |

1.

Kinnitatud arved.

Õiguslik alus:

| | otsuse nr 189-2014 (arvete esitamise korra ja selle muudatuste rakendusmäärus) artikkel 12; |
| --- | --- |

otsuse nr 189-2014 (arvete esitamise korra ja selle muudatuste rakendusmäärus) artikkel 12;

| | metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse üldise rakendusmääruse (rakendusotsus nr 031-2010) artikkel 236. |
| --- | --- |

metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse üldise rakendusmääruse (rakendusotsus nr 031-2010) artikkel 236.

Pädev asutus:

| | SARi (Servicio de Administración de Rentas) arveldamise osakond; |
| --- | --- |

SARi (Servicio de Administración de Rentas) arveldamise osakond;

| | asjaomane ICFi piirkondlik metsandusamet. |
| --- | --- |

asjaomane ICFi piirkondlik metsandusamet.

Näitaja 3.5.3. Puidu mis tahes sihtkohta vedamisel kasutatakse nõuetekohaseid saatelehti.

Kontrollivahendid:

| 1. | Saateleht. |
| --- | --- |

1.

Saateleht.

Õiguslik alus:

| | otsuse nr 189-2014 (arvete esitamise korra ja selle muudatuste rakendusmäärus) artiklid 11, 19 ja 44. |
| --- | --- |

otsuse nr 189-2014 (arvete esitamise korra ja selle muudatuste rakendusmäärus) artiklid 11, 19 ja 44.

Pädev asutus:

| | SARi (Servicio de Administración de Rentas) arveldamise osakond. |
| --- | --- |

SARi (Servicio de Administración de Rentas) arveldamise osakond.

Kriteerium 3.6. Ettevõtete ja puiduladude omanikest füüsilised ja juriidilised isikud täidavad metsatoodete esmase ja teisese töötlemise ettevõtete ning puiduladude asutamisel ja käitamisel kehtivaid õigusakte.

Näitaja 3.6.1. Metsatoodete esmase või teisese töötlemise ettevõtte või puidulao omanikest füüsilised ja juriidilised isikud on kantud kohaliku omavalitsuse ja ICFi registrisse.

Kontrollivahendid:

| 1. | Ettevõtte litsents. |
| --- | --- |

1.

Ettevõtte litsents.

| 2. | Tegevusluba. |
| --- | --- |

2.

Tegevusluba.

Õiguslik alus:

| | vahendi 1 puhul: | otsuse nr 018-93 (kohalike omavalitsuste seaduse rakendusmäärus) artikkel 119; |
| --- | --- | --- |

vahendi 1 puhul:

otsuse nr 018-93 (kohalike omavalitsuste seaduse rakendusmäärus) artikkel 119;

| | vahendi 2 puhul: | metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artikkel 98. |
| --- | --- | --- |

vahendi 2 puhul:

metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 98-2007) artikkel 98.

Pädev asutus:

| | vahendi 1 puhul: | kohalik omavalitsus, haldusamet või maksuinspektsioon; |
| --- | --- | --- |

vahendi 1 puhul:

kohalik omavalitsus, haldusamet või maksuinspektsioon;

| | vahendi 2 puhul: | ICF, metsamajanduse ja -arenduse osakond (El Departamento de Manejo y Desarrollo Forestal, DMDF). |
| --- | --- | --- |

vahendi 2 puhul:

ICF, metsamajanduse ja -arenduse osakond (El Departamento de Manejo y Desarrollo Forestal, DMDF).

Näitaja 3.6.2. Füüsilised ja juriidilised isikud, kes omavad metsatoodete esmase ja teisese töötlemise ettevõtteid ning puiduladusid, on võtnud asjakohasele keskkonnamõju kategooriale vastavad keskkonnaseire meetmed.

Kontrollivahendid:

| 1. | Keskkonnaloa sertifikaat. |
| --- | --- |

1.

Keskkonnaloa sertifikaat.

| 2. | Keskkonnaseire meetmete lepingu tehniline järelevalve ja tõendamisotsus. |
| --- | --- |

2.

Keskkonnaseire meetmete lepingu tehniline järelevalve ja tõendamisotsus.

Õiguslik alus:

MiAmbiente:

| — | üldise keskkonnaseaduse (dekreet nr 104-93) artikli 11 punkt c ja artikkel 83; |
| --- | --- |

—

üldise keskkonnaseaduse (dekreet nr 104-93) artikli 11 punkt c ja artikkel 83;

| — | rakendusotsuse nr 008-2015 (riikliku keskkonnamõju hindamise süsteemi rakendusmäärus) artikli 10 lõige 3 ja artikli 24 lõige 6. |
| --- | --- |

—

rakendusotsuse nr 008-2015 (riikliku keskkonnamõju hindamise süsteemi rakendusmäärus) artikli 10 lõige 3 ja artikli 24 lõige 6.

Kohalikud omavalitsused, kellel on õigus väljastada keskkonnalubasid:

| — | dekreedi nr 181-2007 (üldise keskkonnaseaduse muutmine) artikli 1 lõige 28-A; |
| --- | --- |

—

dekreedi nr 181-2007 (üldise keskkonnaseaduse muutmine) artikli 1 lõige 28-A;

| — | rakendusotsuse nr 008-2015 (riikliku keskkonnamõju hindamise süsteemi rakendusmäärus) artikkel 19. |
| --- | --- |

—

rakendusotsuse nr 008-2015 (riikliku keskkonnamõju hindamise süsteemi rakendusmäärus) artikkel 19.

Juriidiliselt autonoomsed omavalitsused:

kohalike omavalitsuste seaduse (dekreet nr 134-90) artiklid 12 ja 12 A.

Pädev asutus:

| | energeetika, loodusvarade, keskkonna ja kaevanduste ministeerium (MiAmbiente), keskkonnahindamise ja -seire peadirektoraat (DECA); |
| --- | --- |

energeetika, loodusvarade, keskkonna ja kaevanduste ministeerium (MiAmbiente), keskkonnahindamise ja -seire peadirektoraat (DECA);

| | omavalitsused, kellel on õigus väljastada keskkonnalubasid, ja juriidiliselt autonoomsed omavalitsused. |
| --- | --- |

omavalitsused, kellel on õigus väljastada keskkonnalubasid, ja juriidiliselt autonoomsed omavalitsused.

Kriteerium 3.7. Metsanduse tootmisahela ettevõtjad täidavad kehtivaid norme, mis käsitlevad siseturul puittoodetega kauplemist.

Näitaja 3.7.1. Metsanduse tootmisahela ettevõtjad täidavad käesolevates vastavushindamise tabelites nimetatud norme, mida kohaldatakse siseturul puittoodetega kauplemise suhtes.

Kontrollivahendid:

| 1. | Metsatoodete esmase ja teisese töötlemise ettevõtete ning puiduladude kuuaruanne. |
| --- | --- |

1.

Metsatoodete esmase ja teisese töötlemise ettevõtete ning puiduladude kuuaruanne.

| 2. | Sisend- ja väljundkoguste ülevaade. |
| --- | --- |

2.

Sisend- ja väljundkoguste ülevaade.

| 3. | Hoolsuskohustuse täitmise toimik. |
| --- | --- |

3.

Hoolsuskohustuse täitmise toimik.

Õiguslik alus:

| | vahendi 1 puhul: | metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse üldise rakendusmääruse artiklid 225 ja 229; |
| --- | --- | --- |

vahendi 1 puhul:

metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse üldise rakendusmääruse artiklid 225 ja 229;

| | vahendi 2 puhul: | metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse üldise rakendusmääruse artikkel 219; |
| --- | --- | --- |

vahendi 2 puhul:

metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse üldise rakendusmääruse artikkel 219;

| | vahendi 3 puhul: | konkreetsed artiklid loetletakse pärast asjaomaste õigusaktide vastuvõtmist (vt VIII lisas kirjeldatud vastav lisameede). |
| --- | --- | --- |

vahendi 3 puhul:

konkreetsed artiklid loetletakse pärast asjaomaste õigusaktide vastuvõtmist (vt VIII lisas kirjeldatud vastav lisameede).

Pädev asutus:

| | vahendite 1, 2 ja 3 puhul: | ICFi kaubanduse ja tööstuse osakond (kuni osakonna loomiseni täidab selle ülesandeid metsamajanduse ja -arenduse osakond). |
| --- | --- | --- |

vahendite 1, 2 ja 3 puhul:

ICFi kaubanduse ja tööstuse osakond (kuni osakonna loomiseni täidab selle ülesandeid metsamajanduse ja -arenduse osakond).

4. PÕHIMÕTE. METSANDUSSEKTORI TÖÖANDJAD TÄIDAVAD TÖÖJÕUGA SEOTUD KOHUSTUSI NING TÖÖTERVISHOIU JA TÖÖOHUTUSE NÕUDEID.

Kriteerium 4.1. Metsandussektori tööandjad täidavad metsandussektori töötajate puhul töölevõtmist ja palka käsitlevaid õigusakte.

Näitaja 4.1.1. Metsandussektori tööandjad võtavad oma töötajad tööle ametlikult (kas tähtajaliselt või tähtajatult).

Kontrollivahendid:

| 1. | Dokument või kontrolliaruanne, mis kinnitab, et metsandussektori tööandjad toimivad vastavalt näitajale. |
| --- | --- |

1.

Dokument või kontrolliaruanne, mis kinnitab, et metsandussektori tööandjad toimivad vastavalt näitajale.

Õiguslik alus:

| | tööinspektsiooniseaduse (dekreet nr 178-2016) artikli 11 punkt e ja artikli 13 lõige 1. |
| --- | --- |

tööinspektsiooniseaduse (dekreet nr 178-2016) artikli 11 punkt e ja artikli 13 lõige 1.

Pädev asutus:

| | tööhõive- ja sotsiaalkindlustusministeerium (STSS), üldine tööinspektsioon (DGIT). |
| --- | --- |

tööhõive- ja sotsiaalkindlustusministeerium (STSS), üldine tööinspektsioon (DGIT).

Näitaja 4.1.2. Metsanduse tootmisahela tööandjad maksavad oma (tähtajalistele ja tähtajatutele) töötajatele vähemalt miinimumpalka.

Kontrollivahendid:

| 1. | Dokument või kontrolliaruanne, mis kinnitab, et metsanduse tarneahela tööandjad toimivad vastavalt näitajale. |
| --- | --- |

1.

Dokument või kontrolliaruanne, mis kinnitab, et metsanduse tarneahela tööandjad toimivad vastavalt näitajale.

Õiguslik alus:

| | tööinspektsiooniseaduse (dekreet nr 178-2016) artikli 11 punkt e ja artikli 13 lõige 1; |
| --- | --- |

tööinspektsiooniseaduse (dekreet nr 178-2016) artikli 11 punkt e ja artikli 13 lõige 1;

| | dekreedi nr 103 (3. juuni 1971. aasta miinimumpalgaseadus koos muudatustega) artikkel 2; |
| --- | --- |

dekreedi nr 103 (3. juuni 1971. aasta miinimumpalgaseadus koos muudatustega) artikkel 2;

| | tööseadustiku (dekreet nr 189-1959) artiklid 381 ja 387. |
| --- | --- |

tööseadustiku (dekreet nr 189-1959) artiklid 381 ja 387.

Pädev asutus:

| | tööhõive- ja sotsiaalkindlustusministeerium (STSS), üldine tööinspektsioon (DGIT). |
| --- | --- |

tööhõive- ja sotsiaalkindlustusministeerium (STSS), üldine tööinspektsioon (DGIT).

Kriteerium 4.2. Metsanduse tootmisahela tööandjad täidavad töötajate töötervishoiu ja tööohutuse norme.

Näitaja 4.2.1. Metsanduse tarneahela tööandjad tagavad oma töötajate töötervishoiu ja tööohutuse töökohal.

Kontrollivahendid:

| 1. | Töötervishoiu ja tööohutuse kontrolliaruanne, mis kinnitab, et metsanduse tootmisahela tööandjad toimivad vastavalt näitajale. |
| --- | --- |

1.

Töötervishoiu ja tööohutuse kontrolliaruanne, mis kinnitab, et metsanduse tootmisahela tööandjad toimivad vastavalt näitajale.

Õiguslik alus:

| | tööseadustiku (dekreet nr 189-1959) V jaotise I peatüki artiklid 391 ja 392; |
| --- | --- |

tööseadustiku (dekreet nr 189-1959) V jaotise I peatüki artiklid 391 ja 392;

| | tööõnnetuste ja kutsehaiguste ennetamise meetmeid käsitleva üldise rakendusmääruse VII peatüki artikkel 36. |
| --- | --- |

tööõnnetuste ja kutsehaiguste ennetamise meetmeid käsitleva üldise rakendusmääruse VII peatüki artikkel 36.

Pädev asutus:

| | tööhõive- ja sotsiaalkindlustusministeerium (STSS), sotsiaalhoolekande peadirektoraadi järelevalveteenuste ning töötervishoiu ja tööohutuse osakond. |
| --- | --- |

tööhõive- ja sotsiaalkindlustusministeerium (STSS), sotsiaalhoolekande peadirektoraadi järelevalveteenuste ning töötervishoiu ja tööohutuse osakond.

Kriteerium 4.3. Metsandussektori tööandjad täidavad töötajate sotsiaalhoolekande norme.

Näitaja 4.3.1. Metsanduse tootmisahela tööandjad registreerivad oma töötajad Hondurase sotsiaalkindlustusametis (Instituto Hondureño de Seguro Social, IHSS).

Kontrollivahendid:

| 1. | Registrikanne ja maksejõulisuse tõend. |
| --- | --- |

1.

Registrikanne ja maksejõulisuse tõend.

| 2. | Andmebaasist saadud palgaarvestusandmete kokkuvõte. |
| --- | --- |

2.

Andmebaasist saadud palgaarvestusandmete kokkuvõte.

| 3. | Kontrolliaruanne (kui see on olemas). |
| --- | --- |

3.

Kontrolliaruanne (kui see on olemas).

Õiguslik alus:

| | vahendite 1 ja 2 puhul: | sotsiaalkindlustusseaduse (dekreet nr 140-1959) artikkel 7 ja 1. juuni 2001. aasta dekreet nr 080-2001, mis sisaldab selle muudatusi; |
| --- | --- | --- |

vahendite 1 ja 2 puhul:

sotsiaalkindlustusseaduse (dekreet nr 140-1959) artikkel 7 ja 1. juuni 2001. aasta dekreet nr 080-2001, mis sisaldab selle muudatusi;

| | vahendi 3 puhul: | sotsiaalkindlustusseaduse (dekreet nr 140-1959) artikkel 96. |
| --- | --- | --- |

vahendi 3 puhul:

sotsiaalkindlustusseaduse (dekreet nr 140-1959) artikkel 96.

Pädev asutus:

| | Hondurase sotsiaalkindlustusameti (IHSS) ettevõtjate järelevalve osakond. |
| --- | --- |

Hondurase sotsiaalkindlustusameti (IHSS) ettevõtjate järelevalve osakond.

5. PÕHIMÕTE. METSANDUSSEKTORI ETTEVÕTJAD TÄIDAVAD PUITTOODETEGA RAHVUSVAHELISE KAUPLEMISE REEGLEID.

Kriteerium 5.1. Puittoodete importijad ja eksportijad tegutsevad seaduslikult, neil on vajalikud load ning nad täidavad oma maksu- ja tollikohustusi.

Näitaja 5.1.1. Importijad ja eksportijad täidavad oma tollikohustusi vastavalt tolliprotseduurile.

Kontrollivahendid:

| 1. | Automatiseeritud tollitulude süsteemist (SARAH) saadud andmed, mis hõlmavad importija/eksportija tolliandmete kokkuvõtet. |
| --- | --- |

1.

Automatiseeritud tollitulude süsteemist (SARAH) saadud andmed, mis hõlmavad importija/eksportija tolliandmete kokkuvõtet.

Õiguslik alus:

| | resolutsiooni nr 224-2008 (COMIECO-XLIX, Kesk-Ameerika ühtse tolliseadustiku (RECAUCA) rakendusmäärus) artikkel 23. |
| --- | --- |

resolutsiooni nr 224-2008 (COMIECO-XLIX, Kesk-Ameerika ühtse tolliseadustiku (RECAUCA) rakendusmäärus) artikkel 23.

Pädev asutus:

| | valitsuse koordineerimise peasekretariaadi tollitulude alamdirektoraat (DARA). |
| --- | --- |

valitsuse koordineerimise peasekretariaadi tollitulude alamdirektoraat (DARA).

Näitaja 5.1.2. Importijad täidavad puittoodete impordi suhtes kohaldatavaid hoolsusnõudeid.

Kontrollivahendid:

| 1. | Importija hoolsusnõuete täitmise toimik. |
| --- | --- |

1.

Importija hoolsusnõuete täitmise toimik.

Õiguslik alus:

| | konkreetsed artiklid loetletakse pärast asjaomaste õigusaktide vastuvõtmist (vt VIII lisas kirjeldatud vastav lisameede). |
| --- | --- |

konkreetsed artiklid loetletakse pärast asjaomaste õigusaktide vastuvõtmist (vt VIII lisas kirjeldatud vastav lisameede).

Pädev asutus:

| | ICFi kaubanduse ja tööstuse osakond (kuni osakonna loomiseni täidab selle ülesandeid metsamajanduse ja -arenduse osakond). |
| --- | --- |

ICFi kaubanduse ja tööstuse osakond (kuni osakonna loomiseni täidab selle ülesandeid metsamajanduse ja -arenduse osakond).

Näitaja 5.1.3. CITESi konventsiooniga hõlmatud liikidest saadud puittoodete eksportijad täidavad selle konventsiooni tingimusi.

Kontrollivahendid:

| 1. | CITESi sertifikaat. |
| --- | --- |

1.

CITESi sertifikaat.

Õiguslik alus:

| | metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 098-2007) artikkel 116; SAG otsus nr 936-13 „Ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) rakendamise kord“. |
| --- | --- |

metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (dekreet nr 098-2007) artikkel 116; SAG otsus nr 936-13 „Ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) rakendamise kord“.

Pädev asutus:

| | SAG, riiklik CITESi amet. |
| --- | --- |

SAG, riiklik CITESi amet.

6. PÕHIMÕTE. METSANDUSSEKTORI ETTEVÕTJAD TÄIDAVAD OMA TARIIFIDE JA MAKSUDEGA SEOTUD KOHUSTUSI.

Kriteerium 6.1. Metsandussektori ettevõtjad on seaduslikult asutatud.

Näitaja 6.1.1. Metsandussektori ettevõtjad on maksuametis registreeritud.

Kontrollivahendid:

| 1. | Riikliku maksuregistri tõend (RTN). |
| --- | --- |

1.

Riikliku maksuregistri tõend (RTN).

Õiguslik alus:

| | riikliku maksuregistri seaduse (dekreetseadus nr 102-1974) artiklid 1 ja 2; |
| --- | --- |

riikliku maksuregistri seaduse (dekreetseadus nr 102-1974) artiklid 1 ja 2;

| | õiglase maksustamise seaduse (dekreet nr 51-2003) artikkel 27. |
| --- | --- |

õiglase maksustamise seaduse (dekreet nr 51-2003) artikkel 27.

Pädev asutus:

| | SARi maksumaksjate abistamise osakond. |
| --- | --- |

SARi maksumaksjate abistamise osakond.

Kriteerium 6.2. Metsandussektori ettevõtjad täidavad oma maksukohustusi keskvalitsuse ja kohaliku omavalitsuse ees.

Näitaja 6.2.1. Raieloa omanikud maksavad loodusvarade ülestöötamise või kasutamise loa eest litsentsimaksu vastavalt kohalike omavalitsuste seaduse rakendusmäärusele ning tasuvad kehtivas kohalike omavalitsuste maksukavas sätestatud tasusid.

Kontrollivahendid:

| 1. | Kviitung loodusvarade ülestöötamise või kasutamise loa väljastamise maksu tasumise kohta. |
| --- | --- |

1.

Kviitung loodusvarade ülestöötamise või kasutamise loa väljastamise maksu tasumise kohta.

| 2. | Kviitung loodusvarade ülestöötamise või kasutamise loa väljastamise tasu maksmise kohta. |
| --- | --- |

2.

Kviitung loodusvarade ülestöötamise või kasutamise loa väljastamise tasu maksmise kohta.

Õiguslik alus:

| | vahendi 1 puhul: | otsuse nr 018-93 (kohalike omavalitsuste seaduse üldine rakendusmäärus) artiklid 128 ja 130; |
| --- | --- | --- |

vahendi 1 puhul:

otsuse nr 018-93 (kohalike omavalitsuste seaduse üldine rakendusmäärus) artiklid 128 ja 130;

| | vahendi 2 puhul: | otsuse nr 018-93 (kohalike omavalitsuste seaduse üldine rakendusmäärus) artikli 152 punkti c alapunkt 15. |
| --- | --- | --- |

vahendi 2 puhul:

otsuse nr 018-93 (kohalike omavalitsuste seaduse üldine rakendusmäärus) artikli 152 punkti c alapunkt 15.

Pädev asutus:

| | kohalik omavalitsus, haldusamet või maksuinspektsioon. |
| --- | --- |

kohalik omavalitsus, haldusamet või maksuinspektsioon.

Näitaja 6.2.2. Metsandussektori ettevõtjad maksavad tulumaksu, solidaarsustoetust ja netovara maksu.

Kontrollivahendid:

| 1. | Maksudeklaratsioonid






  a) | deklaratsioon CPAT-272 (füüsilise isiku tulu) või |
| --- | --- | --- |

1.

Maksudeklaratsioonid

a)

deklaratsioon CPAT-272 (füüsilise isiku tulu) või

| b) | deklaratsioon CPAT-352 (juriidilise isiku tulu). |
| --- | --- |

b)

deklaratsioon CPAT-352 (juriidilise isiku tulu).

Õiguslik alus:

| | tulumaksuseaduse (dekreet nr 25-1963) artikkel 30. |
| --- | --- |

tulumaksuseaduse (dekreet nr 25-1963) artikkel 30.

Pädev asutus:

| | SARi maksuteabe osakond. |
| --- | --- |

SARi maksuteabe osakond.

Näitaja 6.2.3. Metsandussektori ettevõtjad järgivad puidu ja saeveskiteenuste müügi puhul arvete esitamise korda.

Kontrollivahendid:

| 1. | Arveldusmoodulist saadud väljavõte SARi poolt kinnitatud arvete kohta. |
| --- | --- |

1.

Arveldusmoodulist saadud väljavõte SARi poolt kinnitatud arvete kohta.

Õiguslik alus:

| | otsuse nr 189-2014 (arvete esitamise korra rakendusmäärus) artikkel 10, muud maksudokumendid ja printerite maksuregistrisse kandmine. |
| --- | --- |

otsuse nr 189-2014 (arvete esitamise korra rakendusmäärus) artikkel 10, muud maksudokumendid ja printerite maksuregistrisse kandmine.

Pädev asutus:

| | SARi arveldamise osakond |
| --- | --- |

SARi arveldamise osakond

Kriteerium 6.3. Metsandussektori ettevõtjad täidavad oma tariifidega seotud kohustusi keskvalitsuse ees.

Näitaja 6.3.1. Metsandussektori ettevõtjad täidavad oma tariifidega seotud kohustusi.

Kontrollivahendid:

| 1. | Maksuvõla puudumise tõend. |
| --- | --- |

1.

Maksuvõla puudumise tõend.

Õiguslik alus:

| | riigi tulude suurendamise, sotsiaalse võrdõiguslikkuse ja avaliku sektori kulutuste ratsionaliseerimise seaduse (dekreet nr 17-2010) artikkel 49. |
| --- | --- |

riigi tulude suurendamise, sotsiaalse võrdõiguslikkuse ja avaliku sektori kulutuste ratsionaliseerimise seaduse (dekreet nr 17-2010) artikkel 49.

Pädev asutus:

| | SARi maksude kogumise ja sissenõudmise osakond. |
| --- | --- |

SARi maksude kogumise ja sissenõudmise osakond.

---

Liited

1.

Käesoleva lepingu tähenduses on „metsandussektori ettevõtja“ iga füüsiline või juriidiline isik, kes tegutseb metsanduse tootmisahelas. Metsandussektori ettevõtjad on kohustatud tegutsema vastavalt käesolevas lisas kirjeldatud eri näitajatele ja kontrollivahenditele, mis on seotud nende osalemisega metsanduse tootmisahela eri etappides.

| Ettevõtja | Määratlus/mõiste | Näitaja/kontrollivahend: |
| --- | --- | --- |
| 1. | Metsandussektori ettevõtjad |

Ettevõtja

Määratlus/mõiste

Näitaja/kontrollivahend:

1.

Metsandussektori ettevõtjad

Füüsilised või juriidilised isikud, kes oma tegevusega osalevad metsanduse tootmisahelas. Asjaomane tegevus hõlmab muu hulgas metsa majandamist, puidu ja puittoodete ülestöötamist, töötlemist, transporti, müüki, importi ja eksporti ning metsaala sihtotstarbe muutmist. Metsandussektori ettevõtja mõiste hõlmab ka nimetatud töid tegevaid alltöövõtjaid, näiteks mootorsaega töötajaid, kontrollijaid ja dispetšereid, müügiesindajaid, puittoodete vedajaid ja vastuvõtjaid.

Viidatud käesolevas tabelis iga ettevõtjatüübi puhul eraldi.

| 2. | Maakogukond |
| --- | --- |

2.

Maakogukond

Maapiirkonnas (külas) metsaaladel või nendega piirnevatel aladel elavate füüsiliste isikute rühm ja nende organisatsioonid, kellel on juurdepääs metsamajanduse ja muudele agrometsanduse ressurssidele.

1.1.1/1 - 1.2.1/2 - 1.2.2/1 - 2.1.2/1 - 3.1.2/1 - 3.3.2/1

| 3. | Kogukonnarühm |
| --- | --- |

3.

Kogukonnarühm

Juriidilisest isikust kogukonnaorganisatsioon, näiteks agrometsanduse organisatsioon, etniline rühm, maapiirkonna metsaettevõte või riiklikul metsaalal paiknev organiseeritud kogukond, kelle eesmärk on metsa majandada, üles töötada ja töödelda ning müüa metsaga seotud kaupu ja teenuseid.

1.1.1/1 - 1.2.1/2 - 1.2.2/1 - 2.1.1/1 - 2.1.1/2 - 2.1.1/3 - 2.1.2/1 - 3.1.2/1 - 3.3.2/1

| 4. | Metsaomanik |
| --- | --- |

4.

Metsaomanik

Füüsiline või juriidiline isik, kes omab metsaga kaetud kinnisasja, mis võib olla näiteks era-, munitsipaal- (ejido), riigi või kogukonna omandis või mitme põlisrahva kaasomandis.

1.1.1/1 - 1.1.2/1 - 1.1.2/2 - 1.2.1/1 - 1.2.1/2 - 1.2.2/1 - 2.1.1/1 - 2.1.1/2 - 2.1.1/3 - 2.1.2/1 - 3.1.1/1 - 3.1.2/1 - 3.1.3/1 - 3.3.2/1 - 3.3.3/1 - 3.3.3/2

| 5. | Erametsa omanik |
| --- | --- |

5.

Erametsa omanik

Füüsiline või juriidiline isik, kellel on täielik omandiõigus metsaga kaetud kinnisasja suhtes.

1.1.1/1 - 2.1.1/1 - 2.1.1/2 - 2.1.2/1 - 3.1.1/1 - 3.1.3/1 - 3.3.2/1 - 3.3.3/1 - 3.3.3/2

| 6. | Munitsipaalmetsa (ejido) omanik |
| --- | --- |

6.

Munitsipaalmetsa (ejido) omanik

Omavalitsusüksus, kes omab metsaga kaetud kinnisasja.

1.1.1/1 - 1.2.2/1 - 2.1.1/1 - 2.1.1/2 - 2.1.2/1 - 3.1.1/1 - 3.1.3/1 - 3.3.2/1 - 3.3.3/1 - 3.3.3/2

| 7. | Riigimetsa metsamajandamiskavas nimetatud omanik |
| --- | --- |

7.

Riigimetsa metsamajandamiskavas nimetatud omanik

Füüsiline või juriidiline isik, kes on riigimetsa käsitleva kinnitatud metsamajandamiskava kohaselt soodustatud isik.

2.1.2/1 - 3.1.2/1 - 3.1.4/1 - 3.2.1/1 - 3.2.1/2 - 3.2.2/1 - 3.2.2/2 - 3.2.3/1 - 3.2.3/2 - 3.3.1/1 - 3.3.1/2 - 3.3.2/1 - 3.4.1/1 - 3.4.1/2 - 3.4.2/1 - 3.4.2/2 - 3.5.1/1 - 3.5.2/1 - 3.5.3/1 - 6.2.1/1 - 6.2.1/2

| 8. | Munitsipaalmetsa (ejido) metsamajandamiskavas nimetatud omanik |
| --- | --- |

8.

Munitsipaalmetsa (ejido) metsamajandamiskavas nimetatud omanik

Füüsiline või juriidiline isik, kes on munitsipaalmetsa (ejido) käsitleva kinnitatud metsamajandamiskava kohaselt soodustatud isik.

2.1.2/1 - 3.1.1/1 - 3.1.4/1 - 3.2.1/1 - 3.2.1/2 - 3.2.2/1 - 3.2.2/2 - 3.2.3/1 - 3.2.3/2 - 3.3.1/1 - 3.3.1/2 - 3.3.2/1 - 3.4.1/1 - 3.4.1/2 - 3.4.2/1 - 3.4.2/2 - 3.5.1/1 - 3.5.2/1 - 3.5.3/1 - 6.2.1/1 - 6.2.1/2

| 9. | Erametsa metsamajandamiskavas nimetatud omanik |
| --- | --- |

9.

Erametsa metsamajandamiskavas nimetatud omanik

Füüsiline või juriidiline isik, kes on erametsa käsitleva kinnitatud metsamajandamiskava kohaselt soodustatud isik.

2.1.2/1 - 3.1.1/1 - 3.1.4/1 - 3.2.1/1 - 3.2.1/2 - 3.2.2/1 - 3.2.2/2 - 3.2.3/1 - 3.2.3/2 - 3.3.1/1 - 3.3.1/2 - 3.3.2/1 - 3.4.1/1 - 3.4.1/2 - 3.4.2/1 - 3.4.2/2 - 3.5.1/1 - 3.5.2/1 - 3.5.3/1 - 6.2.1/1 - 6.2.1/2

| 10. | Agrometsandussüsteemiga ala omanik |
| --- | --- |

10.

Agrometsandussüsteemiga ala omanik

Füüsiline või juriidiline isik, kes omab põllumajanduslikke ja metsatooteid kombineeriva tootmissüsteemiga kinnisasja.

1.1.1/1 - 2.1.1/1 - 2.1.1/2 - 2.1.2/1 - 3.1.3/1 - 3.1.4/2 - 3.2.1/1 - 3.2.1/2 - 3.2.2/1 - 3.2.3/1 - 3.2.3/2 - 3.3.1/1 - 3.3.2/1 - 3.5.1/1 - 3.5.2/1 - 3.5.3/1 - 6.2.1/1 - 6.2.1/2

| 11. | Metsaistandiku omanik |
| --- | --- |

11.

Metsaistandiku omanik

Füüsiline või juriidiline isik, kes on metsaistandikuga kinnisasja täieõiguslik omanik või tegelikult kasusaav omanik.

1.1.1/1 - 2.1.1/1 - 2.1.1/2 - 2.1.2/1 - 3.2.1/1 - 3.2.1/2 - 3.2.2/1 - 3.2.3/1 - 3.2.3/2 - 3.3.1/1 - 3.3.2/1 - 3.3.3/1 - 3.3.3/2 - 3.5.1/1 - 3.5.2/1 - 3.5.3/1 - 6.2.1/1 - 6.2.1/2

| 12. | Kasutaja/elanik |
| --- | --- |

12.

Kasutaja/elanik

Füüsiline või juriidiline isik, kes valdab riigi- või munitsipaalmaad (ejido) või elab seal ilma juriidilist omandiõigust andva dokumendita. Seesugune ettevõtja saab kasu kasutusvalduslepingu seadustamisest, mis muu hulgas annab talle õiguse tegeleda metsa majandamisega.

1.2.1/1 - 2.1.2/1 - 3.1.2/1 - 3.3.2/1

| 13. | Metsa kasutusvaldaja |
| --- | --- |

13.

Metsa kasutusvaldaja

Füüsiline või juriidiline isik, kelle Hondurase metsandusamet või kohalik omavalitsus on määranud avalikku metsa (riigi- või munitsipaalmetsa (ejido)) oma kasuks säästvalt majandama.

1.2.1/1 - 2.1.2/1 - 3.1.2/1 - 3.3.2/1

| 14. | Töövõtja |
| --- | --- |

14.

Töövõtja

Kinnitatud ja kehtivas metsamajandamiskavas nimetatud omaniku määratud füüsiline või juriidiline isik, kes töötab üles looduslikku ja/või istutatud männi- ja/või laialehist metsa.

3.2.2/1 - 3.2.2/2 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1

| 15. | Vedaja |
| --- | --- |

15.

Vedaja

Metsandussektoris tegutsev füüsiline või juriidiline isik, kes tegeleb puittoodete veo või transpordiga.

3.5.1/1 - 3.5.2/1 - 3.5.3/1 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1

| 16. | Kvalifitseeritud metsatehnik (TFC) |
| --- | --- |

16.

Kvalifitseeritud metsatehnik (TFC)

Metsandusalase või mõne muu sarnase kutse esindaja, kes tagab riigi- või erametsade majandamise ja säästva arengu vastavalt metsamajandamiskavale või kinnitatud tegevuskavale ning on oma ametikohustuste kohaselt sertifitseerimisametnik.

3.2.1/1 - 3.2.1/2 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1

| 17. | Sõltumatu metsatehnik (TFI) |
| --- | --- |

17.

Sõltumatu metsatehnik (TFI)

Eraisikust metsandusekspert, kes tegutseb metsandussektoris, aga ei vii ellu tegevuskavasid.

3.2.3/1 - 3.2.3/2 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1

| 18. | Eksportija |
| --- | --- |

18.

Eksportija

Füüsiline või juriidiline isik, kes kaupleb puittoodetega väljaspool riigi territooriumi.

5.1.1/1 - 5.1.3/1 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1

| 19. | Importija |
| --- | --- |

19.

Importija

Füüsiline või juriidiline isik, kes ostab puittooteid välismaalt, et levitada, müüa ja/või töödelda neid riigis või väljaspool seda.

5.1.1/1 - 5.1.2/1 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1

| 20. | Metsatoodete esmatöötlemise ettevõtte omanik |
| --- | --- |

20.

Metsatoodete esmatöötlemise ettevõtte omanik

Füüsiline või juriidiline isik, kes on (loomulikus seisundis) ümarpuidu või mõne muu metsast pärineva puit- või mittepuittoorme esmase töötlemisega tegeleva metsatoodete ettevõtte omanik või seaduslik esindaja.

3.6.1/1 - 3.6.1/2 - 3.6.2/1 - 3.6.2/2 - 3.7.1/1 - 3.7.1/2 - 3.7.1/3 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1

| 21. | Metsatoodete teisese töötlemise ettevõtte omanik |
| --- | --- |

21.

Metsatoodete teisese töötlemise ettevõtte omanik

Füüsiline või juriidiline isik, kes on metsatoodete esmatöötlemise ettevõttest pärinevate toodete või mõne muu metsast pärineva puit- või mittepuittoorme töötlemisega tegeleva metsatoodete ettevõtte omanik või seaduslik esindaja.

3.6.1/1 - 3.6.1/2 - 3.6.2/1 - 3.6.2/2 - 3.7.1/1 - 3.7.1/2 - 3.7.1/3 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1

| 22. | Puidulao omanik |
| --- | --- |

22.

Puidulao omanik

Füüsiline või juriidiline isik, kes on maa või ladustamiskoha, kus ostetakse ja müüakse puitu riigi tasandil / siseturul, omanik või seaduslik esindaja.

3.6.1/1 - 3.6.1/2 - 3.6.2/1 - 3.6.2/2 - 3.7.1/1 - 3.7.1/2 - 3.7.1/3 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1

| 23. | Tööandja |
| --- | --- |

23.

Tööandja

Eraõiguslik või avalik-õiguslik füüsiline või juriidiline isik, kes kasutab ühe või mitme palgatöötaja teenuseid töölepingu või töösuhte alusel. See määratlus kehtib kõigil tasanditel.

4.1.1/1 - 4.1.2/1 - 4.2.1/1 - 4.3.1/1 - 4.3.1/2 - 4.3.1/3 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1

2.

| Asjaomane asutus | Kontrollivahendid |
| --- | --- |
| Metsade kaitse ja arengu, kaitsealade ning eluslooduse amet (Instituto Nacional de Conservación y Desarrollo Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre, ICF) | 1.1.2/2 - 1.2.1/1 - 1.2.1/2 - 1.2.2/1 - 2.1.1/3 - 2.1.2/1 - 3.1.1/1 - 3.1.2/1 - 3.1.3/1 - 3.1.4/1 - 3.1.4/2 - 3.2.1/1 - 3.2.1/2 - 3.2.2/1 - 3.2.2/2 - 3.2.3/1 - 3.2.3/2 - 3.3.1/1 - 3.3.1/2 - 3.3.2/1 - 3.3.3/1 - 3.3.3/2 - 3.4.1/1 - 3.4.1/2 - 3.4.2/1 - 3.4.2/2 - 3.5.1/1 - 3.5.2/1 - 3.6.1/2 - 3.7.1/1 - 3.7.1/2 - 3.7.1/3 - 5.1.2/1 |
| Omavalitsused | 1.2.2/1 - 3.6.1/1 - 3.6.2/1 - 3.6.2/2 - 6.2.1/1 - 6.2.1/2 |
| Maksuamet (Servicio de Administración de Rentas, SAR) | 3.5.2/1 - 3.5.3/1 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1 |
| Omandiamet (Instituto de la Propiedad, IP) | 1.1.1/1 - 1.1.2/1 - 2.1.1/1 |
| Tööhõive- ja sotsiaalkindlustusministeerium (Secretaría de Trabajo y Seguridad Social, STSS) | 4.1.1/1 - 4.1.2/1 - 4.2.1/1 |
| Energeetika, loodusvarade, keskkonna ja kaevanduste ministeerium (MiAmbiente) | 3.6.2/1 - 3.6.2/2 |
| Riiklik põllumajandusamet (Instituto Nacional Agrario, INA) | 2.1.1/2 |
| Põllumajanduse ja loomakasvatuse ministeerium (Secretaría de Agricultura y Ganadería, SAG) | 5.1.3/1 |
| Tollitulude alamdirektoraat (Dirección Adjunta de Rentas Aduaneras, DARA) | 5.1.1/1 |
| Hondurase sotsiaalkindlustusamet (Instituto Hondureño de Seguridad Social, IHSS) | 4.3.1/1 |

Asjaomane asutus

Kontrollivahendid

Metsade kaitse ja arengu, kaitsealade ning eluslooduse amet (Instituto Nacional de Conservación y Desarrollo Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre, ICF)

1.1.2/2 - 1.2.1/1 - 1.2.1/2 - 1.2.2/1 - 2.1.1/3 - 2.1.2/1 - 3.1.1/1 - 3.1.2/1 - 3.1.3/1 - 3.1.4/1 - 3.1.4/2 - 3.2.1/1 - 3.2.1/2 - 3.2.2/1 - 3.2.2/2 - 3.2.3/1 - 3.2.3/2 - 3.3.1/1 - 3.3.1/2 - 3.3.2/1 - 3.3.3/1 - 3.3.3/2 - 3.4.1/1 - 3.4.1/2 - 3.4.2/1 - 3.4.2/2 - 3.5.1/1 - 3.5.2/1 - 3.6.1/2 - 3.7.1/1 - 3.7.1/2 - 3.7.1/3 - 5.1.2/1

Omavalitsused

1.2.2/1 - 3.6.1/1 - 3.6.2/1 - 3.6.2/2 - 6.2.1/1 - 6.2.1/2

Maksuamet (Servicio de Administración de Rentas, SAR)

3.5.2/1 - 3.5.3/1 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1

Omandiamet (Instituto de la Propiedad, IP)

1.1.1/1 - 1.1.2/1 - 2.1.1/1

Tööhõive- ja sotsiaalkindlustusministeerium (Secretaría de Trabajo y Seguridad Social, STSS)

4.1.1/1 - 4.1.2/1 - 4.2.1/1

Energeetika, loodusvarade, keskkonna ja kaevanduste ministeerium (MiAmbiente)

3.6.2/1 - 3.6.2/2

Riiklik põllumajandusamet (Instituto Nacional Agrario, INA)

2.1.1/2

Põllumajanduse ja loomakasvatuse ministeerium (Secretaría de Agricultura y Ganadería, SAG)

5.1.3/1

Tollitulude alamdirektoraat (Dirección Adjunta de Rentas Aduaneras, DARA)

5.1.1/1

Hondurase sotsiaalkindlustusamet (Instituto Hondureño de Seguridad Social, IHSS)

4.3.1/1

3.

Loetelu on koostatud vastavalt tabelites esitatud õiguslike aluste järjekorrale, alustades 1. põhimõttest.

| 1. | Dekreet nr 082-2004 (omandiseadus). |
| --- | --- |

1.

Dekreet nr 082-2004 (omandiseadus).

| 2. | Dekreet nr 098-2007 (metsade, kaitsealade ja eluslooduse seadus). |
| --- | --- |

2.

Dekreet nr 098-2007 (metsade, kaitsealade ja eluslooduse seadus).

| 3. | ICFi otsus nr 027-2015 munitsipaalaladel (ejido) asuva metsa majandamise kohta kogukondliku metsanduse kontekstis. |
| --- | --- |

3.

ICFi otsus nr 027-2015 munitsipaalaladel (ejido) asuva metsa majandamise kohta kogukondliku metsanduse kontekstis.

| 4. | Dekreet nr 026-94 (ILO konventsiooni nr 169 ratifitseerimine). |
| --- | --- |

4.

Dekreet nr 026-94 (ILO konventsiooni nr 169 ratifitseerimine).

| 5. | Otsus nr 003-2010 (omandiseaduse rakendusmäärus). |
| --- | --- |

5.

Otsus nr 003-2010 (omandiseaduse rakendusmäärus).

| 6. | Dekreetseadus nr 170 põllumajandusreformi kohta, mida on muudetud dekreediga nr 031-92 põllumajandussektori moderniseerimise ja arendamise kohta. |
| --- | --- |

6.

Dekreetseadus nr 170 põllumajandusreformi kohta, mida on muudetud dekreediga nr 031-92 põllumajandussektori moderniseerimise ja arendamise kohta.

| 7. | Dekreet nr 61-2013, millega antakse ICFile luba vastata Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste organisatsioonide esitatavatele kogukondlike ja kogukondadevaheliste alade omandiõiguse taotlustele. |
| --- | --- |

7.

Dekreet nr 61-2013, millega antakse ICFile luba vastata Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste organisatsioonide esitatavatele kogukondlike ja kogukondadevaheliste alade omandiõiguse taotlustele.

| 8. | ICFi otsus nr 031-2012 Río Plátano biosfääris elavate Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste esivanemate maade omandiõigust tõendavate dokumentide väljastamise korra kohta. |
| --- | --- |

8.

ICFi otsus nr 031-2012 Río Plátano biosfääris elavate Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste esivanemate maade omandiõigust tõendavate dokumentide väljastamise korra kohta.

| 9. | ICFi otsus nr 010-2015 (tehniliste nõuete kohaldamise juhised vähem kui 100 hektari suuruste agrometsandussüsteemide erikavade puhul). |
| --- | --- |

9.

ICFi otsus nr 010-2015 (tehniliste nõuete kohaldamise juhised vähem kui 100 hektari suuruste agrometsandussüsteemide erikavade puhul).

| 10. | Otsus nr 031-2010 (metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse üldine rakendusmäärus). |
| --- | --- |

10.

Otsus nr 031-2010 (metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse üldine rakendusmäärus).

| 11. | Otsuse nr 045 A-2013, mis käsitleb metsatoodete esmase ja teisese töötlemise ettevõtete ning puiduladude teenustasusid, kohaldamise juhised. |
| --- | --- |

11.

Otsuse nr 045 A-2013, mis käsitleb metsatoodete esmase ja teisese töötlemise ettevõtete ning puiduladude teenustasusid, kohaldamise juhised.

| 12. | ICFi ringkiri nr DE-ICF-001-2013 (männimetsade raiekavade administratiivjuhend). |
| --- | --- |

12.

ICFi ringkiri nr DE-ICF-001-2013 (männimetsade raiekavade administratiivjuhend).

| 13. | Dekreet nr 073 (kutseühenduse kohustusliku liikmesuse seadus). |
| --- | --- |

13.

Dekreet nr 073 (kutseühenduse kohustusliku liikmesuse seadus).

| 14. | ICFi otsus nr 050-2012 laialehiste metsade metsamajandamiskavade ja tegevuskavade koostamise tehniliste nõuete ning suuniste kohta. |
| --- | --- |

14.

ICFi otsus nr 050-2012 laialehiste metsade metsamajandamiskavade ja tegevuskavade koostamise tehniliste nõuete ning suuniste kohta.

| 15. | ICFi otsus nr 030-2013 „Päästekavade kinnitamine“. |
| --- | --- |

15.

ICFi otsus nr 030-2013 „Päästekavade kinnitamine“.

| 16. | ICFi resolutsioon nr DE-MP-071-2010 „Metsaistandiku sertifikaatide väljastamise normide käsiraamat“. |
| --- | --- |

16.

ICFi resolutsioon nr DE-MP-071-2010 „Metsaistandiku sertifikaatide väljastamise normide käsiraamat“.

| 17. | ICFi resolutsioon nr DE-MP-285-2010 „Suunised ja nõuded metsamajandamise parandamiseks“. |
| --- | --- |

17.

ICFi resolutsioon nr DE-MP-285-2010 „Suunised ja nõuded metsamajandamise parandamiseks“.

| 18. | Otsus nr 189-2014 (arvete esitamise korra ja selle muudatuste rakendusmäärus). |
| --- | --- |

18.

Otsus nr 189-2014 (arvete esitamise korra ja selle muudatuste rakendusmäärus).

| 19. | Otsus nr 018-93 (kohalike omavalitsuste seaduse üldine rakendusmäärus). |
| --- | --- |

19.

Otsus nr 018-93 (kohalike omavalitsuste seaduse üldine rakendusmäärus).

| 20. | Dekreet nr 104-93 (üldine keskkonnaseadus). |
| --- | --- |

20.

Dekreet nr 104-93 (üldine keskkonnaseadus).

| 21. | Rakendusotsus nr 008-2015 (riikliku keskkonnamõju hindamise süsteemi rakendusmäärus). |
| --- | --- |

21.

Rakendusotsus nr 008-2015 (riikliku keskkonnamõju hindamise süsteemi rakendusmäärus).

| 22. | Dekreet nr 181-2007 (üldise keskkonnaseaduse muudatused). |
| --- | --- |

22.

Dekreet nr 181-2007 (üldise keskkonnaseaduse muudatused).

| 23. | Dekreet nr 134-90 (omavalitsuste seadus). |
| --- | --- |

23.

Dekreet nr 134-90 (omavalitsuste seadus).

| 24. | Dekreet nr 189-1959 (tööseadustik). |
| --- | --- |

24.

Dekreet nr 189-1959 (tööseadustik).

| 25. | Dekreet nr 178-2016 (tööinspektsiooniseadus). |
| --- | --- |

25.

Dekreet nr 178-2016 (tööinspektsiooniseadus).

| 26. | Dekreet nr 103 (3. juuni 1971. aasta miinimumpalgaseadus koos muudatustega). |
| --- | --- |

26.

Dekreet nr 103 (3. juuni 1971. aasta miinimumpalgaseadus koos muudatustega).

| 27. | Otsus nr 053-04 (tööõnnetuste ja kutsehaiguste ennetamise meetmeid käsitlev üldine rakendusmäärus). |
| --- | --- |

27.

Otsus nr 053-04 (tööõnnetuste ja kutsehaiguste ennetamise meetmeid käsitlev üldine rakendusmäärus).

| 28. | Dekreet nr 140-1959 (sotsiaalkindlustusseadus) ja 1. juuni 2001. aasta dekreet nr 080-2001, mis sisaldab selle muudatusi. |
| --- | --- |

28.

Dekreet nr 140-1959 (sotsiaalkindlustusseadus) ja 1. juuni 2001. aasta dekreet nr 080-2001, mis sisaldab selle muudatusi.

| 29. | Resolutsioon nr 224-2008 (COMIECO-XLIX, Kesk-Ameerika ühtse tolliseadustiku (RECAUCA) rakendusmäärus). |
| --- | --- |

29.

Resolutsioon nr 224-2008 (COMIECO-XLIX, Kesk-Ameerika ühtse tolliseadustiku (RECAUCA) rakendusmäärus).

| 30. | SAG otsus nr 936-13 „Ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) rakendamise kord“. |
| --- | --- |

30.

SAG otsus nr 936-13 „Ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) rakendamise kord“.

| 31. | Dekreetseadus nr 102-1974 (riikliku maksuregistri seadus). |
| --- | --- |

31.

Dekreetseadus nr 102-1974 (riikliku maksuregistri seadus).

| 32. | Dekreet nr 051-2003 (õiglase maksustamise seadus). |
| --- | --- |

32.

Dekreet nr 051-2003 (õiglase maksustamise seadus).

| 33. | Dekreet nr 25-1963 (tulumaksuseadus). |
| --- | --- |

33.

Dekreet nr 25-1963 (tulumaksuseadus).

| 34. | Dekreet nr 017-2010 (riigi tulude suurendamise, sotsiaalse võrdõiguslikkuse ja avaliku sektori kulutuste ratsionaliseerimise seadus). |
| --- | --- |

34.

Dekreet nr 017-2010 (riigi tulude suurendamise, sotsiaalse võrdõiguslikkuse ja avaliku sektori kulutuste ratsionaliseerimise seadus).

---

III LISA

HONDURASEST EKSPORDITUD JA FLEGT-LITSENTSIGA PUITTOODETE LIIDUS VABASSE RINGLUSSE LUBAMISE TINGIMUSED

RAAMTINGIMUSED

Hondurasest eksporditud ja FLEGT-litsentsiga puidu ja puittoodete liidu turule lubamise tingimused on reguleeritud nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2173/2005 FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse (1) ja selle rakendusmäärusega (2).

Nimetatud määrustega nähakse ette neis sätestatud menetluste kohandamine riigis kehtivate tingimustega ja eelkõige võimalusega, et liitu sisenemisel võivad FLEGT-litsentside aktsepteerimise eest vastutavateks pädevateks asutusteks olla kas toll või muud haldusasutused. Seetõttu on menetluse kirjelduses kontrollimine jagatud kahte ossa: 1) litsentside dokumendikontroll ja 2) kontrollitakse, kas tegelik saadetis vastab FLEGT-litsentsile.

Sellise menetluse eesmärk on täiendada Hondurase tehtavaid kontrolle ja kontrollida, kas liitu sisenemisel esitatavad FLEGT-litsentsid on tõepoolest nõuetekohaselt väljastanud ja registreerinud Hondurase litsentse väljastav asutus ning kas need hõlmavad saadetisi, millele Hondurase ametiasutus on need väljastanud. Pädevad asutused võivad oma küsimused seoses Hondurase FLEGT-litsentside õiguspärasuse ja kehtivuse tagamise süsteemiga esitada ühiskomiteele kooskõlas käesoleva lepingu artiklitega 9, 11, 19 ja 24 ning vastavalt käesoleva lisa artiklis 3 pädevate asutuste jaoks kehtestatud teabe taotlemise korrale.

ARTIKKEL 1

FLEGT-litsentside menetlemine

1.   FLEGT-litsents esitatakse selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kus kõnealuse FLEGT-litsentsiga saadetise kohta on väljastatud vabasse ringlusse lubamise deklaratsioon (3). Seda võib teha elektrooniliselt või mõnel teisel kiirel viisil.

2.   Lõikes 1 osutatud pädevad asutused teavitavad tolli kehtiva riikliku korra kohaselt viivitamata FLEGT-litsentsi aktsepteerimisest.

ARTIKKEL 2

FLEGT-litsentsi dokumentide kehtivuse kontroll

1.   Paberil FLEGT-litsentsid peavad vastama IV lisas kirjeldatud näidisele. IV lisas sätestatud nõuetele ja kirjeldusele mittevastavad FLEGT-litsentsid on kehtetud.

2.   FLEGT-litsents loetakse kehtetuks, kui selle esitamise kuupäev on hilisem kui litsentsil märgitud kehtivusaja lõppkuupäev.

3.   Mahatõmbamisi ja parandusi FLEGT-litsentsil ei aktsepteerita, kui litsentse väljastav asutus ei ole neid kinnitanud.

4.   FLEGT-litsentsi kehtivusaja pikendamist ei aktsepteerita, kui litsentse väljastav asutus ei ole pikendust kinnitanud.

5.   FLEGT-litsentsi duplikaati ega asenduslitsentsi ei aktsepteerita, kui seda ei ole välja andnud ja kinnitanud litsentse väljastav asutus.

ARTIKKEL 3

Lisateabe taotlemine

1.   Kui pädeval asutusel tekib FLEGT-litsentsi, selle duplikaadi või asenduslitsentsi kehtivuse või autentsuse suhtes kahtlusi, võib ta taotleda litsentse väljastavalt asutuselt lisateavet.

2.   Taotlusele võib lisada asjaomase FLEGT-litsentsi, selle duplikaadi või asenduslitsentsi koopia.

3.   Vajaduse korral tunnistab FLEGT-litsentse väljastav asutus FLEGT-litsentsi kehtetuks ning väljastab parandatud eksemplari, mille autentsust kinnitab tempel märkega „"Duplicado“ („Duplikaat“), ning edastab selle pädevale asutusele.

ARTIKKEL 4

FLEGT-litsentsi ja saadetise vastavuse kontrollimine

1.   Kui pädev asutus leiab, et enne FLEGT-litsentsi aktsepteerimist või aktsepteerimata jätmist tuleb saadetist täiendavalt kontrollida, võib ta läbi viia kontrolli, et teha kindlaks, kas asjaomane saadetis vastab FLEGT-litsentsis esitatud andmetele ja litsentse väljastava asutuse arhiivis olevatele andmetele kõnealuse litsentsi kohta.

2.   Kui vabasse ringlusse lubamiseks esitatud saadetises sisalduvate puittoodete maht või kaal ei erine asjaomases FLEGT-litsentsis märgitud mahust või kaalust rohkem kui 10 %, loetakse saadetis mahu või kaalu poolest FLEGT-litsentsis esitatud andmetele vastavaks.

3.   Kui tekib kahtlus, kas saadetis ja FLEGT-litsents on vastavuses, võib pädev asutus taotleda litsentse väljastavalt asutuselt täiendavat selgitust.

4.   Litsentse väljastav asutus võib paluda pädeval asutusel saata talle kahtluse alla seatud FLEGT-litsentsi või selle asenduslitsentsi koopia.

5.   Vajaduse korral tunnistab litsentse väljastav asutus FLEGT-litsentsi kehtetuks ning väljastab parandatud eksemplari, mille autentsust kinnitab tempel märkega „"Duplicado“ („Duplikaat“), ning edastab selle pädevale asutusele.

6.   Kui pädev asutus ei saa 21 tööpäeva jooksul täiendava selgituse taotlusele vastust, nagu on sätestatud käesoleva lepingu artiklis 9, ei aktsepteeri pädev astutus FLEGT-litsentsi ning tegutseb kooskõlas kohaldatavate õigusaktide ja menetlustega.

7.   FLEGT-litsentsi ei aktsepteerita, kui pärast täiendava teabe esitamist vastavalt käesoleva lisa artiklile 3 või täiendavat kontrolli vastavalt käesolevale artiklile on kindlaks tehtud, et FLEGT-litsents ei vasta saadetisele.

ARTIKKEL 5

Kontroll enne saadetise saabumist

1.   FLEGT-litsentsi võib esitada enne vastava saadetise saabumist.

2.   FLEGT-litsentsi aktsepteeritakse, kui see vastab kõigile IV lisas sätestatud nõuetele, ja täiendavat kontrolli vastavalt käesoleva lisa artiklitele 2, 3 ja 4 ei peeta vajalikuks.

ARTIKKEL 6

Muud küsimused

1.   Kontrolli käigus tekkinud kulud kannab importija, kui liidu asjaomase liikmesriigi kohaldatavates õigusaktides ja menetlustes ei ole teisiti sätestatud.

2.   Kui FLEGT-litsentside kontrollimisel esineb püsivaid lahkhelisid või probleeme, võib asja esitada lahendamiseks ühiskomiteele.

ARTIKKEL 7

Vabasse ringlusse lubamine

1.   Puittoodete vabasse ringlusse lubamiseks märgitakse deklareeritavate puittoodete litsentsi number toodete deklareerimiseks kasutatava ühtse haldusdokumendi lahtrisse 44.

2.   Kui tollideklaratsioon esitatakse elektrooniliselt, märgitakse see number asjakohasesse lahtrisse.

3.   Puit ja puittooted lubatakse vabasse ringlusesse üksnes pärast käesolevas lisas kirjeldatud menetluste lõpuleviimist.

---

(1)  ELT L 347, 30.12.2005, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 17. oktoobri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1024/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2173/2005 (FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse) üksikasjalikud rakendusmeetmed (ELT L 277, 18.10.2008, lk 23).

2

(3)  Vabasse ringlusse lubamine on liidu tolliprotseduur. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artikli 201 lõigete 2 ja 3 kohaselt kaasneb vabasse ringlusse lubamisega: a) tasumisele kuuluva mis tahes imporditollimaksu sissenõudmine; b) vajaduse korral muude maksude sissenõudmine, mis on sätestatud neid makse käsitlevate asjakohaste kehtivate sätetega; c) kaubanduspoliitika meetmete, keeldude ja piirangute kohaldamine niivõrd, kui neid ei tule kohaldada varasemal etapil (käesoleval juhul tuleb kontrollida FLEGT-litsentsi olemasolu), ning d) muude kauba impordi suhtes ette nähtud tolliformaalsuste täitmine. Vabasse ringlusse lubamine annab liiduvälisele kaubale liidu kauba tollistaatuse.

3

---

IV LISA

FLEGT-LITSENTSIDE ÜLDISED NÕUDED

ARTIKKEL 1

FLEGT-litsentsi üldnõuded

1.   Hondurasest pärinevate, I lisas loetletud puittoodete liitu sisenemiseks on vajalik FLEGT-litsents.

2.   FLEGT-litsentsi väljastab Instituto de Conservación y Desarrollo Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre (ICF) ja litsentsiga kinnitatakse, et liitu eksporditav puittoodete saadetis on toodetud õiguspäraselt ning kontrollitud vastavalt käesolevas lepingus sätestatud kriteeriumidele ja menetlustele.

3.   FLEGT-litsents väljastatakse paberil või elektroonilises vormis.

4.   FLEGT-litsents väljastatakse esimese liitu sisenemiskoha jaoks iga eksportija igale saadetisele.

5.   Paberil ja elektroonilised FLEGT-litsentsid sisaldavad 1. liites kirjeldatud teavet, mis tuleb esitada vastavalt 2. liites esitatud juhistele.

6.   Enne tollivormistust esitab taotleja tollile FLEGT-litsentsi eksportimiseks liitu või H-Legali litsentsi eksportimiseks teistesse sihtkohtadesse, lisades muud vajalikud dokumendid. FLEGT-litsentsi ja H-Legali litsentsi väljastamise kord ning litsentsi suhe ühtse tollideklaratsiooniga töötatakse välja käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus.

7.   Pärast FLEGT-litsentsi kehtivusaja lõppemist loetakse see kehtetuks.

8.   Kui eri liiki puittooteid sisaldavate saadetiste puhul ei ole võimalik esitada kogu ettenähtud teavet 1. liite punktis 1 esitatud vormil, võib FLEGT-litsentsiga kaasas käia kinnitatud lisa, mis sisaldab käesoleva lisa 1. liite punktis 2 esitatud vormil ette nähtud kvantitatiivset ja kvalitatiivset teavet.

9.   Lõike 8 kohane kinnitatud lisa sisaldab saadetist kirjeldavat teavet, mis ei mahu 1. liite punktis 1 esitatud vormi vastavatesse lahtritesse.

10.   Kui kvalitatiivne teave esitatakse lisas (lisalehtedel), siis FLEGT-litsentsi asjaomastes lahtrites seda saadetise kohta käivat teavet ei esitata, vaid viidatakse seal lisale (lisalehtedele).

11.   FLEGT-litsentside kehtivusaja pikendamise ning nende kehtetuks tunnisamise, asendamise ja haldamise nõuded ning kord töötatakse välja käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus. FLEGT-litsentside väljastamise kord avalikustatakse.

12.   Hondurase valitsus esitab liidule FLEGT-litsentsi autenditud näidise ning litsentse väljastava asutuse templite ja volitatud töötajate allkirjade näidised.

13.   FLEGT-litsentside originaaleksemplari, duplikaati ja asenduslitsentsi ei loeta kehtivaks ja ei aktsepteerita, kui muudetakse nende käesoleva lisa kohaseid väljastamise vahendeid.

14.   Kõigi kinnitatud FLEGT-litsentside originaaleksemplarid ja kõik koopiad väljastatakse eksportijatele vastavalt käesoleva lepingu asjakohastele sätetele.

ARTIKKEL 2

FLEGT-litsentse väljastava asutuse vastutus

1.   Hondurase litsentse väljastav asutus on ICF oma FLEGT-litsentside väljastamise üksuse kaudu. Õigusnormidele vastavuse kontrollimise eest vastutab ICFi õiguspärasuse kontrolli üksus.

2.   Litsentse väljastav asutus vastutab Hondurase ja liidu liikmesriikide pädevate asutuste vahelise teabevahetuse eest ning teabevahetuse eest muude Hondurase ametiasutuste vahel, kes vastutavad FLEGT-litsentsidega seotud küsimuste eest.

3.   Litsentse väljastav asutus võib eksportija taotlusel (ainult üks kord) pikendada kehtivusaega kuni kolme (3) kuu võrra. FLEGT-litsentsi pikendamise korral sisestab ja kinnitab litsentse väljastav asutus uue lõppkuupäeva.

4.   Litsentse väljastav asutus kasutab FLEGT-litsentside autentsuse tagamiseks ning kustutamise ja muutmise vältimiseks võltsimiskindlat meetodit.

5.   Litsentse väljastav asutus seab sisse litsentside paberil ja elektrooniliselt säilitamise süsteemid, et vastata eksportija taotlusele, võttes arvesse tema geograafilist asukohta. FLEGT-litsentsimissüsteem seotakse järk-järgult Hondurase väliskaubanduse ühtse kontaktpunktiga (Sistema de Ventanilla Única de Comercio Exterior de Honduras, VUCEH), kui tingimused seda võimaldavad.

6.   Kui FLEGT-litsentsi kehtivusaega pikendatakse või litsents tunnistatakse kehtetuks või asendatakse, teavitab litsentse väljastav asutus igal juhul asjaomase liidu liikmesriigi pädevat asutust.

7.   Litsentse väljastav asutus haldab laekunud taotluste, väljastatud FLEGT-litsentside ja tagasilükatud taotluste andmebaasi.

ARTIKKEL 3

FLEGT-litsentside väljastamise kord

1.   Enne FLEGT-litsentsi väljastamist viiakse läbi toodete õiguspärasuse tagamise menetlus vastavalt V lisale. FLEGT-litsentside haldamise samme kirjeldatakse allpool (vt joonis 1).

| a) | FLEGT-litsentsi saamiseks esitab eksportija:






  — | FLEGT-litsentsi taotluse ja |
| --- | --- | --- |

a)

FLEGT-litsentsi saamiseks esitab eksportija:

—

FLEGT-litsentsi taotluse ja

| — | maksuameti (SARi) kinnitatud ekspordiarve. |
| --- | --- |

—

maksuameti (SARi) kinnitatud ekspordiarve.

| b) | Taotluse laekumisel FLEGT-litsentside väljastamise üksus:






  i) | laseb õiguspärasuse kontrolli üksusel veenduda, et huvitatud isik (eksportija) vastab kõigile õiguspärasuse määratluse asjakohastele näitajatele; |
| --- | --- | --- |

b)

Taotluse laekumisel FLEGT-litsentside väljastamise üksus:

i)

laseb õiguspärasuse kontrolli üksusel veenduda, et huvitatud isik (eksportija) vastab kõigile õiguspärasuse määratluse asjakohastele näitajatele;

| ii) | kontrollib, kas asjaomase saadetise tarneahelas on õiguspärasuse nõue täidetud. |
| --- | --- |

ii)

kontrollib, kas asjaomase saadetise tarneahelas on õiguspärasuse nõue täidetud.

| c) | Vastavushindamise tabelite kõigi kohaldatavate näitajate ning tarneahela nõuete täitmise kohta kogutud teabe alusel teeb õiguspärasuse kontrolli üksus kindlaks, kas õiguspärasuse nõuded on täidetud, ja edastab FLEGT-litsentside väljastamise üksusele järgmise teabe:






  i) | kui ettevõtja ei täida õiguspärasuse nõudeid, siis seisukoha koos asjaomaste põhjendustega, mis võimaldab FLEGT-litsentside väljastamise üksusel teatada taotlejale, et taotlus on tagasi lükatud; |
| --- | --- | --- |

c)

Vastavushindamise tabelite kõigi kohaldatavate näitajate ning tarneahela nõuete täitmise kohta kogutud teabe alusel teeb õiguspärasuse kontrolli üksus kindlaks, kas õiguspärasuse nõuded on täidetud, ja edastab FLEGT-litsentside väljastamise üksusele järgmise teabe:

i)

kui ettevõtja ei täida õiguspärasuse nõudeid, siis seisukoha koos asjaomaste põhjendustega, mis võimaldab FLEGT-litsentside väljastamise üksusel teatada taotlejale, et taotlus on tagasi lükatud;

| ii) | kui ettevõtja täidab õiguspärasuse nõudeid, siis FLEGT-litsentside väljastamise üksusele otsuse vastuväidete puudumise kohta. |
| --- | --- |

ii)

kui ettevõtja täidab õiguspärasuse nõudeid, siis FLEGT-litsentside väljastamise üksusele otsuse vastuväidete puudumise kohta.

| d) | Taotluse, lisadokumentide ja õiguspärasuse kontrolli üksuse esitatud õigusnormidele vastavust käsitleva otsuse alusel FLEGT-litsentside väljastamise üksus kas väljastab FLEGT-litsentsi või keeldub selle väljastamisest. |
| --- | --- |

d)

Taotluse, lisadokumentide ja õiguspärasuse kontrolli üksuse esitatud õigusnormidele vastavust käsitleva otsuse alusel FLEGT-litsentside väljastamise üksus kas väljastab FLEGT-litsentsi või keeldub selle väljastamisest.

| e) | Kogu teave FLEGT-litsentsi väljastamise kohta kantakse spetsiaalsesse andmebaasi. |
| --- | --- |

e)

Kogu teave FLEGT-litsentsi väljastamise kohta kantakse spetsiaalsesse andmebaasi.

2.   Kõigi I lisas osutatud puittoodete, sealhulgas näidistoodete suhtes kohaldatakse liidu turule eksportimisel FLEGT-litsentsimissüsteemi.

ARTIKKEL 4

Paberil FLEGT-litsentside tehniline kirjeldus

1.   Paberil FLEGT-litsentsid peavad vastama 1. liites esitatud vormile.

2.   Paberi formaat on A4. Paberil on lisaks templile ka eri logode, sealhulgas Hondurase vapi või embleemi vesimärgid.

3.   FLEGT-litsentsid täidetakse kirjutusmasinal või arvutis. Vajaduse korral võib need täita käsitsi.

4.   Litsentse väljastav asutus kasutab metalltemplit, mis on soovitatavalt terasest. Litsentse väljastav asutus võib aga kasutada reljeefpitsatit, millel on kombineeritud tähtede ja numbrite perforeeritud kujutised.

5.   Numbrite ja tähtedega esitatud koguse märkimisel kasutab litsentse väljastav asutus võltsimiskindlaid võtteid, mis teevad võimatuks numbrite või sõnade lisamise.

6.   FLEGT-litsentsi vormil ei tohi olla kustutamisi ega parandusi, välja arvatud juhul, kui need on kinnitatud litsentse väljastava asutuse templi ja allkirjaga.

7.   FLEGT-litsents täidetakse ja trükitakse hispaania keeles.

ARTIKKEL 5

FLEGT-litsentside väljastamise vorm

1.   FLEGT-litsentse võib väljastada Hondurase puittoodete õiguspärasuse tagamise süsteemi juurde kuuluva elektroonilise süsteemi kaudu.

2.   Nendele liidu liikmesriikidele, kes ei ole elektroonilise süsteemiga liitunud, antakse välja paberil FLEGT-litsents.

ARTIKKEL 6

FLEGT-litsentsi koopiad

1.   FLEGT-litsents koosneb ühest originaaleksemplarist ja viiest koopiast.

2.   Originaaleksemplar antakse FLEGT-litsentsi omanikule.

3.   Viit nummerdatud koopiat kasutatakse järgmiselt:

| a) | 1. koopia jätab FLEGT-litsentse väljastav asutus endale edasiseks kontrolliks; |
| --- | --- |

a)

1. koopia jätab FLEGT-litsentse väljastav asutus endale edasiseks kontrolliks;

| b) | 2. koopia pannakse saadetisele kaasa. See antakse FLEGT-litsentsi omanikule, kes saadab selle koos saadetisega toote ostjale esitamiseks selle liikmesriigi tollile, kuhu litsentsiga hõlmatud saadetis saabub vabasse ringlusse lubamiseks; |
| --- | --- |

b)

2. koopia pannakse saadetisele kaasa. See antakse FLEGT-litsentsi omanikule, kes saadab selle koos saadetisega toote ostjale esitamiseks selle liikmesriigi tollile, kuhu litsentsiga hõlmatud saadetis saabub vabasse ringlusse lubamiseks;

| c) | 3. koopia antakse FLEGT-litsentsi omanikule, kes saadab selle ostjale esitamiseks asjakohasele ametiasutusele, kes vastutab FLEGT-litsentside eest selles liikmesriigis, kuhu litsentsiga saadetis saabub vabasse ringlusse lubamiseks; |
| --- | --- |

c)

3. koopia antakse FLEGT-litsentsi omanikule, kes saadab selle ostjale esitamiseks asjakohasele ametiasutusele, kes vastutab FLEGT-litsentside eest selles liikmesriigis, kuhu litsentsiga saadetis saabub vabasse ringlusse lubamiseks;

| d) | 4. koopia on mõeldud Hondurase tolli ekspordikontrolli eesmärgil; |
| --- | --- |

d)

4. koopia on mõeldud Hondurase tolli ekspordikontrolli eesmärgil;

| e) | 5. koopia on mõeldud FLEGT-litsentsi omanikule säilitamiseks. |
| --- | --- |

e)

5. koopia on mõeldud FLEGT-litsentsi omanikule säilitamiseks.

ARTIKKEL 7

FLEGT-litsentsi kehtivus, kehtetuks tunnistamine ja asendamine

1.   FLEGT-litsentsi kehtivus ja pikendamine

FLEGT-litsents hakkab kehtima väljastamise päeval ja kehtib kuus (6) kuud alates väljastamise kuupäevast. Kehtivuse lõppkuupäev on märgitud FLEGT-litsentsil.

2.   FLEGT-litsentsi kehtetuks tunnistamine

| 2.1. | FLEGT-litsents kaotab kehtivuse ja see tuleks tagastada litsentse väljastavale asutusele, kui litsentsiga puittooted on kadunud või hävinenud saatmise käigus enne liitu saabumist. |
| --- | --- |

2.1.

FLEGT-litsents kaotab kehtivuse ja see tuleks tagastada litsentse väljastavale asutusele, kui litsentsiga puittooted on kadunud või hävinenud saatmise käigus enne liitu saabumist.

| 2.2. | FLEGT-litsents tunnistatakse kehtetuks järgmistel juhtudel:






  a) | kui eksportija on pannud toime saadetisega seotud rikkumise, mis avastatakse pärast FLEGT-litsentsi väljastamist; |
| --- | --- | --- |

2.2.

FLEGT-litsents tunnistatakse kehtetuks järgmistel juhtudel:

a)

kui eksportija on pannud toime saadetisega seotud rikkumise, mis avastatakse pärast FLEGT-litsentsi väljastamist;

| b) | kui eksporti ei ole toimunud ja litsentsi omanik ei ole taotlenud selle pikendamist. |
| --- | --- |

b)

kui eksporti ei ole toimunud ja litsentsi omanik ei ole taotlenud selle pikendamist.

| 2.3. | Eksportija võib litsentsi ka vabatahtlikult tagastada, kui ta otsustab seda mitte kasutada. |
| --- | --- |

2.3.

Eksportija võib litsentsi ka vabatahtlikult tagastada, kui ta otsustab seda mitte kasutada.

3.   FLEGT-litsentsi asendamine

| 3.1. | Kui FLEGT-litsentsi originaaleksemplar ja/või liidu pädevatele asutustele mõeldud koopiad on kaduma läinud, varastatud või hävinenud, võib FLEGT-litsentsi omanik või tema volitatud esindaja taotleda litsentse väljastavalt asutuselt nende asendamist, esitades originaali ja/või koopia kaotsimineku, varastamise või hävinemise kohta tõendid. |
| --- | --- |

3.1.

Kui FLEGT-litsentsi originaaleksemplar ja/või liidu pädevatele asutustele mõeldud koopiad on kaduma läinud, varastatud või hävinenud, võib FLEGT-litsentsi omanik või tema volitatud esindaja taotleda litsentse väljastavalt asutuselt nende asendamist, esitades originaali ja/või koopia kaotsimineku, varastamise või hävinemise kohta tõendid.

| 3.2. | Litsentse väljastav asutus väljastab FLEGT-litsentsi asenduslitsentsi pärast litsentsiomaniku taotluse kättesaamist ja läbivaatamist. |
| --- | --- |

3.2.

Litsentse väljastav asutus väljastab FLEGT-litsentsi asenduslitsentsi pärast litsentsiomaniku taotluse kättesaamist ja läbivaatamist.

| 3.3. | Hondurase valitsus esitab liidule FLEGT-litsentsi autenditud näidise ning litsentse väljastava asutuse templite ja volitatud töötajate allkirjade näidised. |
| --- | --- |

3.3.

Hondurase valitsus esitab liidule FLEGT-litsentsi autenditud näidise ning litsentse väljastava asutuse templite ja volitatud töötajate allkirjade näidised.

| 3.4. | Asenduslitsents sisaldab esialgsel FLEGT-litsentsil märgitud teavet ja märkusi, sealhulgas litsentsi numbrit. FLEGT-litsentsi asenduslitsentsil peab olema märge „licencia de sustitución“ („asenduslitsents“). |
| --- | --- |

3.4.

Asenduslitsents sisaldab esialgsel FLEGT-litsentsil märgitud teavet ja märkusi, sealhulgas litsentsi numbrit. FLEGT-litsentsi asenduslitsentsil peab olema märge „licencia de sustitución“ („asenduslitsents“).

| 3.5. | Kui kadunud või varastatud FLEGT-litsents leitakse üles, ei tohi seda kasutada ning see tuleb saata tagasi litsentse väljastavale asutusele. |
| --- | --- |

3.5.

Kui kadunud või varastatud FLEGT-litsents leitakse üles, ei tohi seda kasutada ning see tuleb saata tagasi litsentse väljastavale asutusele.

ARTIKKEL 8

FLEGT-litsentside väljastamisega seotud rikkumiste menetlemine

Puittoodetega seotud rikkumise või valeteabe esitamise, FLEGT-litsentsile märgitud teabe võltsimise või muutmise või FLEGT-litsentsimissüsteemi käsitlevate õigusnormide rikkumise korral võetakse haldus- või õiguslikud meetmed vastavalt rikkumise ulatusele kooskõlas Hondurase õigusaktidega.

ARTIKKEL 9

Kahtlused FLEGT-litsentsi kehtivuse ja autentsuse suhtes

1.   Kui pädeval asutusel tekib FLEGT-litsentsi, selle koopia või asenduslitsentsi kehtivuse või autentsuse suhtes kahtlusi, võib ta teha süsteemis vastava päringu või taotleda FLEGT-litsentse väljastavalt asutuselt lisateavet. Ainult FLEGT-litsentse väljastaval asutusel on kohustus ja volitus anda teavet litsentsi kehtivuse või autentsuse kohta.

2.   Kui litsentse väljastav asutus peab seda vajalikuks, võib ta paluda pädeval asutusel saata talle asjaomase FLEGT-litsentsi või selle asenduslitsentsi koopia.

3.   Kui FLEGT-litsentse väljastav asutus peab seda vajalikuks, tunnistab ta litsentsi kehtetuks ning väljastab parandatud eksemplari, millel on autentsust kinnitav tempel märkega „Duplicado“ („Duplikaat“), ning edastab selle pädevale asutusele.

4.   Kui kinnitatakse FLEGT-litsentsi kehtivust, teavitab litsentse väljastav asutus sellest viivitamata pädevat asutust elektroonilisel teel. FLEGT-litsentse väljastav asutus autendib tagastatud eksemplarid asjakohasel viisil.

5.   Kui kahtluse alla seatud FLEGT-litsents ei ole kehtiv, teavitab litsentse väljastav asutus sellest pädevat asutust eelistatavalt elektroonilisel teel.

6.   Kui FLEGT-litsentsi autentsuse või kehtivuse suhtes tekib kahtlusi, peab litsentse väljastav asutus vastama pädevate asutuste ja Hondurase ametiasutuste küsimustele ning andma nende nõudmisel lisateavet ja selgitusi.

---

1. LIIDE

1.

Image 3

2.

Järgmine teave on seotud FLEGT-litsentsiga.

| Nr | Puidu või puittoodete kaubanduslik nimetus | HSi kood | Tavanimetus ja teaduslik nimetus | Ülestöötamisriik | Ülestöötamisriigi ISO-kood | Maht (m3) | Kaal (kg) | Ühikute arv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | | | | | | | | |
| 2. | | | | | | | | |
| 3. | | | | | | | | |
| 4. | | | | | | | | |
| 5. | | | | | | | | |
| 6. | | | | | | | | |
| 7. | | | | | | | | |
| 8. | | | | | | | | |
| 9. | | | | | | | | |
| 10. | | | | | | | | |
| |
| Väljastamise koht | Kuupäev (päev/kuu/aasta) | FLEGT-litsentse väljastava asutuse tempel ja ametniku allkiri | | | |

Nr

Puidu või puittoodete kaubanduslik nimetus

HSi kood

Tavanimetus ja teaduslik nimetus

Ülestöötamisriik

Ülestöötamisriigi ISO-kood

Maht (m3)

Kaal (kg)

Ühikute arv

1.

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8.

9.

10.

Väljastamise koht

Kuupäev (päev/kuu/aasta)

FLEGT-litsentse väljastava asutuse tempel ja ametniku allkiri

---

2. Liide

VORMI TÄITMISE JUHEND

Üldosa

| — | Vorm tuleb täita trükitähtedega. |
| --- | --- |

—

Vorm tuleb täita trükitähtedega.

| — | Riikide ISO-koodid vastavad rahvusvahelistele standardsetele kahetähelistele riigikoodidele.







  Lahter 1 | FLEGT-litsentse väljastav asutus | Märkida FLEGT-litsentse väljastava asutuse nimi ja aadress. |
| --- | --- | --- | --- |
| Lahter 2 | Importija | Importija nimi ja aadress. |
| Lahter 3 | FLEGT-litsentsi number | Märkida väljastamisnumber. |
| Lahter 4 | Kehtivusaja lõpp | FLEGT-litsentsi kehtivusaeg. |
| Lahter 5 | Ekspordiriik | Partnerriik, kust puittooted liitu eksporditi. |
| Lahter 6 | ISO-kood | Märkida lahtris 5 nimetatud partnerriigi kahetäheline riigikood. |
| Lahter 7 | Transpordivahend | Märkida ekspordikohta vedamisel kasutatav transpordivahend. |
| Lahter 8 | FLEGT-litsentsi omanik | Märkida eksportija nimi ja aadress. |
| Lahter 9 | Puidu või puittoodete kaubanduslik nimetus | Märkida puittoote (-toodete) kaubanduslik nimetus. |
| Lahter 10 | HSi koodid | Märkida kauba nelja- või kuuekohaline kood vastavalt kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemile. |
| Lahter 11 | Tavanimetus ja teaduslik nimetus | Märkida tootes kasutatud puiduliikide tavanimetused ja teaduslikud nimetused. Kui tootes on kasutatud rohkem kui üht puiduliiki, tuleb need märkida eraldi ridadele. Lahtri võib tühjaks jätta selliste liittoodete või koostisosade puhul, milles on kasutatud rohkem kui üht puiduliiki, mille liigiehtsus on kaduma läinud (nt puitlaastplaat). |
| Lahter 12 | Ülestöötamisriik | Märkida riigid, kus lahtris 10 osutatud puiduliigid üles töötati. Kui tootes on kasutatud rohkem kui ühte liiki, märkida kõigi kasutatud puidu liikide päritoluriigid.
  Lahtri võib tühjaks jätta selliste liittoodete või koostisosade puhul, milles on kasutatud rohkem kui üht puiduliiki, mille liigiehtsus on kaduma läinud (nt puitlaastplaat). |
| Lahter 13 | ISO-koodid | Märkida lahtris 12 osutatud riikide ISO-koodid.
  Lahtri võib tühjaks jätta selliste liittoodete või koostisosade puhul, milles on kasutatud rohkem kui üht puiduliiki, mille liigiehtsus on kaduma läinud (nt puitlaastplaat). |
| Lahter 14 | Maht (m3) | Märkida kogumaht kuupmeetrites. Lahtri võib tühjaks jätta, välja arvatud juhul, kui lahtris 15 osutatud teave on jäetud esitamata. |
| Lahter 15 | Netokaal (kg) | Märkida kogukaal ehk puittoodete netomass kilogrammides ilma kontaktmahutite ja muu pakendita, v.a aluspuud, tugipostid, kleepmärgid jms. Lahtri võib tühjaks jätta, välja arvatud juhul, kui lahtris 14 osutatud teave on jäetud esitamata. |
| Lahter 16 | Ühikute arv | Märkida ühikute arv, kui töödeldud toote kogust on sel viisil kõige parem kindlaks määrata. Lahtri võib tühjaks jätta. |
| Lahter 17 | Eristusmärgid | Vajaduse korral märkida eristusmärgid, nt partii või veokirja number. Lahtri võib tühjaks jätta. |
| Lahter 18 | FLEGT-litsentse väljastava asutuse tempel ja ametniku allkiri | Volitatud ametnik kirjutab sellesse lahtrisse oma allkirja ja lööb FLEGT-litsentse väljastava asutuse ametliku templi. Märkida tuleb ka koht ja kuupäev. |

—

Riikide ISO-koodid vastavad rahvusvahelistele standardsetele kahetähelistele riigikoodidele.

Lahter 1

FLEGT-litsentse väljastav asutus

Märkida FLEGT-litsentse väljastava asutuse nimi ja aadress.

Lahter 2

Importija

Importija nimi ja aadress.

Lahter 3

FLEGT-litsentsi number

Märkida väljastamisnumber.

Lahter 4

Kehtivusaja lõpp

FLEGT-litsentsi kehtivusaeg.

Lahter 5

Ekspordiriik

Partnerriik, kust puittooted liitu eksporditi.

Lahter 6

ISO-kood

Märkida lahtris 5 nimetatud partnerriigi kahetäheline riigikood.

Lahter 7

Transpordivahend

Märkida ekspordikohta vedamisel kasutatav transpordivahend.

Lahter 8

FLEGT-litsentsi omanik

Märkida eksportija nimi ja aadress.

Lahter 9

Puidu või puittoodete kaubanduslik nimetus

Märkida puittoote (-toodete) kaubanduslik nimetus.

Lahter 10

HSi koodid

Märkida kauba nelja- või kuuekohaline kood vastavalt kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemile.

Lahter 11

Tavanimetus ja teaduslik nimetus

Märkida tootes kasutatud puiduliikide tavanimetused ja teaduslikud nimetused. Kui tootes on kasutatud rohkem kui üht puiduliiki, tuleb need märkida eraldi ridadele. Lahtri võib tühjaks jätta selliste liittoodete või koostisosade puhul, milles on kasutatud rohkem kui üht puiduliiki, mille liigiehtsus on kaduma läinud (nt puitlaastplaat).

Lahter 12

Ülestöötamisriik

Märkida riigid, kus lahtris 10 osutatud puiduliigid üles töötati. Kui tootes on kasutatud rohkem kui ühte liiki, märkida kõigi kasutatud puidu liikide päritoluriigid.

Lahtri võib tühjaks jätta selliste liittoodete või koostisosade puhul, milles on kasutatud rohkem kui üht puiduliiki, mille liigiehtsus on kaduma läinud (nt puitlaastplaat).

Lahter 13

ISO-koodid

Märkida lahtris 12 osutatud riikide ISO-koodid.

Lahtri võib tühjaks jätta selliste liittoodete või koostisosade puhul, milles on kasutatud rohkem kui üht puiduliiki, mille liigiehtsus on kaduma läinud (nt puitlaastplaat).

Lahter 14

Maht (m3)

Märkida kogumaht kuupmeetrites. Lahtri võib tühjaks jätta, välja arvatud juhul, kui lahtris 15 osutatud teave on jäetud esitamata.

Lahter 15

Netokaal (kg)

Märkida kogukaal ehk puittoodete netomass kilogrammides ilma kontaktmahutite ja muu pakendita, v.a aluspuud, tugipostid, kleepmärgid jms. Lahtri võib tühjaks jätta, välja arvatud juhul, kui lahtris 14 osutatud teave on jäetud esitamata.

Lahter 16

Ühikute arv

Märkida ühikute arv, kui töödeldud toote kogust on sel viisil kõige parem kindlaks määrata. Lahtri võib tühjaks jätta.

Lahter 17

Eristusmärgid

Vajaduse korral märkida eristusmärgid, nt partii või veokirja number. Lahtri võib tühjaks jätta.

Lahter 18

FLEGT-litsentse väljastava asutuse tempel ja ametniku allkiri

Volitatud ametnik kirjutab sellesse lahtrisse oma allkirja ja lööb FLEGT-litsentse väljastava asutuse ametliku templi. Märkida tuleb ka koht ja kuupäev.

---

V LISA

HONDURASE PUITTOODETE ÕIGUSPÄRASUSE TAGAMISE SÜSTEEM

Sisukord

| 1. | SISSEJUHATUS |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Üldine taust |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Hondurase puittoodete õiguspärasuse tagamise süsteemi (edaspidi „õiguspärasuse tagamise süsteem“) eesmärk |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Uued vahendid ja elemendid metsamajanduse parandamiseks |
| --- | --- |

1.3.

| 2. | ÕIGUSPÄRASUSE TAGAMISE SÜSTEEMI SUHTES KOHALDATAV HONDURASE ÕIGUSRAAMISTIK |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Rahvusvahelised konventsioonid ja lepingud |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Piirkondlikud konventsioonid ja lepingud |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Loodusvarade säästvat majandamist käsitlevad riiklikud õigusaktid |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Tööturgu käsitlevad riiklikud õigusaktid |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Puittoodete ekspordilt makstavaid riiklikke ja munitsipaalmakse käsitlevad riiklikud õigusaktid |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Halduskorda, läbipaistvusmehhanisme ja üldsuse kaasamist käsitlevad riiklikud õigusaktid |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Kohtuametnike kohaldatavad riiklikud õigusaktid |
| --- | --- |

2.7.

| 3. | ÕIGUSPÄRASUSE TAGAMISE SÜSTEEMI ELEMENDID |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Õiguspärasuse määratlus |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Õiguspärasuse määratlusele vastavuse kontroll |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Tarneahela kontrollid |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | FLEGT- ja H-Legali litsentside väljastamise protsess |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Sõltumatu audit |
| --- | --- |

3.5.

| 4. | INSTITUTSIOONILINE RAAMISTIK JA OSALEJATE ROLL ÕIGUSPÄRASUSE TAGAMISE SÜSTEEMI RAKENDAMISEL |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamises osalejad |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Riigiasutused |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Metsade kaitse ja arengu, kaitsealade ning eluslooduse amet (Instituto Nacional de Conservación y Desarrollo Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre, ICF) |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Maksuamet (Servicio de Administración de Rentas, SAR) |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Omavalitsused |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Omandiamet (Instituto de la Propiedad, IP) |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Tööhõive- ja sotsiaalkindlustusministeerium (STSS) |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | Hondurase sotsiaalkindlustusamet (Instituto Hondureño de Seguridad Social, IHSS) |
| --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.7. | Energeetika, loodusvarade, keskkonna ja kaevanduste ministeerium (MiAmbiente) |
| --- | --- |

4.2.7.

| 4.2.8. | Riiklik põllumajandusamet (Instituto Nacional Agrario, INA) |
| --- | --- |

4.2.8.

| 4.2.9. | Põllumajanduse ja loomakasvatuse ministeerium (Secretaría de Agricultura y Ganadería, SAG) |
| --- | --- |

4.2.9.

| 4.2.10. | Tollitulude alamdirektoraat (Dirección Adjunta de Rentas Aduaneras, DARA). |
| --- | --- |

4.2.10.

| 4.2.11. | Kaudselt kaasatud valitsusasutused |
| --- | --- |

4.2.11.

| 4.3. | Erametsandussektor |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Kodanikuühiskonna organisatsioonid |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | Kohalikud organisatsioonid |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Valitsusvälised arenguorganisatsioonid |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.5. | Hondurase põlisrahvad ja Aafrika päritolu rahvad (PIAH) |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Suutlikkuse suurendamine |
| --- | --- |

4.6.

| 5. | ÕIGUSPÄRASUSE TAGAMISE SÜSTEEMI KOHALDAMISALA / ULATUS |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | Õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud puittooted |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud turud |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud puiduallikad |
| --- | --- |

5.3.

| 5.3.1. | Hondurases ülestöötatud puit |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Imporditud puit |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | Õiguspärasuse tagamise süsteemiga reguleerimata puit |
| --- | --- |

5.3.3.

| 5.4. | Õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud ettevõtjad |
| --- | --- |

5.4.

| 6. | ÕIGUSPÄRASUSE MÄÄRATLUSELE VASTAVUSE KONTROLL |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | Õiguspärasuse kontrolli põhimõtted |
| --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Õiguspärasuse kontrolli kaasatud asutused |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Vastavushindamise tabelitel põhinevad kontrollimenetlused |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | Õiguspärasuse kontrolli vahendite säilitamine |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.4. | Infosüsteemid ja kontrollifunktsioonid |
| --- | --- |

6.1.4.

| 6.1.5. | Riskijuhtimise põhimõte õiguspärasuse tagamise süsteemiga mittevastavuse korral |
| --- | --- |

6.1.5.

| 6.1.6. | Õiguspärasuse audit ja selle tulemusel väljastatav õiguspärasuse tõend |
| --- | --- |

6.1.6.

| 6.2. | Ettevõtjate kohustused seoses õiguspärasuse kontrolliga |
| --- | --- |

6.2.

| 7. | PUIDU JA PUITTOODETE TARNEAHELA KONTROLLIMINE |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | Tarneahela kontrollimise põhimõtted |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Puittoodete identifitseerimine |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Ettevõtjate poolt tarneahela kohta esitatav teave |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Imporditud puittoodete kontroll |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Läbiveetavate puittoodete kontroll |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Konfiskeeritud puittoodete kontroll |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | Muudetud sihtotstarbega maalt pärinevate puittoodete kontroll |
| --- | --- |

7.7.

| 8. | ERASERTIFITSEERIMISE TUNNUSTAMINE |
| --- | --- |

8.

| 9. | ÕIGUSPÄRASUSE TAGAMISE SÜSTEEMILE MITTEVASTAVUSE JUHTUMITE MENETLEMINE |
| --- | --- |

9.

| 10. | KAEBUSTE MENETLEMINE |
| --- | --- |

10.

| 10.1. | Sissejuhatus |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Eesmärgid |
| --- | --- |

10.2.

| 10.3. | Kaebuste menetlemise mehhanismide liigid |
| --- | --- |

10.3.

| 10.4. | Kaebuste menetlemise mehhanismide ja nende aluseks olevate põhimõtete kehtestamine |
| --- | --- |

10.4.

| 11. | ÕIGUSPÄRASUSE TAGAMISE SÜSTEEMI RAKENDAMISEGA SEOTUD KONSULTEERIMIS-, KAASAMIS- JA KOORDINEERIMISMEHHANISMID |
| --- | --- |

11.

| 11.1. | Ühiskomitee |
| --- | --- |

11.1.

| 11.2. | Tehniline komitee |
| --- | --- |

11.2.

| 11.3. | FLEGTi vabatahtliku partnerluslepingu täitmise asutustevaheline sekretariaat (SIIAVA) |
| --- | --- |

11.3.

| 11.4. | Ebaseadusliku metsaraie ja metsatoodete vedamise vastane riiklik strateegia (ENCTI) ning selle seosed käesoleva lepinguga |
| --- | --- |

11.4.

| 12. | SEKTORIS OSALEJATE ÕIGUSPÄRASUSE TAGAMISE SÜSTEEMI RAKENDAMISSE KAASAMISEKS LOODUD ERGUTUS-, TEAVITUS-, KAITSE- JA LEEVENDUSMEETMED |
| --- | --- |

12.

| 1. liide. | Tarneahela lülid (männimets) |
| --- | --- |

1. liide.

| 2. liide. | Tarneahela lülid (laialehine mets) |
| --- | --- |

2. liide.

1.   SISSEJUHATUS

1.1.   Üldine taust

Ladina-Ameerika metsad hävinevad kõige kiiremini maailmas ja Hondurase iga-aastane raadamise määr on omakorda üks piirkonna kõrgemaid. Metsade hävinemisel ja seisundi halvenemisel on mitmesuguseid põhjuseid, peamiselt ulatuslik veisekasvatuse ja monokultuuride (nt õlipalmi) pealetung, ebaseaduslik metsaraie (lageraie), metsapõlengud ja puidu jätkusuutmatu ülestöötamine.

Näiteks ebaseadusliku metsaraie põhjustatud metsade hävinemise ja nende seisundi halvenemise ning vihmametsade põllumaaks muutmise negatiivse mõju tulemusel väheneb elurikkus ning saab kannatada või kaob täiesti metsa ökosüsteemide looduslik vastupidavus. Lisaks tekitab tasude maksmata jätmine ja maksudest kõrvalehoidumine finantskahju.

1.2.   Hondurase puittoodete õiguspärasuse tagamise süsteemi (edaspidi „õiguspärasuse tagamise süsteem“) eesmärk

Õiguspärasuse tagamise süsteemi eesmärk on parandada riigi metsandussektori juhtimist, tagades, et kõik metsa tarneahela ettevõtjad peavad rangelt kinni õigusaktidest.

See eesmärk hõlmab metsakasutusõiguste andmist, toormaterjali ülestöötamist, puidu transporti ning puittoodete esmatöötlemist, teisest töötlemist ja kaubandust nii siseturul kui ka rahvusvahelisel turul, mis saavutatakse nii olemasolevate õigusaktide kohaldamise ja nende täitmise tagamise kui ka olemasolevate riiklike kontrollisüsteemide parandamise kaudu.

1.3.   Uued vahendid ja elemendid metsamajanduse parandamiseks

Õiguspärasele puidule FLEGT-litsentside väljastamine on küll käesoleva vabatahtliku partnerluslepingu üle peetavate läbirääkimiste ja lepingu täitmise oluline eesmärk, aga mitte ainus oodatav tulemus. Litsentside väljastamiseks ning Hondurase ja ELi ootuste rahuldamiseks metsahalduse parandamise ja õiguspärase puidukaubanduse edendamise valdkonnas tuleb õiguspärasuse kontrolli tugevdamiseks välja töötada uued vahendid. Seepärast on lepingus välja pakutud mitu uut, innovaatilist elementi, mis eeldatavasti mõjutavad soodsalt metsandussektori juhtimist. Need elemendid, millest osa on juba kasutusel ja ülejäänud väljatöötamisel, moodustavad Hondurase puittoodete õiguspärasuse tagamise süsteemi. Nimetatud elemendid hõlmavad nii organisatsioonide kui ka asutuste tasandil eelkõige järgmist.

Õiguspärase puidu määratlus

| a) | Kõigi siseturgu ja mis tahes sihtkohta suunduvat eksporti varustavate puiduallikate, sealhulgas imporditud puidu suhtes kohaldatavad õigusnõuded, mis sisalduvad vastavushindamise tabelites. |
| --- | --- |

a)

Kõigi siseturgu ja mis tahes sihtkohta suunduvat eksporti varustavate puiduallikate, sealhulgas imporditud puidu suhtes kohaldatavad õigusnõuded, mis sisalduvad vastavushindamise tabelites.

Tarneahela kontrollid

| b) | Käesoleva lepingu täitmise vahe-eesmärk: puidu jälgitavuse IT-süsteemi (SIRMA) väljatöötamine ja rakendamine: tõhusam puidukoguste kontroll tarneahelas tänu ühendustele muude infosüsteemidega (nii ICFi asutusesisese süsteemi kui ka teiste asutuste süsteemidega) ja teabevahetusele teiste riikidega (keskpikk perspektiiv). |
| --- | --- |

b)

Käesoleva lepingu täitmise vahe-eesmärk: puidu jälgitavuse IT-süsteemi (SIRMA) väljatöötamine ja rakendamine: tõhusam puidukoguste kontroll tarneahelas tänu ühendustele muude infosüsteemidega (nii ICFi asutusesisese süsteemi kui ka teiste asutuste süsteemidega) ja teabevahetusele teiste riikidega (keskpikk perspektiiv).

| c) | SIRMA ja Hondurase automatiseeritud tollitulude süsteemi (SARAH) vaheline teabevahetus ja ristviited (keskpikk perspektiiv). |
| --- | --- |

c)

SIRMA ja Hondurase automatiseeritud tollitulude süsteemi (SARAH) vaheline teabevahetus ja ristviited (keskpikk perspektiiv).

| d) | Käesoleva lepingu täitmise vahe-eesmärk: kõigi ettevõtjate suhtes kohaldatavate hoolsusnõuete kehtestamine. Õigusraamistikku lisatakse kohustus, mis vähendab ettevõtjate nõuetele mittevastavuse võimaluse miinimumini nii kohalike kui ka välisriigist pärinevate toodete puhul (keskpikk perspektiiv). |
| --- | --- |

d)

Käesoleva lepingu täitmise vahe-eesmärk: kõigi ettevõtjate suhtes kohaldatavate hoolsusnõuete kehtestamine. Õigusraamistikku lisatakse kohustus, mis vähendab ettevõtjate nõuetele mittevastavuse võimaluse miinimumini nii kohalike kui ka välisriigist pärinevate toodete puhul (keskpikk perspektiiv).

Kontrollimenetlused

| e) | Kõigi vastavushindamise tabelitega hõlmatud õigusaktide rangem kohaldamine (pikk perspektiiv). |
| --- | --- |

e)

Kõigi vastavushindamise tabelitega hõlmatud õigusaktide rangem kohaldamine (pikk perspektiiv).

| f) | Pääste- ja kasutuselevõtukavadega hõlmatud metsaaladel metsa ülestöötamise kontrollide tõhustamine, eelkõige seal, kus tarneahela seire nõuab suuremaid jõupingutusi (pikk perspektiiv). |
| --- | --- |

f)

Pääste- ja kasutuselevõtukavadega hõlmatud metsaaladel metsa ülestöötamise kontrollide tõhustamine, eelkõige seal, kus tarneahela seire nõuab suuremaid jõupingutusi (pikk perspektiiv).

| g) | Riikliku metsanduse infosüsteemi (SNIF) konsolideerimine, et luua tõhus ja asjakohane link teiste seotud asutustega ning võimaldada kasutajatele juurdepääs neile huvipakkuvale teabele (keskpikk perspektiiv). |
| --- | --- |

g)

Riikliku metsanduse infosüsteemi (SNIF) konsolideerimine, et luua tõhus ja asjakohane link teiste seotud asutustega ning võimaldada kasutajatele juurdepääs neile huvipakkuvale teabele (keskpikk perspektiiv).

| h) | Käesoleva lepingu täitmise vahe-eesmärk: ettevõtjate õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuetele mittevastavusest ülevaate saamiseks andmebaasi loomine ja haldamine (keskpikk perspektiiv). |
| --- | --- |

h)

Käesoleva lepingu täitmise vahe-eesmärk: ettevõtjate õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuetele mittevastavusest ülevaate saamiseks andmebaasi loomine ja haldamine (keskpikk perspektiiv).

| i) | Käesoleva lepingu täitmise vahe-eesmärk: riskipõhise õiguspärasuse auditi korraldamine kontrollimaks, kas kõik ettevõtjad vastavad õiguspärasuse tagamise süsteemi näitajatele ja nõuetele (keskpikk perspektiiv). |
| --- | --- |

i)

Käesoleva lepingu täitmise vahe-eesmärk: riskipõhise õiguspärasuse auditi korraldamine kontrollimaks, kas kõik ettevõtjad vastavad õiguspärasuse tagamise süsteemi näitajatele ja nõuetele (keskpikk perspektiiv).

| j) | Käesoleva lepingu täitmise vahe-eesmärk: töötatakse välja õiguspärasuse tõend, mis väljastatakse pärast õiguspärasuse auditit tõendamaks vastavust õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuetele (keskpikk perspektiiv). |
| --- | --- |

j)

Käesoleva lepingu täitmise vahe-eesmärk: töötatakse välja õiguspärasuse tõend, mis väljastatakse pärast õiguspärasuse auditit tõendamaks vastavust õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuetele (keskpikk perspektiiv).

| k) | Vabatahtliku erasertifitseerimise tunnustamine, tingimusel et see toimub vastavushindamise tabelite alusel. Pidades silmas punktis 8 sätestatud menetlusi, võib aktsepteerida akrediteeritud sertifitseerimisasutuste väljastatud õiguspärasuse, metsamajandamise ja/või järelevalveahela sertifikaate tõendina osalisest või täielikust vastavusest õiguspärasuse näitajatele, et vältida töö dubleerimist ja lihtsustada kontrollimist (keskpikk perspektiiv). |
| --- | --- |

k)

Vabatahtliku erasertifitseerimise tunnustamine, tingimusel et see toimub vastavushindamise tabelite alusel. Pidades silmas punktis 8 sätestatud menetlusi, võib aktsepteerida akrediteeritud sertifitseerimisasutuste väljastatud õiguspärasuse, metsamajandamise ja/või järelevalveahela sertifikaate tõendina osalisest või täielikust vastavusest õiguspärasuse näitajatele, et vältida töö dubleerimist ja lihtsustada kontrollimist (keskpikk perspektiiv).

FLEGT-litsentside väljastamise menetlus

| l) | FLEGT-litsentside väljastamine, et tagada kõigi ELi suunduvate puidusaadetiste vastavus õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuetele. Teistesse riikidesse eksporditava puidu puhul peavad olema täidetud ka H-Legali litsentside väljastamise nõuded (keskpikk perspektiiv). |
| --- | --- |

l)

FLEGT-litsentside väljastamine, et tagada kõigi ELi suunduvate puidusaadetiste vastavus õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuetele. Teistesse riikidesse eksporditava puidu puhul peavad olema täidetud ka H-Legali litsentside väljastamise nõuded (keskpikk perspektiiv).

Sõltumatu audit

| m) | Õiguspärasuse tagamise süsteemi sõltumatu audit, et tagada süsteemi kõigi elementide usaldatavus ja teha ettepanekuid tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks (keskpikk perspektiiv). |
| --- | --- |

m)

Õiguspärasuse tagamise süsteemi sõltumatu audit, et tagada süsteemi kõigi elementide usaldatavus ja teha ettepanekuid tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks (keskpikk perspektiiv).

| n) | Käesoleva lepingu täitmise vahe-eesmärk: FLEGTi vabatahtliku partnerluslepingu täitmise asutustevahelise sekretariaadi (SIIAVA) loomine, et koordineerida õiguspärasuse tagamise süsteemi väljatöötamisse ja rakendamisse kaasatud eri riigiasutuste tegevust ja kooskõlastada nende panust. Sekretariaat hakkab tegelema dialoogi ja koordineerimisega, et tagada koostöös teiste organitega, sealhulgas tehnilise komiteega, käesoleva lepingu edukas ja interaktiivne täitmine läbi arutelude, nii et kõik sidusrühmad oleksid metsahalduse parandamisse kaasatud, sellest informeeritud ja sellele pühendunud (lühike perspektiiv). |
| --- | --- |

n)

Käesoleva lepingu täitmise vahe-eesmärk: FLEGTi vabatahtliku partnerluslepingu täitmise asutustevahelise sekretariaadi (SIIAVA) loomine, et koordineerida õiguspärasuse tagamise süsteemi väljatöötamisse ja rakendamisse kaasatud eri riigiasutuste tegevust ja kooskõlastada nende panust. Sekretariaat hakkab tegelema dialoogi ja koordineerimisega, et tagada koostöös teiste organitega, sealhulgas tehnilise komiteega, käesoleva lepingu edukas ja interaktiivne täitmine läbi arutelude, nii et kõik sidusrühmad oleksid metsahalduse parandamisse kaasatud, sellest informeeritud ja sellele pühendunud (lühike perspektiiv).

| o) | Käesoleva lepingu täitmise vahe-eesmärk: metsandussektoris eelneva, vaba ja teadliku nõusoleku saavutamiseks konsultatsioonide korraldamine vastavalt asjaomasele seadusele, kui see jõustub (keskpikk perspektiiv). |
| --- | --- |

o)

Käesoleva lepingu täitmise vahe-eesmärk: metsandussektoris eelneva, vaba ja teadliku nõusoleku saavutamiseks konsultatsioonide korraldamine vastavalt asjaomasele seadusele, kui see jõustub (keskpikk perspektiiv).

| p) | Omandiõigust tõendava dokumendita metsamaa riigi omandisse viimiseks tehtavate jõupingutuste tõhustamine, keskendudes ICFi väljastatud kogukonnametsade majandamise lepingutega kaetud riigile mittekuuluva maa reguleerimisele (regularización ja saneamiento jurídico) (pikk perspektiiv). |
| --- | --- |

p)

Omandiõigust tõendava dokumendita metsamaa riigi omandisse viimiseks tehtavate jõupingutuste tõhustamine, keskendudes ICFi väljastatud kogukonnametsade majandamise lepingutega kaetud riigile mittekuuluva maa reguleerimisele (regularización ja saneamiento jurídico) (pikk perspektiiv).

| q) | Jõupingutuste tõhustamine eesmärgiga seadustada PIAHide omandiõigus oma esivanemate valduses olnud maale (pikk perspektiiv). |
| --- | --- |

q)

Jõupingutuste tõhustamine eesmärgiga seadustada PIAHide omandiõigus oma esivanemate valduses olnud maale (pikk perspektiiv).

| r) | Tööhõive- ja sotsiaalkindlustusministeeriumi (STSS) ning Hondurase sotsiaalkindlustusameti (IHSS) institutsioonilise suutlikkuse suurendamine, tagades neile vajalikud vahendid vastavushindamise tabelite näitajate ja kontrollivahendite tõhusaks rakendamiseks ja järelevalveks (pikk perspektiiv). |
| --- | --- |

r)

Tööhõive- ja sotsiaalkindlustusministeeriumi (STSS) ning Hondurase sotsiaalkindlustusameti (IHSS) institutsioonilise suutlikkuse suurendamine, tagades neile vajalikud vahendid vastavushindamise tabelite näitajate ja kontrollivahendite tõhusaks rakendamiseks ja järelevalveks (pikk perspektiiv).

| s) | Sektori käsitöönduslike ettevõtjate suutlikkuse suurendamine õigusnõuetele vastavuse osas (pikk perspektiiv). |
| --- | --- |

s)

Sektori käsitöönduslike ettevõtjate suutlikkuse suurendamine õigusnõuetele vastavuse osas (pikk perspektiiv).

2.   ÕIGUSPÄRASUSE TAGAMISE SÜSTEEMI SUHTES KOHALDATAV HONDURASE ÕIGUSRAAMISTIK

Hondurase puittooteid käsitlev õigusraamistik koosneb mitmesugustest elementidest, sealhulgas rahvusvahelistest konventsioonidest ja lepingutest (piirkondlikest ja piirkonnavälistest), Hondurase põhiseadusest, teisestest õigusnormidest ja muudest standarditest, mida konkreetselt kohaldavad eri valitsusasutused vastavalt oma pädevusvaldkonnale. Õiguspärasuse tagamise süsteemi kuuluvad asutused teevad Hondurase puittoodete õiguspärasuse kontrollil omavahel koostööd.

II lisas ja allpool esitatud vastavushindamise tabelid kirjeldavad õiguspärasuse ning õiguspärasuse tagamise süsteemi eri elementidega seotud peamisi õiguslikke vahendeid, millele vastavust kontrollitakse enne iga FLEGT-litsentsi väljastamist.

2.1.   Rahvusvahelised konventsioonid ja lepingud

| — | Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioon nr 169 sõltumatutes riikides elavate põlis- ja hõimurahvaste kohta. |
| --- | --- |

—

Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioon nr 169 sõltumatutes riikides elavate põlis- ja hõimurahvaste kohta.

| — | Ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsioon. |
| --- | --- |

—

Ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsioon.

| — | ÜRO keskkonna- ja arengukonverents. |
| --- | --- |

—

ÜRO keskkonna- ja arengukonverents.

| — | ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon ja eelkõige 2015. aasta Pariisi kokkulepe, millest on saanud peamine rahvusvaheline instrument kliimamuutustega tegelemiseks. |
| --- | --- |

—

ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon ja eelkõige 2015. aasta Pariisi kokkulepe, millest on saanud peamine rahvusvaheline instrument kliimamuutustega tegelemiseks.

2.2.   Piirkondlikud konventsioonid ja lepingud

| — | Kesk-Ameerika bioloogilise mitmekesisuse ja looduslike alade kaitse konventsioon. Konventsiooni eesmärk on kaitsta nii palju kui võimalik Kesk-Ameerika maismaa ja mere elurikkust. Konventsiooni allkirjastasid Costa Rica, El Salvadori, Guatemala, Hondurase, Nicaragua ja Panama presidendid 1992. aastal Nicaraguas Managuas. |
| --- | --- |

—

Kesk-Ameerika bioloogilise mitmekesisuse ja looduslike alade kaitse konventsioon. Konventsiooni eesmärk on kaitsta nii palju kui võimalik Kesk-Ameerika maismaa ja mere elurikkust. Konventsiooni allkirjastasid Costa Rica, El Salvadori, Guatemala, Hondurase, Nicaragua ja Panama presidendid 1992. aastal Nicaraguas Managuas.

| — | Kesk-Ameerika säästva arengu allianss (ALIDES). Tegemist on huvide, arengualgatuste, kohustuste ja õiguste kooskõlastamise ning asjaomaste konsultatsioonide piirkondliku strateegiaga, mille allkirjastasid 1994. aastal Belize, Costa Rica, El Salvadori, Guatemala, Hondurase, Nicaragua ja Panama presidendid ja esindajad. |
| --- | --- |

—

Kesk-Ameerika säästva arengu allianss (ALIDES). Tegemist on huvide, arengualgatuste, kohustuste ja õiguste kooskõlastamise ning asjaomaste konsultatsioonide piirkondliku strateegiaga, mille allkirjastasid 1994. aastal Belize, Costa Rica, El Salvadori, Guatemala, Hondurase, Nicaragua ja Panama presidendid ja esindajad.

| — | Loodusmetsade ökosüsteemide majandamise ja kaitse ning metsaistandike arendamise piirkondlik konventsioon. Konventsiooni eesmärk on edendada metsandusliku potentsiaaliga maal asuvate metskattega alade kasutusviisi muutmise ärahoidmise ning hävitatud metsaalade taastamise riiklikke ja piirkondlikke mehhanisme. Konventsiooni allkirjastasid Costa Rica, El Salvadori, Guatemala, Hondurase, Nicaragua ja Panama välisministrid 1993. aastal Guatemalas Guatemala Citys. |
| --- | --- |

—

Loodusmetsade ökosüsteemide majandamise ja kaitse ning metsaistandike arendamise piirkondlik konventsioon. Konventsiooni eesmärk on edendada metsandusliku potentsiaaliga maal asuvate metskattega alade kasutusviisi muutmise ärahoidmise ning hävitatud metsaalade taastamise riiklikke ja piirkondlikke mehhanisme. Konventsiooni allkirjastasid Costa Rica, El Salvadori, Guatemala, Hondurase, Nicaragua ja Panama välisministrid 1993. aastal Guatemalas Guatemala Citys.

2.3.   Loodusvarade säästvat majandamist käsitlevad riiklikud õigusaktid

| — | Dekreet nr 131-1982 (Hondurase Vabariigi põhiseadus). |
| --- | --- |

—

Dekreet nr 131-1982 (Hondurase Vabariigi põhiseadus).

| — | Dekreet nr 181-2009 (üldine veeseadus). |
| --- | --- |

—

Dekreet nr 181-2009 (üldine veeseadus).

2.4.   Tööturgu käsitlevad riiklikud õigusaktid

| — | Otsus nr 101-JD-71 (sotsiaalkindlustusseaduse rakendusmäärus). |
| --- | --- |

—

Otsus nr 101-JD-71 (sotsiaalkindlustusseaduse rakendusmäärus).

2.5.   Puittoodete ekspordilt makstavaid riiklikke ja munitsipaalmakse käsitlevad riiklikud õigusaktid

| — | Dekreet nr 170-2016 (maksuseadustik). |
| --- | --- |

—

Dekreet nr 170-2016 (maksuseadustik).

| — | Dekreet nr 194-2002 (finantstasakaalu ja sotsiaalkaitseseadus). |
| --- | --- |

—

Dekreet nr 194-2002 (finantstasakaalu ja sotsiaalkaitseseadus).

| — | Resolutsioon nr 223-2008 (Kesk-Ameerika ühtse tolliseadustiku (CAUCA) rakendusmäärus). |
| --- | --- |

—

Resolutsioon nr 223-2008 (Kesk-Ameerika ühtse tolliseadustiku (CAUCA) rakendusmäärus).

| — | Rahandusministeeriumi otsus nr 0630 (välisvaluutas eksporditulu seaduse rakendusmäärus). |
| --- | --- |

—

Rahandusministeeriumi otsus nr 0630 (välisvaluutas eksporditulu seaduse rakendusmäärus).

2.6.   Halduskorda, läbipaistvusmehhanisme ja üldsuse kaasamist käsitlevad riiklikud õigusaktid

| — | Dekreet nr 170-2006 (läbipaistvuse ja avalikule teabele juurdepääsu seadus). |
| --- | --- |

—

Dekreet nr 170-2006 (läbipaistvuse ja avalikule teabele juurdepääsu seadus).

| — | Dekreet nr 152-1987 (haldusmenetlusseadus ja selle rakendusmäärus). |
| --- | --- |

—

Dekreet nr 152-1987 (haldusmenetlusseadus ja selle rakendusmäärus).

2.7.   Kohtuametnike kohaldatavad riiklikud õigusaktid

| — | Dekreet nr 144-1983 (Hondurase karistusseadustik). |
| --- | --- |

—

Dekreet nr 144-1983 (Hondurase karistusseadustik).

3.   ÕIGUSPÄRASUSE TAGAMISE SÜSTEEMI ELEMENDID

Õiguspärasuse tagamise süsteem koosneb järgmistest elementidest:

| 1) | õiguspärase puidu määratlus, milles nähakse selgelt ette õiguse aspektid, millele vastavust Hondurase puittoodete õiguspärasuse tagamise süsteem peab süsteemselt tõendama, olenemata toodete kavandatavast turust; |
| --- | --- |

1)

õiguspärase puidu määratlus, milles nähakse selgelt ette õiguse aspektid, millele vastavust Hondurase puittoodete õiguspärasuse tagamise süsteem peab süsteemselt tõendama, olenemata toodete kavandatavast turust;

| 2) | tarneahela kontrollid jälgimaks puidu teekonda alates metsatöödest või impordikohast kuni tarneahela viimase lülini; |
| --- | --- |

2)

tarneahela kontrollid jälgimaks puidu teekonda alates metsatöödest või impordikohast kuni tarneahela viimase lülini;

| 3) | kontrollimenetlused, et tagada ja dokumenteerida kõigile õiguspärasuse määratluse elementidele vastavus ning kõigi tarneahela kontrollide edukas läbimine; |
| --- | --- |

3)

kontrollimenetlused, et tagada ja dokumenteerida kõigile õiguspärasuse määratluse elementidele vastavus ning kõigi tarneahela kontrollide edukas läbimine;

| 4) | liitu suunduvatele puittoodetele FLEGT-litsentside väljastamise menetlused; |
| --- | --- |

4)

liitu suunduvatele puittoodetele FLEGT-litsentside väljastamise menetlused;

| 5) | sõltumatud auditid tagamaks, et süsteem oleks nii tulemuslik ja tõhus, nagu lepinguosalised on kokku leppinud. |
| --- | --- |

5)

sõltumatud auditid tagamaks, et süsteem oleks nii tulemuslik ja tõhus, nagu lepinguosalised on kokku leppinud.

3.1.   Õiguspärasuse määratlus

Käesoleva lepingu kohane puidu õiguspärasuse määratlus on esitatud II lisas. See lisa on tihedalt seotud teiste lisadega, moodustades osa Hondurase puittoodete õiguspärasuse tagamise süsteemist. Selles määratakse kindlaks käesoleva vabatahtliku partnerluslepingu alusel kohaldatavad õigusnõuded, mis on seotud metsahalduse ees seisvate ülesannetega, mille sektoris osalejad selgitasid välja riigi tasandil toimunud dialoogi käigus.

Vastavushindamise tabelite kujul esitatud üksikasjaliku õiguspärasuse määratluse alusel saab kontrollida tarneahela ettevõtjate vastavust näitajatele, kontrollivahenditele ja jälgitavuse nõuetele ning see on asjaomaste asutuste vastava seire- ja kontrollitegevuse alus. Sõltumatud auditid tagavad, et süsteem on piisavalt tulemuslik ja tõhus.

3.2.   Õiguspärasuse määratlusele vastavuse kontroll

Õiguspärasuse kontrolli käigus

| — | tagatakse, et puittooted on õiguspärased. See tähendab, et kontrollitakse, kas asjaomase pädevusvaldkonna metsandussektori ettevõtjad vastavad kõigile vastavushindamise tabelites sisalduvatele näitajatele; |
| --- | --- |

—

tagatakse, et puittooted on õiguspärased. See tähendab, et kontrollitakse, kas asjaomase pädevusvaldkonna metsandussektori ettevõtjad vastavad kõigile vastavushindamise tabelites sisalduvatele näitajatele;

| — | tagatakse mittevastavuste menetlemine ja parandus- või ennetusmeetmete kohaldamine; |
| --- | --- |

—

tagatakse mittevastavuste menetlemine ja parandus- või ennetusmeetmete kohaldamine;

| — | nõutakse, et puittooted ja nendega seotud tegevuse vastavus õiguspärasuse määratluse nõuetele oleks ühemõtteliselt tõendatud; |
| --- | --- |

—

nõutakse, et puittooted ja nendega seotud tegevuse vastavus õiguspärasuse määratluse nõuetele oleks ühemõtteliselt tõendatud;

| — | tõendatakse nõuetele vastavus füüsiliste ja dokumendikontrollide ning korrakindlalt kogutud teabe ja tarneahela eri punktides kindlaks tehtud andmete kontrollimise kaudu; |
| --- | --- |

—

tõendatakse nõuetele vastavus füüsiliste ja dokumendikontrollide ning korrakindlalt kogutud teabe ja tarneahela eri punktides kindlaks tehtud andmete kontrollimise kaudu;

| — | dokumenteeritakse menetlused ja kogutakse tõendeid, mis võimaldavad litsentse väljastaval asutusel enne FLEGT- või H-Legali litsentsi väljastamist hinnata saadetise õiguspärasust, ning |
| --- | --- |

—

dokumenteeritakse menetlused ja kogutakse tõendeid, mis võimaldavad litsentse väljastaval asutusel enne FLEGT- või H-Legali litsentsi väljastamist hinnata saadetise õiguspärasust, ning

| — | määratakse selgelt kindlaks ja dokumenteeritakse kõigi kontrolliprotsessis osalevate asutuste ja kohustused. |
| --- | --- |

—

määratakse selgelt kindlaks ja dokumenteeritakse kõigi kontrolliprotsessis osalevate asutuste ja kohustused.

Tänu valdkondlikele asutustele ja ühiskomitee kinnitatud kontrolli käsiraamatule on Hondurase riigil olemas meetodid ja vahendid, et kontrollida, kas sektoris osalejad ja ettevõtjad täidavad õigusnõudeid. Need meetodid ja kontrollivahendid on esitatud alapunktis 6.1.4.

Süsteem võimaldab avastada kõik puudused ja mittevastavused, asjakohastel juhtudel määrata karistused, vajaduse korral välja pakkuda asjakohaseid parandusmeetmeid ning tagada, et avastatud puuduste kõrvaldamiseks meetmeid ka rakendatakse.

Õiguspärasuse tagamise süsteemi kuuluvatel asutustel on olemas IT-tööriistad ja -protokollid, et kontrollida vastavust vastavushindamise tabelites esitatud näitajatega, mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud punktis 4.

Õiguspärasuse kontroll hõlmab kohapealseid meetmeid, nagu järelevalve kontrollkäigud ja tehnilised auditid ning korrapärased tehniliste ja haldusnormide täitmise kontrollid, mida teevad asjaomased asutused vastavalt kontrollitavate näitajate liigile.

Kohtuametnike (1) toel ja koostöös õiguskaitseasutustega (Hondurase relvajõudude (FFAA), riikliku ennetuspolitsei, Ministerio Público ja Procuraduria General de la República’ga) tehakse ka kontrolle teedel ja kontrollpunktides, et veenduda puittoodete transporti käsitlevate õigusaktide järgimises, teavitades alati pädevaid asutusi, et võetaks vajalikud meetmed.

Kodanikuühiskonna organisatsioonid, s.o metsanduse, kaitsealade ja eluslooduse nõuandekomisjonid (CCFid) (2) teevad ühiselt sotsiaalset seiret, et tagada majandamiskavade, tegevuskavade ja muude raielubade rakendamise suhtes kohaldatavate tehniliste ja haldusnormide järgimine. CCFid võivad esitada oma tähelepanekud ja soovitused SIIAVA-le, FLEGTi vabatahtliku partnerluslepingu täitmise ühiskomiteele või selle tehnilistele üksustele, käesoleva lepingu sõltumatule auditiosakonnale ja üldsusele.

Kontrollide sagedus määratakse riskipõhiselt, võttes arvesse tarneahelas osalevate riigiasutuste võimekust ja vastutusala ning haldusandmeid (trahve, kaebusi jms), mis viitavad õigusrikkumise riskile. Nimetatud riskiga on arvestatud nii metsandusettevõtjate kui ka teenuseosutajate endi puhul. Eri avalike asutuste kontrollide sagedus määratakse kindlaks alapunktis 6.1 kirjeldatud õiguspärasuse kontrolli käsiraamatus.

Õiguspärasuse kontrolli eest vastutavad asutused peavad kontrollivahendite kohta toimikuid, mis sisaldavad nii digitaalseid kui ka paberil dokumente (dokumentide koopiad, geograafilised andmed jne). Nimetatud toimikud sisaldavad dokumenteeritud asjaolusid kronoloogilises järjestuses. Turvalisuse kaalutlustel säilitavad valitsusasutused ka nende toimikute digitaalseid varukoopiaid. Kooskõlas IX lisaga on kõik nimetatud toimikud avalikud niivõrd, kuivõrd need on läbipaistvuse ja avalikule teabele juurdepääsu seaduse kohaselt avalik teave.

Õiguspärasuse kontroll, mis hõlmab ka FLEGT- ja H-Legali litsentside väljastamist, on puittoodete ekspordi oluline etapp, kuna sellega tõendatakse vastavust.

3.3.   Tarneahela kontrollid

Puidu jälgitavus on üks õiguspärasuse tagamise süsteemi nõudeid kooskõlas Hondurase õigusraamistikuga. ICFil on tarneahela jälgimise vahendid, näiteks SNIF ja SIRMA. Mõlemad süsteemid on juba kasutusel, aga kavas on luua uusi mooduleid kooskõlas käesoleva lepingu nõuetega. Seepärast loetakse, et nimetatud süsteemide ehitamine on pooleli, ning mõne funktsiooni väljatöötamine on hõlmatud VIII lisas sätestatud lisameetmetega.

Tarneahela jälgimine algab Hondurases langetatud puidu raieloast ja Hondurasesse imporditud puidu ühtsest tollideklaratsioonist.

Õiguspärasuse tagamise süsteemi raames puittoodete liikumise jälgimisel kasutatavad peamised dokumendid on raieload, veoload ja veokirjad, tootmisaruanded, SARi kinnitatud arvete alusel puittoodete sisend- ja väljundkoguste ja kohaletoimetamise aruanded ning ühtsed tollideklaratsioonid. Nimetatud dokumendid registreeritakse SNIFis ja SIRMAs, kui need süsteemid on täielikult välja töötatud. See võimaldab välja arvutada tarneahela igas etapis liikuva puidu mahu, nagu on kirjeldatud alapunktis 7.1.

Ametiasutused kasutavad kaht andmete kontrollimise menetlust: valideerimist ja kooskõlastavat võrdlemist. Valideerimine seisneb ettevõtja loodud andmete võrdlemises ja vastandamises valitsuse esindajate kogutud andmetega, nagu on kirjeldatud 1. ja 2. liite veerus 3.1.

Andmete kooskõlastav võrdlemine seisneb tarneahela eri etappidel esitatud andmete võrdlemises ja analüüsimises tuvastamaks erinevusi, mis viitavad kontrollimata või ebaseadusliku puidu olemasolule. Andmete kooskõlastavat võrdlemist kirjeldatakse 1. ja 2. liite veerus 3.2.

Asjakohane järelevalve ja selgelt kindlaks määratud valideerimise ning kooskõlastava võrdlemise menetluste rakendamine tarneahela igal etapil on otsustava tähtsusega tagamaks, et ühest kohast teise liikuv puit oleks õiguspärane, vältides seeläbi ringluses oleva õiguspärase puidu kokkupuutumist kontrollimata või ebaseaduslikest allikatest pärineva puiduga.

3.4.   FLEGT- ja H-Legali litsentside väljastamise protsess

FLEGT- ja H-Legali litsentsid väljastatakse pärast kõigile õiguspärasuse määratluse nõuetele vastavuse vaieldamatut tõendamist kontrolli tulemusel ning pärast puittoodete tarneahela jälgimist.

FLEGT-litsents on viimane kohustuslik nõue, mida kohaldatakse puittoodete suhtes, mis on kantud käesoleva lepingu I lisas esitatud lepinguosaliste vahel kokkulepitud toodete loetelusse ja mida eksporditakse Hondurasest liidu liikmesriiki. Liitu mittekuuluvatesse riikidesse eksportimisel kasutatakse sama õiguspärasuse kontrolli menetlust. Erinevus seisneb selles, et FLEGT-litsentsi asemel nõutakse H-Legali litsentsi.

IV lisas kirjeldatakse FLEGT-litsentside väljastamise korda. Eksportija esitab liitu eksportimise korral tollivormistuse saamiseks FLEGT-litsentsi või liiduvälistele turgudele eksportimise korral H-Legali litsentsi koos muude tolli nõutavate dokumentidega.

3.5.   Sõltumatu audit

Sõltumatu audit on õiguspärasuse tagamise süsteemi hädavajalik element, mis tagab süsteemi usaldusväärsuse. Sõltumatu auditi käigus kontrollitakse, kas õiguspärasuse tagamise süsteemi raames puittoodete tarneahela kõikide etappide (sealhulgas raie, veo, esmase ja teisese töötlemise ning kauplemise) õiguspärasuse tõendamisel rakendatavad mehhanismid toimivad ja vastavad täielikult kõikidele tarneahelale esitatavatele nõuetele ning FLEGT- ja H-Legali litsentse väljastava asutuse kehtestatud reeglitele.

Sõltumatu audit on õiguspärasuse tagamise süsteemi osa ja seda tuleb teha enne FLEGT-litsentside väljastamise protsessi algust. Auditimenetlused ja nende rakendamine määratakse üksikasjalikumalt kindlaks käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus.

Auditite ulatus ja põhimõtted on kindlaks määratud VI lisas esitatud sõltumatute auditite õiguste ja kohustustega.

4.   INSTITUTSIOONILINE RAAMISTIK JA OSALEJATE ROLL ÕIGUSPÄRASUSE TAGAMISE SÜSTEEMI RAKENDAMISEL

Käesolevas punktis kirjeldatakse osalejate rolli õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamisel. Kirjeldatakse, kuidas osalejad vastavalt oma kohustustele toetavad või rakendavad praktikas käesoleva lepingu nõudeid või teevad nõuete täitmise tagamiseks vajalikke kontrolle ja koostööd ning täiendavad üksteist puittoodete õiguspärasuse tagamisel.

Käesoleva lepingu ettevalmistaval ja korralduslikul etapil peavad asutused, erasektori ettevõtjad ja kodanikuühiskonna organisatsioonid, sealhulgas agrometsanduse organisatsioonid ning PIAHide esindajad, kriitiliselt hindama oma suutlikkust seoses neile pandud kohustustega õiguspärasuse kontrollimisel ja tagamisel. Kõiki käesolevas punktis nimetatud tehnilise ja institutsioonilise suutlikkuse tugevdamise aspekte käsitletakse VIII lisas.

Õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamiseks vajalikud teadmised ja kogu protsessi asjakohane juhtimine, asutuste eesmärgid seoses osalemise ja heade tavadega, iga osaleja vastutus ning vajalik asutustevaheline koordineerimine nõuavad kõik kõrgetasemelist ettevalmistust ja suutlikkuse suurendamist. Seepärast on VIII lisaga hõlmatud ka lepingu täitmisel osalejate suutlikkuse suurendamiseks mõeldud lisameetmed.

Punktis 11 on sätestatud õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamise otstarbel loodavad või olemasolevad koordineerimisasutused, näiteks FLEGTi vabatahtliku partnerluslepingu täitmise asutustevaheline sekretariaat. Et kinnitada uuesti asutustevahelisi kokkuleppeid käesoleva lepingu täitmise kohta, sõlmitakse avaliku sektori asutuste vahel üks või mitu vastastikuse mõistmise memorandumit, kaasates vähemalt järgmised asutused: metsade kaitse ja arengu, kaitsealade ning eluslooduse amet (Instituto Nacional de Conservación y Desarrollo Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre, ICF); maksuamet (Servicio de Administración de Rentas, SAR); Hondurase omavalitsuste liit (Asociación de municipios de Honduras, AMHON); omandiamet (Instituto de la Propiedad, IP); riiklik põllumajandusamet (Instituto Nacional Agrario, INA); tööhõive- ja sotsiaalkindlustusministeerium (Secretaría de Trabajo y Seguridad Social, STSS); Hondurase sotsiaalkindlustusamet (Instituto Hondureño de Seguridad Social, IHSS); energeetika, loodusvarade, keskkonna ja kaevanduste ministeerium (MiAmbiente); põllumajanduse ja loomakasvatuse ministeerium (Secretaría de Agricultura y Ganadería, SAG); tollitulude alamdirektoraat (Dirección Adjunta de Rentas Aduaneras, DARA); julgeolekuministeeriumile (Secretaría de Seguridad Nacional de Honduras, SSN) alluv riiklik ennetuspolitsei; riigiprokuröri büroo (Ministerio Público, MP); riigiprokuratuur (Procuraduria General de la República, PGR); riigikohus (Corte Suprema de Justicia de Honduras, CSJ); riigikaitseministeeriumile (Secretaría de Defensa Nacional, SEDENA) alluvad Hondurase relvajõud (FFAA); põlisrahvaste ja afro-honduraslaste riiklik direktoraat (Dirección de Pueblos Indígenas y Afrohondureños, DINAFROH); üldsuse juurdepääsu avalikule teabele käsitlev amet (Instituto de Acceso a la Información Pública, IAIP) ja riiklik inimõiguste komisjon (Comisionado Nacional de los Derechos Humanos, CONADEH).

Samuti sõlmitakse koostöölepingud, et tagada nimetatud asutuste vaheline asjakohane koordineerimine, tuginedes praegustele lepingutele (näiteks 2015. aasta oktoobris INA, IP ja ICFi allkirjastatud maade seadustamist ja omandiõigust käsitlevale asutustevahelisele kokkuleppele) ja järgides nende eeskuju.

Arvestades, et määratletud omandiõiguse puudumine on üks metsandussektoris laialdaselt levinud nõrga valitsemise põhjuseid, käsitletakse käesolevas lepingus maade seadustamise ja omandiõigusega seotud küsimusi nii vastavushindamise tabeleid käsitlevas II lisas, kus loetletakse asjaomased erinäitajad, kui ka VIII lisas, mis käsitleb lisa- ja kõrvalmeetmeid, mille alusel luuakse spetsiaalne maavalduse seadustamise kava, nagu lepinguosalised on kokku leppinud, et kiirendada seadustamist vastavalt käesoleva lepingu prioriteetidele.

Spetsiaalne maavalduse seadustamise kava keskendub riiklike metsaalade ja kaitsealade omandiõigusele. Kaitsealade osas käsitletakse kavas ainult puhvertsoone, kus riigil on lubatud metsa üles töötada, et tagada vajalik õiguskindlus ja luua õiguslik alus neil aladel elavate kogukondadega juba allkirjastatud või tulevikus allkirjastatavate kogukonna metsamajandamise lepingutele. Samuti määratakse kavas kindlaks kõnealuse maa kasutajate või elanike kasuks kasutusvalduslepingute sõlmimine. Kasutusvaldusleping on õiguslik vahend, millega säilitatakse riigi omandiõigus maa suhtes, kuid tagatakse elanikele õiguskindlus rahaliste, ökoloogiliste ja sotsiaalsete hüvede osas, mis parandavad elukvaliteeti ja loodusvarade mõistlikku kasutamist kooskõlas kehtivate õigusaktidega. Nimetatud tegevuste eesmärk on tugevdada metsahaldust ja maakasutuse planeerimist.

Maa valduse, seadustamisprotsessi ja kolme nimetatud asutuse – INA, IP ja ICFi – juhtiva rolli küsimustes tuleb panna rõhku nende asutuste tegevuse kooskõlastamisele Hondurase kohviameti (IHCAFE) omaga, mille eesmärk on suurendada Hondurase kohvikasvatajate loodud sotsiaalmajanduslikku kasu, parandades kohvi tootmisahela konkurentsivõimet.

Nende nelja asutuse kooskõlastatud tegevus peab keskenduma riigimetsaalade suhtes omandiõigust tõendavate dokumentide kohvitootjatele väljastamise protsessi käsitlemisele, mis peab toimuma viisil, mis kaitseks metsakattega maad, kaitsealasid ja valgalasid, vältides uute omandiõiguse dokumentide väljastamist, millega kaasneb metsa ja keskkonna edasine hävinemine ning nende seisundi halvenemine.

4.1.   Õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamises osalejad

Õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamisse otseselt kaasatud valitsusasutustest on olulisim protsessi juhtiv ICF, kes on metsanduse järelevalve asutus, mis viib ellu metsade, kaitsealade ja eluslooduse kaitse ning arendamise riiklikku poliitikat. Tema tegevus keskendub metsaressursside, kaitsealade ja eluslooduse haldamisele ja majandamisele, sealhulgas kaitsele, taastamisele, ülestöötamisele, säilitamisele ja edendamisele, et soodustada säästvat arengut ja kaitsta seeläbi riigi sotsiaalseid, majanduslikke, keskkonnaalaseid ja kultuurilisi huve.

Ülejäänud õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamisse otseselt kaasatud asutused on loetletud alapunktis 4.2 ning järjestatud vastavushindamise tabelite kohaselt nende vastutusalasse kuuluvate näitajate ja kontrollivahendite arvu alusel, mis puudutavad muu hulgas maksude registreerimist ja kontrolli, omandiõigusi, sotsiaalkindlustust ja keskkonda. Iga asutuse vastutusalasse kuuluvaid vastavushindamise tabelite näitajaid ja iga näitaja puhul vajalikke ressursse kirjeldatakse ühiskomitee poolt kinnitatavas kontrolli käsiraamatus vastavalt II lisas sätestatule.

Õiguspärasuse tagamise süsteemi on kaasatud ka järgmised asutused ja osalejad:

kohtuametnikud ja õiguskaitseasutused (riiklik ennetuspolitsei, FFAA, PGR ja MP) vastutavad ennetuse, kontrolli ja õiguskaitse eest. IAIP tegeleb avaliku teabe ja läbipaistvuse küsimustega;

põlisrahvaste ja afro-honduraslaste riiklik direktoraat (DINAFROH) allub sotsiaalse kaasamise ministeeriumile (SEDIS) ning tema ülesanne on parandada Hondurase põlis- ja Aafrika päritolu elanikkonna elukvaliteeti produktiivse majandusliku, kultuurilise, poliitilise ja sotsiaalse arengu kaudu;

erasektori metsandusettevõtjad on puidu tarneahelas tegutsevad ettevõtjad, kes vastavad vastavushindamise tabelite näitajatele ja esitavad selle tõendamiseks vajalikke dokumente. Nad teevad vajalikke ja asjakohaseid kontrolle, et tagada enda töödeldava puidu õiguspärasus, ning nende suhtes kohaldatakse õiguspärasuse kontrolli mehhanisme, mida rakendavad vastava pädevusega eri riigiasutused. Sellesse ettevõtjate rühma kuuluvad metsaomanikest füüsilised ja juriidilised isikud; metsanduse valdkonna mikro-, väikesed, keskmise suurusega ja suured ettevõtjad; tööstuslikud ülestöötajad; eraõiguslikud sertifitseerimisasutused; kogukondlikud rühmad jne. Nimetatud ettevõtjad peavad nõustuma ka sotsiaalse seirega, mida teevad kodanikuühiskonna organisatsioonid CCFide kaudu koos riigiasutustega.

Kodanikuühiskonna organisatsioonid hõlmavad käesoleva lepingu tähenduses CCFe, mis tegutsevad kogukondade, omavalitsusüksuste, piirkondade ja riigi tasandil, valitsusväliseid arenguorganisatsioone ning muid organisatsioone, kes osalevad aktiivselt metsaressursside ja nende poolt elanikkonnale avaldatava mõju järelevalves ning teevad nii ametiasutuste kui ka ettevõtjate tegevuse üle sotsiaalset seiret. Selleks kasutavad nad alapunktis 10.3 kirjeldatud kaebuste menetlemise korda ja protokolle.

PIAHid on oma juhtimisorganite ja organisatsioonide kaudu kaasatud sotsiaalse seire tegemisse ning eelneva, vaba ja teadliku nõusoleku saavutamiseks mõeldud konsultatsioonimehhanismide ja -menetluste rakendamisse. Nad on valdkonnale spetsialiseerunud valitsusasutuste juhitava metsamaade seadustamisprotsessist kasusaajad; protsessi eesmärk on tunnustada nende esivanematelt päritud õigust maale. Kui PIAHid tegelevad ettevõtjatena ärilisel eesmärgil metsatöödega, kohaldatakse nende suhtes õiguspärasuse tagamise süsteemi menetlusi.

4.2.   Riigiasutused

Käesoleva lepingu vastavushindamise tabelitesgaon otseselt seotud kümme valitsusasutust. Selleks et hõlbustada õiguspärasuse tõendite väljastamist kõigile ettevõtjatele, kes täidavad vastavushindamise tabelites esitatud näitajad ja õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuded, edastavad kõik käesoleva lepinguga hõlmatud asutused ICFi õiguspärasuse kontrolli üksusele teabe nende vastutusalas olevate näitajate täitmise kohta. Nimetatud kohustus on ka kõigil ICFi eri organitel.

Allpool kirjeldatakse kõiki vastavushindamise tabelitega otseselt seotud asutusi ning loetletakse nende vastutusalas olevad näitajad ja kontrollivahendid.

4.2.1.   Metsade kaitse ja arengu, kaitsealade ning eluslooduse amet (Instituto Nacional de Conservación y Desarrollo Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre, ICF)

ICF on metsandussektori järelevalveasutus, kes viib ellu metsade, kaitsealade ja eluslooduse kaitse ning arendamise riiklikku poliitikat ning kelle pädevuses on koostada programme, projekte ja kavasid ning luua tehnilisi ja operatiivsed haldusüksusi, mis on vajalikud Hondurase metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (LFAPVS) eesmärkide saavutamiseks. ICFil on ka teiste seaduste, nagu omandiseaduse, üldise veeseaduse ja üldise keskkonnaseaduse täitmise tagamisega seotud ülesanded.

ICFi tegevus keskendub metsaressursside, kaitsealade ja eluslooduse haldamisele ning majandamisele, sealhulgas nende kaitsele, taastamisele, tootlikule kasutamisele ja edendamisele, edendades seeläbi säästvat arengut kooskõlas riigi sotsiaalsete, majanduslike, keskkonnaalaste ja kultuuriliste huvidega.

4.2.2.   Maksuamet (Servicio de Administración de Rentas, SAR)

SARi tegevus maksude registreerimisel ja kontrollimisel on tsentraalselt kooskõlastatud ICFiga tagamaks, et metsanduse tootmisahela ettevõtjad täidavad oma maksukohustusi.

Vastavushindamise tabelite kohaselt on DEI (Dirección Ejecutiva de Ingresos) asemele loodud SARi peamised ülesanded riiklike ja rahvusvaheliste maksunormide järgimine ja täitmise tagamine ning eri seadustega kehtestatud maksude ja tasude sissenõudmise juhtimine.

4.2.3.   Omavalitsused

Omavalitsusasutused on omavalitsusüksuste juht- ja haldusorganid ning nende eesmärk on tagada kohalike elanike heaolu, edendada terviklikku arengut ja kaitsta keskkonda.

Omavalitsused täidavad õiguspärasuse tagamise süsteemis kaht rolli: esiteks täidavad nad munitsipaalmetsamaade omanikena vastavushindamise tabelite kohaseid kohustusi ning teiseks arendavad nad kohalike omavalitsuste asutustena munitsipaalmaksusüsteemi ja tagavad selle täitmise. Omavalitsused kasutavad maksu- ja finantshaldussüsteemi (SAFT), mis lisaks sisekontrolli toimingute hõlbustamisele pakub ka täielikku ülevaadet omavalitsuste finantsseisust.

4.2.4.   Omandiamet (Instituto de la Propiedad, IP)

IP on detsentraliseeritud valitsusasutus, kellel on vara ja omanike registreerimise ning identifitseerimise volitused kogu riigis. Sellisena peab ta riiklikku registrit, kuhu kantakse kõik aktid ja omandiõigust tõendavad dokumendid, mis on seotud vara või omandi registreerimisega, sealhulgas omandiõiguste registreerimise, tunnustamise, üleandmise, ülemineku, muutmise, maksustamise või tühistamisega.

4.2.5.   Tööhõive- ja sotsiaalkindlustusministeerium (STSS)

STSSil lasub üldine vastutus tööhõivepoliitika ja sotsiaalkaitsesüsteemide eest seoses töötajate ja tööandjate heaolu ja sotsiaalkindlustusega.

4.2.6.   Hondurase sotsiaalkindlustusamet (Instituto Hondureño de Seguridad Social, IHSS)

Hondurase sotsiaalkindlustusamet on riigi maksuametist sõltumatu, eraldi varadega iseseisev juriidiline isik. Alates selle loomisest on ta vastutanud Hondurase töötavale elanikkonnale mõeldud sotsiaalkindlustusteenuste suunamise, juhtimise, osutamise ja haldamise eest. Hondurase põhiseadus kohustab valitsust, tööandjaid ja töötajaid panustama sotsiaalkindlustussüsteemi rahastamisse, täiustamisse ja laiendamisse.

Hondurase töölisklassi sotsiaalkindlustus põhineb peamiselt IHSSi pakutaval kindlustuskaitsel, mistõttu mõjutab asutus oluliselt tervishoiu ja sotsiaalkindlustuse valdkonna juhtimist. IHSS on esindatud ainult Hondurase suurimates linnade (Tegucigalpa, San Pedro Sula, Ceiba ja Puerto Cortés), kus asuvad suurimad metsandusettevõtted, aga mitte riigi teistes suuremates keskustes ja veelgi vähem maapiirkondades, kus enamik metsandusettevõtjaid töötab.

4.2.7.   Energeetika, loodusvarade, keskkonna ja kaevanduste ministeerium (MiAmbiente)

MiAmbiente vastutab keskkonna, ökosüsteemide, veeressursside kaitse ja kasutamise, kooskõlastamise, taimestiku ja loomastiku kaitse ning metsatoodete esmase ja teisese töötlemise ettevõtete keskkonnamõju hindamisega seotud poliitika väljatöötamise, kooskõlastamise, elluviimise ja hindamise eest.

4.2.8.   Riiklik põllumajandusamet (Instituto Nacional Agrario, INA)

Kuna INAs tehakse praegu ümberkorraldusi, ei ole asutuse tulevane asukoht veel selge ja ka tema praegused ülesanded võivad tulevikus muutuda. Kui mõni õiguspärasuse tagamise süsteemi seisukohalt oluline ülesanne, mida praegu täidab INA, määratakse tulevikus teistele asutustele, registreeritakse need uued asutused käesoleva lepingu tarbeks ametlikult INA asendajatena.

INA on osaliselt autonoomne asutus, kes vastutab riigi põllunduspoliitika elluviimise, agrometsandusmaade omandiõigust tõendavate dokumentide väljastamise ja maapiirkondade sidusrühmadele ning Hondurase põliskogukondadele ja Aafrika päritolu kogukondadele tehnilise abi andmise eest, kaasates maaelanikkonda riigi terviklikku arengusse. INA vastutab maaomandi seadustamisprotsesside raames põllumajandusmaade omandilise kuuluvuse registreerimise eest koostöös ICF ja IPga. Konkreetselt riigimetsamaa omandiõiguse taotluste puhul tegutseb INA koostöös ICFiga selle nimel, et säilitada kõnealuse maa kasutamine metsanduse otstarbel, ehkki metsamaa omandilise kuuluvuse registreerimine ei ole INA ülesanne. Metsaalade suhtes omandiõiguse andmisel on alati vajalik ICFi positiivne tehniline arvamus.

4.2.9.   Põllumajanduse ja loomakasvatuse ministeerium (Secretaría de Agricultura y Ganadería, SAG)

Põllumajanduse ja loomakasvatuse ministeerium koordineerib avalikku põllumajandussektorisse kuuluvate asutuste poolt elluviidava eri valdkondade poliitikaga seotud aspekte, eelkõige seoses maa valdamise, maapiirkondade rahastamise, kaubanduse, metsanduse, põllukultuuride ja loomakasvatuse ning maaelu ja metsade arendamisega.

SAG vastutab looduslike liikidega rahvusvahelise kauplemise reguleerimise eest, kohaldades ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni. Käesoleva lepingu kontekstis mõjutab see CITESiga hõlmatud liikidelt pärinevaid puittooteid.

4.2.10.   Tollitulude alamdirektoraat (Dirección Adjunta de Rentas Aduaneras, DARA).

Täidesaatva dekreediga nr PCM-083-2016 loodi tollisüsteemi ja kaubandusorganite (COPRISAO) üldreformiga tegelev presidendi komisjon. Käimasoleva tollisüsteemi ja kaubandusorganite üldreformi läbiviimise ajal allub DARA otse nimetatud komisjonile.

Õiguspärasuse tagamise süsteemi raames osaleb DARA eksporditud, imporditud ja läbiveetavate puittoodete kontrollimisel ning nõuetekohasuse kinnitamisel. Käesoleva lepingu ettevalmistavas ja korralduslikus etapis tuleks võimalike lünkade ja nõrkade kohtade tuvastamiseks põhjalikult läbi vaadata ekspordiga seotud tolliprotseduurid, mis võivad mõjutada kontrollimeetodeid.

4.2.11.   Kaudselt kaasatud valitsusasutused

Alljärgnevalt kirjeldatakse õiguspärasuse tagamise süsteemiga kaudselt seotud valitsusasutusi, mis ei kanna täielikku ega otsest vastutust või kaasvastutust vastavushindamise tabelite näitajate täitmise kontrollimise eest, aga valitsuse kontrolliasutustena täidavad siiski teatavat rolli, sest nende ülesanded on olulised kesk- ja omavalitsusasutuste tulemusliku töö tagamiseks seoses õiguspärasuse tagamise süsteemiga.

Eriüksused, nagu FFAA riiklik asutustevaheline julgeolekujõude üksus (FUSINA) ja asutustevaheline keskkonnakuritegevusevastane töökond (FTIA), on ebaseadusliku metsaraie ja metsatoodete vedamise vastase riikliku strateegia (ENCTI) raames keskkonnakuritegude eest vastutusele võtmisega tegelevad operatiivorganid. Need valitsuse loodud ajutised organid on hõlbustanud asutustevahelist koordineerimist ebaseadusliku tegevuse peatamisel ja keskkonnaalaste õigusaktide täitmise tagamisel. FTIA moodustavad eelkõige ICF, MiAmbiente, kohtuametnikud ja õiguskaitseasutused (MP, PGR, riiklik ennetuspolitsei ja FFAA). Seda juhib ICF ja see toimib asutustevahelise koordineerimismehhanismina, mis tegeleb uurimise, sanktsioonide ja seirega, eelkõige tugeva keskkonnamõjuga kuritegude puhul. Nimetatud organite kogemus on eeskujuks, kui tulevikus luuakse alaline, pikaajaliselt toimiv mehhanism. Seevastu FUSINA tegutseb FFAA juhtimisel kohtuotsuste alusel.

4.2.11.1.   Riiklik ennetuspolitsei (PNP)

Riikliku ennetuspolitsei ülesanne on tagada elu, looduskaunite alade ja keskkonnakaitset käsitlevate õigusnormide täitmine nii linna- kui ka maapiirkondades, et Hondurase elanikud saaksid oma õigusi ja vabadusi vabalt kasutada.

Õiguspärasuse tagamise süsteemi raames aitab PNP läbi viia puittoodete veoste kontrolle koostöös ICFi, kohtuametnike ja kõigi teiste õiguskaitseasutustega. Näiteks töötab PNP läbiveo kontrollpunktides koos ICFi ja SARiga (nn rohelised kontrollpunktid).

4.2.11.2.   Riigiprokuröri büroo (MP)

Riigiprokuröri büroo tegutseb ühiskonna nimel ja esindab riiklikku süüdistust kohtus. Üks tema ülesandeid on uurida keskkonnakuritegusid kooskõlas kehtivate õigusaktidega, milles sätestatakse Hondurases keskkonnakuritegudena käsitletavate tegude eest määratavad karistused, ning rahvusvaheliste lepingutega.

Metsanduse valdkonnas tegutseb riigiprokuröri büroo keskkonnaprokuratuuri (FEMA) kaudu. MP kui Hondurase ühiskonna esindaja peamine roll on keskkonnale, ökosüsteemidele, loodusvaradele ja rahvatervisele kahju tekitanud tegevuse uurimine, dokumenteerimine ja sellise tegevuse kohta algatatud kriminaalmenetluste raames Hondurase kohtutes süüdistuste esitamine.

4.2.11.3.   Riigiprokuratuur (Procuraduria General de la República, PGR)

PGR vastutab riigi õiguste edendamise, esindamise ja kaitsmise eest kõigis kohtumenetlustes, milles ta osaleb; PGR tegutseb riigi üldise esindajana.

4.2.11.4.   Riigikohus (Corte Suprema de Justicia de Honduras, CSJ)

Kohtuotsuste tegemine ja täitmisele pööramine kuuluvad vabariigi kohtute ainupädevusse. Õigusemõistmine kuulub sõltumatute magistraadikohtunike ja kohtunike pädevusse.

4.2.11.5.   Hondurase relvajõud (FFAA)

FFAA on riiklik institutsioon, mille esmane ülesanne on kaitsta Hondurase territoriaalset terviklikkust ja suveräänsust, rahu, avalikku korda ja põhiseaduslikku korda.

Alates 2006. aastast on tehtud FFAAle ülesandeks toetada riigi metsade ja ökosüsteemide kaitset; seda tehakse ökosüsteemi- ja keskkonnahalduse toetamise direktoraadi (Dirección de Apoyo al Manejo de Ecosistemas y Ambiente) kaudu (C-9), mille kaudu nad abistavad õiguskaitse pädevaid asutusi.

4.2.11.6.   Põlisrahvaste ja afro-honduraslaste riiklik direktoraat (Dirección de Pueblos Indígenas y Afrohondureños, DINAFROH)

DINAFROH on sotsiaalse kaasamise ministeeriumi (SEDIS) osakond, mille ülesanne on parandada Hondurase põlis- ja Aafrika päritolu elanikkonna elukvaliteeti produktiivse majandusliku, kultuurilise, poliitilise ja sotsiaalse arengu kaudu. Tööhõive- ja sotsiaalkindlustusministeeriumi (STSS) koordineerimisel ja DINAFROHi toetusel tegeleb Hondurase valitsus praegu konsultatsiooniprotsessiga, mille alusel ÜRO Arenguprogrammi ja põlisrahvaste õiguste ÜRO eriraportööri toetusel koostatakse ja võetakse vastu seadus Hondurase üheksa põlisrahva ja Aafrika päritolu rahva kõigi organisatsioonide eelneva, vaba ja teadliku nõusoleku saavutamiseks mõeldud konsultatsioonide korraldamise kohta.

4.2.11.7.   Üldsuse juurdepääsu avalikule teabele käsitlev amet (Instituto de Acceso a la Información Pública, IAIP)

IAIP on detsentraliseeritud valitsusasutus, mille ülesanne on edendada ja hõlbustada kodanike juurdepääsu avalikule teabele ning avaliku teabe kaitsmise, liigitamise ja säilitamise institutsiooniliste menetluste reguleerimine ja järelevalve.

Õiguspärasuse tagamise süsteemi raames on IAIPi ülesanne muu hulgas tagada kodanikele võimalus kasutada oma õigust osaleda avalikus halduses, samuti tagada läbipaistvus avalike ülesannete täitmisel ning riigi ja eraisikute vahelistes suhetes. Metsandussektorit käsitlev teave avaldatakse IAIPi ühtses läbipaistvusportaalis ja ICFi portaalis ning seda kirjeldatakse üksikasjalikult mõlema asutuse portaalis. Lisaks sisaldab VIII lisa lisameedet üldsusele mõeldud teabe haldamise süsteemi loomiseks.

4.2.11.8.   Riiklik inimõiguste komisjon (Comisionado Nacional de los Derechos Humanos, CONADEH).

CONADEH jälgib Hondurase põhiseaduses, inimõiguste ülddeklaratsioonis ja muudes Hondurase ratifitseeritud lepingutes ja konventsioonides sätestatud õigustest ja tagatistest kinnipidamist.

4.2.11.9.   Metsade, kaitsealade ja eluslooduse riiklik uurimissüsteem (Sistema de Investigación Nacional Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre, SINFOR)

SINFOR on LFAPVSiga loodud avaliku ja erasektori asutuste vaheline platvorm, mille ülesanne on korraldada, toetada ja edendada metsandussektori, kaitsealade, eluslooduse jms teaduslikku uurimist, aga ka soodustada oskusteabe ja tehnoloogia siiret Hondurases.

Süsteemi ülesanne on ajakohase teabe pakkumine poliitika kujundamiseks ning õigusnormide ja reeglite koostamiseks, mis tagaksid sektori jätkusuutlikkuse ja juhtimise. Metsade, kaitsealade ja eluslooduse uurimise kavandamisel ja edendamisel on SINFORi prioriteet leida uurimisvõimalusi, mille saaks kaasata riiklikesse kavadesse ja strateegiatesse, näiteks ENCTIsse, ning liikmesasutuste strateegiakavadesse ja muudesse sektoriga seotud algatustesse.

4.3.   Erametsandussektor

Õiguspärasuse tagamise süsteemi raames hõlmavad erametsandussektoris osalejad neid, kes kasumi teenimise eesmärgil käitlevad või toodavad toorainet, hangivad seda metsast, transpordivad, töötlevad või turustavad seda ning tegelevad selle ekspordi või impordiga.

Arvestades asjaomaste organisatsioonide ja nende äritegevuse mitmekesisust, on loodud mitu liigitussüsteemi. Maksuseadustikus liigitatakse neid järgmiselt: i) füüsilised isikud; ii) juriidilised isikud, sealhulgas kutseühendused, äriühingud, ühistud ja äriühendused ning üldse kõik avalik-õiguslikud ja eraõiguslikud üksused ja ühendused, kellel on juriidilise isiku staatus, ning iii) üksused, kogukonnad, organisatsioonid (Hondurase põlisrahvad ja Aafrika päritolu rahvad, kogukondlikud rühmad) ja õigustoimingud, mis moodustavad funktsionaalse või varalise üksuse, isegi kui ei ole tegemist juriidilise isikuga.

Järgmine liigitus põhineb ettevõttes töötavate inimeste arvul: metsanduse mikroettevõtted, millest enamik on pereettevõtted, kus töötab kuni neli inimest; väikesed metsandusettevõtted, kus töötab 5–10 inimest; keskmise suurusega metsandusettevõtted, kus töötab 11–100 inimest; suured metsandusettevõtted, kus on üle 100 töötaja.

LFAPVSis eristatakse kolme ettevõtete kategooriat: metsatoodete esmatöötlemise ettevõtted tegelevad ümarpuidu või mõne muu metsast pärineva puit- või mittepuittoorme esmase töötlemisega; metsatoodete teisese töötlemise ettevõtted töötlevad metsatoodete esmatöötlemise ettevõttest pärinevaid tooteid; puidu- ja puittoodete laod aga viivad nimetatud eri puittooteid turule.

Tuleb märkida, et ülaltoodud liigitus kehtib ainult männipuitu kasutava tööstuse puhul; käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval ei ole Hondurases registreeritud ega tegutse ühtki laialehiste liikide puidust metsatoodete esmatöötlemise ettevõtet. Peale selle viiakse enamasti metsast välja jämedalt kanditud puitu, mitte ümarpuitu, sest puit kanditakse metsas ning veetakse kogumispunktidesse, et see mootorsõidukitel edasi teisese metsatoodete töötlemise ettevõtetesse või puiduladudesse müügiks vedada. Virnad ja kogumiskeskused on kohad, kus puittooted virnastatakse, et neid hiljem edasi toimetada, ilma et need omanikku vahetaks. Seevastu puiduladudes ostavad laoomanikud tarnijatelt puittooted ja müüvad neid klientidele.

Rutiinsete kontrollide ja CCFidelt laekuvate sotsiaalse seire aruannete abil jälgib ICF korrapäraselt metsanduse tootmisahelas, sealhulgas männi- ja laialehistes metsades, metsaistandikel ja hajusalt puudega kaetud mittemetsaaladel toimuvaid mis tahes muutusi, et hoida ära õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmamata metsatöid. Kui tulevikus tehakse kohaldatava õigusraamistiku läbivaatamise tulemusena metsandussektori korralduses muudatusi, kohandatakse ka õiguspärasuse tagamise süsteemi selle tagamiseks, et kõik puiduallikad oleksid hõlmatud.

Need ettevõtjad rakendavad tootmismenetlusi ning seetõttu peavad just nemad oma pädevusala piires täitma näitajate ja kontrollivahendite kaudu esitatud nõuded. Selleks rakendavad nad piisavaid ja asjakohaseid sisekontrollimenetlusi metsa ülestöötamise ja tootmislitsentside osas ning täidavad oma kohustusi tööhõive, keskkonna, maksude (nii riiklike kui ka munitsipaalmaksude), veo, kaubanduse ja näitajatega täpsustatud muude küsimuste osas. Samuti peavad nad nõuetekohaselt säilitama vajalikud tõendavad dokumendid ja ettenähtud kontrollivahendid.

Ühtlasi kohaldatakse erametsandussektori organisatsioonide suhtes õiguspärasuse kontrolli mehhanisme, mida rakendavad riigiasutused vastavalt oma pädevusele.

4.4.   Kodanikuühiskonna organisatsioonid

Hondurase õigusraamistik annab riigi kodanikele õiguse ja paneb neile kohustuse osaleda ametiasutuste tegevuses ja teha selle üle sotsiaalset kontrolli. Metsandussektor hõlmab mitmesuguseid kodanikuühiskonna organisatsioone, kes on huvitatud sellest, et täidetaks seadusi, ning neil on kontrollivahendite rakendamisel väga aktiivne ja tõhus roll. Need organisatsioonid on järgmised.

4.4.1.   Kohalikud organisatsioonid

LFAPVSiga on loodud üldsuse kaasamiseks, üldsusega konsulteerimiseks ja ICFi toetamiseks mõeldud organid, näiteks CCFid, mis on korraldatud ja tegutsevad kohalikul, kogukondlikul, omavalitsusepõhisel, piirkonnapõhisel ja kesksel tasandil. ENCTI osutatakse nende organite olulisele rollile sotsiaalse kontrolli tegemisel (eelkõige kohalikul ja kogukondlikul tasandil), metsamajandamiskavade, iga-aastaste tegevuskavade ja muude lubade nõuetele vastavuse kontrollimise toetamisel ning õiguspärase puidu tarbimise edendamisel. See saavutatakse koostöös riigiasutuste, eelkõige ICFiga.

4.4.2.   Valitsusvälised arenguorganisatsioonid

Metsandussektori meetmeid toetavad mitmesugused riigisisesed ja rahvusvahelised valitsusvälised arenguorganisatsioonid (3) nii institutsioonilisel kui ka territoriaalsel tasandil. Nad tegelevad muu hulgas korraldusliku tegevusega, omavalitsuste ja kogukonna tasandil tegutsevate üldsuse kaasamise organite suutlikkuse suurendamisega ning poliitilise mõju, sotsiaalse kontrolli, tehnilise abi ja inimõiguste kaitsega.

Käesoleva lepingu ettevalmistaval ja korralduslikul etapil töötavad valitsusvälised arenguorganisatsioonid välja oma metoodika sotsiaalse seire meetmete rakendamiseks. Lisaks muudele organitele esitatakse sotsiaalse seire aruanded ühiskomiteele asjakohaste meetmete võtmiseks. Seeläbi luuakse kaasamissüsteem, mis aitab kaasa käesoleva lepinguga kehtestatud haldusmenetluste pidevale täiustamisele.

Samuti luuakse kaebuste menetlemise süsteem, mis toetab sotsiaalse seire ülesande täitmist, nagu on kirjeldatud punktides 10 ja 11.

4.5.   Hondurase põlisrahvad ja Aafrika päritolu rahvad

Hondurases elab üheksa põlisrahvast ja Aafrika päritolu rahvast. Enamik neist rahvastest elab suurtel metsaaladel, kus leidub nii kaitsealasid kui ka majandatavat metsa. Need rahvad on: pechid, tawahkad, lenkad, Chortíse maiad, tolupaned, miskitud, nahuad, garífunad ja Aafrika päritolu inglise keelt kõnelevad inimesed, kellel on olemas neid esindavad organisatsioonid, sealhulgas üleriigiline Hondurase põlisrahvaste konföderatsioon (CONPAH).

Need rahvad osalevad õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamisel, ka vastavushindamise tabelite 2. printsiibi puhul: „Honduras austab metsaaladel elavate põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste õigusi.“

Hondurase põlisrahvad ja Aafrika päritolu rahvad metsandussektoris

| — | on seadustamisprotsessist ning nende esivanemate valduses olnud territooriumi austamisest kasusaajad; |
| --- | --- |

—

on seadustamisprotsessist ning nende esivanemate valduses olnud territooriumi austamisest kasusaajad;

| — | osalevad eelneva, vaba ja teadliku nõusoleku saavutamiseks mõeldud mehhanismide ja menetluste rakendamisel, mis on loodud austamaks rahvaste enesemääramisõigust ja autonoomiat vastavalt ILO konventsioonile nr 169 ja ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsioonile, ning |
| --- | --- |

—

osalevad eelneva, vaba ja teadliku nõusoleku saavutamiseks mõeldud mehhanismide ja menetluste rakendamisel, mis on loodud austamaks rahvaste enesemääramisõigust ja autonoomiat vastavalt ILO konventsioonile nr 169 ja ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsioonile, ning

| — | tegelevad majandatavatel metsaaladel äritegevusega kooskõlas vastavushindamise tabelite ja kohaldatavate õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuetega. |
| --- | --- |

—

tegelevad majandatavatel metsaaladel äritegevusega kooskõlas vastavushindamise tabelite ja kohaldatavate õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuetega.

4.6.   Suutlikkuse suurendamine

Süsteemi tõhusa toimimise ja puittoodete õiguspärasuse tagamiseks vajalikku suutlikkuse arendamist on kirjeldatud VIII lisas. Iga meetme sõnastamisel lähtutakse kõigilt õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamise osalejatelt nõutava suutlikkuse hindamisest.

5.   ÕIGUSPÄRASUSE TAGAMISE SÜSTEEMI KOHALDAMISALA / ULATUS

Kogu õiguspärasuse tagamise süsteemi kohaldamisalasse kuuluv Hondurase päritolu puit ja kõik puittooted peavad pärinema (looduslikest või istutatud) era-, munitsipaal- või riigimetsadest, mida hallatakse maksimaalset tootlikkust, mitmeotstarbelist kasutamist ning sotsiaalset võrdsust käsitlevate haldus- ja tehniliste kriteeriumide alusel, et tagada ökosüsteemide jätkusuutlikkus ning nende tootmis-, kaitse- ja keskkonnaalane suutlikkus.

Õiguspärasuse tagamise süsteemi kohaldatakse ka teistest riikidest pärineva puidu suhtes, kui importijad suudavad tõestada, et see pärineb õiguspärastest allikatest ja on imporditud kooskõlas nii puidu päritoluriigi kui ka Hondurase seadustega. Õiguspärasuse tagamise süsteemi kohaldatakse kõigi ettevõtjate, sealhulgas selliste ettevõtjate suhtes, kellel on eraasutuse väljastatud metsamajandamise ja järelevalveahela sertifikaadid, aga ka selliste ettevõtjate suhtes, kes omavad ärilisel eesmärgil istandikke.

5.1.   Õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud puittooted

Õiguspärasuse tagamise süsteem hõlmab kõiki käesoleva lepingu I lisas määratletud tooteid. LFAPVSi artikliga 102 on keelatud teatavate puittoodete eksport, sätestades, et loodusmetsadest pärinevat laialehiste liikide puitu tohib eksportida ainult töödeldud puiduna. Seega ei ole lubatud eksportida nendelt liikidelt pärinevat ümarpuitu ja jämedalt kanditud puitu.

Kuigi nendelt liikidelt pärinevat ümarpuitu ja jämedalt kanditud puitu ei tohi eksportida, on see õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud, olenemata selle töötlemisastmest.

Puittoodete suhtes, mis ei ole käesoleva lepingu I lisas loetletud, ei kohaldata liitu eksportimisel FLEGT-litsentsi menetlust. Kõnealuste toodete Hondurasest liitu importijad peavad rakendama nõuetekohast hoolsust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta määrusele (EL) nr 995/2010, milles sätestatakse puitu ja puittooteid turule laskvate ettevõtjate kohustused, (4) et tõendada toodete õiguspärasust.

5.2.   Õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud turud

Õiguspärasuse tagamise süsteemi kohaldatakse kõigile turgudele, sealhulgas nii eksportturgudele kui ka siseturule lastavate puittoodete suhtes. Õiguspärasuse tagamise süsteemi järgimise tagamiseks tehtavad jõupingutused seatakse tähtsuse alusel järjekorda, eristades turge järgmiselt:

| — | liidu turg: liidu turule eksporditavate toodete õiguspärasuse kontroll toimub vastavalt käesolevale lepingule, mille kohaselt loetakse FLEGT-litsentsi kohustuslikuks eeltingimuseks niipea, kui on kinnitatud, et süsteem on valmis VII lisas sätestatud korra alusel FLEGT-litsentside väljastamiseks; |
| --- | --- |

—

liidu turg: liidu turule eksporditavate toodete õiguspärasuse kontroll toimub vastavalt käesolevale lepingule, mille kohaselt loetakse FLEGT-litsentsi kohustuslikuks eeltingimuseks niipea, kui on kinnitatud, et süsteem on valmis VII lisas sätestatud korra alusel FLEGT-litsentside väljastamiseks;

| — | muud rahvusvahelised turud: eksporditavate toodete õiguspärasuse kontroll toimub vastavalt käesolevale lepingule, olenemata ekspordi sihtriigist, ning toodete õiguspärasuse tõendamiseks väljastatakse H-Legali litsents; |
| --- | --- |

—

muud rahvusvahelised turud: eksporditavate toodete õiguspärasuse kontroll toimub vastavalt käesolevale lepingule, olenemata ekspordi sihtriigist, ning toodete õiguspärasuse tõendamiseks väljastatakse H-Legali litsents;

| — | siseturg: siseturule lastavate toodete õiguspärasuse kontroll toimub vastavalt käesolevale lepingule ning tooteid omavate ettevõtja õiguspärasuse tõendamiseks väljastatakse õiguspärasuse tõendid. |
| --- | --- |

—

siseturg: siseturule lastavate toodete õiguspärasuse kontroll toimub vastavalt käesolevale lepingule ning tooteid omavate ettevõtja õiguspärasuse tõendamiseks väljastatakse õiguspärasuse tõendid.

Kõigil nimetatud õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamise tasanditel võetakse meetmed, et takistada teadmata või ebaseaduslikku päritolu puidu sisenemist metsanduse tarneahelasse. Õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamist tõhustatakse VIII lisas nimetatud meetmete võtmisega.

5.3.   Õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud puiduallikad

Õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud puiduallikad on jaotatud järgmiselt.

5.3.1.   Riigi territooriumil üles töötatud puit

Riigi territooriumil üles töötatud puit pärineb järgmistest allikatest:

| 1) | metsad (loodusmetsad või istandikud); |
| --- | --- |

1)

metsad (loodusmetsad või istandikud);

| 2) | alad, kus on loodud agrometsandussüsteemid, st looduslikud või istutatud puud koos teiste liikidega, näiteks kohvipuude, kakaopuude või muude põllumajanduskultuuridega; |
| --- | --- |

2)

alad, kus on loodud agrometsandussüsteemid, st looduslikud või istutatud puud koos teiste liikidega, näiteks kohvipuude, kakaopuude või muude põllumajanduskultuuridega;

| 3) | hajusalt kasvavad okaspuud või laialehised puud väljaspool metsi. |
| --- | --- |

3)

hajusalt kasvavad okaspuud või laialehised puud väljaspool metsi.

Üles töötada on lubatud laialehiseid metsi ja männimetsi, olenemata sellest, kes valduses kõnealune maa on. Ülestöötamiseks antakse luba ühel alljärgnevalt loetletud viisidest:

| — | metsamajandamiskava ja sellega seotud iga-aastaste tegevuskavade alusel, mille on kinnitanud ICF, järgmiste ettevõtjate puhul:






  — | kogukondlikud kasusaajad, kellel on kollektiivsed metsamajandamise lepingud (kogukonna metsamajandamise lepingud, CMFC); |
| --- | --- | --- |

—

metsamajandamiskava ja sellega seotud iga-aastaste tegevuskavade alusel, mille on kinnitanud ICF, järgmiste ettevõtjate puhul:

—

kogukondlikud kasusaajad, kellel on kollektiivsed metsamajandamise lepingud (kogukonna metsamajandamise lepingud, CMFC);

| — | metsamajandamise lepingute üksikisikutest kasusaajad ning |
| --- | --- |

—

metsamajandamise lepingute üksikisikutest kasusaajad ning

| — | erametsade, munitsipaalmetsade (ejido), riiklike ja fiskaalmetsade omanikud; |
| --- | --- |

—

erametsade, munitsipaalmetsade (ejido), riiklike ja fiskaalmetsade omanikud;

| — | agrometsandussüsteemi erikava ja sellega seotud iga-aastase raiekava alusel eramaal või munitsipaalmaal (ejido) paiknevate agrometsandussüsteemide omanike puhul; |
| --- | --- |

—

agrometsandussüsteemi erikava ja sellega seotud iga-aastase raiekava alusel eramaal või munitsipaalmaal (ejido) paiknevate agrometsandussüsteemide omanike puhul;

| — | päästekavade alusel metsade puhul, mida mõjutavad loodusõnnetused, haigused või kahjurite levik, avaliku või erasektori ehitusprojektid ning taimestiku muutused põllumajandusmaal. Päästekavade puhul, mis on väljastatud alade kohta, kus hakkavad toimuma avaliku või erasektori ehitustööd või taimestiku muutused põllumajandusmaal, tuleb läbi viia keskkonnamõju hindamine, enne kui MiAmbiente väljastab keskkonnaloa sertifikaadi. Ajutisi või alalisi põllumajanduskultuure puudutava taimestiku muutusega seotud päästekavad kehtivad ainult põllumajandusmaade puhul. LFAPVSiartiklis 93 sätestatakse, et metsamaa loomulik kasutusviis tuleb säilitada ning seda järgida vastavalt maakasutuse planeerimise põhimõtetele ja õigusnormidele. Lisaks on LFAPVSi määruse artikliga 294 keelatud taimestiku muutmine majandamiskavaga hõlmatud majandatavates metsades ja suure metsanduspotentsiaaliga maadel. Käesoleva lisa alapunktis 7.7 kirjeldatakse üksikasjalikumalt maakasutuse muutmise tulemusel saadud puittoodete õiguspärasuse kontrollist; |
| --- | --- |

—

päästekavade alusel metsade puhul, mida mõjutavad loodusõnnetused, haigused või kahjurite levik, avaliku või erasektori ehitusprojektid ning taimestiku muutused põllumajandusmaal. Päästekavade puhul, mis on väljastatud alade kohta, kus hakkavad toimuma avaliku või erasektori ehitustööd või taimestiku muutused põllumajandusmaal, tuleb läbi viia keskkonnamõju hindamine, enne kui MiAmbiente väljastab keskkonnaloa sertifikaadi. Ajutisi või alalisi põllumajanduskultuure puudutava taimestiku muutusega seotud päästekavad kehtivad ainult põllumajandusmaade puhul. LFAPVSiartiklis 93 sätestatakse, et metsamaa loomulik kasutusviis tuleb säilitada ning seda järgida vastavalt maakasutuse planeerimise põhimõtetele ja õigusnormidele. Lisaks on LFAPVSi määruse artikliga 294 keelatud taimestiku muutmine majandamiskavaga hõlmatud majandatavates metsades ja suure metsanduspotentsiaaliga maadel. Käesoleva lisa alapunktis 7.7 kirjeldatakse üksikasjalikumalt maakasutuse muutmise tulemusel saadud puittoodete õiguspärasuse kontrollist;

| — | varasema loaga (iga-aastase tegevuskava või raiekava, sertifitseeritud istandiku raieloa või päästeplaaniga) hõlmatud metsanduse kõrvalsaaduste väljavedu käsitleva kasutuselevõtukavaga; |
| --- | --- |

—

varasema loaga (iga-aastase tegevuskava või raiekava, sertifitseeritud istandiku raieloa või päästeplaaniga) hõlmatud metsanduse kõrvalsaaduste väljavedu käsitleva kasutuselevõtukavaga;

| — | sertifitseeritud istandiku raielubadega (APC), mis käsitlevad ICFi poolt sertifitseeritud metsaistandikelt puidu väljavedamist. |
| --- | --- |

—

sertifitseeritud istandiku raielubadega (APC), mis käsitlevad ICFi poolt sertifitseeritud metsaistandikelt puidu väljavedamist.

Väljaspool metsi, enamasti elupiirkondades ja karjakasvatusaladel hajusalt kasvavad puud on traditsiooniliselt olnud puidutöökodade peamine puiduallikas. Samas aga ei ole Hondurases veel kehtestatud õigusnorme, mis reguleeriksid kõnealuste puude ärilisel eesmärgil ülestöötamist, mistõttu kaasati VIII lisasse vastav lisameede. Kui asjaomased õigusnormid jõustuvad, lisatakse need vastavushindamise tabelite asjakohase näitaja kirjeldusse, järgides II lisa punktis 4 ettenähtud menetlust.

Kõnealune puiduallikas on õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud juba enne vastavushindamise tabelite ajakohastamist ning metsandussektori ettevõtjad, kes seesuguse päritoluga puitu üles töötavad, peavad kohaldama kõiki muid õiguspärasuse tagamise süsteemi nõudeid.

5.3.2.   Imporditud puit

Nii füüsilised kui ka juriidilised isikud, kes impordivad puitu, peavad rakendama nõuetekohase hoolsuse menetlusi selle tõendamiseks, et nende imporditava puiduga seoses ei ole märkimisväärset ebaseadusliku käitumise riski ja et ülestöötamise riigi eksportijad järgivad seadust. Kõnealuse nõuetekohase hoolsuse menetluse ulatus määratakse käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus. VIII lisas on sätestatud Hondurases nõuetekohase hoolsuse menetluste rakendamise lisameede.

5.3.3.   Õiguspärasuse tagamise süsteemiga reguleerimata puit

Alljärgnevad kaks puiduliiki ei ole õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud ja nende suhtes ei kohaldata FLEGT-litsentsimissüsteemi.

| — | Läbiveetav puit
  Läbiveetav puit on kolmandatest riikidest pärinev või ühtse transiidideklaratsiooni alusel ajutiselt Hondurasesse sisenev puit, mille lõplik sihtkoht on mõni muu riik. See tuleb identifitseerida ja hoida eraldi Hondurases toodetud või riiki imporditud puidu tarneahelast. Õiguspärasuse tagamise süsteem ei hakka hõlmama läbiveetavat puitu, mistõttu ei saa selle eksportimiseks väljastada FLEGT- ega H-Legali litsentsi.
  Alapunktis 7.5 selgitatakse, kuidas hakkavad toimima nimetatud toodete läbiveo kontrollimise mehhanismid tagamaks, et need tooted ei satu riigi siseturu tarneahelasse. |
| --- | --- |

—

Läbiveetav puit

Läbiveetav puit on kolmandatest riikidest pärinev või ühtse transiidideklaratsiooni alusel ajutiselt Hondurasesse sisenev puit, mille lõplik sihtkoht on mõni muu riik. See tuleb identifitseerida ja hoida eraldi Hondurases toodetud või riiki imporditud puidu tarneahelast. Õiguspärasuse tagamise süsteem ei hakka hõlmama läbiveetavat puitu, mistõttu ei saa selle eksportimiseks väljastada FLEGT- ega H-Legali litsentsi.

Alapunktis 7.5 selgitatakse, kuidas hakkavad toimima nimetatud toodete läbiveo kontrollimise mehhanismid tagamaks, et need tooted ei satu riigi siseturu tarneahelasse.

| — | Konfiskeeritud puit
  Hondurase õigusnormide rikkumise või imporditud puidu puhul hoolsuskohustuste mittetäitmise tõttu konfiskeeritud puittooted ei ole õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud. ICFil ja julgeolekujõududel on volitused vajalike uurimistoimingute läbiviimiseks ja riigiprokuröri büroo kaudu juhtumite kohtusse viimiseks. Alapunktis 7.6 selgitatakse, mis juhtub arestitud või konfiskeeritud puiduga. |
| --- | --- |

—

Konfiskeeritud puit

Hondurase õigusnormide rikkumise või imporditud puidu puhul hoolsuskohustuste mittetäitmise tõttu konfiskeeritud puittooted ei ole õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud. ICFil ja julgeolekujõududel on volitused vajalike uurimistoimingute läbiviimiseks ja riigiprokuröri büroo kaudu juhtumite kohtusse viimiseks. Alapunktis 7.6 selgitatakse, mis juhtub arestitud või konfiskeeritud puiduga.

5.4.   Õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud ettevõtjad

Käesoleva lepingu kohaldamisel on ettevõtja iga füüsiline või juriidiline isik, kes tegutseb metsanduse tootmisahelas. Õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud ettevõtjate tegevused on kirjeldatud tabelis 1.

Tabel 1.

Metsandussektori ettevõtjate tegevused.

| Ettevõtja | Õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud tegevused |
| --- | --- |
| 1. | Erametsaalade omanik (sealhulgas põliskogukonnad, kellel on maa kasutusõigus) ja ühismaade omanik (omavalitsusüksused) |

Ettevõtja

Õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud tegevused

1.

Erametsaalade omanik (sealhulgas põliskogukonnad, kellel on maa kasutusõigus) ja ühismaade omanik (omavalitsusüksused)

Taotleb maa valdust või esitab tõendid selle olemasolu kohta.

Taotleb enne metsa ülestöötamist ICFi kinnitust metsamajandamiskavale ja sellega seotud iga-aastastele tegevuskavadele, päästekavale või kasutuselevõtukavale.

Esitab ICFile taotluse ülestöötatud puidu veolubade saamiseks ja aruanded kasutatud veolubade kohta, mis sisestatakse SIRMA andmebaasi.

Esitab tõendid selle kohta, et eelneva, vaba ja teadliku nõusoleku põhimõtteid on nõuetekohaselt järgitud.

| 2. | Agrometsandussüsteemiga ala omanik |
| --- | --- |

2.

Agrometsandussüsteemiga ala omanik

Taotleb agrometsandussüsteemi raames metsa ülestöötamiseks agrometsandussüsteemi erikava ja iga-aastase raiekava kinnitamist. Esitab ICFile taotluse ülestöötatud puidu veolubade saamiseks ja aruanded kasutatud veolubade kohta, mis sisestatakse SIRMA andmebaasi.

| 3. | Metsaistandiku omanik |
| --- | --- |

3.

Metsaistandiku omanik

Esitab ICFile metsaistandiku sertifitseerimise taotluse ja sertifitseeritud istandiku ülestöötamise taotluse.

Esitab ICFile taotluse ülestöötatud puidu veolubade saamiseks ja aruanded kasutatud veolubade kohta, mis sisestatakse SIRMA andmebaasi.

| 4. | Kasutaja/elanik |
| --- | --- |

4.

Kasutaja/elanik

Sõlmib maade seadustamise menetluse tulemusel kasutusvalduslepingu, mis võimaldab kasutajatel/elanikel metsa majandada. Nõuded, mida peavad täitma riigimetsaalade seadustamisest eraõiguslikud kasusaajad, on sätestatud LFAPVSis.

Taotleb ICFilt luba maa taasmetsastamiseks või muude metsandustegevuste / keskkonnaalaste tegevuste elluviimiseks.

Esitab metsaistandiku sertifitseerimise taotluse ja seejärel taotlevad istandiku ülestöötamise luba.

| 5. | Metsaalade kasutusvaldaja (sealhulgas kogukonnarühmad) |
| --- | --- |

5.

Metsaalade kasutusvaldaja (sealhulgas kogukonnarühmad)

Metsamajandamisega seonduva tegevuse elluviimiseks esitab metsamajandamislepingu sõlmimise taotluse ning metsaala ülestöötamiseks taotleb ICFi kinnitust metsamajandamiskavale, päästekavale või kasutuselevõtukavale.

| 6. | Töövõtja |
| --- | --- |

6.

Töövõtja

Isik, kelle metsaomanik võtab tööle, kui ta ei tööta ise oma vahenditega metsa üles. Töötab metsa üles ning veab puidu välja ja transpordib selle metsatoodete esmatöötlemise ettevõtetesse või puiduladudesse ning võib ka puitu müüa.

Esitab piirkondlikule metsandusametile avalduse selle kohta, et ta on registreeritud, ning esitab ülestöötamisel ja vedamisel kasutatava varustuse ning põhitöötajate nimekirja.

Vastutab (ICFi kinnitatud) veoloa ja (SARi kinnitatud) veokirja kasutamise eest. Kohaldatavate eeskirjade täitmise eest vastutab raieloast kasusaaja või loa omanik, kes sõlmib alltöövõtulepingu töövõtjaga.

| 7. | Vedaja |
| --- | --- |

7.

Vedaja

Pakub kaubaveoteenust, mis kõnealusel juhul puudutab puitu, mis võib olla kas ülestöötamiskohast metsatoodete ettevõttesse või puidulattu veetav ümarpuit või metsatoodete ettevõttest lõppsihtkohta veetav töödeldud puit. Enamasti ostab seda teenust metsaomanik, töövõtja või metsatoodete ettevõte.

Laialehiste metsade puhul algab vedaja osalus käesoleva lepingu jõustumise kuupäeva seisuga hetkest, mil metsast saabunud jämedalt kanditud puit on väljapool metsa asuvas kogumispunktis virnastatud ning seda veetakse sealt sõidukitega metsatoodete ettevõtetesse või puiduladudesse.

Vedaja esitab ametiasutustele veetavate toodete õiguspärasust tõendavad dokumendid (veoloa, SARi kinnitatud arve ning veokirja või arve vastavalt vajadusele).

| 8. | Kvalifitseeritud metsatehnik (TFC) |
| --- | --- |

8.

Kvalifitseeritud metsatehnik (TFC)

Koostab metsaomanike nimel metsamajandamiskavasid, agrometsandussüsteemide erikavasid ning nendega seotud iga-aastaseid kavasid, päästekavasid ja kasutuselevõtukavasid.

(Võtab ainuvastutuse metsamajandamiskava kohaste iga-aastaste tegevuskavade rakendamise haldamise eest. Selleks esitab ta ICFile metsaomaniku nimel ametisse nimetamise ja ameti vastuvõtmise kohta märgukirja ning saab iga-aastase tegevuskava haldajaks.)

Vastutab kõigi enda hallatavate ülestöötamisviiside suhtes kohaldatavate tehniliste nõuete järgimise eest. Samuti vastutab metsas kasutatavate veolubade kohta igakuiste vahearuannete esitamise eest, andes üksikasjalikku teavet väljaveetud puidu kohta, millele on lisatud kasutatud lubade koopiad.

| 9. | Sõltumatu metsatehnik (TFI) |
| --- | --- |

9.

Sõltumatu metsatehnik (TFI)

Koostab metsamajandamiskavasid, agrometsandussüsteemide erikavasid ning nendega seotud iga-aastaseid kavasid, päästekavasid ja kasutuselevõtukavasid.

Vastutab kõigi enda hallatavate ülestöötamisviiside suhtes kohaldatavate tehniliste nõuete järgimise eest. Samuti vastutab metsas kasutatavate veolubade kohta igakuiste vahearuannete esitamise eest, andes üksikasjalikku teavet väljaveetud puidu kohta, millele on lisatud kasutatud lubade koopiad.

| 10. | Eksportija |
| --- | --- |

10.

Eksportija

Olenevalt saadetiste sihtkohtadest esitab ICFile FLEGT-litsentsi (liitu eksportimise korral) või H-Legali litsentsi (muudesse riikidesse eksportimise korral) väljastamise taotluse.

Taotleb tollilt ekspordilube, sealhulgas impordi faktuurarveid, ühtseid tollideklaratsioone ja muid eksporditava toote õiguspärasust tõendavaid dokumente seoses nii rahvatervisega seotud piirangute kui ka tariifsete ja mittetariifsete eeskirjadega, muu hulgas vajaduse korral CITESi sertifikaate.

| 11. | Importija |
| --- | --- |

11.

Importija

Taotleb tollilt impordilube, sealhulgas impordi faktuurarveid, ühtseid tollideklaratsioone ja muid imporditava toote õiguspärasust tõendavaid dokumente seoses nii rahvatervisega seotud piirangute kui ka tariifsete ja mittetariifsete eeskirjadega, muu hulgas vajaduse korral CITESi sertifikaate.

Rakendab nõuetekohase hoolsuse mehhanisme kontrollimaks ostetavate puittoodete õiguspärasust.

| 12. | Metsatoodete esmatöötlemise ettevõtte omanik |
| --- | --- |

12.

Metsatoodete esmatöötlemise ettevõtte omanik

Peab ajakohastatud arvestusraamatut sisend- ja väljundkoguste kohta ning esitab ICFile igakuiseid tootmisaruandeid, millele on lisatud kinnitatud müügiarved. Palub väljastada arveid ning esitab SARile igakuiseid ja iga-aastaseid käibedeklaratsioone koos vastavate kinnitatud müügiarvete ja veokirjadega.

Rakendab nõuetekohase hoolsuse mehhanisme kontrollimaks ostetavate toodete õiguspärasust.

Praegu ei ole laialehiste liikide puidust metsatoodete esmatöötlemise ettevõtteid, sest metsast väljaveetav puit on juba jämedalt kanditud ning see viiakse turule kas metsatoodete teisese töötlemise ettevõtete või puiduladude kaudu.

| 13. | Metsatoodete teisese töötlemise ettevõtete omanik (sealhulgas puidutöökojad ning muud mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (MiPyME)) |
| --- | --- |

13.

Metsatoodete teisese töötlemise ettevõtete omanik (sealhulgas puidutöökojad ning muud mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (MiPyME))

Peab ajakohastatud arvestusraamatut sisend- ja väljundkoguste kohta ning esitab ICFile igakuiseid tootmisaruandeid, millele on lisatud kinnitatud müügiarved.

Palub väljastada arveid ning esitab SARile igakuiseid ja iga-aastaseid käibedeklaratsioone koos vastavate kinnitatud müügiarvete ja veokirjadega.

Rakendab nõuetekohase hoolsuse mehhanisme kontrollimaks ostetavate toodete õiguspärasust.

| 14. | Puidulao omanik |
| --- | --- |

14.

Puidulao omanik

Peab ajakohastatud arvestusraamatut sisend- ja väljundkoguste kohta ning esitab ICFile igakuiseid tootmisaruandeid, millele on lisatud kinnitatud müügiarved.

Palub väljastada arveid ning esitab SARile igakuiseid ja iga-aastaseid käibedeklaratsioone koos vastavate kinnitatud müügiarvete ja veokirjadega.

Rakendab nõuetekohase hoolsuse mehhanisme kontrollimaks ostetavate toodete õiguspärasust.

| 15. | Tööandja (mis tahes eespool nimetatud ettevõtjate kategooriasse kuuluvates ettevõtetes) |
| --- | --- |

15.

Tööandja (mis tahes eespool nimetatud ettevõtjate kategooriasse kuuluvates ettevõtetes)

Registreerib töötajaid Hondurase sotsiaalkindlustusametis ning täidab tööalaseid õigusakte.

6.   ÕIGUSPÄRASUSE MÄÄRATLUSELE VASTAVUSE KONTROLL

Hondurase puittooted loetakse õiguspäraseks, kui need vastavad II lisas esitatud asjaomasele määratlusele.

Kontrolli teevad valitsusasutused (vajaduse korral kasutades punktis 8 sätestatud tunnustatud eraõiguslike sertifitseerimismehhanismide abil saadud andmeid) ning see seisneb puittoodete õiguspärasuse tagamiseks vajalike kontrollide tegemises.

Kontroll peab olema piisavalt range ja tõhus, et tagada II lisas esitatud vastavushindamise tabelites sätestatud nõuetele mittevastavuste avastamine siseturu tarneahela eri etappidel. Samuti tuleb kontrollida riigi tarneahelasse siseneva imporditud puidu õiguspärasust.

6.1.   Õiguspärasuse kontrolli põhimõtted

Käesoleva lepingu ettevalmistaval ja korralduslikul etapil ajakohastavad ja kinnitavad lepinguosalised ühiskomitee kaudu õiguspärasuse kontrolli käsiraamatu, milles kirjeldatakse kontrollimeetodeid, mida tuleb kasutada õigusnõuete täitmise kontrollimiseks iga näitaja ning ja kontrollivahendi puhul, mis määratletakse vastavushindamise tabelite võtmeelemendina. Iga näitaja puhul määratakse igas asutuses üksus, kes vastutab kontrollimise ja kontrollitavate dokumentide eest. Lisaks täpsustatakse näitaja kontrollimise sagedus ning märgitakse asjaomast teavet ja eri asutustes vastavalt nende vastutusalale säilitatavaid dokumente (nii paberil kui ka digitaalsel kujul) sisaldavate registrite asukohad.

6.1.1.   Õiguspärasuse kontrolli kaasatud asutused

Kontrolli teevad selgelt kindlaks määratud asutused, kellel on piisavad vahendid, haldussüsteemid ja koolitatud töötajad ning tugevad ja tõhusad mehhanismid huvide konfliktide kontrollimiseks. Igas asutuses on kõigil kontrolli tegevatel töötajatel oma töö tegemiseks vajalikud oskused ja kogemus ning nende üle tehakse nõuetekohaselt järelevalvet.

ICFi ja teiste õiguspärasuse tagamise süsteemi kuuluvate asutuste organisatsiooniline ja funktsionaalne struktuur võimaldab kontrollida kõigi ettevõtjate vastavust õiguspärasuse näitajatele. Arvestades iga asutuse poolt ettevõtjate kontrollimise käigus kogutud teabe mahtu ning selle säilitamise ja ajakohastamise vajadust, sisestatakse kontrollitulemused ICFi õiguspärasuse kontrolli üksusele kättesaadavasse andmebaasi. See tagab õiguspärasuse kontrolli üksusele pidevalt kogu teabe, mis on vajalik ettevõtjatele õiguspärasuse tõendite väljastamiseks ja tõendite kehtivuse läbivaatamiseks. Selline andmete kogumine ja ajakohastamine nõuab asjaomaste asutuste tegevuse kooskõlastamist, nagu on kirjeldatud punktis 11.

Alljärgnev skeem kujutab andmete liikumist õiguspärasuse tagamise süsteemi eri osaliste vahel õiguspärasuse kontrolli käigus.

Image 4

Tabelis 2 kirjeldatakse eelmisel joonisel kujutatud õiguspärasuse kontrolli mehhanisme.

Tabel 2.

Õiguspärasuse kontrolli mehhanismide kirjeldus.

| Nr | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 1. | Metsandussektori ettevõtja – füüsiline või juriidiline isik, kes osaleb metsandustoodete tarneahelas. |
| 2. | Kontrollivahendite rakendamine (II lisa). |
| 3. | Kontrollivahendite väljatöötamise meetodid asutuste kaupa. Mõni kontrollivahend töötatakse välja ainult üks kord, teisi aga uuendatakse regulaarselt. |
| 4. | Füüsiliste ja/või elektrooniliste kontrollivahendite väljatöötamine (II lisa). |
| 5. | Kontrollimeetodid. Mittevastavuse juhtumi avastamise korral rakendab iga asutus dokumenteerimise, töötlemise, jälgimise ja andmebaasi kaudu õiguspärasuse kontrolli üksuse teavitamise menetlusi. |
| 6. | Parandus- ja karistusmeetmed seoses haldus- või ametialasest tegevusest tuleneva õigusnõuete mittejärgimisega (V lisa punkt 9). |
| 7. | Kõigi kaasatud asutuste poolt ühise õiguspärasuse kontrolli andmete kokkuvõte, kasutades süsteeme SIRMA ja SNIF, ICFi geoportaali ja kõnealuste asutuste muid töövahendeid (V lisa punktid 6 ja 7). |
| 8. | Õiguspärasuse kontrolli üksusele taotluse esitamine ettevõtja õiguspärasuse tõendi väljastamiseks (V lisa punktid 6 ja 7). |
| 9. | Õiguspärasuse kontrolli üksuse valduses olevate andmete kokkuvõte, et hinnata vastavushindamise tabelite nõuete täitmist ja tarneahela kontrollimist ettevõtja poolt. Positiivse tulemuse korral väljastab õiguspärasuse kontrolli üksus õiguspärasuse tõendi, mis tõendab ostjatele siseturul, et ettevõtja vastab õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuetele (V lisa punktid 6 ja 7). |
| 10. | FLEGT-litsentside väljastamise üksusele taotluse esitamine FLEGT- või H-Legali litsentsi väljastamiseks, mis tõendab ettevõtja tegevuse õiguspärasust, et ettevõtja saaks oma tooteid eksportida mis tahes turule (IV lisa). |
| 11. | FLEGT-litsentside väljastamise üksuse otsus selle kohta, kas ettevõtja tegevus on õigusaktidega kooskõlas. Kui litsentside väljastamise üksuse otsus on positiivne (st ettevõtja täidab kõik õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuded), väljastatakse kas FLEGT-litsents (liidu turule eksportimise puhul) või H-Legali litsents (muudele turgudele eksportimise puhul), mis tõendab klientidele rahvusvahelisel turul, et ettevõtja on täitnud õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuded. Kui otsus on negatiivne, teavitab FLEGT-litsentside väljastamise üksus taotlejat (ettevõtjat) (IV lisa). |
| 12. | Õiguspärasuse tagamise süsteemi sõltumatute audiitorite poolt oma tähelepanekute kohta aruannete koostamine, mis sisaldavad muu hulgas järeldusi ja soovitusi ühiskomiteele, kes vastutab kõnealuste sõltumatute auditiaruannete korrapärase avaldamise eest (VI lisa). |
| 13. | Kodanikuühiskonna organisatsioonide poolt raielubade ja üldisemalt metsandussektori kohta kontrolliaruannete koostamine, mis tehakse kättesaadavaks ühiskomiteele (V lisa alapunkt 4.4.2). |

Nr

Kirjeldus

1.

Metsandussektori ettevõtja – füüsiline või juriidiline isik, kes osaleb metsandustoodete tarneahelas.

2.

Kontrollivahendite rakendamine (II lisa).

3.

Kontrollivahendite väljatöötamise meetodid asutuste kaupa. Mõni kontrollivahend töötatakse välja ainult üks kord, teisi aga uuendatakse regulaarselt.

4.

Füüsiliste ja/või elektrooniliste kontrollivahendite väljatöötamine (II lisa).

5.

Kontrollimeetodid. Mittevastavuse juhtumi avastamise korral rakendab iga asutus dokumenteerimise, töötlemise, jälgimise ja andmebaasi kaudu õiguspärasuse kontrolli üksuse teavitamise menetlusi.

6.

Parandus- ja karistusmeetmed seoses haldus- või ametialasest tegevusest tuleneva õigusnõuete mittejärgimisega (V lisa punkt 9).

7.

Kõigi kaasatud asutuste poolt ühise õiguspärasuse kontrolli andmete kokkuvõte, kasutades süsteeme SIRMA ja SNIF, ICFi geoportaali ja kõnealuste asutuste muid töövahendeid (V lisa punktid 6 ja 7).

8.

Õiguspärasuse kontrolli üksusele taotluse esitamine ettevõtja õiguspärasuse tõendi väljastamiseks (V lisa punktid 6 ja 7).

9.

Õiguspärasuse kontrolli üksuse valduses olevate andmete kokkuvõte, et hinnata vastavushindamise tabelite nõuete täitmist ja tarneahela kontrollimist ettevõtja poolt. Positiivse tulemuse korral väljastab õiguspärasuse kontrolli üksus õiguspärasuse tõendi, mis tõendab ostjatele siseturul, et ettevõtja vastab õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuetele (V lisa punktid 6 ja 7).

10.

FLEGT-litsentside väljastamise üksusele taotluse esitamine FLEGT- või H-Legali litsentsi väljastamiseks, mis tõendab ettevõtja tegevuse õiguspärasust, et ettevõtja saaks oma tooteid eksportida mis tahes turule (IV lisa).

11.

FLEGT-litsentside väljastamise üksuse otsus selle kohta, kas ettevõtja tegevus on õigusaktidega kooskõlas. Kui litsentside väljastamise üksuse otsus on positiivne (st ettevõtja täidab kõik õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuded), väljastatakse kas FLEGT-litsents (liidu turule eksportimise puhul) või H-Legali litsents (muudele turgudele eksportimise puhul), mis tõendab klientidele rahvusvahelisel turul, et ettevõtja on täitnud õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuded. Kui otsus on negatiivne, teavitab FLEGT-litsentside väljastamise üksus taotlejat (ettevõtjat) (IV lisa).

12.

Õiguspärasuse tagamise süsteemi sõltumatute audiitorite poolt oma tähelepanekute kohta aruannete koostamine, mis sisaldavad muu hulgas järeldusi ja soovitusi ühiskomiteele, kes vastutab kõnealuste sõltumatute auditiaruannete korrapärase avaldamise eest (VI lisa).

13.

Kodanikuühiskonna organisatsioonide poolt raielubade ja üldisemalt metsandussektori kohta kontrolliaruannete koostamine, mis tehakse kättesaadavaks ühiskomiteele (V lisa alapunkt 4.4.2).

6.1.2.   Vastavushindamise tabelitel põhinevad kontrollimenetlused

Lepinguosaliste poolt ühiskomitee kaudu kinnitatud käsiraamatus kirjeldatakse meetodeid, mida rakendavad näitaja vastavuse osalise või täieliku kontrollimise eest vastutavad kaasatud asutused. Käsiraamatus määratakse kindlaks kontrollimise eest vastutav asutus või amet ja ülesande täitmiseks vajalik tegevus. Käsiraamatus esitatakse ka kontrollide sagedus, määrates kindlaks, millal tuleb kontrollivahendeid kontrollida, ja nimetatakse asutus ja kontor, kus kõnealust teavet sisaldavaid paberil ja digitaalseid koopiaid hoitakse.

6.1.3.   Õiguspärasuse kontrolli vahendite säilitamine

Iga kontrollivahendiga seotud paberil ja digitaalseid dokumente hoitakse igas asutuses, kes vastutab asjaomaste kontrollivahendite loomise eest. Selliseid asutuste andmeid säilitatakse vähemalt 10 aastat, nagu on ette nähtud läbipaistvuse ja avalikule teabele juurdepääsu seadusega (LTAIP). Nimetatud seaduses sätestatakse ka teabe töötlemise kord (artiklid 30, 31 ja 32) ning esitatakse avaliku teabe (artikkel 3), konfidentsiaalsete isikuandmete (artikkel 7) ja salastatud teabe (artikkel 8) määratlused.

Võttes arvesse kontrollivahendite õiguspärasuse ja autentsuse tähtsust, tagavad vastutavad asutused, et iga kontrollivahendi puhul säilitatakse nii füüsilised kui ka digitaalsed dokumendid. Infohalduse läbipaistvuse ja tõhususe huvides peavad kontrollivahenditega seotud asutused tagama, et nende dokumentides sisalduv teave oleks vastavalt vajadusele aegsasti ja tegelikult kättesaadav teistele organisatsioonidele, sealhulgas ICFi õiguspärasuse kontrolli üksusele. Samuti peaks iga õiguspärasuse kontrolliga seotud asutus tuginema oma pädevusvaldkonnas kohaldatavatele õigusaktidele, eeskirjadele ja menetlustele eesmärgiga saada ettevõtjatelt vajalikku teavet ja säilitada seda oma registris.

6.1.4.   Infosüsteemid ja kontrollifunktsioonid

Juba olemasolevad ja tulevikus väljatöötatavad arvutisüsteemid, tööriistad ja protokollid, mille abil kontrollitakse vastavushindamise tabelites sisalduvate näitajate täitmist, võimaldavad koguda dokumentaalseid tõendeid ja kontrollkäikudel kogutavaid tõendeid ning võrrelda andmeid kogu puidutarneahela ulatuses. Alapunktis 3.2 on sätestatud õiguspärasuse tagamise süsteemi kaasatud asutuste kasutatavad peamised IT-tööriistad ja -protokollid. Järgnevates lõikudes on lühidalt kirjeldatud IT-süsteeme, mida asjaomased asutused praegu oma ülesannete täitmisel kasutavad.

ICFi kasutatavad süsteemid

| — | Riiklik metsanduse infosüsteem (SNIF)
  See IT-lahendus võimaldab hallata era-, riigi-, ja munitsipaalmetsade ning metsatoodete ettevõtete ja puiduladude omandiõigust tõendavate dokumentide dünaamilisi andmebaase. Süsteem sisaldab teavet kõigi raielubade, sealhulgas majandamiskavade, tegevuskavade, päästekavade, kasutuselevõtukavade, agrometsandussüsteemide erikavade ja ICFi sertifitseeritud istanduste raielubade kohta. Süsteemi kaudu saab jälgida tarneahelas metsaraie ettevõtjate vahel liikuvat puitu. |
| --- | --- |

—

Riiklik metsanduse infosüsteem (SNIF)

See IT-lahendus võimaldab hallata era-, riigi-, ja munitsipaalmetsade ning metsatoodete ettevõtete ja puiduladude omandiõigust tõendavate dokumentide dünaamilisi andmebaase. Süsteem sisaldab teavet kõigi raielubade, sealhulgas majandamiskavade, tegevuskavade, päästekavade, kasutuselevõtukavade, agrometsandussüsteemide erikavade ja ICFi sertifitseeritud istanduste raielubade kohta. Süsteemi kaudu saab jälgida tarneahelas metsaraie ettevõtjate vahel liikuvat puitu.

| — | Puidu jälgitavuse IT-süsteem (SIRMA)
  See IT-lahendus võimaldab jälgida puidu väljavedamist ja transpordivooge, võttes aluseks iga raieloa puhul kasutatud veolubade andmed. Süsteemi kasutatakse SNIFi teabe alusel veolubade registri pidamiseks. Süsteem võrdleb puidu vedamiseks metsast metsatoodete ettevõtetesse väljastatud registreeritud lubade andmeid iga ettevõtja esitatud kuuaruannete kohaste ahela iga lüli sisend- ja väljundkogustega. Säilitatav teave võimaldab jälgida tootmist, vahendamist või müüki ning varusid/laoseisu. |
| --- | --- |

—

Puidu jälgitavuse IT-süsteem (SIRMA)

See IT-lahendus võimaldab jälgida puidu väljavedamist ja transpordivooge, võttes aluseks iga raieloa puhul kasutatud veolubade andmed. Süsteemi kasutatakse SNIFi teabe alusel veolubade registri pidamiseks. Süsteem võrdleb puidu vedamiseks metsast metsatoodete ettevõtetesse väljastatud registreeritud lubade andmeid iga ettevõtja esitatud kuuaruannete kohaste ahela iga lüli sisend- ja väljundkogustega. Säilitatav teave võimaldab jälgida tootmist, vahendamist või müüki ning varusid/laoseisu.

| — | Geoportaal
  Hondurase metsakaardi virtuaalne platvorm näitab kaitsealade geograafilist asukohta ja pindala, majandamislepingutega hõlmatud alasid, deklareeritud mikrovalgalasid, maanteede infrastruktuuri, metsamajandamiskavasid ja võrdluskaarte. Geoportaal on ühendatud SNIFiga. Teavet kasutatakse puidu liikumisteede väljaselgitamiseks ning see hõlbustab kontrollpunktide asukohtade kavandamist maanteedel ja teedevõrgu tundlikes punktides kontrollide läbiviimiseks. Niipea kui luuakse uued SNIFi moodulid, ühendatakse need geoportaaliga ning need hõlmavad muu hulgas järgmist: päästekavade, agrometsandussüsteemi erikavade, sertifitseeritud metsaistandike ja metsatoodete ettevõtete jms andmeid. |
| --- | --- |

—

Geoportaal

Hondurase metsakaardi virtuaalne platvorm näitab kaitsealade geograafilist asukohta ja pindala, majandamislepingutega hõlmatud alasid, deklareeritud mikrovalgalasid, maanteede infrastruktuuri, metsamajandamiskavasid ja võrdluskaarte. Geoportaal on ühendatud SNIFiga. Teavet kasutatakse puidu liikumisteede väljaselgitamiseks ning see hõlbustab kontrollpunktide asukohtade kavandamist maanteedel ja teedevõrgu tundlikes punktides kontrollide läbiviimiseks. Niipea kui luuakse uued SNIFi moodulid, ühendatakse need geoportaaliga ning need hõlmavad muu hulgas järgmist: päästekavade, agrometsandussüsteemi erikavade, sertifitseeritud metsaistandike ja metsatoodete ettevõtete jms andmeid.

SARi kasutatavad süsteemid

| — | Elektrooniline sisemine maksusüsteem (E-tax)
  Portaal, kus maksumaksjad saavad täita maksudeklaratsiooni vorme. Süsteem võimaldab näiteks vastastikku kontrollida maksumaksjate poolt iga kuu täidetavate deklaratsioonide andmeid (nt tulumaksu kohta) ning ettevõtjate poolt ICFile esitatavaid kuuaruandeid. |
| --- | --- |

—

Elektrooniline sisemine maksusüsteem (E-tax)

Portaal, kus maksumaksjad saavad täita maksudeklaratsiooni vorme. Süsteem võimaldab näiteks vastastikku kontrollida maksumaksjate poolt iga kuu täidetavate deklaratsioonide andmeid (nt tulumaksu kohta) ning ettevõtjate poolt ICFile esitatavaid kuuaruandeid.

| — | Maksu- ja finantshaldussüsteem (SAFT)
  Süsteem suurendab omavalitsuste finantshalduse tõhusust, tulemuslikkust, õigeaegsust ja läbipaistvust riigi õigusaktide kohaste haldus- ja finantsmenetluste automatiseeritud ja integreeritud haldamise teel. Süsteem hõlbustab sisekontrollide läbiviimist ja haldab omavalitsuste finantsteavet integreeritult ning selle saab statistiliste andmete ja digitaalsete kaartide loomiseks ühendada teiste programmidega. |
| --- | --- |

—

Maksu- ja finantshaldussüsteem (SAFT)

Süsteem suurendab omavalitsuste finantshalduse tõhusust, tulemuslikkust, õigeaegsust ja läbipaistvust riigi õigusaktide kohaste haldus- ja finantsmenetluste automatiseeritud ja integreeritud haldamise teel. Süsteem hõlbustab sisekontrollide läbiviimist ja haldab omavalitsuste finantsteavet integreeritult ning selle saab statistiliste andmete ja digitaalsete kaartide loomiseks ühendada teiste programmidega.

| — | Riiklik maksuregister (RTN)
  Füüsilised ja juriidilised isikud ning organisatsioonid või üksused, kes ei ole juriidilised isikud, aga oma tegevusest tulenevalt on maksukohustuslased, peavad registreeruma maksuhaldurite peetavas riiklikus maksuregistris (RTN), nagu on sätestatud kohaldatavates õigusaktides.
  Füüsilise isiku RTNi number on tema riikliku isikuandmete registri (RNP) number, millele on lisatud üks lisanumber, ja see antakse isikule kogu eluks. Juriidilised isikud kantakse RTNi nende registreerimise või asutamise hetkel. |
| --- | --- |

—

Riiklik maksuregister (RTN)

Füüsilised ja juriidilised isikud ning organisatsioonid või üksused, kes ei ole juriidilised isikud, aga oma tegevusest tulenevalt on maksukohustuslased, peavad registreeruma maksuhaldurite peetavas riiklikus maksuregistris (RTN), nagu on sätestatud kohaldatavates õigusaktides.

Füüsilise isiku RTNi number on tema riikliku isikuandmete registri (RNP) number, millele on lisatud üks lisanumber, ja see antakse isikule kogu eluks. Juriidilised isikud kantakse RTNi nende registreerimise või asutamise hetkel.

IP kasutatavad süsteemid

| — | Hondurase riiklik varahaldussüsteem (SINAP)
  IT-süsteem, mida Hondurase valitsus kasutab ametliku platvormina omandiõigusi käsitleva teabe haldamiseks. Üks SINAPi allsüsteeme on Hondurase ühtne registreerimissüsteem (SURE).






  — | Hondurase ühtne registreerimissüsteem (SURE)
  Infosüsteem, mille eesmärk on järk-järgult ajakohastada omandiõiguste registreerimise ja maa kinnistamise menetlusi kogu riigis. |
| --- | --- | --- |

—

Hondurase riiklik varahaldussüsteem (SINAP)

IT-süsteem, mida Hondurase valitsus kasutab ametliku platvormina omandiõigusi käsitleva teabe haldamiseks. Üks SINAPi allsüsteeme on Hondurase ühtne registreerimissüsteem (SURE).

—

Hondurase ühtne registreerimissüsteem (SURE)

Infosüsteem, mille eesmärk on järk-järgult ajakohastada omandiõiguste registreerimise ja maa kinnistamise menetlusi kogu riigis.

IHSSi kasutatavad süsteemid

| — | Hondurase sotsiaalkindlustussüsteem
  IHSS haldab liikmete infosüsteemi (SICA), kus hoitakse registreeritud ettevõtete tööandjate ja töötajate andmeid. IHSS on üleriigilise geograafilise ulatusega ja sellel on esindused ja bürood kõigis riigi suuremates linnades. |
| --- | --- |

—

Hondurase sotsiaalkindlustussüsteem

IHSS haldab liikmete infosüsteemi (SICA), kus hoitakse registreeritud ettevõtete tööandjate ja töötajate andmeid. IHSS on üleriigilise geograafilise ulatusega ja sellel on esindused ja bürood kõigis riigi suuremates linnades.

MiAmbiente kasutatavad süsteemid

| — | Keskkonnalubade lihtsustatud korras väljastamise süsteem (SLAS)
  Süsteemi loomise eesmärk oli pakkuda ettevõtetele paindlikku mehhanismi, mis võimaldaks neil riigi mis tahes piirkonnas projektiga viivitamata alustada, esitades projekti takistavate juriidiliste aspektide kiire analüüsi, uurides põhjalikult mis tahes liiki projekti keskkonnamõju suhtarvu selgitust ning määrates automaatselt projekti elluviimiseks vajalikud leevendusmeetmed projekti asukoha geograafiliste koordinaatide alusel. |
| --- | --- |

—

Keskkonnalubade lihtsustatud korras väljastamise süsteem (SLAS)

Süsteemi loomise eesmärk oli pakkuda ettevõtetele paindlikku mehhanismi, mis võimaldaks neil riigi mis tahes piirkonnas projektiga viivitamata alustada, esitades projekti takistavate juriidiliste aspektide kiire analüüsi, uurides põhjalikult mis tahes liiki projekti keskkonnamõju suhtarvu selgitust ning määrates automaatselt projekti elluviimiseks vajalikud leevendusmeetmed projekti asukoha geograafiliste koordinaatide alusel.

INA kasutatavad süsteemid

| — | Riiklik põllumajandusregister (RAN)
  INA kasutatav riiklik põllumajandusregister koosneb dokumendiregistrist ja geograafilistest andmebaasidest, mis võimaldavad jälgida omandiõigust tõendavate dokumentidega hõlmatud alasid. Praegu ei kasuta INA IT-süsteemi ega relatsioonandmebaasi arhitektuuri, mis võimaldaks interaktsiooni muude süsteemidega. |
| --- | --- |

—

Riiklik põllumajandusregister (RAN)

INA kasutatav riiklik põllumajandusregister koosneb dokumendiregistrist ja geograafilistest andmebaasidest, mis võimaldavad jälgida omandiõigust tõendavate dokumentidega hõlmatud alasid. Praegu ei kasuta INA IT-süsteemi ega relatsioonandmebaasi arhitektuuri, mis võimaldaks interaktsiooni muude süsteemidega.

DARA kasutatavad süsteemid

| — | Hondurase automatiseeritud tollitulu süsteem (SARAH)
  Süsteem kasutab avatud standarditel põhinevaid tipptasemel tehnoloogiaid, mis pakuvad tavapärast brauserit ja veebiteenuseid kasutades väga hõlpsasti ligipääsetavat veebipõhist tolliteenust. Süsteemi lisarakendused toetavad tollihaldust ja võimaldavad kehtestada kontrolle, soodustades samal ajal rahvusvahelist kaubandust. |
| --- | --- |

—

Hondurase automatiseeritud tollitulu süsteem (SARAH)

Süsteem kasutab avatud standarditel põhinevaid tipptasemel tehnoloogiaid, mis pakuvad tavapärast brauserit ja veebiteenuseid kasutades väga hõlpsasti ligipääsetavat veebipõhist tolliteenust. Süsteemi lisarakendused toetavad tollihaldust ja võimaldavad kehtestada kontrolle, soodustades samal ajal rahvusvahelist kaubandust.

| — | Hondurase elektrooniline väliskaubanduse süsteem (SECEH) ja selle veebipõhine ekspordideklaratsioonide kinnitamise moodul
  SECEH toetab ekspordisektorit, võimaldades kaupade tollivormistuseks vajalike ekspordidokumentide veebis vormistamist. |
| --- | --- |

—

Hondurase elektrooniline väliskaubanduse süsteem (SECEH) ja selle veebipõhine ekspordideklaratsioonide kinnitamise moodul

SECEH toetab ekspordisektorit, võimaldades kaupade tollivormistuseks vajalike ekspordidokumentide veebis vormistamist.

| — | Rahvusvahelise kaubatransiidi süsteem (TIM)
  IT-süsteem hõlbustab standardsete tolliprotseduuride kasutamist Kesk-Ameerika piiridel optimeerimaks rände-, tolli- ja karantiiniformaalsusi, kasutades rahvusvahelise kaubatransiidi puhul ühtainsat läbiveodokumenti (DUT). |
| --- | --- |

—

Rahvusvahelise kaubatransiidi süsteem (TIM)

IT-süsteem hõlbustab standardsete tolliprotseduuride kasutamist Kesk-Ameerika piiridel optimeerimaks rände-, tolli- ja karantiiniformaalsusi, kasutades rahvusvahelise kaubatransiidi puhul ühtainsat läbiveodokumenti (DUT).

| — | Integreeritud väliskaubanduse süsteem (SICE)
  Süsteemi kaudu saavad Hondurase keskpanga (BCH) töötajad tutvuda väliskaubandusstatistikaga. Teave kuvatakse vastavalt Kesk-Ameerika tariifisüsteemile (SAC) ning usaldusväärsuse tagamiseks kontrollitakse seda esmalt mitme teabeallika abil.
  Käesoleva lepingu ettevalmistava ja korralduslikul etapi käigus töötatakse välja järgmised IT-vahendid: |
| --- | --- |

—

Integreeritud väliskaubanduse süsteem (SICE)

Süsteemi kaudu saavad Hondurase keskpanga (BCH) töötajad tutvuda väliskaubandusstatistikaga. Teave kuvatakse vastavalt Kesk-Ameerika tariifisüsteemile (SAC) ning usaldusväärsuse tagamiseks kontrollitakse seda esmalt mitme teabeallika abil.

Käesoleva lepingu ettevalmistava ja korralduslikul etapi käigus töötatakse välja järgmised IT-vahendid:

| — | ICFi dokumenteeritava teabe haldussüsteemi loomine
  Loodav virtuaalne andmekogu võimaldab ICFil korraldada, jälgida ja hallata metsandussektoriga seotud dokumenteeritud teavet, muu hulgas seadusi, riigi strateegia- ja poliitikadokumente, uuringuid, kokkulepped, päringuid, aruandeid, konventsioone ja tehniliste dokumentide varukoopiaid. Süsteem peab olema kavandatud nii, et tekiks veebikeskkond, kus saab esitada päringuid ning ettevõtjatel on otsuste tegemise hõlbustamiseks juurdepääs dokumenteeritud teabele. Süsteemi loomine hõlbustab ICFi kontrollimenetluste läbiviimist, mis on õiguspärasuse tagamise süsteemi põhielement. Seepärast on eesmärk süsteem välja töötada lühikeses perspektiivis, käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus. |
| --- | --- |

—

ICFi dokumenteeritava teabe haldussüsteemi loomine

Loodav virtuaalne andmekogu võimaldab ICFil korraldada, jälgida ja hallata metsandussektoriga seotud dokumenteeritud teavet, muu hulgas seadusi, riigi strateegia- ja poliitikadokumente, uuringuid, kokkulepped, päringuid, aruandeid, konventsioone ja tehniliste dokumentide varukoopiaid. Süsteem peab olema kavandatud nii, et tekiks veebikeskkond, kus saab esitada päringuid ning ettevõtjatel on otsuste tegemise hõlbustamiseks juurdepääs dokumenteeritud teabele. Süsteemi loomine hõlbustab ICFi kontrollimenetluste läbiviimist, mis on õiguspärasuse tagamise süsteemi põhielement. Seepärast on eesmärk süsteem välja töötada lühikeses perspektiivis, käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus.

| — | Õiguspärasuse kontrolli üksuse jaoks andmebaasi loomine
  Selleks, et kontrollida, kas ettevõtjad täidavad vastavushindamise tabelite näitajaid ja õiguspärasuse tagamise süsteemi nõudeid, vajab õiguspärasuse kontrolli üksus teabe vastuvõtmiseks ja ajakohastamiseks vahendit, mille abil luuakse õiguspärasuse tagamise süsteemis osalejatele juurdepääs loodavale andmebaasile, ühendades selle õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamisel osalevate asutuste infosüsteemide andmebaasidega. Andmebaasi loomine hõlbustab tarneahela kontrollimenetluste läbiviimist, mis on õiguspärasuse tagamise süsteemi põhielement. Seepärast on eesmärk süsteem välja töötada keskpikas perspektiivis, käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus. |
| --- | --- |

—

Õiguspärasuse kontrolli üksuse jaoks andmebaasi loomine

Selleks, et kontrollida, kas ettevõtjad täidavad vastavushindamise tabelite näitajaid ja õiguspärasuse tagamise süsteemi nõudeid, vajab õiguspärasuse kontrolli üksus teabe vastuvõtmiseks ja ajakohastamiseks vahendit, mille abil luuakse õiguspärasuse tagamise süsteemis osalejatele juurdepääs loodavale andmebaasile, ühendades selle õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamisel osalevate asutuste infosüsteemide andmebaasidega. Andmebaasi loomine hõlbustab tarneahela kontrollimenetluste läbiviimist, mis on õiguspärasuse tagamise süsteemi põhielement. Seepärast on eesmärk süsteem välja töötada keskpikas perspektiivis, käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus.

| — | Metsanduse registreerimise, haldamise ja kontrolli IT-süsteemi (Sistema Informático de Registro, Administración y Control Forestal, SIRACOF) loomine
  Süsteem luuakse eENCTI raames IT-vahendina, et tõhustada formaalsustega seotud andmete töötlemist, suurendada haldusmenetluste läbipaistvust, parandada registriandmete kvaliteeti ning toetada metsanduse väärtusahela kontrollimehhanisme, alates metsast kuni töötlemiskeskuste ja toodete turule viimiseni. Süsteemi arendamisel on tehtud olulisi edusamme – on loodud allsüsteemid, näiteks SNIF, SIRMA ja geoportaal, mille abil hallatakse ja töödeldakse põhiteavet. Samuti on neid süsteeme järk-järgult uuendatud. |
| --- | --- |

—

Metsanduse registreerimise, haldamise ja kontrolli IT-süsteemi (Sistema Informático de Registro, Administración y Control Forestal, SIRACOF) loomine

Süsteem luuakse eENCTI raames IT-vahendina, et tõhustada formaalsustega seotud andmete töötlemist, suurendada haldusmenetluste läbipaistvust, parandada registriandmete kvaliteeti ning toetada metsanduse väärtusahela kontrollimehhanisme, alates metsast kuni töötlemiskeskuste ja toodete turule viimiseni. Süsteemi arendamisel on tehtud olulisi edusamme – on loodud allsüsteemid, näiteks SNIF, SIRMA ja geoportaal, mille abil hallatakse ja töödeldakse põhiteavet. Samuti on neid süsteeme järk-järgult uuendatud.

| — | STSSi registri pidamise süsteemi loomine
  STSS vajab süsteemi, mis võimaldab kontrollida, kas ettevõtjad täidavad STSSi vastutusalasse kuuluvaid näitajaid.
  Käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus on võimalus tuvastada muid mooduleid või infosüsteeme, mille abil saab õiguspärasuse kontrolliega seotud teabe loomist, edastamist, süsteemide vahel jagamist ning haldamist olemasolevate rahaliste, tehniliste ja inimressursside piires veelgi hõlbustada. Et välja selgitada, mil määral oleks iga juhtumi puhul asjakohane süsteem arvutipõhiseks muuta, analüüsitakse üksikasjalikumalt vajadusi ja ressursse. See tähendab, et õiguspärasuse kontrolli infosüsteemide loendit järk-järgult täiustatakse. |
| --- | --- |

—

STSSi registri pidamise süsteemi loomine

STSS vajab süsteemi, mis võimaldab kontrollida, kas ettevõtjad täidavad STSSi vastutusalasse kuuluvaid näitajaid.

Käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus on võimalus tuvastada muid mooduleid või infosüsteeme, mille abil saab õiguspärasuse kontrolliega seotud teabe loomist, edastamist, süsteemide vahel jagamist ning haldamist olemasolevate rahaliste, tehniliste ja inimressursside piires veelgi hõlbustada. Et välja selgitada, mil määral oleks iga juhtumi puhul asjakohane süsteem arvutipõhiseks muuta, analüüsitakse üksikasjalikumalt vajadusi ja ressursse. See tähendab, et õiguspärasuse kontrolli infosüsteemide loendit järk-järgult täiustatakse.

6.1.5.   Riskijuhtimise põhimõte õiguspärasuse tagamise süsteemiga mittevastavuse korral

Ebaseadusliku tegevuse vähendamine on õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamisel peamine ülesanne. Selleks on vaja terviklikku riskijuhtimismehhanismi, mida rakendatakse kogu tarneahela ulatuses. Olukorras, kus asutustel puuduvad vajalikud vahendid kõigis valdkondades võrdse intensiivsuse ja sagedusega tõhusa kontrolli tagamiseks, on lahendus riskipõhine õiguspärasuse kontroll.

Õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamisel seisneb riskijuhtimine iga riski puhul selle esinemise tõenäosuse ja puidu õiguspärasusele avalduva mõju hindamises. Hindamisel võetakse arvesse VIII lisas esitatud ettevõtjate nõuetele vastavuse alusuuringu tulemusi. Riski iseloom oleneb sellest, kus ja millal see esineb. Seepärast kasutavad ICF ja teised valitsusasutused otsuste tegemisel objektiivset ning ühtset metoodikat, alustades riskide liigitamisest ja asjaoludele vastavate otsustuskriteeriumide väljaselgitamisest.

Ühiskomitee vastutusalasse kuuluvas õiguspärasuse kontrolli käsiraamatus esitatakse riskide liigitamise põhiprintsiibid, mille alusel otsustatakse, kuidas õiguspärasuse kontrollile läheneda; seejärel analüüsitakse õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamisel esineda võivaid ebaseadusliku tegevuse riske.

Kogu tarneahela ulatuses riskijuhtimise protseduuride rakendamisel peetakse silmas alljärgnevaid ebaseadusliku tegevuse märke:

| — | mis tahes punktis siseneb tarneahelasse materjal, mis pärineb teadmata allikast või on üles töötatud ilma seadusliku raieloata; |
| --- | --- |

—

mis tahes punktis siseneb tarneahelasse materjal, mis pärineb teadmata allikast või on üles töötatud ilma seadusliku raieloata;

| — | teatavate omadustega toote kogus on suurem kui kõnealuse tootetüübi tootmis- või müügiprotsessi käigus kasutatud õiguspärastest allikatest pärineva samade omadustega algse toote või tooraine kogus. |
| --- | --- |

—

teatavate omadustega toote kogus on suurem kui kõnealuse tootetüübi tootmis- või müügiprotsessi käigus kasutatud õiguspärastest allikatest pärineva samade omadustega algse toote või tooraine kogus.

Ühtlasi võetakse riskijuhtimismenetlustes arvesse ettevõtjate ja nende puidu õiguspärasust tõendavaid lisadokumente, näiteks punktis 8 määratletud heakskiidetud erasertifitseerimissüsteemide väljastatud tunnustatud tõendeid.

Õiguspärasuse kontrollimiseks võetavad meetmed põhinevad ülaltoodud riskiliikidel. Valdkonna juhtimise tõhustamiseks riigi olemasolevate IT-süsteemide koostoime kaudu määratakse ühised asutustevahelised meetmed.

Seega hõlbustab riskijuhtimine riiklike strateegiliste eesmärkide ja sihtide sõnastamist eesmärgiga lahendada metsahalduse valdkonnas erilist tähelepanu nõudvaid ülesandeid. Samuti aitab see hinnata, kas puidu tarneahela õiguspärasuse kontrolli eest vastutavatel asutustel on piisavad vahendid või kas nad kavandavad nende puudumise korral meetmeid puuduste kõrvaldamiseks.

Impordiga seotud riskijuhtimise puhul võib vastavalt riski tasemele tollikontrolli teha kas piiriületuspunktides või kontrolliprotseduurina pärast tollivormistust. Puitu sisaldavaid impordisaadetisi võib kontrollida pärast tollivormistust. Tollialaste õigusaktide kohaselt otsustab toll riskijuhtimismenetlusi kasutades impordisaadetiste tollivormistusjärgsete kontrollide ulatuse, sisu ja meetodi.

Tollidokumentide ja vabasse ringlusse lubatud kaupade tollivormistusjärgne kontrollimine peab toimuma mitte rohkem kui viie aasta jooksul alates tollideklaratsiooni registreerimisest. Toll ja ICF teevad tihedat koostööd nii puiduimpordi seiramisel kui ka kontrollimisel, mis hõlmab muu hulgas korrapäraseid ja süstemaatilisi piiri- ja tollivormistuskontrolle, aga ka riskikahtluse korral.

Õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamisel järgitavad riskijuhtimise põhimõtted kehtivad ka eraettevõtjate, eriti importijate nõuetekohase hoolsuse süsteemide puhul, et minimeerida ebaseadusliku puidu või puittoodete siseturule sattumise riski.

Nagu on määratletud alapunktis 6.2, peab nõuetekohase hoolsuse süsteemide teise põhielemendi kohaselt iga ettevõtja hindama ebaseadusliku puidu olemasolu riski oma tarneahelas, tuginedes puidutarnijate kohta kogutud andmetele ja võttes arvesse käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus väljatöötatavates menetlustes sätestatud kriteeriume.

Eraettevõtjate poolt nõuetekohase hoolsuse rakendamine ja avalik-õiguslike asutuste riskipõhised kontrollimenetlused on mõlemad hõlmatud VIII lisas käsitletavate lisameetmetega. Nende rakendamiseks vajalikud menetlused kavandab, kohaldab ja kinnitab ühiskomitee enne esimese FLEGT-litsentsi väljastamist.

6.1.6.   Õiguspärasuse audit ja selle tulemusel väljastatav õiguspärasuse tõend

ICF kontrollib oma õiguspärasuse kontrolli üksuse kaudu iga ettevõtja õigusaktidele vastavust II lisas sätestatud õiguspärasuse näitajate ning käesolevas lisas sätestatud kõigi ettevõtjate suhtes kohaldatavate tarneahela nõuete alusel, järgides menetlusi, mis võimaldavad väljastada õiguspärasuse tõendi igale metsandussektori ettevõtjale.

Õiguspärasuse auditite läbiviimise ja õiguspärasuse tõendite väljastamise menetlustega peab tõendama järgmist:

| — | puittooted on toodetud viisil, mis vastab kõikidele õiguspärasuse määratluses sisalduvatele nõuetele. Määratluses sisalduvate näitajate ja kontrollivahenditega seotud nõuded peavad olema täidetud kooskõlas seadusega ning näitajad ja kontrollivahendid peavad tõendama ettevõtja õiguspärasust. Ei tohi olla tõendeid ühegi kehtiva rikkumise kohta; |
| --- | --- |

—

puittooted on toodetud viisil, mis vastab kõikidele õiguspärasuse määratluses sisalduvatele nõuetele. Määratluses sisalduvate näitajate ja kontrollivahenditega seotud nõuded peavad olema täidetud kooskõlas seadusega ning näitajad ja kontrollivahendid peavad tõendama ettevõtja õiguspärasust. Ei tohi olla tõendeid ühegi kehtiva rikkumise kohta;

| — | kaasatud asutuste läbi viidavad kontrollid annavad kindluse, et asjaomased tooted hõlmavad ainult õiguspärase tegevuse teel saadud puitu; |
| --- | --- |

—

kaasatud asutuste läbi viidavad kontrollid annavad kindluse, et asjaomased tooted hõlmavad ainult õiguspärase tegevuse teel saadud puitu;

| — | kaasatud asutused teevad õiguspärasuse auditi raames ettevõtjate kohapealseid kontrolle ning audit hõlmab dokumentide kontrolli ja olemasolevate andmebaaside kontrollimist; |
| --- | --- |

—

kaasatud asutused teevad õiguspärasuse auditi raames ettevõtjate kohapealseid kontrolle ning audit hõlmab dokumentide kontrolli ja olemasolevate andmebaaside kontrollimist;

| — | kõnealuse kontrolli- ja valideerimismenetluse kirjalik aruanne säilitatakse vastavalt käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus kindlaks määratud korrale. |
| --- | --- |

—

kõnealuse kontrolli- ja valideerimismenetluse kirjalik aruanne säilitatakse vastavalt käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus kindlaks määratud korrale.

Kontrollimenetlus päädib taotlejale kättetoimetamiseks õiguspärasuse tõendi väljastamisega ning koosneb alljärgnevatest etappidest.

Koostamise metoodika

| 1. | Ettevõtja esitab ICFi õiguspärasuse kontrolli üksusele taotluse õiguspärasuse tõendi väljastamiseks. |
| --- | --- |

1.

Ettevõtja esitab ICFi õiguspärasuse kontrolli üksusele taotluse õiguspärasuse tõendi väljastamiseks.

| 2. | SIIAVA iga-aastase õiguspärasuse auditi ajakava alusel kontrollib iga asutus ettevõtja õiguspärasust vastavalt asjaomase asutuse vastutusalasse kuuluvatele kohaldatavatele eeskirjadele ning teavitab ICFi õiguspärasuse kontrolli üksust tulemustest. |
| --- | --- |

2.

SIIAVA iga-aastase õiguspärasuse auditi ajakava alusel kontrollib iga asutus ettevõtja õiguspärasust vastavalt asjaomase asutuse vastutusalasse kuuluvatele kohaldatavatele eeskirjadele ning teavitab ICFi õiguspärasuse kontrolli üksust tulemustest.

| 3. | ICF õiguspärasuse kontrolli üksus analüüsib talle kättesaadavaid kontrollivahendeid koos asjaomastelt asutustelt saadud kontrolliaruannetega. |
| --- | --- |

3.

ICF õiguspärasuse kontrolli üksus analüüsib talle kättesaadavaid kontrollivahendeid koos asjaomastelt asutustelt saadud kontrolliaruannetega.

| 4. | Õiguspärasuse kontrolli üksus hindab, kas ettevõtja vastab kõikidele vastavushindamise tabelites esitatud näitajatele ja õiguspärasuse kontrolli süsteemi nõuetele. |
| --- | --- |

4.

Õiguspärasuse kontrolli üksus hindab, kas ettevõtja vastab kõikidele vastavushindamise tabelites esitatud näitajatele ja õiguspärasuse kontrolli süsteemi nõuetele.

| 5. | Kui ettevõtja vastab kõigile nimetatud nõuetele, lõpetab õiguspärasuse kontrolli üksus ettevõtja õiguspärasuse auditi, väljastades õiguspärasuse tõendi. |
| --- | --- |

5.

Kui ettevõtja vastab kõigile nimetatud nõuetele, lõpetab õiguspärasuse kontrolli üksus ettevõtja õiguspärasuse auditi, väljastades õiguspärasuse tõendi.

Kontrollimeetodid

ICFi või mõne muu huvitatud asutuse taotlusel kontrollib õiguspärasuse kontrolli üksus SIRMA, SNIFi või muu käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus kindlaks määratud infosüsteemi kaudu, kas kõnealusel ettevõtjal on kehtiv õiguspärasuse tõend. Samamoodi kontrollitakse kehtiva tõendi olemasolu iga kord, kui ettevõtja esitab õiguspärasuse kontrolli üksusele taotluse oma õiguspärasuse tõendi uuendamiseks.

Enne õiguspärasuse tõendi kehtivusaja lõppu peab ettevõtja vastavalt vajadusele taotlema kas selle uuendamist või pikendamist. Kehtivusaja pikendamise taotluse korral peab taotleja esitama lisadokumente, mis tõendavad pikendamise vajadust (nt kui ettevõtja ootab mõne asutuse poolt kinnitusvahendi väljastamist), kui ta esitas taotluse õigel ajal ning kooskõlas koostamise metoodikaga, mis määratletakse käsiraamatus, mille lepinguosalised ühiskomitee kaudu kinnitavad. Õiguspärasuse kontrolli üksus analüüsib lisadokumente ja otsustab, kas on asjakohane väljastada uus õiguspärasuse tõend või kehtivat tõendit uuendada või pikendada.

Nagu on määratletud punktis 8, võetakse õiguspärasuse tõendite väljastamise menetluses arvesse kõiki käesoleva lepingu kontekstis riigi poolt heakskiidetud erasertifitseerimissüsteemide väljastatud tunnustatud tõendeid. See võib lühendada õiguspärasuse tõendi väljastamiseks vajalikku auditimenetlust.

Õiguspärasuse tõendite väljastamise, uuendamise ja kehtivusaja pikendamise menetlused, sealhulgas haldustoimikusse kuuluvate dokumentide komponentide kindlaksmääramine, ning kaasatud asutustelt pärinevate andmete võrdlemise süsteemi toimimine määratletakse käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus ICFi spetsiaalse haldusaktiga ning esitatakse kinnitamiseks ühiskomiteele.

6.2.   Ettevõtjate kohustused seoses õiguspärasuse kontrolliga

Kogu tarneahela metsandusettevõtjad vastutavad enda ostetavate toodete õiguspärasuse kontrolli eest, rakendades nõuetekohast hoolsuskohustust, nagu on kindlaks määratud alapunktis 7.4.

Nõuetekohast hoolsuskohustust peab rakendama ostetava puidu suhtes nii riigi siseturul soetatud kui ka imporditud toodete puhul. Kuigi õiguspärasuse kontrolli kohaldatakse iga ettevõtja suhtes, peab kontroll näitama, et iga puidutarnija kontrollib ja dokumenteerib ka enda ostetava puidu õiguspärasust. Konfidentsiaalseks tunnistatud teabe, näiteks raamatupidamisandmed, võib hoolsuskohustuse auditist välja jätta, nagu määratakse nõuetekohase hoolsuskohustuse menetluste osas käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus.

Iga puiduostu puhul tarneahela mis tahes punktis kontrollivad ettevõtjad puidu õiguspärasuse tõendi kehtivust ja autentsust ning puidu vastavust asjaomase tarnija puhul kohaldatavatele näitajatele, sealhulgas puidu füüsiliste omaduste (muu hulgas liigi ja mõõtmete) vastavust tagamaks puidu õiguspärane päritolu. Kui kahtlustatakse, et puit on ebaseaduslik, peavad ettevõtjad enne puittoodete ostmist võtma riskimaandusmeetmeid, nagu on määratletud alapunktis 7.1.

Kui tarnijal on ICFi õiguspärasuse kontrolli üksuse poolt nõuetekohaselt väljastatud kehtiv õiguspärasuse tõend, võib hoolsuskohustuse audit piirduda selle tõendi koopia nõudmisega. Siiski peab ettevõtja kontrollima asjaomase õiguspärasuse tõendi kehtivust ja autentsust, kasutades selleks õiguspärasuse kontrolli üksuse spetsiaalset tööriista, mis töötatakse välja käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus.

Kui ettevõtjad on oma tarnijate õiguspärasust käsitleva teabe kokku kogunud, on nad edaspidi kohustatud tagama teabe ajakohasuse.

Metsandusettevõtjate nõuetekohasuse kontrollimisel kasutatakse nõuetekohase hoolsuse menetlust ja kontroll peab näitama, et:

| — | asjaomased tooted on toodetud viisil, mis vastab kõikidele õiguspärasuse määratluses sisalduvatele nõuetele, ning et |
| --- | --- |

—

asjaomased tooted on toodetud viisil, mis vastab kõikidele õiguspärasuse määratluses sisalduvatele nõuetele, ning et

| — | tehakse piisavalt kontrolle tagamaks, et asjaomased tooted hõlmavad ainult õiguspärase tegevuse teel saadud puitu. |
| --- | --- |

—

tehakse piisavalt kontrolle tagamaks, et asjaomased tooted hõlmavad ainult õiguspärase tegevuse teel saadud puitu.

7.   PUIDU JA PUITTOODETE TARNEAHELA KONTROLLIMINE

Käesoleva lepinguga hõlmatud puidu ja puittoodete tarneahela kontrollimine on üks SIIAVA kaudu teiste õiguspärasuse tagamise süsteemi kaasatud asutuste tööd koordineeriva ICFi ülesandeid.

Nii männipuidu ja kui ka laialehiste liikide puidu ning puittoodete majandamist, tootmist ja liikumist hõlmavasse tarneahelasse kuuluvad alljärgnevad kriitilised punktid, mida on üksikasjalikult kirjeldatud käesoleva lisa 1. ja 2. liites:

| — | puittoodete import |
| --- | --- |

—

puittoodete import

| — | puittoodete transiit |
| --- | --- |

—

puittoodete transiit

| — | metsainventuur |
| --- | --- |

—

metsainventuur

| — | puude ülestöötamine, ümarpuidu ja saetud puidu tootmine ning virnastamine metsas või kogumiskeskustes |
| --- | --- |

—

puude ülestöötamine, ümarpuidu ja saetud puidu tootmine ning virnastamine metsas või kogumiskeskustes

| — | männimetsade puhul:






  — | ümarpuidu vedamine metsast metsatoodete esmatöötlemise ettevõtetesse |
| --- | --- | --- |

—

männimetsade puhul:

—

ümarpuidu vedamine metsast metsatoodete esmatöötlemise ettevõtetesse

| — | laialehiste metsade puhul:






  — | saetud puidu transport metsast ajutistesse kogumiskeskustesse |
| --- | --- | --- |

—

laialehiste metsade puhul:

—

saetud puidu transport metsast ajutistesse kogumiskeskustesse

| — | puidu ladustamine ajutistes kogumiskeskustes |
| --- | --- |

—

puidu ladustamine ajutistes kogumiskeskustes

| — | saetud puidu vedamine ajutistest kogumiskeskustest metsatoodete esmatöötlemise ettevõtetesse |
| --- | --- |

—

saetud puidu vedamine ajutistest kogumiskeskustest metsatoodete esmatöötlemise ettevõtetesse

| — | metsatoodete esmatöötlemise ettevõtted |
| --- | --- |

—

metsatoodete esmatöötlemise ettevõtted

| — | töödeldud puittoodete transportimine |
| --- | --- |

—

töödeldud puittoodete transportimine

| — | metsatoodete teisese töötlemise ettevõtted |
| --- | --- |

—

metsatoodete teisese töötlemise ettevõtted

| — | puidulaod |
| --- | --- |

—

puidulaod

| — | FLEGT- ja H-Legali litsentside väljastamine |
| --- | --- |

—

FLEGT- ja H-Legali litsentside väljastamine

| — | puittoodete eksport |
| --- | --- |

—

puittoodete eksport

| — | puittoodete konfiskeerimine. |
| --- | --- |

—

puittoodete konfiskeerimine.

Käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval on laialehiste metsade ahela lülid suures osas samad mis männimetsade ahelal. Erinevusi kirjeldatakse käesoleva lisa 1. ja 2. liites.

7.1.   Tarneahela kontrollimise põhimõtted

Tarneahela kontrollimine hõlmab kõiki käesolevas lepingus käsitletud tooteid, olenemata sellest, kas need on mõeldud riigisiseseks või rahvusvaheliseks tarbimiseks, ning kõiki tarneahela lülisid alates metsainventuurist ja metsamajandamiskavast kuni puidu ülestöötamise, transportimise, töötlemise, impordi ja turustamiseni nii siseturul kui ka välisturgudel, sealhulgas liidus.

Tarneahela kontrolli rakendamisel on ICFile ja teistele kaasatud asutustele kättesaadavad mitu automatiseeritud infosüsteemi, millest mõned on juba olemas ja ülejäänud tuleb välja töötada. Nimetatud süsteemid võimaldavad nii metsandusametil kui ka kõigil teistel kaasatud asutustel ja osalejatel infot koguda, korraldada, säilitada ja edastada.

Need infosüsteemid hõlmavad teabe valideerimise ja võrdleva hindamise tööriistu, mis on kättesaadavad kõigile kaasatud asutustele ning mida nad kasutavad puidu õiguspärasuse kontrollimisel tarneahela igas lõigus.

Tarneahela kontrollimine õiguspärasuse tagamise süsteemi raames põhineb alljärgneval kahel meetmel:

| a) | eraõiguslike osalejate ostetud puidu õiguspärasuse kontroll
  Erasektoril on oluline roll õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamise raames ebaseaduslike tegevuste riski maandamisel. Erasektori kohustuste seas on kesksel kohal nõuetekohase hoolsuse mehhanismi rakendamine enda ostetavate toodete õiguspärasuse tõendamiseks. Õiguspärasuse tagamise süsteemi raames kehtestatakse hoolsuskohustus eraettevõtjate jaoks õiguslikult reguleeritud kontrollikohustusena, mille kohaselt nad peavad nii sise- kui ka rahvusvaheliselt turult pärinevate toodete puhul hankima teavet selle kohta, kas nende ostetav puit pärineb seaduslikest allikatest, ning analüüsima potentsiaalseid riske ja võtma tuvastatud riskide maandamiseks asjakohaseid meetmeid.
  Puidu õiguspärasuse kohta hangitav teave võib hõlmata dokumente, mis kinnitavad nii imporditud puidu kui ka Hondurases ostetud puidu õiguspärasust, näiteks Hondurase poolt (punktis 8 kirjeldatud menetlust järgides) tunnustatud erasertifitseerimissüsteemide väljastatud tõendeid Hondurasest pärineva puidu puhul või päritoluriigi väljastatud FLEGT-litsentse imporditud puidu puhul. Nimetatud tõendite ja litsentsidega hõlmatud puidu puhul loetakse automaatselt, et ebaseadusliku tegevuse risk puudub.
  ICF kontrollib, kas ettevõtjad täidavad hoolsusnõudeid, viies läbi õiguspärasuse auditeid, mille tulemusel väljastatakse õiguspärasuse tõend, kui auditeeritav ettevõtja täidab õigusaktide nõudeid. Sellega seoses hõlmavad VIII lisas sätestatud lisameetmed nõuetekohase hoolsuse mehhanismide rakendamiseks mõeldud menetluste ja õiguslike vahendite väljatöötamist nii siseturu kui ka impordituru jaoks. |
| --- | --- |

a)

eraõiguslike osalejate ostetud puidu õiguspärasuse kontroll

Erasektoril on oluline roll õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamise raames ebaseaduslike tegevuste riski maandamisel. Erasektori kohustuste seas on kesksel kohal nõuetekohase hoolsuse mehhanismi rakendamine enda ostetavate toodete õiguspärasuse tõendamiseks. Õiguspärasuse tagamise süsteemi raames kehtestatakse hoolsuskohustus eraettevõtjate jaoks õiguslikult reguleeritud kontrollikohustusena, mille kohaselt nad peavad nii sise- kui ka rahvusvaheliselt turult pärinevate toodete puhul hankima teavet selle kohta, kas nende ostetav puit pärineb seaduslikest allikatest, ning analüüsima potentsiaalseid riske ja võtma tuvastatud riskide maandamiseks asjakohaseid meetmeid.

Puidu õiguspärasuse kohta hangitav teave võib hõlmata dokumente, mis kinnitavad nii imporditud puidu kui ka Hondurases ostetud puidu õiguspärasust, näiteks Hondurase poolt (punktis 8 kirjeldatud menetlust järgides) tunnustatud erasertifitseerimissüsteemide väljastatud tõendeid Hondurasest pärineva puidu puhul või päritoluriigi väljastatud FLEGT-litsentse imporditud puidu puhul. Nimetatud tõendite ja litsentsidega hõlmatud puidu puhul loetakse automaatselt, et ebaseadusliku tegevuse risk puudub.

ICF kontrollib, kas ettevõtjad täidavad hoolsusnõudeid, viies läbi õiguspärasuse auditeid, mille tulemusel väljastatakse õiguspärasuse tõend, kui auditeeritav ettevõtja täidab õigusaktide nõudeid. Sellega seoses hõlmavad VIII lisas sätestatud lisameetmed nõuetekohase hoolsuse mehhanismide rakendamiseks mõeldud menetluste ja õiguslike vahendite väljatöötamist nii siseturu kui ka impordituru jaoks.

| b) | andmete valideerimine ja kooskõlastav võrdlemine tarneahela kontrollimisel ICFi poolt
  Tarneahela üle tõhusa kontrolli saavutamiseks kasutatakse integreeritud viisil teavet, mis pärineb olemasolevatest arvuti infosüsteemidest, mida kasutavad ICF (SNIF, SIRMA ja geoportaal) ja SAR (RTN ja SARAH) ning mis täiendavad üksteist, nagu on kirjeldatud alapunktis 6.1.4. Nimetatud süsteemide kombineeritud funktsioonid peavad võimaldama nii kvalitatiivsete kui ka kvantitatiivsete andmete analüüsi kooskõlastava võrdlemise ja valideerimise teel alljärgnevatel juhtudel:






  — | metsandusettevõtjate esitatud andmete ning ICFi ja muude asutuste sisestatud kohapealsete kontrollide andmete valideerimist ning |
| --- | --- | --- |

b)

andmete valideerimine ja kooskõlastav võrdlemine tarneahela kontrollimisel ICFi poolt

Tarneahela üle tõhusa kontrolli saavutamiseks kasutatakse integreeritud viisil teavet, mis pärineb olemasolevatest arvuti infosüsteemidest, mida kasutavad ICF (SNIF, SIRMA ja geoportaal) ja SAR (RTN ja SARAH) ning mis täiendavad üksteist, nagu on kirjeldatud alapunktis 6.1.4. Nimetatud süsteemide kombineeritud funktsioonid peavad võimaldama nii kvalitatiivsete kui ka kvantitatiivsete andmete analüüsi kooskõlastava võrdlemise ja valideerimise teel alljärgnevatel juhtudel:

—

metsandusettevõtjate esitatud andmete ning ICFi ja muude asutuste sisestatud kohapealsete kontrollide andmete valideerimist ning

| — | 1. ja 2. liites määratletud tarneahela eri lõikudest pärinevate kvantitatiivsete andmete kooskõlastavat võrdlemist. |
| --- | --- |

—

1. ja 2. liites määratletud tarneahela eri lõikudest pärinevate kvantitatiivsete andmete kooskõlastavat võrdlemist.

Kõnealused kooskõlastava võrdlemise ja valideerimise ülesanded sooritatakse tarneahela igas lõigus menetluste alusel, mis on juba olemas, vaadatakse läbi või töötatakse välja enne esimese FLEGT-litsentsi väljastamist.

Kõigis nimetatud infosüsteemides võimaldab teabe kooskõlastav võrdlemine tuvastada võimalikke õigusnormide rikkumisi ning viia läbi nendega seotud metsade, metsatoodete ettevõtete ja puiduladude auditeid. Sellistel juhtudel avab ICF toimiku uurimise läbiviimiseks ja halduskaristuse määramiseks, kui see on asjakohane, aga võib esitada asja ka riigiprokuröri büroole juhul, kui leidub kriminaalvastutusele viitavaid tõendid.

7.2.   Puittoodete identifitseerimine

Puittoodete identifitseerimine hõlbustab nende liikumise jälgimist tarneahelas. Männimetsadest ja laialehistest metsadest pärinevate toodete puhul kasutatakse erinevaid identifitseerimismeetodeid. Järgatud männipalkide füüsiliste omaduste tõttu identifitseeritakse neid enamasti dokumentide alusel, kasutades raie- ja veolube. Seevastu iga-aastaste tegevuskavadega hõlmatud laialehistelt liikidelt pärinevate järgatud palkide identifitseerimiseks nummerdatakse ning kirjeldatakse iga puu ja palk eraldi. Käesoleva lisa 1. ja 2. liites kirjeldatakse üksikasjalikult kogu tarneahela ulatuses kasutatavaid identifitseerimisviise.

7.3.   Ettevõtjate poolt tarneahela kohta esitatav teave

Puidu tarneahelas on mitut liiki ettevõtjaid, kes on kohustatud esitama vajaliku teabe pädevale asutusele tõendamaks õiguspärasust ahela igas lülis. Iga ettevõtjaliigi puhul esitamisele kuuluv teave on kirjeldatud kokkuvõtlikult käesoleva lisa alapunkti 5.4. tabelis 1 ning üksikasjalikult 1. ja 2. liites.

7.4.   Imporditud puittoodete kontroll

Imporditud puittoodete õiguspärase päritolu kontrollimine ülestöötamise riigis on oluline õiguspärasuse tagamise süsteemi tarneahela terviklikkuse tagamisel. Hondurasesse imporditavate puittoodete õiguspärasuse kontroll põhineb hoolsuskohustuse rakendamisel, mis hõlmab:

| a) | päritoluriigi või -riikide õigusraamistiku kohaselt ebaseadusliku puidu Hondurasesse importimise keeldu; |
| --- | --- |

a)

päritoluriigi või -riikide õigusraamistiku kohaselt ebaseadusliku puidu Hondurasesse importimise keeldu;

| b) | importija kohustust tagada imporditavate puittoodete õiguspärasus, võttes alljärgnevad meetmed:






  i) | teabe kogumine ülestöötamise ja töötlemise riigi või riikide asjaomaste puiduallikate õiguspärasuse kohta; |
| --- | --- | --- |

b)

importija kohustust tagada imporditavate puittoodete õiguspärasus, võttes alljärgnevad meetmed:

i)

teabe kogumine ülestöötamise ja töötlemise riigi või riikide asjaomaste puiduallikate õiguspärasuse kohta;

| ii) | punkti i alusel kogutud teabe põhjal ebaseadusliku tegevuse riski analüüsimine ning |
| --- | --- |

ii)

punkti i alusel kogutud teabe põhjal ebaseadusliku tegevuse riski analüüsimine ning

| iii) | punkti ii alusel kindlaks määratud riski maandamine; |
| --- | --- |

iii)

punkti ii alusel kindlaks määratud riski maandamine;

| c) | tolli õigust viia läbi imporditava puidu õiguspärasuse kontrolle toodete piiriületuskohas või vajaduse korral järelkontrolle, kui imporditud tooted on juba Hondurases. |
| --- | --- |

c)

tolli õigust viia läbi imporditava puidu õiguspärasuse kontrolle toodete piiriületuskohas või vajaduse korral järelkontrolle, kui imporditud tooted on juba Hondurases.

Enne esimese FLEGT-litsentsi väljastamist töötatakse välja imporditavate puittoodete kontrollimist käsitlevad eraldi õigusaktid koos üksikasjalike menetlustega eraettevõtjate poolt puittoodete importimisel nõuetekohase hoolsuskohustuse rakendamiseks.

7.5.   Läbiveetavate puittoodete kontroll

Läbi Hondurase veetavad puittooted tuleb identifitseerida, inventeerida ja hoida eraldi Hondurases toodetud või imporditud puidu tarneahelast ning need peavad läbima kehtestatud tollikontrolliprotseduurid. Läbiveetavad puittooted ei ole õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud ja seetõttu ei väljastata nende Hondurasest eksportimiseks FLEGT-litsentsi.

Läbiveetavad puittooted peavad läbima Hondurase tollikontrolli riigist läbivedamise ajal, olles liigitatud kategooriasse „rahvusvaheline kaubatransiit“, mis on ühendatud süsteemiga SARAH. Päritoluriik, st riik, kus puitu langetati ja üles töötati, peab olema selgelt märgitud veokirjas ja muudes veodokumentides.

Rahvusvahelisel läbiveol olevate puittoodetega peab kaasas olema nende ühtne deklaratsioon ja nende kohta tuleb vormistada kõigi läbiveo käigus läbitavate tolli märgetega dokument jälgitavuse tagamiseks, kusjuures mõlemas dokumendis peab olema registreeritud toodete sisenemine Hondurasesse ja väljumine sihtriiki.

Honduras täpsustab käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus, milliseid juriidilisi dokumente ja muid konkreetseid tollikontrolle läbiveetavate puittoodete puhul nõutakse. Enne esimese FLEGT-litsentsi väljastamist tehakse kättesaadavaks nimetatud puidu käsitlemise üksikasjalik kord.

7.6.   Konfiskeeritud puittoodete kontroll

LFAPVSi kohaselt on konfiskeeritud puittooted õiguspärasuse tagamise süsteemis registreeritud, aga saavad tarneahelasse taassiseneda ainult juhul, kui neid kasutatakse üksnes sotsiaalsel otstarbel, eelkõige koolimööbli valmistamiseks.

Vastavalt muudetud LFAPVSi artiklile 106 on ICFil ja muudel pädevatel asutustel (riigiprokuröri bürool, riiklikul ennetuspolitseil ja Hondurase relvajõududel) õigus konfiskeerida puittooteid ja kõrvaltooteid, mille ülestöötamisel või vedamisel on rikutud kohaldatavaid õigusnorme.

Eksperdiarvamuse ja riigiprokuröri büroo väljastatud toodete vabastamisdokumendi alusel annab ICF konfiskeeritud puittooted või kõrvaltooted üle riigi vanglatele või departemangude tehnikainstituutidele, kes peavad kasutama seda puitu ainult koolimööbli valmistamiseks, mis pärast valmimist antakse üle haridusministeeriumile.

ICF registreerib iga konfiskeerimise õiguspärasuse tagamise süsteemis, sisestades konfiskeerimiskoha, puidu päritolukoha, õigusrikkuja nime, konfiskeeritud puidu mahu liikide kaupa ja saadetise saaja. Sellega seoses on VIII lisas sätestatud lisameede uute spetsiifiliste SIRMA moodulite väljatöötamiseks.

7.7.   Muudetud sihtotstarbega maalt pärinevate puittoodete kontroll

Nõuetekohaselt kinnitatud muudetud sihtotstarbega maalt pärinevad puittooted võivad siseneda tarneahelasse. Teataval alal kõigi puude lõikamiseks või langetamiseks võib anda loa järgmistel juhtudel:

| a) | loodusõnnetuste, kahjurite või haiguste poolt kahjustatud metsade puhul. Päästekava võib kinnitada ainult juhul, kui kõnealused puud on loodusjõudude mõjul murdunud või taimekahjurite tõttu tugevalt kahjustatud või surnud; |
| --- | --- |

a)

loodusõnnetuste, kahjurite või haiguste poolt kahjustatud metsade puhul. Päästekava võib kinnitada ainult juhul, kui kõnealused puud on loodusjõudude mõjul murdunud või taimekahjurite tõttu tugevalt kahjustatud või surnud;

| b) | riikliku või erasektori infrastruktuuri ehitamise korral. Nende puude lõikamiseks või langetamiseks, mis tuleb kõrvaldada elektriülekandeliinide, akveduktide või muude avalikku huvi pakkuvate riiklike või erasektori ehitiste rajamiseks, peab MiAmbiente viima läbi keskkonnamõju hindamise, enne kui ICF annab puude langetamiseks loa; |
| --- | --- |

b)

riikliku või erasektori infrastruktuuri ehitamise korral. Nende puude lõikamiseks või langetamiseks, mis tuleb kõrvaldada elektriülekandeliinide, akveduktide või muude avalikku huvi pakkuvate riiklike või erasektori ehitiste rajamiseks, peab MiAmbiente viima läbi keskkonnamõju hindamise, enne kui ICF annab puude langetamiseks loa;

| c) | põllumajandusmaal, mille puhul omanik taotleb taimestiku asendamise luba, kasvavate puude langetamise ja ülestöötamise puhul eesmärgiga kasutada maad loomakasvatuse või lühiajaliste või püsikultuuride kasvatamise otstarbel. Selleks peab MiAmbiente viima läbi keskkonnamõju hindamise, enne kui ICF annab puude langetamiseks loa. Puude langetamise luba, mis antakse taimestiku asendamiseks lühiajaliste või pikaajaliste põllumajanduskultuuridega, kehtib ainult põllumajandusmaa puhul. LFAPVSi artiklis 93 sätestatakse, et metsamaa loomulik kasutusviis tuleb säilitada ning seda järgida vastavalt maakasutuse planeerimise põhimõtetele ja õigusnormidele. Lisaks on LFAPVSi üldise rakendusmääruse artikliga 294 keelatud taimestiku asendamine suure metsanduspotentsiaaliga maadel. |
| --- | --- |

c)

põllumajandusmaal, mille puhul omanik taotleb taimestiku asendamise luba, kasvavate puude langetamise ja ülestöötamise puhul eesmärgiga kasutada maad loomakasvatuse või lühiajaliste või püsikultuuride kasvatamise otstarbel. Selleks peab MiAmbiente viima läbi keskkonnamõju hindamise, enne kui ICF annab puude langetamiseks loa. Puude langetamise luba, mis antakse taimestiku asendamiseks lühiajaliste või pikaajaliste põllumajanduskultuuridega, kehtib ainult põllumajandusmaa puhul. LFAPVSi artiklis 93 sätestatakse, et metsamaa loomulik kasutusviis tuleb säilitada ning seda järgida vastavalt maakasutuse planeerimise põhimõtetele ja õigusnormidele. Lisaks on LFAPVSi üldise rakendusmääruse artikliga 294 keelatud taimestiku asendamine suure metsanduspotentsiaaliga maadel.

Piirkondlikud metsandusametid kontrollivad, et maa, mille sihtotstarbe muutmist taotletakse, ei asuks piirkonnas, kus metsa ülestöötamine on LFAPVSi üldise rakendusmääruse artikliga 157 keelatud. Kui sihtotstarbe muutmise taotlus ei ole seotud sellise piirkonnaga, annab ICF puude langetamiseks ja ülestöötamiseks loa, väljastades päästekavaks nimetatava raieloa, mis vastavushindamise tabelites näitaja 3.3.2. Metsandussektori ettevõtjatel peab enne kõnealuste puude ülestöötamist olemas olema ICFi väljastatud päästekava, olenemata sellest, kas omanik kavatseb puitu üles töötada ärilisel eesmärgil või mitte.

Pärast puude ülestöötamist päästekava alusel võidakse kinnitada kasutuselevõtukava kõnealuselt maalt ülejäänud puude eemaldamiseks. Üldiselt saadakse kasutuselevõtukavade alusel kõrvaltooteid, näiteks küttepuid ja puusütt. Harvadel juhtudel saadakse väikesemõõdulist saetud puitu. Ka need puittooted tohivad tarneahelasse siseneda.

Vastavalt seadusele ei väljasta ICF raielube puidule, mis pärineb aladelt, kus on juba tehtud lageraie, välja arvatud kahjurite poolt kahjustatud puidu päästekavade puhul. Kui avastatakse ala, kus on tehtud lageraie ilma kinnitatud päästekavata, välja arvatud kahjuritega seotud juhtumid, teatatakse sellest riigiprokuröri büroole kui metsandusega seotud õigusrikkumisest. Sellisel juhul ei tohi puit tarneahelasse siseneda.

8.   ERASERTIFITSEERIMISE TUNNUSTAMINE

Hondurases on kasutusel erasertifitseerimise mehhanismid laialehiste metsade ja männimetsade majandamiseks ning järelevalveahela kontrollimise süsteemid. Kui seesugused metsamajandamise ja järelevalveahela sertifitseerimise süsteemid ning muud tekkida võivad (rahvusvahelised või riiklikud) süsteemid, mille raames sõltumatud akrediteeritud asutused väljastavad sertifikaate, on käesoleva lepingu kohaselt valitsuse poolt tunnustatud ja heaks kiidetud, siis on asjakohane aktsepteerida neid sertifitseeritud ettevõtjate õiguspärasuse tõendina vältimaks kontrollide dubleerimist ja kiirendamaks asjaomastele ettevõtjatele õiguspärasuse tõendite väljastamist.

Et valitsus neid tunnustaks, peab olema tagatud, et erasertifitseerimissüsteemide poolt kasutatavad mehhanismid hõlmavad kõiki käesoleva lepingu vastavushindamise tabelites määratletud nõudeid ja õiguspärasuse tagamise süsteemi raames sätestatud järelevalveahela nõudeid. Kui erasertifitseerimissüsteemide kasutatavad mehhanismid hõlmavad üksnes osa käesoleva lepingu vastavushindamise tabelites määratletud näitajaid ja kontrollivahendeid, kehtib valitsuse tunnustus ja heakskiit ainult nende näitajate ning kontrollivahendite suhtes. Erasertifitseerimissüsteemi järelevalveahela kontrollid peavad samuti olema õiguspärasuse tagamise süsteemi sätetega piisavas vastavuses, et oleks tagatud nende õiguspärasus.

Tunnustamise kord ja liik määratakse kindlaks käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus ning ühiskomitee kinnitab need enne rakendamist, olenemata sellest, kas tunnustamine hõlmab vastavushindamise tabeleid tervikuna või ainult osa neist ja/või õiguspärasuse tagamise süsteemi raames sätestatud järelevalveahela kontrollimise süsteemi või nende mis tahes muud võimalikku kombinatsiooni.

Peamised kohaldatavad suunised on lühidalt alljärgnevad.

| 1. | Erasertifitseerimisstandardite hindamine
  Hondurase valitsus tunnustab ICFi kaudu eraõiguslikke õiguspärasuse, säästva metsamajandamise ja järelevalveahela sertifikaate, olles analüüsinud eraõiguslike sertifitseerimissüsteemide endi poolt akrediteeritud sõltumatute eraõiguslike sertifitseerimisorganisatsioonide rakendatavaid suuniseid, kriteeriume ja kontrollimenetlusi eesmärgiga tagada, et need hõlmavad kõiki vastavushindamise tabelites ja õiguspärasuse tagamise süsteemis sätestatud nõudeid.
  Eraõigusliku sertifitseerimissüsteemi taotlusel hindab ICF kõnealuse süsteemi poolt rakendatavaid suuniseid, kriteeriume ja menetlusi, tehes kindlaks, kas need on õiguspärasuse tagamise süsteemi ja vastavushindamise tabelitega vastavuses.
  Muu hulgas hinnatakse iga sertifitseerimissüsteemi suutlikkust süsteemi kuuluvate sõltumatute akrediteeritud organisatsioonide kaudu ettevõtjaid süstemaatiliselt kontrollida ning hindamine hõlmab ka süsteemi kvaliteedi üldisemaid aspekte, nagu teabe ja andmete edastamise läbipaistvus, auditi järelduste üldsusele kättesaadavus ja ajakohase erasertifikaatide omanike andmebaasi olemasolu.
  Hindamise tulemusel koostatakse aruanne, mis avaldatakse ja tehakse üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

1.

Erasertifitseerimisstandardite hindamine

Hondurase valitsus tunnustab ICFi kaudu eraõiguslikke õiguspärasuse, säästva metsamajandamise ja järelevalveahela sertifikaate, olles analüüsinud eraõiguslike sertifitseerimissüsteemide endi poolt akrediteeritud sõltumatute eraõiguslike sertifitseerimisorganisatsioonide rakendatavaid suuniseid, kriteeriume ja kontrollimenetlusi eesmärgiga tagada, et need hõlmavad kõiki vastavushindamise tabelites ja õiguspärasuse tagamise süsteemis sätestatud nõudeid.

Eraõigusliku sertifitseerimissüsteemi taotlusel hindab ICF kõnealuse süsteemi poolt rakendatavaid suuniseid, kriteeriume ja menetlusi, tehes kindlaks, kas need on õiguspärasuse tagamise süsteemi ja vastavushindamise tabelitega vastavuses.

Muu hulgas hinnatakse iga sertifitseerimissüsteemi suutlikkust süsteemi kuuluvate sõltumatute akrediteeritud organisatsioonide kaudu ettevõtjaid süstemaatiliselt kontrollida ning hindamine hõlmab ka süsteemi kvaliteedi üldisemaid aspekte, nagu teabe ja andmete edastamise läbipaistvus, auditi järelduste üldsusele kättesaadavus ja ajakohase erasertifikaatide omanike andmebaasi olemasolu.

Hindamise tulemusel koostatakse aruanne, mis avaldatakse ja tehakse üldsusele kättesaadavaks.

| 2. | Erasertifitseerimissüsteemide heakskiitmine riigi poolt
  Kui käesoleva punkti punktis 1 kirjeldatud hindamise tulemus on positiivne, teavitab ICFi tegevdirektor Hondurase riigi nimel avalikkust erasertifitseerimissüsteemi heakskiitmisest, täpsustades vajaduse korral, milliseid näitajaid ja kontrollivahendeid tunnustamine hõlmab. |
| --- | --- |

2.

Erasertifitseerimissüsteemide heakskiitmine riigi poolt

Kui käesoleva punkti punktis 1 kirjeldatud hindamise tulemus on positiivne, teavitab ICFi tegevdirektor Hondurase riigi nimel avalikkust erasertifitseerimissüsteemi heakskiitmisest, täpsustades vajaduse korral, milliseid näitajaid ja kontrollivahendeid tunnustamine hõlmab.

| 3. | Sertifitseeritud ettevõtjate tunnustamine riigi poolt
  Riik tunnustab heakskiidetud erasertifitseerimissüsteemi väljastatud sertifikaadiga ettevõtjaid kõnealuse sertifikaadiga hõlmatud tegevuste ulatuses. Muu tegevuse puhul, mis ei ole sertifikaadiga hõlmatud, peab iga ettevõtja järgima vastavushindamise tabelite ja õiguspärasuse tagamise süsteemiga sätestatud ülejäänud kohustusi. Kõnealune tunnustus hõlmab õiguspärasuse, metsamajandamise või järelevalveahela erasertifitseerimissüsteemi neid elemente, mis on hindamise tulemusel tunnistatud II lisa ja käesoleva lisa sätetele vastavaks, nagu on kirjeldatud käesoleva punkti punktides 1 ja 2. Tunnustamine eeldab ka erasertifitseerija poolt taotluse esitanud ettevõtja kohta koostatud perioodiliste auditiaruannete tulemuste analüüsi. |
| --- | --- |

3.

Sertifitseeritud ettevõtjate tunnustamine riigi poolt

Riik tunnustab heakskiidetud erasertifitseerimissüsteemi väljastatud sertifikaadiga ettevõtjaid kõnealuse sertifikaadiga hõlmatud tegevuste ulatuses. Muu tegevuse puhul, mis ei ole sertifikaadiga hõlmatud, peab iga ettevõtja järgima vastavushindamise tabelite ja õiguspärasuse tagamise süsteemiga sätestatud ülejäänud kohustusi. Kõnealune tunnustus hõlmab õiguspärasuse, metsamajandamise või järelevalveahela erasertifitseerimissüsteemi neid elemente, mis on hindamise tulemusel tunnistatud II lisa ja käesoleva lisa sätetele vastavaks, nagu on kirjeldatud käesoleva punkti punktides 1 ja 2. Tunnustamine eeldab ka erasertifitseerija poolt taotluse esitanud ettevõtja kohta koostatud perioodiliste auditiaruannete tulemuste analüüsi.

| 4. | Õiguspärasuse tõendite väljastamine tunnustatud erasertifikaadiga ettevõtjatele
  Ettevõtjad, kelle tunnustatud erasertifikaat hõlmab kõiki nende tegevusi ja ka kõiki vastavushindamise tabelite näitajaid, saavad automaatselt ICFi õiguspärasuse kontrolli üksuse väljastatava õiguspärasuse tõendi. Õiguspärasuse tõend väljastatakse pärast kehtiva, kuid peatselt aeguva õiguspärasuse tõendi kehtivuse kontrollimist (ettevõtjate puhul, kellel juba on õiguspärasuse tõend) või pärast tunnustatud erasertifikaadi kehtivuse ja autentsuse kontrollimist ning tunnustatud erasertifitseerija koostatud perioodiliste auditiaruannete läbivaatamist, mis tõendavad, et asjaomane ettevõtja täidab õigusnorme.
  Kui ettevõtja erasertifikaat on väljastatud, kasutades tunnustatud eraõiguslikku sertifitseerimismehhanismi, mis ei hõlma kõiki vastavushindamise tabelite nõudeid, väljastatakse õiguspärasuse tõend ainult juhul, kui samaaegselt on täidetud mõlemad alljärgnevad tingimused:






  a) | erasertifitseerija perioodilised auditiaruanded tõendavad, et kõnealune ettevõtja vastab vastavushindamise tabelites sisalduvatele õiguspärasuse nõuetele, mis on hõlmatud ka asjaomase erasertifitseerimissüsteemiga; |
| --- | --- | --- |

4.

Õiguspärasuse tõendite väljastamine tunnustatud erasertifikaadiga ettevõtjatele

Ettevõtjad, kelle tunnustatud erasertifikaat hõlmab kõiki nende tegevusi ja ka kõiki vastavushindamise tabelite näitajaid, saavad automaatselt ICFi õiguspärasuse kontrolli üksuse väljastatava õiguspärasuse tõendi. Õiguspärasuse tõend väljastatakse pärast kehtiva, kuid peatselt aeguva õiguspärasuse tõendi kehtivuse kontrollimist (ettevõtjate puhul, kellel juba on õiguspärasuse tõend) või pärast tunnustatud erasertifikaadi kehtivuse ja autentsuse kontrollimist ning tunnustatud erasertifitseerija koostatud perioodiliste auditiaruannete läbivaatamist, mis tõendavad, et asjaomane ettevõtja täidab õigusnorme.

Kui ettevõtja erasertifikaat on väljastatud, kasutades tunnustatud eraõiguslikku sertifitseerimismehhanismi, mis ei hõlma kõiki vastavushindamise tabelite nõudeid, väljastatakse õiguspärasuse tõend ainult juhul, kui samaaegselt on täidetud mõlemad alljärgnevad tingimused:

a)

erasertifitseerija perioodilised auditiaruanded tõendavad, et kõnealune ettevõtja vastab vastavushindamise tabelites sisalduvatele õiguspärasuse nõuetele, mis on hõlmatud ka asjaomase erasertifitseerimissüsteemiga;

| b) | õiguspärasuse tagamise süsteemi kaasatud asutused on kontrolli teel veendunud, et ettevõtja vastab vastavushindamise tabelite näitajatele ja õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuetele, mis ei ole hõlmatud asjaomase erasertifitseerimissüsteemiga. |
| --- | --- |

b)

õiguspärasuse tagamise süsteemi kaasatud asutused on kontrolli teel veendunud, et ettevõtja vastab vastavushindamise tabelite näitajatele ja õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuetele, mis ei ole hõlmatud asjaomase erasertifitseerimissüsteemiga.

Kui tunnustatud erasertifikaadiga ettevõtja tegutseb ka mõnel muul tegevusalal, mis ei ole sertifikaadiga hõlmatud, aga kuulub käesoleva lepingu reguleerimisalasse, väljastatakse õiguspärasuse tõend ainult juhul, kui õiguspärasuse tagamise süsteemi kaasatud asutused on kontrolli teel veendunud ettevõtja sertifikaadiga mitte hõlmatud tegevuse õiguspärasuses.

Nii saab väljastada õiguspärasuse tõendeid heakskiidetud erasertifitseerimissüsteemi raames sertifitseeritud ettevõtjatele, ilma et oleks vaja korraldada eraldi kontrollkäiku, vältides või osalise tunnustamise puhul minimeerides ettevõtja õiguspärasuse korduvat kontrollimist.

| 5. | Erasertifitseerimisauditi aruannete esitamine
  Tunnustatud erasertifikaatidega ettevõtjad peavad ICFi õiguspärasuse kontrolli üksusele esitama kõik asjaomase erasertifitseerimissüsteemi koostatud auditiaruanded, sealhulgas teabe oma sertifikaatide kehtivuse või ulatusega seotud mis tahes muutuste ja eelkõige sertifikaatide peatamise või lõpetamise kohta. See peaks võimaldama tagada nimetatud ettevõtjate õiguspärasuse jälgimise ning tänu sellele ka tulevikus uuendada kõnealuste ettevõtjate õiguspärasuse tõendeid.
  Tunnustatud erasertifitseerimisorganisatsioonid omakorda laadivad SNIFi üles kõik auditiaruanded, mis nad enda poolt sertifitseeritavate ettevõtjate kohta koostavad. Kõnealuseid aruandeid kasutab õiguspärasuse kontrolli üksus teabe kooskõlastava võrdlemise otstarbel.
  Erasertifitseerimissüsteemide ja nende poolt sertifitseeritavate ettevõtjate hindamise, heakskiitmise ja tunnustamise menetlused ja suunised töötatakse välja käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus. Nimetatud tunnustamistegevuse üle õiguspärasuse kontrolli üksuse tehtavajärelevalve, sealhulgas sertifikaatide kehtivuse ja sertifitseerimissüsteemide raames vajalike parandusmeetmete üle tehtava järelevalve menetlused töötatakse samuti välja käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus. Kõik nimetatud dokumendid tehakse üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

5.

Erasertifitseerimisauditi aruannete esitamine

Tunnustatud erasertifikaatidega ettevõtjad peavad ICFi õiguspärasuse kontrolli üksusele esitama kõik asjaomase erasertifitseerimissüsteemi koostatud auditiaruanded, sealhulgas teabe oma sertifikaatide kehtivuse või ulatusega seotud mis tahes muutuste ja eelkõige sertifikaatide peatamise või lõpetamise kohta. See peaks võimaldama tagada nimetatud ettevõtjate õiguspärasuse jälgimise ning tänu sellele ka tulevikus uuendada kõnealuste ettevõtjate õiguspärasuse tõendeid.

Tunnustatud erasertifitseerimisorganisatsioonid omakorda laadivad SNIFi üles kõik auditiaruanded, mis nad enda poolt sertifitseeritavate ettevõtjate kohta koostavad. Kõnealuseid aruandeid kasutab õiguspärasuse kontrolli üksus teabe kooskõlastava võrdlemise otstarbel.

Erasertifitseerimissüsteemide ja nende poolt sertifitseeritavate ettevõtjate hindamise, heakskiitmise ja tunnustamise menetlused ja suunised töötatakse välja käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus. Nimetatud tunnustamistegevuse üle õiguspärasuse kontrolli üksuse tehtavajärelevalve, sealhulgas sertifikaatide kehtivuse ja sertifitseerimissüsteemide raames vajalike parandusmeetmete üle tehtava järelevalve menetlused töötatakse samuti välja käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus. Kõik nimetatud dokumendid tehakse üldsusele kättesaadavaks.

9.   ÕIGUSPÄRASUSE TAGAMISE SÜSTEEMILE MITTEVASTAVUSE JUHTUMITE MENETLEMINE

Õiguspärasuse tagamise süsteemi raames määratakse kindlaks metsandussektoris osalejate süsteemi sätetega mittevastavuse juhtumite tuvastamise, registreerimise ja käsitlemise erimeetmed. Mittevastavus tähendab juhtumeid, mille puhul tarneahelasse kuuluvad ettevõtjad ei vasta vastavushindamise tabelite ja õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuetele, ning juhtumid, mille puhul õiguspärasuse tagamise süsteemi kaasatud asutused ei järgi väljastamise ja kontrollimenetlusi.

Kui mõni asutus tuvastab dokumentide kontrollimise või kohapealse kontrolli käigus, et ettevõtja ei vasta õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuetele, viib see asutus läbi hindamise, et teha kindlaks, kas tuvastatud mittevastavus on rikkumine või kuritegu. Kui on toime pandud ebaseaduslik tegu, teavitab kõnealune asutus sellest asjaomast pädevat asutust, kes määrab asjakohased karistused. Asjaomane pädev asutus omakorda teavitab ICFi õiguspärasuse kontrolli üksust, et see saaks vajaduse korral õiguspärasuse tõendi kehtivuse peatada või taastada.

Kõik õigusnormidele mittevastavuse juhtumid sisestatakse õiguspärasuse kontrolli üksuse andmebaasi, mis toimib keskarhiivina, kus hoitakse teavet ja dokumente ettevõtjate õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuetele mittevastavuse juhtumite ning nende lahendamiseks võetud parandusmeetmete ja määratud karistuste kohta. Nimetatud andmebaasi sisestavad teavet ja ajakohastavad seda kõik õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuetega seotud asutused vastavalt oma kohustustele ja pädevusvaldkondadele.

Kui mittevastavuse juhtum liigitatakse kuriteoks, ei väljastata kõnealusele ettevõtjale ja asjaomasele puittoodete saadetisele õiguspärasuse tõendit, FLEGT-litsentsi ega H-Legali litsentsi ning juhtum viiakse riigiprokuröri büroo juhtimisel kohtusse. Rikkumiste puhul määravad vastutavad asutused halduskaristusi (lubade ajutine peatamine, trahvid või kahjude hüvitamine), mis võivad samuti takistada õiguspärasuse tõendi, FLEGT-litsentsi või H-Legali litsentsi väljastamist, vähemalt kuni lahendusmeetmete võtmise teel rikkumiste kõrvaldamiseni. Kõik mittevastavuse juhtumid, mis on seotud konkreetse koormaga, tuleb lahendada mittevastavuse kõrvaldamise ja sellega seotud trahvi tasumise teel, enne kui eksporditava koorma puhul antakse eksportimiseks luba, ekspordi sihtkohast olenemata.

Käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus, enne esimese FLEGT-litsentsi väljastamist määratlevad kõik õiguspärasuse tagamise süsteemi kaasatud asutused nimetatud süsteemiga mittevastavuse eri kategooriad ning nende mõju õiguspärasuse tõendite, FLEGT-litsentside ja H-Legali litsentside väljastamisele ning kehtivusele. Ühiskomitee kinnitab kõnealused kategooriad enne nende kohaldamist. Samuti kehtestab iga asutus, kes ei ole veel kindlaks määranud õiguspärasuse tagamise süsteemiga mittevastavuse juhtumite käsitlemise mehhanisme, vajalikud üksikasjalikud suunised selliste juhtumite käsitlemise, sealhulgas võimaliku karistuse määramise kohta.

Eri asutustele kättesaadava mittevastavuste juhtumeid käsitleva teabe kooskõlastamise tagamiseks luuakse ka õiguspärasuse kontrolli üksuse andmebaas, kus säilitatakse kõnealuseid juhtumeid käsitlevat teavet. Kindlaks määratakse ka see, milline nimetatud andmebaasis sisalduv teave tehakse üldsusele kättesaadavaks ja kuidas seda tehakse.

10.   KAEBUSTE MENETLEMINE

10.1.   Sissejuhatus

Kaebuste menetlemise mehhanismid on läbipaistvad, tõhusad ja kättesaadavad ning neid rakendavad vastavushindamise tabelites ja õiguspärasuse tagamise süsteemi raames kindlaks määratud koostamise meetodeid ja kontrollimenetlusi rakendavatest asutustest eraldiseisvad asutused. Juba olemasolevad või käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus loodavad mehhanismid võimaldavad tagada, et õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamise ja toimimise ning süsteemi kaasatud organisatsioonide kohta esitatud kaebusi käsitletakse ja lahendatakse kooskõlas alapunktis 10.4 määratletud põhimõtetega.

Nende mehhanismide raames hõlmab kaebuse mõiste kaebusi, vaidlusi, erimeelsusi, konflikte jms, mille algatavad osalejad, kes on õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamisse otseselt kaasatud või keda käesoleva lepingu alusel võetud meetmed või tehtud otsused võivad mõjutada.

10.2.   Eesmärgid

Kaebuste menetlemise mehhanismide eesmärgid on järgmised:

| — | dokumenteerida, analüüsida ja lahendada kõik sidusrühmade esitatud kaebused tõhusalt ning vastavalt varem välja töötatud ja avaldatud menetlustele; |
| --- | --- |

—

dokumenteerida, analüüsida ja lahendada kõik sidusrühmade esitatud kaebused tõhusalt ning vastavalt varem välja töötatud ja avaldatud menetlustele;

| — | pakkuda kannatanutele vahendeid, mille abil paluda asjaomastel asutustel vigu parandada või tegevusetust korvata; |
| --- | --- |

—

pakkuda kannatanutele vahendeid, mille abil paluda asjaomastel asutustel vigu parandada või tegevusetust korvata;

| — | tõhustada haldusmenetlusi; |
| --- | --- |

—

tõhustada haldusmenetlusi;

| — | suurendada õiguspärasuse tagamise süsteemi usaldusväärsust ning osalejate ja üldsuse usaldust selle vastu. |
| --- | --- |

—

suurendada õiguspärasuse tagamise süsteemi usaldusväärsust ning osalejate ja üldsuse usaldust selle vastu.

Kõigi nimetatud mehhanismide ulatus määratakse kindlaks käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus. Kaebuste vastuvõtmise, registreerimise ja menetlemise kord põhineb alapunktis 10.4 loetletud põhimõtetel ning töötatakse välja käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus.

10.3.   Kaebuste menetlemise mehhanismide liigid

Käesolev leping näeb ette vähemalt neli kaebuste menetlemise mehhanismide liiki, mis erinevad osalejate ja valdkondade poolest.

| 1. | Õiguspärasuse tagamise süsteemi kaasatud asutuste kasutatavad kaebuste menetlemise mehhanismid
  Kaebused, mis käsitlevad õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamise aspekte ja ettevõtjate tegutsemist või iga asutuse enda osakondade, teenistuste või üksuste tegutsemist, jõuavad iga õiguspärasuse tagamise süsteemi kaasatud asutuseni kaebuste menetlemise mehhanismide kaudu, mis on juba olemas või kavatsetakse luua. Eelkõige peavad iga asutuse mehhanismid menetlema kõnealuse asutuse ülesannete täitmise ja otsuste tegemisega seotud kaebusi.
  Kui kõnealuse mehhanismi kaudu laekunud kaebust ei lahendata varem kindlaks määratud tähtajaks või lahendus ei vasta kaebuse esitaja ootustele, võib viimane esitada edasikaebuse SIIAVA-le. |
| --- | --- |

1.

Õiguspärasuse tagamise süsteemi kaasatud asutuste kasutatavad kaebuste menetlemise mehhanismid

Kaebused, mis käsitlevad õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamise aspekte ja ettevõtjate tegutsemist või iga asutuse enda osakondade, teenistuste või üksuste tegutsemist, jõuavad iga õiguspärasuse tagamise süsteemi kaasatud asutuseni kaebuste menetlemise mehhanismide kaudu, mis on juba olemas või kavatsetakse luua. Eelkõige peavad iga asutuse mehhanismid menetlema kõnealuse asutuse ülesannete täitmise ja otsuste tegemisega seotud kaebusi.

Kui kõnealuse mehhanismi kaudu laekunud kaebust ei lahendata varem kindlaks määratud tähtajaks või lahendus ei vasta kaebuse esitaja ootustele, võib viimane esitada edasikaebuse SIIAVA-le.

| 2. | FLEGT-litsentside väljastamise üksuse kasutatav kaebuste menetlemise mehhanism
  Lisaks punktis 1 nimetatud kaebuste menetlemise mehhanismile loob ICF teise kaebuste menetlemise mehhanismi FLEGT-litsentside väljastamise üksuses. Loodava mehhanismi abil käsitletakse spetsiifiliselt FLEGT-litsentside ja H-Legali litsentsidega seotud kaebusi, mis nõuavad viivitamatut reageerimist, näiteks vaidlustatud otsuste ja põhjendamatute viivitustega seotud kaebusi.
  Kui kõnealuse mehhanismi kaudu laekunud kaebust ei lahendata varem kindlaks määratud tähtajaks või lahendus ei vasta kaebuse esitaja ootustele, võib viimane esitada edasikaebuse SIIAVA-le. |
| --- | --- |

2.

FLEGT-litsentside väljastamise üksuse kasutatav kaebuste menetlemise mehhanism

Lisaks punktis 1 nimetatud kaebuste menetlemise mehhanismile loob ICF teise kaebuste menetlemise mehhanismi FLEGT-litsentside väljastamise üksuses. Loodava mehhanismi abil käsitletakse spetsiifiliselt FLEGT-litsentside ja H-Legali litsentsidega seotud kaebusi, mis nõuavad viivitamatut reageerimist, näiteks vaidlustatud otsuste ja põhjendamatute viivitustega seotud kaebusi.

Kui kõnealuse mehhanismi kaudu laekunud kaebust ei lahendata varem kindlaks määratud tähtajaks või lahendus ei vasta kaebuse esitaja ootustele, võib viimane esitada edasikaebuse SIIAVA-le.

| 3. | Sõltumatute auditite raames kasutatav kaebuste menetlemise mehhanism
  Sõltumatu audit hõlmab mehhanismi, mille abil võetakse vastu ning käsitletakse auditi toimingute ja tulemustega ning õiguspärasuse tagamise süsteemi (kontrollimenetluste, litsentsimissüsteemi jms) toimimisega seotud kaebusi.
  Kui kõnealuse mehhanismi kaudu laekunud kaebust ei lahendata varem kindlaks määratud tähtajaks või lahendus ei vasta kaebuse esitaja ootustele, võib viimane esitada edasikaebuse ühiskomiteele. Kõik auditiga või õiguspärasuse tagamise süsteemi toimimisega seotud kaebused esitatakse ühiskomiteele teatavaks võtmiseks, analüüsimiseks ja registreerimiseks ning vastavate lahendamismeetmete määramiseks. |
| --- | --- |

3.

Sõltumatute auditite raames kasutatav kaebuste menetlemise mehhanism

Sõltumatu audit hõlmab mehhanismi, mille abil võetakse vastu ning käsitletakse auditi toimingute ja tulemustega ning õiguspärasuse tagamise süsteemi (kontrollimenetluste, litsentsimissüsteemi jms) toimimisega seotud kaebusi.

Kui kõnealuse mehhanismi kaudu laekunud kaebust ei lahendata varem kindlaks määratud tähtajaks või lahendus ei vasta kaebuse esitaja ootustele, võib viimane esitada edasikaebuse ühiskomiteele. Kõik auditiga või õiguspärasuse tagamise süsteemi toimimisega seotud kaebused esitatakse ühiskomiteele teatavaks võtmiseks, analüüsimiseks ja registreerimiseks ning vastavate lahendamismeetmete määramiseks.

| 4. | Ühiskomitee kasutatav kaebuste menetlemise mehhanism
  Ühiskomiteel on olemas kaebuste menetlemise mehhanism sidusrühmade tuvastatud probleemide käsitlemiseks, eelkõige seoses käesoleva lepingu üldiste põhimõtetega, nagu läbipaistvus, juurdepääs avalikule teabele, valitsemise parandamine ja käesoleva lepingu mõju metsandussektorile.
  Ühiskomitee kaebuste menetlemise mehhanismi rakendatakse ka edasikaebuste puhul, mis on esitatud seoses õiguspärasuse tagamise süsteemi kaasatud asutuste, FLEGT-litsentside väljastamise üksuse või sõltumatu audiitori tegevust käsitlevate kaebustega, mida ei ole lahendatud vastaval tasandil. |
| --- | --- |

4.

Ühiskomitee kasutatav kaebuste menetlemise mehhanism

Ühiskomiteel on olemas kaebuste menetlemise mehhanism sidusrühmade tuvastatud probleemide käsitlemiseks, eelkõige seoses käesoleva lepingu üldiste põhimõtetega, nagu läbipaistvus, juurdepääs avalikule teabele, valitsemise parandamine ja käesoleva lepingu mõju metsandussektorile.

Ühiskomitee kaebuste menetlemise mehhanismi rakendatakse ka edasikaebuste puhul, mis on esitatud seoses õiguspärasuse tagamise süsteemi kaasatud asutuste, FLEGT-litsentside väljastamise üksuse või sõltumatu audiitori tegevust käsitlevate kaebustega, mida ei ole lahendatud vastaval tasandil.

| 5. | Kodanikuühiskonna osalemine kaebuste menetlemisel
  CCFid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid teevad sotsiaalset seiret õiguspärasuse tagamise süsteemi ja käesoleva lepingu üldise toimimise üle. Ühtlasi suunavad ja esitavad nad eri osalejatelt laekunud ametlikke ja muid kaebusi õiguspärasuse tagamise süsteemi toimimise kohta. Selleks on neil juurdepääs teabele, mis on vajalik vastava uurimise läbiviimiseks, järgides kõnealuse teabe suhtes kehtivaid konfidentsiaalsuse ja ametisaladuse nõudeid. Tegevuse nõuetekohase kooskõlastamise tagamiseks sõlmivad nad ICFiga koostöölepingud. Sotsiaalse seire tähelepanekud ja soovitused, samuti ametlikud ja muud kaebused võetakse teadmiseks ja neid käsitletakse vastaval tasandil ning lõpuks esitatakse need ühiskomiteele teatavaks võtmiseks ja lahendamiseks. |
| --- | --- |

5.

Kodanikuühiskonna osalemine kaebuste menetlemisel

CCFid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid teevad sotsiaalset seiret õiguspärasuse tagamise süsteemi ja käesoleva lepingu üldise toimimise üle. Ühtlasi suunavad ja esitavad nad eri osalejatelt laekunud ametlikke ja muid kaebusi õiguspärasuse tagamise süsteemi toimimise kohta. Selleks on neil juurdepääs teabele, mis on vajalik vastava uurimise läbiviimiseks, järgides kõnealuse teabe suhtes kehtivaid konfidentsiaalsuse ja ametisaladuse nõudeid. Tegevuse nõuetekohase kooskõlastamise tagamiseks sõlmivad nad ICFiga koostöölepingud. Sotsiaalse seire tähelepanekud ja soovitused, samuti ametlikud ja muud kaebused võetakse teadmiseks ja neid käsitletakse vastaval tasandil ning lõpuks esitatakse need ühiskomiteele teatavaks võtmiseks ja lahendamiseks.

| 6. | CONADEHi osalemine õiguspärasuse tagamise süsteemis
  Vastavalt riikliku inimõiguste komisjoni (CONADEH) poolt rakendatavatele alusseadustele on kõik avaliku sektori asutused ja muud valitsusasutused kohustatud esmajärjekorras ning viivitamata toetama CONADEHi uurimis- ja kontrollimistegevust. Seetõttu võib CONADEH vastu võtta käesoleva lepingu toimimisega seotud kaebusi ning tal on juurdepääs nii õiguspärasuse tagamise süsteemiga kui ka käesoleva lepinguga üldisemalt seotud asutuste kasutatavatele kaebuste menetlemise mehhanismidele. |
| --- | --- |

6.

CONADEHi osalemine õiguspärasuse tagamise süsteemis

Vastavalt riikliku inimõiguste komisjoni (CONADEH) poolt rakendatavatele alusseadustele on kõik avaliku sektori asutused ja muud valitsusasutused kohustatud esmajärjekorras ning viivitamata toetama CONADEHi uurimis- ja kontrollimistegevust. Seetõttu võib CONADEH vastu võtta käesoleva lepingu toimimisega seotud kaebusi ning tal on juurdepääs nii õiguspärasuse tagamise süsteemiga kui ka käesoleva lepinguga üldisemalt seotud asutuste kasutatavatele kaebuste menetlemise mehhanismidele.

10.4.   Kaebuste menetlemise mehhanismide ja nende aluseks olevate põhimõtete kehtestamine

Selleks, et tagada kaebuste menetlemise mehhanismide rakendamine ning kehtestada mehhanismide rakendamise kord kaebusi vastuvõtvates organisatsioonides ja ühiskomitees, tuleb järgida alljärgnevaid põhimõtteid, mis peavad kajastuma ka volitustes.

| 1. | Kõigil üksikisikutel ja organisatsioonidel, kes on metsandussektori ettevõtjad või sidusrühmad või nende seaduslikud esindajad, on õigus esitada kaebusi. |
| --- | --- |

1.

Kõigil üksikisikutel ja organisatsioonidel, kes on metsandussektori ettevõtjad või sidusrühmad või nende seaduslikud esindajad, on õigus esitada kaebusi.

| 2. | Kaebuste esitamise kord peab olema selge, kergesti mõistetav ja avalik. |
| --- | --- |

2.

Kaebuste esitamise kord peab olema selge, kergesti mõistetav ja avalik.

| 3. | Asutuse kehtestatud mehhanismid peavad olema hõlpsasti ligipääsetavad ning katma territooriumi piisavalt büroode, veebilehtede või muude sobivate vahendite abil. |
| --- | --- |

3.

Asutuse kehtestatud mehhanismid peavad olema hõlpsasti ligipääsetavad ning katma territooriumi piisavalt büroode, veebilehtede või muude sobivate vahendite abil.

| 4. | Kaebuste esitamise vormid peavad olema hõlpsasti täidetavad, võttes arvesse kaebuse esitajate isiklikke võimalusi ja oskusi (kirjaoskust, juurdepääsu internetile jne). |
| --- | --- |

4.

Kaebuste esitamise vormid peavad olema hõlpsasti täidetavad, võttes arvesse kaebuse esitajate isiklikke võimalusi ja oskusi (kirjaoskust, juurdepääsu internetile jne).

| 5. | Kaebuses tuleb nimetada vähemalt kaebuse esitamise põhjused ning vastavalt vajadusele kaebusega seotud asukoht, kuupäev, asutus ja ettevõtja. |
| --- | --- |

5.

Kaebuses tuleb nimetada vähemalt kaebuse esitamise põhjused ning vastavalt vajadusele kaebusega seotud asukoht, kuupäev, asutus ja ettevõtja.

| 6. | Kui olukord seda nõuab, võib kaebuse esitada anonüümselt, tagades seeläbi esitaja isiku konfidentsiaalsuse. |
| --- | --- |

6.

Kui olukord seda nõuab, võib kaebuse esitada anonüümselt, tagades seeläbi esitaja isiku konfidentsiaalsuse.

| 7. | Mehhanismide kehtestamisel tuleb nii palju kui võimalik vältida kaebuse esitamiseks lubatud aja piiramist. |
| --- | --- |

7.

Mehhanismide kehtestamisel tuleb nii palju kui võimalik vältida kaebuse esitamiseks lubatud aja piiramist.

| 8. | Mehhanismid peavad tagama, et kaebusi hakatakse lahendama kohe, kui need esitatakse. |
| --- | --- |

8.

Mehhanismid peavad tagama, et kaebusi hakatakse lahendama kohe, kui need esitatakse.

| 9. | Mehhanismid peavad olema läbipaistvad nii kaebuste teatavaks võtmise kui ka uurimise osas, tagades kaebuste aegsa ja asjakohase käsitlemise. |
| --- | --- |

9.

Mehhanismid peavad olema läbipaistvad nii kaebuste teatavaks võtmise kui ka uurimise osas, tagades kaebuste aegsa ja asjakohase käsitlemise.

| 10. | Iga asjaomase asutuse siseauditid peavad tagama, et kaebusi käsitletakse asjakohasel viisil ja ei jäeta tähelepanuta. |
| --- | --- |

10.

Iga asjaomase asutuse siseauditid peavad tagama, et kaebusi käsitletakse asjakohasel viisil ja ei jäeta tähelepanuta.

| 11. | Kaebusetoimikuid ei tohi avalikult kommenteerida enne, kui otsus on tehtud ning kõiki osalisi, sealhulgas neid toetavaid kodanikuühiskonna organisatsioone, on otsusest teavitatud. |
| --- | --- |

11.

Kaebusetoimikuid ei tohi avalikult kommenteerida enne, kui otsus on tehtud ning kõiki osalisi, sealhulgas neid toetavaid kodanikuühiskonna organisatsioone, on otsusest teavitatud.

| 12. | Enne kaebusetoimikute avalikustamist tuleb kaaluda kaebuse esitaja ohutust, sealhulgas võimalust tagada vajaduse korral kaebuse esitaja anonüümsus. |
| --- | --- |

12.

Enne kaebusetoimikute avalikustamist tuleb kaaluda kaebuse esitaja ohutust, sealhulgas võimalust tagada vajaduse korral kaebuse esitaja anonüümsus.

| 13. | Asutuste kehtestatud mehhanismid peavad tagama, et kaebused dokumenteeritakse ning neid ei käsitle esialgse otsuse tegemisega otseselt seotud ametnikud ega sellistest ametnikest sõltuvad või nende alluvuses töötavad ametnikud. Samuti peavad asutused kaitsma ametnikke võimaliku kättemaksu eest. |
| --- | --- |

13.

Asutuste kehtestatud mehhanismid peavad tagama, et kaebused dokumenteeritakse ning neid ei käsitle esialgse otsuse tegemisega otseselt seotud ametnikud ega sellistest ametnikest sõltuvad või nende alluvuses töötavad ametnikud. Samuti peavad asutused kaitsma ametnikke võimaliku kättemaksu eest.

| 14. | Kaebuse esitajate taotlustele tuleb vastata või neid nõuetekohaselt töödelda. Kaebuse tagasilükkamise korral tuleb otsust nõuetekohaselt põhjendada. |
| --- | --- |

14.

Kaebuse esitajate taotlustele tuleb vastata või neid nõuetekohaselt töödelda. Kaebuse tagasilükkamise korral tuleb otsust nõuetekohaselt põhjendada.

| 15. | Kui kaebus lükatakse tagasi või seda ei saa lahendada esialgsel tasandil, võib osaline otsuse edasi kaevata järgmisele kõrgemale tasandile, nagu on kindlaks määratud alapunktis 10.3, ja lõpuks vaidlustada asjakohases kohtus. |
| --- | --- |

15.

Kui kaebus lükatakse tagasi või seda ei saa lahendada esialgsel tasandil, võib osaline otsuse edasi kaevata järgmisele kõrgemale tasandile, nagu on kindlaks määratud alapunktis 10.3, ja lõpuks vaidlustada asjakohases kohtus.

Kui kaebuse esitamise põhjus on mittevastavus õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuetele, kohaldatakse punktis 9 kirjeldatud tingimusi. Nagu on selgitatud alapunktis 10.2, põhineb kaebuste vastuvõtmise, registreerimise ja menetluse kord käesolevas punktis loetletud põhimõtetel ning töötatakse välja käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus. Nimetatud menetluste raames määratakse muu hulgas kindlaks kaebustele vastamise tähtajad ning asjaomaste mehhanismide suhtes kohaldatavad läbipaistvuskriteeriumid. Kaebuste menetlemise mehhanismidega seotud eeskirjad ja suunised ning võetud meetmed esitatakse ühiskomiteele.

Eespool kirjeldatud kaebuste menetlemise mehhanismide abil dokumenteeritakse ja analüüsitakse korrakindlalt iga laekunud kaebust. ICF ja teised kaasatud asutused töötavad välja eraldi andmebaasi oma pädevusvaldkondadesse kuuluvate kaebuste dokumenteerimiseks ja jälgimiseks. Nimetatud andmebaas ühendatakse ICFi keskse kaebuste andmebaasiga, nagu on määratletud punktis 9.

Kaebuste menetlemise mehhanismid põhinevad kõigi asjaomaste poolte vahelisel tihedal koostööl, eriti asutusega, kelle kohta on kaebus esitatud. Selleks sõlmib ICF käesoleva lepinguga seotud avaliku sektori asutustega koostöölepingud, mis hõlbustavad teabevahetust ja koostööd ning kaebuste käsitlemist ja uurimist, eelkõige tagades teabe edastamise juhul, kui kaebust ei esitata kohe pädevale asutusele.

ICF sõlmib koostöölepingud ka kodanikuühiskonna organisatsioonidega, kes on koordineeritud viisil huvitatud ICF poolt kaebuste menetlemiseks, uurimiseks ja kaebuste uurimise kohta lõpparuannete avaldamiseks kasutatava mehhanismi toimimisest, ning täiendavad seeläbi ICFi ja teiste õiguspärasuse tagamise süsteemi kaasatud avaliku sektori asutuste tööd.

Kaebuste menetlemise mehhanismide menetlused, suunised, nõuded ja hindamiskriteeriumid ning eespool nimetatud koostöölepingud töötatakse välja ja on kasutamisvalmis enne esimese FLEGT-litsentsi väljastamist.

11.   ÕIGUSPÄRASUSE TAGAMISE SÜSTEEMI RAKENDAMISEGA SEOTUD KONSULTEERIMIS-, KAASAMIS- JA KOORDINEERIMISMEHHANISMID

Puittoodete õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamine nõuab kõigi osaliste kaasamist selgelt kindlaks määratud rollide ja kohustustega ning vastavalt neile seadustega antud pädevusele, et täielikult ära kasutada nende erialast pädevust ja vastastikust täiendavust.

Et tagada osaliste, sidusrühmade, riigi, erasektori, kodanikuühiskonna ning PIAHide tõhus koordineerimine, kaasamine ning nendega konsulteerimine, nõustuvad nimetatud rühmad püüdlema konsensust põhiküsimustes, mis jäävad nende eri kohustustest ja pädevusvaldkondadest väljapoole.

Asjakohane koordineerimine saab toimuda kahel vastastikku täiendaval tasandil – strateegilisel ja operatiivsel. Strateegilisel tasandil saab määratleda ühiseid kontrollimenetlusi, operatiivne tasand aga võimaldab neid menetlusi praktikas rakendada, ilma et eri osaliste kaasamine oleks mis tahes viisil piiratud.

11.1.   Ühiskomitee

Tegemist on Hondurase ja liidu kõrgeima koordineeriva asutusega, kes kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 19 ja X lisaga vastutab lepingu kohaldamise järelevalve ja seire eest, sealhulgas sõltumatu auditi juhtimise eest. Ühiskomitee hõlbustab ka lepinguosaliste vahelist dialoogi ja teabevahetust.

Ühiskomiteesse peavad kuuluma Hondurase metsandussektori eri sidusrühmade, st avaliku ja erasektori, kodanikuühiskonna, Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste, kohalike kogukondade ning vajaduse korral ka muude rühmade esindajad.

Õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamise osas vastutab ühiskomitee kõigi käesolevas lisas nimetatud ning lepinguosaliste poolt käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi ning rakendamise käigus kindlaks määratud kontrollidokumentide ja -menetluste loomise, kinnitamise ja järelevalve eest.

Samuti kinnitavad lepinguosalised ühiskomitee kaudu käesoleva lepingu täitmise ajakava, nagu on ette nähtud käesoleva lepingu artiklis 14. Lisaks käesolevas lisas kirjeldatud lisa- ja kõrvalmeetmete rakendamise ajakavale kirjeldatakse kõnealuses ajakavas ka lepinguosaliste poolt kokku lepitud käesoleva lepingu täitmise etappe kuni esimese FLEGT-litsentsi väljastamiseni.

11.2.   Tehniline komitee

Tegemist on Hondurase kõrgeima koordineeriva asutusega, kuhu kuuluvad kõigi sidusrühmade, st avaliku sektori asutuste, erasektori, kodanikuühiskonna ning PIAHid. Tehnilise komitee kohustused on järgmised:

| — | esitada ühiskomiteele otsustamist hõlbustavat strateegilist teavet toetamaks käesoleva lepingu tulemuslikku täitmist; |
| --- | --- |

—

esitada ühiskomiteele otsustamist hõlbustavat strateegilist teavet toetamaks käesoleva lepingu tulemuslikku täitmist;

| — | jälgida käesoleva lepingu täitmise protsesse vastavalt lepinguosaliste vahel kokku lepitud ajakavale; |
| --- | --- |

—

jälgida käesoleva lepingu täitmise protsesse vastavalt lepinguosaliste vahel kokku lepitud ajakavale;

| — | jälgida VIII lisas kindlaks määratud lisameetmetest kinnipidamist; |
| --- | --- |

—

jälgida VIII lisas kindlaks määratud lisameetmetest kinnipidamist;

| — | hõlbustada dialoogi pidamist ja üksmeele saavutamist, tagades kõigi käesoleva lepinguga seotud osaliste kaasamise; |
| --- | --- |

—

hõlbustada dialoogi pidamist ja üksmeele saavutamist, tagades kõigi käesoleva lepinguga seotud osaliste kaasamise;

| — | mõjutada avaliku sektori asutusi ja teisi osalisi, et kiirendada käesoleva lepingu täitmisega seotud otsuste tegemist. |
| --- | --- |

—

mõjutada avaliku sektori asutusi ja teisi osalisi, et kiirendada käesoleva lepingu täitmisega seotud otsuste tegemist.

11.3.   FLEGTi vabatahtliku partnerluslepingu täitmise asutustevaheline sekretariaat (SIIAVA)

Strateegilisel tasandil loob Hondurase riik asjakohase õigusaktiga FLEGTi vabatahtliku partnerluslepingu rakendamise asutustevahelise sekretariaadi (SIIAVA), kuhu kuuluvad õiguspärasuse tagamise süsteemiga seotud avaliku sektori osaliste esindajad. Sekretariaat hakkab tegelema õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamist võimaldava dialoogi ja koordineerimisega.

Sekretariaadi kaudu koordineerivad avaliku sektori asutused oma tegevust käesoleva lepingu II ja V lisas sätestatud kontrollimehhanismide rakendamisel, tagades seeläbi seaduste kohaldamise õiguspärasuse määratluse ja õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud valdkondades.

Asjaomastel asutustel peab olema õiguspärasuse tagamise süsteemi jälgimiseks ja rakendamiseks vajalik suutlikkus, ressursid ja vahendid, mistõttu peavad nad suurendama süsteemi kohaldamise eest vastutavate valitsusasutuste ja muude asutuste töötajate suutlikkust. Seepärast sisaldab VIII lisa sekretariaati käsitlevat eraldi lisameedet.

Et kontrollida vastavushindamise tabelite näitajate ja õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuete täitmist ning jälgida nende kohaldamist, esitavad sekretariaati kuuluvad asutused sekretariaadile ja vajaduse korral tehnilisele komiteele regulaarselt aruandeid õiguspärasuse tagamise süsteemi arendamise ja rakendamise ning tekkinud raskuste kohta. Sekretariaat võtab neid õiguspärasuse tagamise süsteemi kaasatud asutuste regulaarseid aruandeid ning samuti nende asutuste eri üksuste ja infosüsteemide kaudu õiguspärasuse tagamise süsteemi kohta laekuvaid andmeid ja teavet arvesse.

Käesoleva lepingu II ja V lisas sätestatud nõuetega süstemaatiliste mittevastavuste kõrvaldamiseks, mis päädivad keskkonnakuritegudega, analüüsib sekretariaat ICFi ja teiste õiguspärasuse tagamise süsteemi kaasatud asutuste muude mehhanismidega saavutatud tulemusi. Nimetatud mehhanismid hõlmavad liikuvaid üksusi ja alalisi kontrollpunkte, riiklikku asutustevahelist julgeolekuüksust (FUSINA) ja asutustevahelist keskkonnakuritegevuse vastast töökonda (FTIA), keda toetavad teiste seas riiklik ennetuspolitsei, keskkonnaprokuratuur, riigiprokuratuur ja Hondurase relvajõud.

Peale selle võtab sekretariaat vastu ja arvestab sotsiaalse seire aruandeid, mida koostavad CONADEH, CCF ja kodanikuühiskonna organisatsioonid, ning eri osaliste esitatud kaebusi, mis käsitlevad õiguspärasuse tagamise süsteemi toimimist ja mida süsteemi kaasatud avaliku sektori asutused ei ole lahendanud, nagu on määratletud punktis 10. Nimetatud kaebusi käsitletakse viivitamata ja nõuetekohase hoolsusega ning neile vastatakse samuti viivitamata.

Sekretariaati kuuluvatelt avaliku sektori esindajatelt saadud käesoleva lepingu ettevalmistamisel, korraldamisel ja täitmisel aluseks võetava teabe esitab sekretariaat ühiskomiteele ja tehnilisele komiteele. Sekretariaadi toimimise kord sätestatakse üksikasjalikumalt käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus.

11.4.   Ebaseadusliku metsaraie ja metsatoodete vedamise vastane riiklik strateegia (ENCTI) ning selle seosed käesoleva lepinguga

LFAPVSi artikli 18 lõikes 22 sätestatakse, et ICF peab välja töötama ebaseadusliku metsaraie ja metsatoodete vedamise vastase riikliku strateegia (ENCTI) ning seda rakendama. Samuti peab ICF „kooskõlastama ja struktureerima metsandussektorit, kaitsealasid ja elusloodust esindavate organite tegevust, edendades kaasavat ja detsentraliseeritud haldamist“ (artikli 18 lõige 5).

Kõiki muid asutusi ning samuti kodanikuühiskonna organisatsioone, metsaomanikke, erineva võimekuse ja lisandväärtuse määraga metsatööstuse esindajaid, kohalikke kogukondi, territoriaalkogusid, piirkondliku, omavalitsuste ja kohaliku tasandi nõuandekomisjone ning metsandussektoris osalevaid muude majandusharude esindajaid kutsub ICF üles osalema aktiivselt ENCTI rakendamisel.

Käesoleva lepingu kontekstis aitab ENCTI rakendamine võidelda ebaseadusliku metsaraie ja metsatoodete vedamise vastu ning annab ICFi käsutusse rakendusvahendi. ENCTI alusel saavutatud tulemused ja tehtud soovitused esitab ICF SIIAVA-le, kuhu kuuluvad mõlemasse protsessi kaasatud osalejad, ühendades seal oma jõupingutused, täiendades üksteist ning luues sünergiat metsandussektoris õigusrikkumiste vastu võitlemisel. Eriti olulise panuse annavad keskkonnaprokuratuur (FEMA), riigiprokuratuur, riiklik politsei, Hondurase relvajõud, kohtusüsteem, kohalikud omavalitsused ja Hondurase riiklik inimõiguste komisjon.

Käesoleva lepinguga seotud asutuste vahelise koordineerimise tagajana analüüsib SIIAVA ICFi esitatud ENCTI rakendamise tulemusi eesmärgiga lahendada süstemaatilisi keskkonnakuritegusid ning määrata kindlaks asjaomaste asutuste kohustused ja neilt oodatavad tegevused. Samuti jagab SIIAVA teavet liikuvate üksuste ja alaliste kontrollipunktide toimimise ning riikliku asutustevahelise julgeolekuüksuse ja asutusteahelise keskkonnakuritegevuse vastase töökonna saavutatud tulemuste kohta.

12.   SEKTORIS OSALEJATE ÕIGUSPÄRASUSE TAGAMISE SÜSTEEMI RAKENDAMISSE KAASAMISEKS LOODUD ERGUTUS-, TEAVITUS-, KAITSE- JA LEEVENDUSMEETMED

Riigi metsandussektori juhtimine hõlmab mitut rasket ülesannet, mis on muu hulgas seotud metsandussektori arvukate ettevõtjate, sealhulgas väikeste ettevõtjate tegevuse õiguspärasuse tagamisega. Sellega seoses pakub õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamine võimalust nende probleemidega tegelemisel kaasata riiklikul tasandil tarneahelas osalejaid ning leida erimeetmeid kõigi osalejate õiguspärasuse edendamiseks, hõlbustades seeläbi käesoleva lepingu täitmist.

Vabatahtliku partnerluslepingu ettevalmistaval ja korralduslikul etapil rakendatakse õiguspärasuse tagamise süsteemi järk-järgult, seades esikohale ekspordiks mõeldud toodete õiguspärasuse tagamiseks vajalikud meetmed. Seda põhjusel, et paljud siseturule tootvad, eelkõige väiksemad ettevõtjad töötavad mitteametlikult ning tõenäoliselt vajavad rohkem aega, et täielikult täita riiklikke õiguspärasuse nõudeid ja õiguspärasuse tagamise süsteemi nõudeid.

Ehkki õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamist järk-järgult laiendatakse, alustatakse VIII lisas kavandatud tegevustega, mis keskenduvad siseturule, juba käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus, et hõlbustada kõigi Hondurase puidutootmise ettevõtjate järkjärgulist õigusnormidega vastavusse viimist. Asjaomased tegevused hõlmavad VIII lisas määratletud lisameetmeid õiguspärasusega seotud kitsaskohtade tuvastamiseks ja metsandussektori ettevõtjate suutlikkuse suurendamiseks.

SIIAVA ja ühiskomitee kaaluvad eri osalejate tõhusamaks õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamisse kaasamiseks mõeldud lisameetmeid, mida kirjeldatakse dokumendis, mille koostamise eest vastutab ühiskomitee.

---

(1)  Kohtuametnikud on riigiametnikud, kes osalevad kohtusüsteemi töös ning täidavad kodanike õiguste austamise ja tagamisega seotud olulisi ülesandeid. Põhiseaduse artikli 314 kohaselt vastutavad kohtuorganid üksikjuhtumitel õiguse kohaldamise, kohtuotsuste tegemise ja täitmise eest; nad võivad vajaduse korral nõuda õiguskaitseasutuste toetust.

(2)  Metsanduse, kaitsealade ja eluslooduse nõuandekomisjonid on riiklikul, piirkondlikul, kohalikul ja kogukonna tasandil tegutsevad üldsuse kaasamise organid, kes nõustavad ja toetavad ICFi (LFAPVSi artiklid 21–28).

(3)  Dekreet nr 32-2011, valitsusväliste arenguorganisatsioonide edendamise eriseadus (Ley Especial de Fomento para las Organizaciones No Gubernamentales de Desarrollo).

(4)  ELT L 295, 12.11.2010, lk 23.

---

1. Liide

Tarneahela lülid (männimets)

| | 1. | Toote identifitseerimine |
| --- | --- | --- |

1.

Toote identifitseerimine

| 2. | Andmete avaldamine |
| --- | --- |

2.

Andmete avaldamine

| 3. | Andmete kontrollimine |
| --- | --- |

3.

Andmete kontrollimine

| 2.1. | Tegevus ja vastutus |
| --- | --- |

2.1.

Tegevus ja vastutus

| 2.2. | Avaldamisele kuuluvad andmed |
| --- | --- |

2.2.

Avaldamisele kuuluvad andmed

| 3.1. | Valideerimine |
| --- | --- |

3.1.

Valideerimine

| 3.2. | Kooskõlastav võrdlemine |
| --- | --- |

3.2.

Kooskõlastav võrdlemine

| 1. | Puittoodete import |
| --- | --- |

1.

Puittoodete import

Toode identifitseeritakse ühtses tollideklaratsioonis ja tooteandmetega, mis esitatakse impordiarvel.

Importija esitab andmed iga saadetise ühtses tollideklaratsioonis ja impordiarvel.

Iga saadetise impordiarve ja ühtne tollideklaratsioon sisaldavad järgmist:

| — | pitseri numbrit; |
| --- | --- |

—

pitseri numbrit;

| — | päritolu; |
| --- | --- |

—

päritolu;

| — | importija andmeid; |
| --- | --- |

—

importija andmeid;

| — | toote (liigi) kirjeldust; |
| --- | --- |

—

toote (liigi) kirjeldust;

| — | kogust (kaalu ja/või mahtu); |
| --- | --- |

—

kogust (kaalu ja/või mahtu);

| — | tariifirubriiki; |
| --- | --- |

—

tariifirubriiki;

| — | kasutatavat tolliprotseduuri; |
| --- | --- |

—

kasutatavat tolliprotseduuri;

| — | veokoodi. |
| --- | --- |

—

veokoodi.

Toll kontrollib süstemaatiliselt saadetise lisadokumente ja võib füüsiliselt kontrollida kauba vastavust dokumentidele (ühtsele tollideklaratsioonile ja arvele) vastavalt tuvastatud riskitasemele.

Puittoodete import on tarneahela esimesi lülisid, mistõttu ei saa andmeid võrrelda eelmiste lülidega.

Märkused

| — | Kehtestatakse asjakohane kord puittoodete impordi kontrollimiseks vastavalt CITESile (kehtestatakse koostöös tolli, SAG ja ICFiga). |
| --- | --- |

—

Kehtestatakse asjakohane kord puittoodete impordi kontrollimiseks vastavalt CITESile (kehtestatakse koostöös tolli, SAG ja ICFiga).

| — | Kasutatava tolliprotseduuriga määratakse kindlaks kauba lõplik sihtkoht ja selle määrab importija (nt vabatsoon, tolliladustamine, transiit või lõpptarbimine). |
| --- | --- |

—

Kasutatava tolliprotseduuriga määratakse kindlaks kauba lõplik sihtkoht ja selle määrab importija (nt vabatsoon, tolliladustamine, transiit või lõpptarbimine).

| — | Veokoodiga määratletakse transpordivahend (tüüp, maht jne). |
| --- | --- |

—

Veokoodiga määratletakse transpordivahend (tüüp, maht jne).

| 2. | Puittoodete transiit |
| --- | --- |

2.

Puittoodete transiit

Toode identifitseeritakse ühtses tollideklaratsioonis ja tooteandmetega, mis esitatakse impordiarvel.

Importija esitab andmed iga saadetise ühtses transiidideklaratsioonis ja arvel.

Iga saadetise arve ja ühtne transiidideklaratsioon sisaldavad järgmist:

| — | pitseri numbrit; |
| --- | --- |

—

pitseri numbrit;

| — | päritolu; |
| --- | --- |

—

päritolu;

| — | importija andmeid; |
| --- | --- |

—

importija andmeid;

| — | toote (liigi) kirjeldust; |
| --- | --- |

—

toote (liigi) kirjeldust;

| — | kogust (kaalu ja/või mahtu); |
| --- | --- |

—

kogust (kaalu ja/või mahtu);

| — | tariifirubriiki; |
| --- | --- |

—

tariifirubriiki;

| — | kasutatavat tolliprotseduuri; |
| --- | --- |

—

kasutatavat tolliprotseduuri;

| — | veokoodi. |
| --- | --- |

—

veokoodi.

Toll kontrollib süstemaatiliselt saadetise lisadokumente ja võib füüsiliselt kontrollida transpordivahendi vastavust dokumentidele (ühtsele transiidideklaratsioonile ja arvele) vastavalt tuvastatud riskitasemele.

Toll võrdleb riiki sisenemisel ühtsesse transiidideklaratsiooni märgitud andmeid riigist väljumisel ühtsesse transiidideklaratsiooni märgitud andmetega, kasutades elektroonilist rahvusvahelise kaubatransiidi (TIM) süsteemi

Märkused

| — | Läbiveetavad puittooted ei tohi tarneahelasse siseneda. |
| --- | --- |

—

Läbiveetavad puittooted ei tohi tarneahelasse siseneda.

| — | Kehtestatakse asjakohane kord puittoodete impordi kontrollimiseks vastavalt CITESile (kehtestatakse koostöös tolli, SAG ja ICFiga). |
| --- | --- |

—

Kehtestatakse asjakohane kord puittoodete impordi kontrollimiseks vastavalt CITESile (kehtestatakse koostöös tolli, SAG ja ICFiga).

| — | Kasutatava tolliprotseduuriga määratakse kindlaks kauba lõplik sihtkoht ja selle määrab importija (nt vabatsoon, tolliladustamine, transiit või lõpptarbimine). |
| --- | --- |

—

Kasutatava tolliprotseduuriga määratakse kindlaks kauba lõplik sihtkoht ja selle määrab importija (nt vabatsoon, tolliladustamine, transiit või lõpptarbimine).

| — | Veokoodiga määratletakse transpordivahend. |
| --- | --- |

—

Veokoodiga määratletakse transpordivahend.

| 3. | Metsainventuur |
| --- | --- |

3.

Metsainventuur

(kogukonnarühmadele määratud riigimetsaalade puhul on maaomanik Hondurase riik ja majandamiskava omanik vastav kogukonnarühm).

| 3.1. | Metsamajandamiskavade kohased metsainventuurid iga-aastastes tegevuskavades |
| --- | --- |

3.1.

Metsamajandamiskavade kohased metsainventuurid iga-aastastes tegevuskavades

Iga-aastane tegevuskava sisaldab metsainventuur tulemusi iga raielangi kohta. Kohapeal tähistatakse iga langetamisele kuuluv puu värvimärgisega jalamil ja tüvel.

Metsamajandamiskava omanik esitab ICFile metsainventuuri tulemusi sisaldava iga-aastase tegevuskava kinnitamise taotluse.

Iga-aastases tegevuskavas esitatud metsainventuuri tulemused sisaldavad järgmist:

| — | iga raielangi geograafilist asukohta ja pindala; |
| --- | --- |

—

iga raielangi geograafilist asukohta ja pindala;

| — | langetatavate puude arvu ning |
| --- | --- |

—

langetatavate puude arvu ning

| — | väljaveetavat mahtu. |
| --- | --- |

—

väljaveetavat mahtu.

Kohapealse kontrolli käigus ICF:

| — | kontrollib kohapeal piiritähiseid, võrreldes neid iga-aastases tegevuskavas loetletud raielankide geograafiliste kirjeldustega; |
| --- | --- |

—

kontrollib kohapeal piiritähiseid, võrreldes neid iga-aastases tegevuskavas loetletud raielankide geograafiliste kirjeldustega;

| — | moodustab väljavedamisele kuuluvatest puudest valimi ja arvutab igalt raielangilt väljaveetava mahu, võrreldes seda iga-aastase tegevuskava taotluses esitatud andmetega. |
| --- | --- |

—

moodustab väljavedamisele kuuluvatest puudest valimi ja arvutab igalt raielangilt väljaveetava mahu, võrreldes seda iga-aastase tegevuskava taotluses esitatud andmetega.

ICF võrdleb iga-aastase tegevuskava taotluses esitatud andmeid kinnitatud metsamajandamiskava kohase raie ajakavaga.

Märkused

| — | Iga-aastased tegevuskavad koostatakse metsamajandamiskavaga hõlmatud alade jaoks. |
| --- | --- |

—

Iga-aastased tegevuskavad koostatakse metsamajandamiskavaga hõlmatud alade jaoks.

| — | Raielank on iga-aastasele tegevuskavale vastav haldusüksus. |
| --- | --- |

—

Raielank on iga-aastasele tegevuskavale vastav haldusüksus.

| 3.2. | Metsainventuuri tulemused agrometsandussüsteemi erikavade kohastes iga-aastastes raiekavades |
| --- | --- |

3.2.

Metsainventuuri tulemused agrometsandussüsteemi erikavade kohastes iga-aastastes raiekavades

Iga-aastases raiekavas sisalduvad metsainventuuri tulemused koos väljaveetavate mahtudega liikide kaupa. Kohapeal tähistatakse iga langetamisele kuuluv puu värvimärgisega jalamil ja tüvel.

Agrometsandussüsteemi erikava omanik esitab ICFile metsainventuuri tulemusi sisaldava iga-aastase raiekava kinnitamise taotluse.

Iga-aastases raiekavas esitatud metsainventuuri tulemused sisaldavad järgmist:

| — | iga-aastase raiekavaga hõlmatud ala geograafilist asukohta ja pindala; |
| --- | --- |

—

iga-aastase raiekavaga hõlmatud ala geograafilist asukohta ja pindala;

| — | langetatavate puude arvu liikide kaupa ning |
| --- | --- |

—

langetatavate puude arvu liikide kaupa ning

| — | väljaveetavat mahtu liikide kaupa. |
| --- | --- |

—

väljaveetavat mahtu liikide kaupa.

ICFi kohapealse kontrolli tulemusi võrreldakse iga-aastase raiekavaga, et kontrollida:

| — | iga-aastase raiekavaga hõlmatud ala piiritähiseid; |
| --- | --- |

—

iga-aastase raiekavaga hõlmatud ala piiritähiseid;

| — | langetatavate puude kogust liikide kaupa ning |
| --- | --- |

—

langetatavate puude kogust liikide kaupa ning

| — | väljaveetavat mahtu liikide kaupa. |
| --- | --- |

—

väljaveetavat mahtu liikide kaupa.

ICF võrdleb iga-aastase raiekava taotluses esitatud andmeid kinnitatud agrometsandussüsteemi erikavas sisalduvate andmetega.

Märkused Iga-aastased raiekavad koostatakse agrometsandussüsteemi erikavaga hõlmatud alade jaoks.

| 3.3. | Metsainventuur päästekavades |
| --- | --- |

3.3.

Metsainventuur päästekavades

Iga langetamisele kuuluv puu tähistatakse värvimärgisega jalamil ja tüvel.

Taotleja esitab metsainventuuri tulemused ICFile päästekava kinnitamise taotluses.

Päästekavas esitatud metsainventuuri tulemused sisaldavad iga puu kohta järgmist:

| — | geograafilist asukohta; |
| --- | --- |

—

geograafilist asukohta;

| — | mahtu ja |
| --- | --- |

—

mahtu ja

| — | liiki. |
| --- | --- |

—

liiki.

ICFi kohapealse kontrolli tulemusi võrreldakse päästekava taotluses esitatud teabega, et kontrollida:

| 1) | päästetegevuse põhjendatust; |
| --- | --- |

1)

päästetegevuse põhjendatust;

| 2) | iga valimisse arvatud puu puhul:






  — | geograafilist asukohta; |
| --- | --- | --- |

2)

iga valimisse arvatud puu puhul:

—

geograafilist asukohta;

| — | mahtu ja |
| --- | --- |

—

mahtu ja

| — | liiki. |
| --- | --- |

—

liiki.

Metsainventuur on tarneahela esimesi lülisid, mistõttu ei saa andmeid võrrelda eelmiste lülidega.

Märkused

| — | Päästekavaga antakse luba puude ülestöötamiseks, kui neid on kahjustanud loodusnähtused, kahjurid või haigused või need takistavad vajalikke ehitustöid. |
| --- | --- |

—

Päästekavaga antakse luba puude ülestöötamiseks, kui neid on kahjustanud loodusnähtused, kahjurid või haigused või need takistavad vajalikke ehitustöid.

| — | ICFi suutlikkust kahjuripuhangute korral kontrollida kõiki päästekavade taotlusi suurendatakse. Selleks otstarbeks on VIII lisas ette nähtud lisameede. |
| --- | --- |

—

ICFi suutlikkust kahjuripuhangute korral kontrollida kõiki päästekavade taotlusi suurendatakse. Selleks otstarbeks on VIII lisas ette nähtud lisameede.

| 3.4. | Metsainventuur taastamiskavades |
| --- | --- |

3.4.

Metsainventuur taastamiskavades

Varasema raieloaga hõlmatud puude jäänuste tuvastamine.

Asjaomase varasema raieloa omanik esitab ICFile kasutuselevõtukava taotluse.

Kasutuselevõtukavas esitatud metsainventuuri tulemused sisaldavad järgmist:

| — | varasema loaga hõlmatud ala geograafilist asukohta; |
| --- | --- |

—

varasema loaga hõlmatud ala geograafilist asukohta;

| — | väljaveetavate toodete hinnangulist mahtu ja |
| --- | --- |

—

väljaveetavate toodete hinnangulist mahtu ja

| — | liiki. |
| --- | --- |

—

liiki.

ICFi kohapealse kontrolli tulemusi võrreldakse kasutuselevõtukava taotluses esitatud teabega, et kontrollida:

| 1) | kasutuselevõtmise põhjendatust; |
| --- | --- |

1)

kasutuselevõtmise põhjendatust;

| 2) | varasema loaga hõlmatud ala geograafilist asukohta; |
| --- | --- |

2)

varasema loaga hõlmatud ala geograafilist asukohta;

| 3) | väljaveetavate toodete hinnangulist mahtu; |
| --- | --- |

3)

väljaveetavate toodete hinnangulist mahtu;

| 4) | liigilist kuuluvust. |
| --- | --- |

4)

liigilist kuuluvust.

ICF võrdleb kasutuselevõtukava taotluses esitatud andmeid varasema raieloa andmetega.

Märkused

| — | Kasutuselevõtukavaga antakse luba alljärgnevate lubade alusel ülestöötatud puude jäänuste või kõrvaltoodete ülestöötamiseks: iga-aastased tegevuskavad, iga-aastased raiekavad, istandike sertifikaadid ja päästekavad. |
| --- | --- |

—

Kasutuselevõtukavaga antakse luba alljärgnevate lubade alusel ülestöötatud puude jäänuste või kõrvaltoodete ülestöötamiseks: iga-aastased tegevuskavad, iga-aastased raiekavad, istandike sertifikaadid ja päästekavad.

| 3.5. | Metsainventuur ICFi sertifitseeritud metsaistandike ülestöötamiseks |
| --- | --- |

3.5.

Metsainventuur ICFi sertifitseeritud metsaistandike ülestöötamiseks

Sertifitseeritud istandikul langetatavate puude täielik inventuur liikide kaupa. Iga langetamisele kuuluv puu tähistatakse värvimärgisega jalamil ja tüvel.

Metsaistandiku sertifikaadi omanik esitab metsainventuuri tulemused ICFile saadetavas raietaotluses.

Sertifitseeritud istandiku metsainventuuri tulemused sisaldavad:

| — | sertifitseeritud istandiku geograafilist asukohta; |
| --- | --- |

—

sertifitseeritud istandiku geograafilist asukohta;

| — | langetatavate puude kogust liikide kaupa ning |
| --- | --- |

—

langetatavate puude kogust liikide kaupa ning

| — | väljaveetavat mahtu liikide kaupa. |
| --- | --- |

—

väljaveetavat mahtu liikide kaupa.

ICFi kohapealse kontrolli tulemusi võrreldakse sertifitseeritud istandiku raietaotluses esitatud andmetega, et kontrollida:

| 1) | sertifikaadi liiki; |
| --- | --- |

1)

sertifikaadi liiki;

| 2) | sertifitseeritud istandiku piiritähiseid; |
| --- | --- |

2)

sertifitseeritud istandiku piiritähiseid;

| 3) | langetatavaid puid liikide kaupa; |
| --- | --- |

3)

langetatavaid puid liikide kaupa;

| 4) | väljaveetavat mahtu liikide kaupa. |
| --- | --- |

4)

väljaveetavat mahtu liikide kaupa.

ICF võrdleb taotluses esitatud teavet kinnitatud metsaistandiku sertifikaadi andmetega.

Märkused

| — | Metsaistandike sertifikaate on kahte liiki: CPROTE (kaitseks) ja CPLANTA (ülestöötamiseks). |
| --- | --- |

—

Metsaistandike sertifikaate on kahte liiki: CPROTE (kaitseks) ja CPLANTA (ülestöötamiseks).

| — | VIII lisa sisaldab sertifitseeritud istandike ülestöötamist reguleerivat lisameedet. |
| --- | --- |

—

VIII lisa sisaldab sertifitseeritud istandike ülestöötamist reguleerivat lisameedet.

| 4. | Puude ülestöötamine, järgatud palkide tootmine ning metsas või kogumiskeskustes virnastamine |
| --- | --- |

4.

Puude ülestöötamine, järgatud palkide tootmine ning metsas või kogumiskeskustes virnastamine

Raielangi piiritähised ja raietaotluses esitatud langetamisele kuuluvate puude andmed.

Iga-aastase tegevuskava, iga-aastase raiekava, päästekava, kasutuselevõtukava või metsaistandiku sertifikaadi omanik esitab raietaotluse ICFile.

Raietaotlus sisaldab:

| — | raielangi geograafilist asukohta; |
| --- | --- |

—

raielangi geograafilist asukohta;

| — | langetatavate puude arvu; |
| --- | --- |

—

langetatavate puude arvu;

| — | väljaveetavat mahtu; |
| --- | --- |

—

väljaveetavat mahtu;

| — | teedevõrgu andmeid ja |
| --- | --- |

—

teedevõrgu andmeid ja

| — | virnade või kogumiskeskuste asukohta. |
| --- | --- |

—

virnade või kogumiskeskuste asukohta.

ICFi kohapealse kontrolli tulemusi võrreldakse raietaotluses esitatud teabega, et kontrollida:

| 1) | raielangi geograafilist asukohta; |
| --- | --- |

1)

raielangi geograafilist asukohta;

| 2) | teedevõrgu andmeid; |
| --- | --- |

2)

teedevõrgu andmeid;

| 3) | virnade või kogumiskeskuste asukohta; |
| --- | --- |

3)

virnade või kogumiskeskuste asukohta;

| 4) | langetatud puude (kändude) valimi moodustamist. |
| --- | --- |

4)

langetatud puude (kändude) valimi moodustamist.

ICF võrdleb ülestöötatud mahtu esitatud veolubade kohaselt heakskiidetud mahuga järk-järgult, kasutades puidu jälgitavuse IT-süsteemi (SIRMA) võrdlustööriistu.

Märkused

| — | Kõigi metsainventuuri kohustusega hõlmatud metsaala liikide puhul peab kava/sertifikaadi omanik puude ülestöötamiseks esitama taotluse ja ICF selle rahuldama. |
| --- | --- |

—

Kõigi metsainventuuri kohustusega hõlmatud metsaala liikide puhul peab kava/sertifikaadi omanik puude ülestöötamiseks esitama taotluse ja ICF selle rahuldama.

| — | Virn või kogumiskeskus on koht, kus puittooted virnastatakse hilisemaks üleandmiseks. |
| --- | --- |

—

Virn või kogumiskeskus on koht, kus puittooted virnastatakse hilisemaks üleandmiseks.

| 5. | Ümarpuidu vedamine metsast metsatoodete esmatöötlemise ettevõtetesse |
| --- | --- |

5.

Ümarpuidu vedamine metsast metsatoodete esmatöötlemise ettevõtetesse

Veoloal on esitatud mõõtmed, ühikute arv ja maht sõiduki kohta.

Raieloa omanik esitab veoloal transporditavate toodetega seotud teabe.

Veoloal esitatakse alljärgnev:

| — | vedamise kuupäev; |
| --- | --- |

—

vedamise kuupäev;

| — | päritolu; |
| --- | --- |

—

päritolu;

| — | sihtkoht ja vastuvõtja; |
| --- | --- |

—

sihtkoht ja vastuvõtja;

| — | raieloa registreerimisnumber; |
| --- | --- |

—

raieloa registreerimisnumber;

| — | ühikute arv; |
| --- | --- |

—

ühikute arv;

| — | kogumaht; |
| --- | --- |

—

kogumaht;

| — | vedaja ning |
| --- | --- |

—

vedaja ning

| — | sõiduki registreerimisnumber. |
| --- | --- |

—

sõiduki registreerimisnumber.

Teedel läbiviidavate kontrollide käigus kontrollivad õiguskaitseametnikud, kas koorma sisu vastab veoloal esitatud andmetele.

ICF võrdleb raieloa omaniku deklareeritud veolube metsatoodete ettevõtete ja puiduladude deklareeritud veolubadega järk-järgult, kasutades puidu jälgitavuse IT-süsteemi (SIRMA) võrdlustööriistu.

Märkused

| — | Teedel viivad kontrolle läbi ICF, politsei, riigiprokuröri büroo ja Hondurase relvajõud. |
| --- | --- |

—

Teedel viivad kontrolle läbi ICF, politsei, riigiprokuröri büroo ja Hondurase relvajõud.

| 6. | Metsatoodete esmatöötlemise ettevõtted |
| --- | --- |

6.

Metsatoodete esmatöötlemise ettevõtted

Päevased kogused kantakse tooteliikide kaupa tootmismahtude registrisse.

Metsatoodete esmatöötlemise ettevõtte omanik esitab andmed igakuistes tootmisaruannetes, mis põhinevad tootmismahtude registril.

Igakuine tootmisaruanne sisaldab:

| i) | ümarpuidu ja puittoodete esialgse inventuuri andmeid; |
| --- | --- |

i)

ümarpuidu ja puittoodete esialgse inventuuri andmeid;

| ii) | ümarpuidu ja puittoodete sisendkoguseid; |
| --- | --- |

ii)

ümarpuidu ja puittoodete sisendkoguseid;

| iii) | tootmismahtu puittoote liikide kaupa; |
| --- | --- |

iii)

tootmismahtu puittoote liikide kaupa;

| iv) | väljastatud (müüdud või üleantud) koguseid; |
| --- | --- |

iv)

väljastatud (müüdud või üleantud) koguseid;

| v) | ümarpuidu ja puittoodete lõpliku inventuuri andmeid. |
| --- | --- |

v)

ümarpuidu ja puittoodete lõpliku inventuuri andmeid.

Kohapealse kontrolli käigus kontrollib ICF metsatoodete ettevõtte igakuises tootmisaruandes esitatud teavet järgmisel viisil kogutud teabega:

| 1) | toodangu mahu arvutamine; |
| --- | --- |

1)

toodangu mahu arvutamine;

| 2) | olemasoleva mahu inventuuri andmete võrdlemine auditiandmetega. |
| --- | --- |

2)

olemasoleva mahu inventuuri andmete võrdlemine auditiandmetega.

ICF võrdleb igakuises tootmisaruandes esitatud ümarpuidu ja puittoodete sisendkoguseid raielubade omanike deklareeritud veolubade andmetega SIRMA kaudu.

| 7. | Töödeldud puittoodete transport |
| --- | --- |

7.

Töödeldud puittoodete transport

Veokirjas on üksikasjalikult kirjeldatud veetavad tooted sõiduki kaupa.

Vedaja esitab andmed sõiduki veokirjas.

Sõiduki veokirjas on esitatud:

| — | veokirja number; |
| --- | --- |

—

veokirja number;

| — | vedamise kuupäev; |
| --- | --- |

—

vedamise kuupäev;

| — | päritolu; |
| --- | --- |

—

päritolu;

| — | sihtkoht ja vastuvõtja; |
| --- | --- |

—

sihtkoht ja vastuvõtja;

| — | ühikute arv; |
| --- | --- |

—

ühikute arv;

| — | kogumaht; |
| --- | --- |

—

kogumaht;

| — | vedaja; |
| --- | --- |

—

vedaja;

| — | sõiduki registreerimisnumber; |
| --- | --- |

—

sõiduki registreerimisnumber;

| — | liigid |
| --- | --- |

—

liigid

Teedel läbiviidavate kontrollide käigus kontrollivad õiguskaitseametnikud, kas koorma sisu vastab sõiduki veokirjas esitatud andmetele.

ICF võrdleb müüja deklareeritud sõiduki veokirjasid ostja deklareeritud sõiduki veokirjadega järk-järgult, kasutades puidu jälgitavuse IT-süsteemi (SIRMA) võrdlustööriistu.

Märkused

| — | Veokiri kinnitatakse eelnevalt maksuameti (SAR) süsteemis. |
| --- | --- |

—

Veokiri kinnitatakse eelnevalt maksuameti (SAR) süsteemis.

| — | Teedel viivad kontrolle läbi ICF, politsei, riigiprokuröri büroo ja Hondurase relvajõud. |
| --- | --- |

—

Teedel viivad kontrolle läbi ICF, politsei, riigiprokuröri büroo ja Hondurase relvajõud.

| 8. | Metsatoodete teisese töötlemise ettevõtted |
| --- | --- |

8.

Metsatoodete teisese töötlemise ettevõtted

Puittoodete töötlemise andmed kantakse tootmismahtude registrisse.

Metsatoodete teisese töötlemise ettevõtte omanik esitab andmed igakuistes tootmisaruannetes, mis põhinevad tootmismahtude registril.

Igakuine tootmisaruanne sisaldab:

| i) | puittoodete esialgse inventuuri andmeid; |
| --- | --- |

i)

puittoodete esialgse inventuuri andmeid;

| ii) | puittoodete sisendkoguseid; |
| --- | --- |

ii)

puittoodete sisendkoguseid;

| iii) | toodangu (puittoodete) mahtu; |
| --- | --- |

iii)

toodangu (puittoodete) mahtu;

| iv) | väljastatud (müüdud või üleantud) puittoodete koguseid ning |
| --- | --- |

iv)

väljastatud (müüdud või üleantud) puittoodete koguseid ning

| v) | puittoodete lõpliku inventuuri andmeid. |
| --- | --- |

v)

puittoodete lõpliku inventuuri andmeid.

Kohapealse kontrolli käigus kontrollib ICF metsatoodete teisese töötlemise ettevõtte igakuises tootmisaruandes esitatud teavet ICFi kogutud teabega:

| 1) | dokumenteeritud sisendkoguste, tootmismahtude ja müügimahtude läbivaatamine; |
| --- | --- |

1)

dokumenteeritud sisendkoguste, tootmismahtude ja müügimahtude läbivaatamine;

| 2) | olemasoleva mahu inventuur. |
| --- | --- |

2)

olemasoleva mahu inventuur.

ICF võrdleb SIRMA kaudu metsatoodete ettevõtte igakuise tootmisaruande andmeid kinnitatud arvete ja veokirjade esitamise kohta müüjatelt laekunud aruannetes sisalduvate andmetega.

Kui puittooted saabuvad otse metsast, siis võrdleb ICF metsatoodete ettevõtte igakuise tootmisaruande andmeid loa omaniku deklareeritud veolubade andmetega.

Märkused

| — | SARi kinnitatud arve väljastatakse puittoodete müümisel ja see käib veokirjaga kaasas puittoodete transportimisel ühest tarneahela lülist teise kogu ahela ulatuses. |
| --- | --- |

—

SARi kinnitatud arve väljastatakse puittoodete müümisel ja see käib veokirjaga kaasas puittoodete transportimisel ühest tarneahela lülist teise kogu ahela ulatuses.

| 9. | Puiduladu |
| --- | --- |

9.

Puiduladu

Puittoodete liikumise andmed kantakse sisend- ja väljundkoguste registrisse.

Puidulao omanik esitab andmed igakuistes sisend- ja väljundkoguste aruannetes, mis põhinevad sisend- ja väljundkoguste registril.

Igakuine sisend- ja väljundkoguste aruanne sisaldab:

| i) | puittoodete esialgse inventuuri andmeid; |
| --- | --- |

i)

puittoodete esialgse inventuuri andmeid;

| ii) | puittoodete sisendkoguseid; |
| --- | --- |

ii)

puittoodete sisendkoguseid;

| iii) | väljastatud (müüdud või üleantud) puittoodete koguseid ning |
| --- | --- |

iii)

väljastatud (müüdud või üleantud) puittoodete koguseid ning

| iv) | puittoodete lõpliku inventuuri andmeid. |
| --- | --- |

iv)

puittoodete lõpliku inventuuri andmeid.

Kohapealse kontrolli käigus kontrollib ICF puidulao igakuises sisend- ja väljundkoguste aruandes esitatud teavet kogutud teabega järgmiselt:

| 1) | sisend- ja väljundkoguste registri läbivaatamine; |
| --- | --- |

1)

sisend- ja väljundkoguste registri läbivaatamine;

| 2) | olemasoleva mahu inventuur. |
| --- | --- |

2)

olemasoleva mahu inventuur.

ICF võrdleb SIRMA kaudu puidulao igakuise sisend- ja väljundkoguste aruande andmeid SARi kinnitatud arvete ja veokirjade esitamise kohta müüjatelt laekunud aruannetes sisalduvate andmetega.

Kui puittooted saabuvad otse metsast, siis võrdleb ICF puidulao igakuise sisend- ja väljundkoguste aruande andmeid raieloa omaniku deklareeritud veolubade andmetega.

Märkused

| — | SARi kinnitatud arve väljastatakse puittoodete müümisel ja see käib veokirjaga kaasas puittoodete transportimisel ühest tarneahela lülist teise kogu ahela ulatuses. |
| --- | --- |

—

SARi kinnitatud arve väljastatakse puittoodete müümisel ja see käib veokirjaga kaasas puittoodete transportimisel ühest tarneahela lülist teise kogu ahela ulatuses.

| 10. | FLEGT- ja H-Legali litsentside väljastamine |
| --- | --- |

10.

FLEGT- ja H-Legali litsentside väljastamine

FLEGT-litsentsi ja H-Legali litsentsi taotlustega hõlmatud kauba deklareerimine.

Eksportija esitab FLEGT-litsentsi või H-Legali litsentsi taotluse ja õiguspärasuse tõendi taotluse ICFi FLEGT-litsentside väljastamise üksusele.

Taotlus sisaldab järgmisi andmeid eksporditavate puittoodete kohta:

| — | puidu või puittoodete kaubanduslikku nimetust; |
| --- | --- |

—

puidu või puittoodete kaubanduslikku nimetust;

| — | HSi koodi; |
| --- | --- |

—

HSi koodi;

| — | liigi teaduslikku ja tavanimetust; |
| --- | --- |

—

liigi teaduslikku ja tavanimetust;

| — | mahtu (m3) ja netokaalu (kg); |
| --- | --- |

—

mahtu (m3) ja netokaalu (kg);

| — | ühikute arvu ning |
| --- | --- |

—

ühikute arvu ning

| — | eritunnuseid |
| --- | --- |

—

eritunnuseid

FLEGT-litsentside väljastamise üksus palub õiguspärasuse kontrolli üksusel kontrollida SIRMA või mõne muu süsteemi kaudu, kas ettevõtja ja kõik saadetises sisalduvad tooted vastavad õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuetele.

ICF võrdleb FLEGT-litsentsi ja H-Legali litsentsi taotlustes:

| — | metsatoodete esmase või teisese töötlemise ettevõtete esitatud andmeid igakuiste tootmisaruannete, veolubade ja veokirjade andmetega; |
| --- | --- |

—

metsatoodete esmase või teisese töötlemise ettevõtete esitatud andmeid igakuiste tootmisaruannete, veolubade ja veokirjade andmetega;

| — | puidulao esitatud andmeid igakuise sisend- ja väljundkoguste aruande, veolubade ja veokirjade andmetega. |
| --- | --- |

—

puidulao esitatud andmeid igakuise sisend- ja väljundkoguste aruande, veolubade ja veokirjade andmetega.

Märkused.

| — | SIRMA süsteemis töötatakse välja võrdlustööriistad liidu turu puhul FLEGT-litsentsi taotluste ja muude turgude puhul H-Legali litsentsi taotluste kontrollimiseks. |
| --- | --- |

—

SIRMA süsteemis töötatakse välja võrdlustööriistad liidu turu puhul FLEGT-litsentsi taotluste ja muude turgude puhul H-Legali litsentsi taotluste kontrollimiseks.

| 11. | Puittoodete eksport |
| --- | --- |

11.

Puittoodete eksport

Toode identifitseeritakse ühtses tollideklaratsioonis ning tooteandmetega, mis esitatakse SARi kinnitataval ekspordiarvel ja Hondurase keskpanga ekspordideklaratsioonil.

Eksportija esitab tollimaakleri kaudu iga saadetise kohta ühtse tollideklaratsiooni, SARi kinnitatud ekspordiarve ja Hondurase keskpanga ekspordideklaratsiooni.

Taotlustoimik sisaldab iga saadetise kohta järgmist:

| — | SARi kinnitatud ekspordiarvet; |
| --- | --- |

—

SARi kinnitatud ekspordiarvet;

| — | ühtset tollideklaratsiooni; |
| --- | --- |

—

ühtset tollideklaratsiooni;

| — | Hondurase keskpanga ekspordideklaratsiooni; |
| --- | --- |

—

Hondurase keskpanga ekspordideklaratsiooni;

| — | FLEGT-litsentsi liitu eksportimise korral; |
| --- | --- |

—

FLEGT-litsentsi liitu eksportimise korral;

| — | FLEGT-litsentside väljastamise üksuse väljastatud H-Legali litsentsi liiduvälisele turule eksportimise korral |
| --- | --- |

—

FLEGT-litsentside väljastamise üksuse väljastatud H-Legali litsentsi liiduvälisele turule eksportimise korral

Toll kontrollib süstemaatiliselt, kas eksporditaotluses sisalduvad dokumendid on omavahel kooskõlas.

Toll kontrollib dokumendi (FLEGT-litsentsi või H-Legali litsentsi) autentsust IT-süsteemides (SIRMA ja TIM).

Märkused

| — | Töötatakse välja tööriistad rahvusvahelise kaubatransiidi süsteemi (TIM) ja puidu jälgitavuse IT-süsteemi vahel andmete võrdlemiseks, et kontrollida liidu turu puhul FLEGT-litsentside ja muude turgude puhul H-Legali litsentside väljastamist. |
| --- | --- |

—

Töötatakse välja tööriistad rahvusvahelise kaubatransiidi süsteemi (TIM) ja puidu jälgitavuse IT-süsteemi vahel andmete võrdlemiseks, et kontrollida liidu turu puhul FLEGT-litsentside ja muude turgude puhul H-Legali litsentside väljastamist.

| 12. | Puittoodete konfiskeerimine |
| --- | --- |

12.

Puittoodete konfiskeerimine

Riigiprokuröri büroo väljastatav konfiskeerimiskäsk, millega käib kaasas puittoodete andmeid sisaldav eksperdiarvamus.

ICF konfiskeerib puittooted julgeolekujõudude (riikliku ennetuspolitsei ja Hondurase relvajõudude) toel.

MP, kellele osutab tehnilist abi ICF, valmistab viivitamata ette esialgse tõendusmaterjali ja väljastab eksperdiarvamuse.

Eksperdiarvamus sisaldab järgmist:

| — | puittoote kaubanduslikku väärtust; |
| --- | --- |

—

puittoote kaubanduslikku väärtust;

| — | puittoote omadusi; |
| --- | --- |

—

puittoote omadusi;

| — | päritolukohta, kui see on teada, ja |
| --- | --- |

—

päritolukohta, kui see on teada, ja

| — | puittoote kvaliteeti või seisundit. |
| --- | --- |

—

puittoote kvaliteeti või seisundit.

MP väljastatav konfiskeerimiskäsk sisaldab järgmist:

| — | õigusrikkuja nime; |
| --- | --- |

—

õigusrikkuja nime;

| — | kogust (kaalu ja/või mahtu); |
| --- | --- |

—

kogust (kaalu ja/või mahtu);

| — | liigilist kuuluvust ja |
| --- | --- |

—

liigilist kuuluvust ja

| — | tüüpi. |
| --- | --- |

—

tüüpi.

ICF kontrollib üleantud puittoote vastavust MP väljastatud eksperdiarvamusele.

ICF võrdleb konfiskeerimiskäsus sisalduvat teavet esitatud teabe ning omaniku ja päritoluga seotud muu teabega, kasutades puidu jälgitavuse IT-süsteemi (SIRMA) võrdlustööriistu.

Märkused

| — | Konfiskeeritud puittooted ei tohi tarneahelasse siseneda. |
| --- | --- |

—

Konfiskeeritud puittooted ei tohi tarneahelasse siseneda.

| — | SIRMA sisaldab moodulit, mis võimaldab kasutajatel salvestada konfiskeeritud puidu veoload. |
| --- | --- |

—

SIRMA sisaldab moodulit, mis võimaldab kasutajatel salvestada konfiskeeritud puidu veoload.

| — | Konfiskeeritud puittoodete käsitlemist kirjeldatakse käesoleva lisa alapunktis 7.6. |
| --- | --- |

—

Konfiskeeritud puittoodete käsitlemist kirjeldatakse käesoleva lisa alapunktis 7.6.

---

2. Liide

Tarneahela lülid (laialehine mets)

| 0. | Kriitilised kontrollpunktid |
| --- | --- |

0.

Kriitilised kontrollpunktid

| 1. | Toote identifitseerimine |
| --- | --- |

1.

Toote identifitseerimine

| 2. | Andmete avaldamine |
| --- | --- |

2.

Andmete avaldamine

| 3. | Andmete kontrollimine |
| --- | --- |

3.

Andmete kontrollimine

| 2.1. | Tegevus ja vastutus |
| --- | --- |

2.1.

Tegevus ja vastutus

| 2.2. | Avaldamisele kuuluvad andmed |
| --- | --- |

2.2.

Avaldamisele kuuluvad andmed

| 3.1. | Valideerimine |
| --- | --- |

3.1.

Valideerimine

| 3.2. | Kooskõlastav võrdlemine |
| --- | --- |

3.2.

Kooskõlastav võrdlemine

| 1. | Puittoodete import |
| --- | --- |

1.

Puittoodete import

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

| 2. | Puittoodete transiit |
| --- | --- |

2.

Puittoodete transiit

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

| 3. | Metsainventuur |
| --- | --- |

3.

Metsainventuur

(Kogukonnarühmadele määratud riigimetsaalade puhul on maaomanik Hondurase riik ja metsamajandamiskava omanik vastav kogukonnarühm.)

| 3.1. | Metsamajandamiskavade kohased metsainventuurid iga-aastastes tegevuskavades |
| --- | --- |

3.1.

Metsamajandamiskavade kohased metsainventuurid iga-aastastes tegevuskavades

Metsainventuuri tulemused iga aastase raielangi kohta, mis esitatakse iga-aastases tegevuskavas. Kohapeal iga langetamisele kuuluv puu nummerdatakse ning tähistatakse värvimärgisega jalamil ja tüvel.

Metsamajandamiskava omanik esitab ICFile taotluse iga-aastase tegevuskava kinnitamiseks, milles on iga aastase raielangi puhul esitatud metsainventuuri tulemused kõigi väljaveetavate puude kohta.

Iga-aastases tegevuskavas sisalduvad metsainventuuri tulemused hõlmavad mahtude tabelit, milles esitatakse iga puu kohta järgmised andmed:

| — | puu number, |
| --- | --- |

—

puu number,

| — | maht ja |
| --- | --- |

—

maht ja

| — | liik. |
| --- | --- |

—

liik.

Kohapealse kontrolli käigus moodustab ICF märgistatud puudest valimi ja kontrollib selle vastavust iga-aastase tegevuskava taotlusega.

Iga identifitseeritud puu puhul kontrollib ICF järgmist:

| — | numbrit, |
| --- | --- |

—

numbrit,

| — | mahtu ja |
| --- | --- |

—

mahtu ja

| — | liiki. |
| --- | --- |

—

liiki.

ICF võrdleb iga-aastase tegevuskava taotluses esitatud andmeid kinnitatud metsamajandamiskava kohase raie ajakavaga.

Märkused

| — | Iga-aastased tegevuskavad koostatakse metsamajandamiskavaga hõlmatud alade jaoks. |
| --- | --- |

—

Iga-aastased tegevuskavad koostatakse metsamajandamiskavaga hõlmatud alade jaoks.

| — | Raielank on iga-aastasele tegevuskavale vastav haldusüksus. |
| --- | --- |

—

Raielank on iga-aastasele tegevuskavale vastav haldusüksus.

| 3.2. | Metsainventuuri tulemused agrometsandussüsteemi erikavade kohastes iga-aastastes raiekavades |
| --- | --- |

3.2.

Metsainventuuri tulemused agrometsandussüsteemi erikavade kohastes iga-aastastes raiekavades

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

Märkused

| — | Iga-aastased raiekavad koostatakse agrometsandussüsteemi erikavaga hõlmatud alade jaoks. |
| --- | --- |

—

Iga-aastased raiekavad koostatakse agrometsandussüsteemi erikavaga hõlmatud alade jaoks.

| 3.3. | Metsainventuur päästekavades |
| --- | --- |

3.3.

Metsainventuur päästekavades

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

Märkused.

| — | Päästekavaga antakse luba puude ülestöötamiseks, kui neid on kahjustanud loodusnähtused, kahjurid või haigused või need takistavad vajalikke ehitustöid. |
| --- | --- |

—

Päästekavaga antakse luba puude ülestöötamiseks, kui neid on kahjustanud loodusnähtused, kahjurid või haigused või need takistavad vajalikke ehitustöid.

| 3.4. | Metsainventuur kasutuselevõtukavades |
| --- | --- |

3.4.

Metsainventuur kasutuselevõtukavades

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

Märkused

| — | Kasutuselevõtukavaga antakse luba alljärgnevate lubade alusel ülestöötatud puude jäänuste või kõrvaltoodete ülestöötamiseks: iga-aastased tegevuskavad, iga-aastased raiekavad, istandike sertifikaadid ja päästekavad. |
| --- | --- |

—

Kasutuselevõtukavaga antakse luba alljärgnevate lubade alusel ülestöötatud puude jäänuste või kõrvaltoodete ülestöötamiseks: iga-aastased tegevuskavad, iga-aastased raiekavad, istandike sertifikaadid ja päästekavad.

| 3.5. | Metsainventuur ICFi sertifitseeritud metsaistandike ülestöötamiseks |
| --- | --- |

3.5.

Metsainventuur ICFi sertifitseeritud metsaistandike ülestöötamiseks

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

Märkused

| — | Istandike sertifikaate on kahte liiki: CPROTE (kaitseks) ja CPLANTA (ülestöötamiseks). |
| --- | --- |

—

Istandike sertifikaate on kahte liiki: CPROTE (kaitseks) ja CPLANTA (ülestöötamiseks).

| — | VIII lisa sisaldab sertifitseeritud istandike ülestöötamist reguleerivat lisameedet. |
| --- | --- |

—

VIII lisa sisaldab sertifitseeritud istandike ülestöötamist reguleerivat lisameedet.

| 4. | Puude ülestöötamine ning ümarpuidu ja saetud puidu tootmine |
| --- | --- |

4.

Puude ülestöötamine ning ümarpuidu ja saetud puidu tootmine

Raielangi piiritähised ja raietaotluses esitatud langetamisele kuuluvate puude andmed.

Iga-aastase tegevuskava, iga-aastase raiekava, päästekava, kasutuselevõtukava või metsaistandiku sertifikaadi omanik esitab raietaotluse ICFile.

Raietaotlus sisaldab:

| — | raielangi geograafilist asukohta; |
| --- | --- |

—

raielangi geograafilist asukohta;

| — | ülestöötatavate puude geograafilist asukohta; |
| --- | --- |

—

ülestöötatavate puude geograafilist asukohta;

| — | langetatavate puude arvu; |
| --- | --- |

—

langetatavate puude arvu;

| — | väljaveetavat mahtu ja |
| --- | --- |

—

väljaveetavat mahtu ja

| — | virnade geograafilist asukohta. |
| --- | --- |

—

virnade geograafilist asukohta.

ICF võrdleb kontrollkäikude tulemusi raietaotluses esitatud teabega, et kontrollida:

| 1) | raielangi geograafilist asukohta; |
| --- | --- |

1)

raielangi geograafilist asukohta;

| 2) | ülestöötatud puude valimit (arvu, liiki). |
| --- | --- |

2)

ülestöötatud puude valimit (arvu, liiki).

ICF võrdleb ülestöötatud mahtu esitatud veolubade kohaselt heakskiidetud mahuga järk-järgult, kasutades puidu jälgitavuse IT-süsteemi (SIRMA) võrdlustööriistu.

Märkused

| — | Kõigi inventuurikohustusega hõlmatud metsaala liikide puhul peab kava/sertifikaadi omanik puude ülestöötamiseks esitama taotluse ja ICF selle rahuldama. |
| --- | --- |

—

Kõigi inventuurikohustusega hõlmatud metsaala liikide puhul peab kava/sertifikaadi omanik puude ülestöötamiseks esitama taotluse ja ICF selle rahuldama.

| — | Mahagoni ja seedri ülestöötamise puhul nõutakse vastavust loodusmetsadest pärineva mahagoni- ja seedripuidu järelevalveahela rakendamist käsitleva ministri otsuse ICF-047-2011 sätetele. |
| --- | --- |

—

Mahagoni ja seedri ülestöötamise puhul nõutakse vastavust loodusmetsadest pärineva mahagoni- ja seedripuidu järelevalveahela rakendamist käsitleva ministri otsuse ICF-047-2011 sätetele.

| 5. | Saetud puidu transport metsast ajutistesse kogumiskeskustesse |
| --- | --- |

5.

Saetud puidu transport metsast ajutistesse kogumiskeskustesse

Osa metsaraie ettevõtjaid kasutab saetud puidu metsast ajutistesse kogumiskeskustesse vedamiseks kohalikke transpordisüsteeme (nt inimtööjõudu, jõgesid või loomi), sest puuduvad sõidukite jaoks sobivad teed.

VIII lisas sisalduva lisameetmega sätestatakse erieeskirjad, mis reguleerivad transporti metsast kogumiskeskusesse (nt mööda jõge või muuladega).

| 6. | Puidu ladustamine kogumiskeskustes |
| --- | --- |

6.

Puidu ladustamine kogumiskeskustes

Transporditav puit ladustatakse kogumiskeskuses ja igat liiki puidu maht registreeritakse. Seda teavet kasutatakse ICFilt veolubade taotlemisel.

VIII lisas sisalduva lisameetmega sätestatakse erieeskirjad, mis reguleerivad kogumiskeskuses ladustamist.

| 7. | Ümarpuidu ja saetud puidu transport ajutistest kogumiskeskustest |
| --- | --- |

7.

Ümarpuidu ja saetud puidu transport ajutistest kogumiskeskustest

Sama, mis 5. lüli puhul.

Sama, mis 5. lüli puhul.

Sama, mis 5. lüli puhul.

Sama, mis 5. lüli puhul.

Sama, mis 5. lüli puhul.

Märkused

| — | Teedel viivad kontrolle läbi ICF, politsei, riigiprokuröri büroo ja Hondurase relvajõud. |
| --- | --- |

—

Teedel viivad kontrolle läbi ICF, politsei, riigiprokuröri büroo ja Hondurase relvajõud.

| — | Ajutistest kogumiskeskustest või metsas asuvatest virnadest transporditavat saetud puitu loetakse tooraineks ja seda transporditakse saetud puidu veoloa alusel. |
| --- | --- |

—

Ajutistest kogumiskeskustest või metsas asuvatest virnadest transporditavat saetud puitu loetakse tooraineks ja seda transporditakse saetud puidu veoloa alusel.

| — | See lüli lõpetab tarneahela juhul, kui ümarpuidu või saetud puidu ostab lõpptarbija. |
| --- | --- |

—

See lüli lõpetab tarneahela juhul, kui ümarpuidu või saetud puidu ostab lõpptarbija.

| — | VIII lisas sisalduva lisameetmega luuakse erieeskirjad, millega kehtestatakse metsast kogumiskeskusesse transportimise (nt mööda jõge või muuladega) ja kogumiskeskustes ladustamise puhul rakendatavad kontrollimismehhanismid. |
| --- | --- |

—

VIII lisas sisalduva lisameetmega luuakse erieeskirjad, millega kehtestatakse metsast kogumiskeskusesse transportimise (nt mööda jõge või muuladega) ja kogumiskeskustes ladustamise puhul rakendatavad kontrollimismehhanismid.

| — | Ajutised kogumiskeskused asuvad maanteed või jõge mööda ligipääsetavates strateegilistes kohtades kas metsas või väljaspool seda. |
| --- | --- |

—

Ajutised kogumiskeskused asuvad maanteed või jõge mööda ligipääsetavates strateegilistes kohtades kas metsas või väljaspool seda.

| 8. | Metsatoodete esmatöötlemise ettevõtted |
| --- | --- |

8.

Metsatoodete esmatöötlemise ettevõtted

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

| 9. | Töödeldud puittoodete transport |
| --- | --- |

9.

Töödeldud puittoodete transport

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

Märkused

| — | Veokiri kinnitatakse eelnevalt maksuameti (SAR) süsteemis. |
| --- | --- |

—

Veokiri kinnitatakse eelnevalt maksuameti (SAR) süsteemis.

| — | Teedel viivad kontrolle läbi ICF, politsei, riigiprokuröri büroo ja Hondurase relvajõud. |
| --- | --- |

—

Teedel viivad kontrolle läbi ICF, politsei, riigiprokuröri büroo ja Hondurase relvajõud.

| — | Töödeldud puit tähendab metsatoodete ettevõtja poolt töödeldud puitu, mis ei hõlma ajutistes kogumiskeskustes või metsas virnas ladustatavat saetud puitu. |
| --- | --- |

—

Töödeldud puit tähendab metsatoodete ettevõtja poolt töödeldud puitu, mis ei hõlma ajutistes kogumiskeskustes või metsas virnas ladustatavat saetud puitu.

| 10. | Metsatoodete teisese töötlemise ettevõtted |
| --- | --- |

10.

Metsatoodete teisese töötlemise ettevõtted

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

| 11. | Puiduladu |
| --- | --- |

11.

Puiduladu

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

| 12. | FLEGT- ja H-Legali litsentside väljastamine |
| --- | --- |

12.

FLEGT- ja H-Legali litsentside väljastamine

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

| 13. | Puittoodete eksport |
| --- | --- |

13.

Puittoodete eksport

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

| 14. | Puittoodete konfiskeerimine |
| --- | --- |

14.

Puittoodete konfiskeerimine

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

Sama, mis männimetsa puhul.

---

VI LISA

SÕLTUMATU AUDIT

1.   SISSEJUHATUS

Käesolevas lisas kirjeldatakse Hondurase puittoodete õiguspärasuse tagamise süsteemi (Sistema para Asegurar la Legalidad de los productos de la madera de Honduras) sõltumatu auditi (1) läbiviimise korda käesoleva lepingu alusel.

Sõltumatu auditi käigus kontrollitakse, kas õiguspärasuse tagamise süsteemi raames metsatoodete raie, impordi, töötlemise, veo ja kaubanduse õiguspärasuse tõendamisel rakendatavad mehhanismid toimivad ning vastavad tarneahela nõuetele ja FLEGT-litsentse väljastava asutuse kehtestatud reeglitele.

Käesolevas lisas esitatakse ülesannete nimekiri ning teabe kogumist ja aruandlust käsitlevad juhised. Samuti kirjeldatakse sõltumatu audiitori kvalifikatsiooninõudeid ja määratakse kindlaks esmased teabeallikad.

2.   EESMÄRGID

Sõltumatu auditi eesmärgid:

| a) | hinnata õiguspärasuse tagamise süsteemi tõhusust ja tulemuslikkust ning |
| --- | --- |

a)

hinnata õiguspärasuse tagamise süsteemi tõhusust ja tulemuslikkust ning

| b) | teha ettepanekuid süsteemi rakendamise kohandamiseks vastavalt vajadusele. |
| --- | --- |

b)

teha ettepanekuid süsteemi rakendamise kohandamiseks vastavalt vajadusele.

3.   ÜLESANDED

Sõltumatu auditi käigus hinnatakse õigusaktidele vastavust kõigis aspektides, mida käsitletakse II, IV ja V lisas (õiguspärasuse tagamise süsteem).

Olulise tähtsusega on kontrollid, mis tagavad, et õiguspärasuse määratlust järgitakse praktikas, et väärtusahela tooted on jälgitavad ja et enne FLEGT-litsentsi väljastamist tehakse kontroll. Kasutatav meetod peab põhinema tõenditel ning hõlmama dokumentide kontrolli ja kohapealseid kontrollkäike.

Sõltumatu audiitori eriülesanded:

| a) | kontrollida, et süsteemid toimiksid tulemuslikult ja et ülestöötatav, transporditav, töödeldav ja kaubeldav puit, sealhulgas imporditud puit, vastaks õigusnõuetele. Samuti kontrollib audiitor puidu ülestöötamiseks loa andmist, Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste õiguste kaitset, tööhõive ja -turvalisuse kohustuste täitmist, transporti, töötlemist, kaubandust ning maksude, tasude ja tariifide maksmist käsitlevate õigusnõuete täitmist; |
| --- | --- |

a)

kontrollida, et süsteemid toimiksid tulemuslikult ja et ülestöötatav, transporditav, töödeldav ja kaubeldav puit, sealhulgas imporditud puit, vastaks õigusnõuetele. Samuti kontrollib audiitor puidu ülestöötamiseks loa andmist, Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste õiguste kaitset, tööhõive ja -turvalisuse kohustuste täitmist, transporti, töötlemist, kaubandust ning maksude, tasude ja tariifide maksmist käsitlevate õigusnõuete täitmist;

| b) | kontrollida, et jälgitavus, mis on õiguspärasuse tagamise süsteemi tähtis osa, on nõuetekohane ja toimib rahuldavalt, kinnitades, et nõudeid täidetakse alates ülestöötamisele eelnevatest toimingutest kuni ekspordini või müügini siseturul; |
| --- | --- |

b)

kontrollida, et jälgitavus, mis on õiguspärasuse tagamise süsteemi tähtis osa, on nõuetekohane ja toimib rahuldavalt, kinnitades, et nõudeid täidetakse alates ülestöötamisele eelnevatest toimingutest kuni ekspordini või müügini siseturul;

| c) | hinnata ICFi õiguspärasuse kontrolli üksuse ja muude kontrollis osalevate seotud valitsusasutuste tegevust ja tulemuslikkust õiguspärasuse kontrollimisel, et tagada õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuete täitmine; |
| --- | --- |

c)

hinnata ICFi õiguspärasuse kontrolli üksuse ja muude kontrollis osalevate seotud valitsusasutuste tegevust ja tulemuslikkust õiguspärasuse kontrollimisel, et tagada õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuete täitmine;

| d) | hinnata süsteemi, mis on loodud eesmärgiga tagada, et ICFi FLEGT-litsentside väljastamise üksus annaks FLEGT- või H-Legali litsentse välja ainult saadetistele, mida toodetakse, töödeldakse, transporditakse ja eksporditakse vastavushindamise tabelite kõiki näitajaid ja õiguspärasuse tagamise süsteemi kõiki nõudeid täites; |
| --- | --- |

d)

hinnata süsteemi, mis on loodud eesmärgiga tagada, et ICFi FLEGT-litsentside väljastamise üksus annaks FLEGT- või H-Legali litsentse välja ainult saadetistele, mida toodetakse, töödeldakse, transporditakse ja eksporditakse vastavushindamise tabelite kõiki näitajaid ja õiguspärasuse tagamise süsteemi kõiki nõudeid täites;

| e) | hinnata FLEGT- ja H-Legali litsentside kehtivuse määramise protsessi eesmärgiga tagada, et litsentside kontrollimise süsteem toimib tõhusalt, see ei tekita tarbetuid viivitusi ega koorma litsentsiomanikku; |
| --- | --- |

e)

hinnata FLEGT- ja H-Legali litsentside kehtivuse määramise protsessi eesmärgiga tagada, et litsentside kontrollimise süsteem toimib tõhusalt, see ei tekita tarbetuid viivitusi ega koorma litsentsiomanikku;

| f) | hinnata, kuidas pädevad asutused tegelevad teatatud või väidetavate rikkumistega, ja kas neid menetletakse viivitamata; |
| --- | --- |

f)

hinnata, kuidas pädevad asutused tegelevad teatatud või väidetavate rikkumistega, ja kas neid menetletakse viivitamata;

| g) | hinnata tegevuse käigus avastatud puuduste kõrvaldamiseks võetavate meetmete tulemuslikkust; |
| --- | --- |

g)

hinnata tegevuse käigus avastatud puuduste kõrvaldamiseks võetavate meetmete tulemuslikkust;

| h) | määrata kindlaks õiguspärasuse tagamise süsteemi üldised puudused ja nõrgad kohad, uurides jälgitavuse süsteemi toimimist, FLEGT- ja H-Legali litsentside väljastamise etappide õigusnõuetele vastavust ja nende õiguspärasuse kontrolli ning mõju õiguspärasuse tagamise süsteemi usaldusväärsusele; |
| --- | --- |

h)

määrata kindlaks õiguspärasuse tagamise süsteemi üldised puudused ja nõrgad kohad, uurides jälgitavuse süsteemi toimimist, FLEGT- ja H-Legali litsentside väljastamise etappide õigusnõuetele vastavust ja nende õiguspärasuse kontrolli ning mõju õiguspärasuse tagamise süsteemi usaldusväärsusele;

| i) | kontrollida ja hinnata õiguspärasuse tagamise süsteemis või muudes hiljem loodud süsteemides kirjeldatud kaitsemeetmete rakendamist ning anda soovitusi; |
| --- | --- |

i)

kontrollida ja hinnata õiguspärasuse tagamise süsteemis või muudes hiljem loodud süsteemides kirjeldatud kaitsemeetmete rakendamist ning anda soovitusi;

| j) | kirja panna ja esitada oma tähelepanekud, sealhulgas järeldused ja soovitused, ühiskomiteele, kes vastutab sõltumatute auditiaruannete korrapärase avaldamise eest. |
| --- | --- |

j)

kirja panna ja esitada oma tähelepanekud, sealhulgas järeldused ja soovitused, ühiskomiteele, kes vastutab sõltumatute auditiaruannete korrapärase avaldamise eest.

4.   METOODIKA: TEABE KOGUMISE JA HINDAMISE NING ARUANDLUSE MEETODID

Sõltumatu auditi läbiviimise eest vastutab sõltumatu asutus, kelle puhul on tõendatud, et ta täidab oma ülesandeid professionaalselt ja usaldusväärselt. Auditeerimisasutus koostab menetluskorra käsiraamatu, milles kirjeldab lühidalt teabe kogumise, tõendite hindamise ja aruandluse meetodeid. Esitatud käsiraamatu vaatab läbi ja kiidab heaks ühiskomitee.

Auditeerimisasutus peab kasutama nimetatud käsiraamatus kehtestatud menetlusi oma eri tegevuste läbiviimiseks, mis hõlmavad muu hulgas kontrollkäike ja uurimisi, et saada sidusrühmadelt tagasisidet, dokumenteerida oma järeldusi ja soovitusi ning koostada aruanded ühiskomiteele, kes need seejärel avaldab.

4.1.   Töögraafik

| a) | FLEGT-litsentsimissüsteemi esimesel tegevusaastal viib sõltumatu auditeerimisasutus läbi järkjärgulise interaktiivse auditi. |
| --- | --- |

a)

FLEGT-litsentsimissüsteemi esimesel tegevusaastal viib sõltumatu auditeerimisasutus läbi järkjärgulise interaktiivse auditi.

| b) | Järgmisel kahel aastal auditeerib auditeerimisasutus õiguspärasuse tagamise süsteemi vähemalt kord aastas. Seejärel hindavad lepinguosalised, kas ka edaspidi tuleks audit läbi viia igal aastal. |
| --- | --- |

b)

Järgmisel kahel aastal auditeerib auditeerimisasutus õiguspärasuse tagamise süsteemi vähemalt kord aastas. Seejärel hindavad lepinguosalised, kas ka edaspidi tuleks audit läbi viia igal aastal.

| c) | Auditeerimisasutus võib korraldada ka plaaniväliseid auditeid ja kohapealseid kontrolle või korraldada neid ühe lepinguosalise taotlusel. |
| --- | --- |

c)

Auditeerimisasutus võib korraldada ka plaaniväliseid auditeid ja kohapealseid kontrolle või korraldada neid ühe lepinguosalise taotlusel.

4.2.   Töö ulatus

| a) | Sõltumatu auditeerimisasutuse tegevus hõlmab õiguspärasuse tagamise süsteemi kõiki aspekte, sealhulgas vastavust õiguspärasuse määratlusele, jälgitavuse süsteemi, kontrolle ja litsentseerimist ning kõiki valitsuse heakskiidetud sertifitseerimisskeeme, millega tõendatakse vastavust õiguspärasuse tagamise süsteemile. |
| --- | --- |

a)

Sõltumatu auditeerimisasutuse tegevus hõlmab õiguspärasuse tagamise süsteemi kõiki aspekte, sealhulgas vastavust õiguspärasuse määratlusele, jälgitavuse süsteemi, kontrolle ja litsentseerimist ning kõiki valitsuse heakskiidetud sertifitseerimisskeeme, millega tõendatakse vastavust õiguspärasuse tagamise süsteemile.

| b) | Auditeerimisasutus kontrollib õiguspärasuse tagamise süsteemi eri tahkude eest vastutavate avaliku sektori asutuste ja eraetjate vastavust näitajatele. |
| --- | --- |

b)

Auditeerimisasutus kontrollib õiguspärasuse tagamise süsteemi eri tahkude eest vastutavate avaliku sektori asutuste ja eraetjate vastavust näitajatele.

| c) | Sõltumatu auditeerimisasutus peab kontrollima süsteeme, mida liidu pädevad asutused rakendavad Hondurases väljastatud FLEGT-litsentside kontrollimiseks. |
| --- | --- |

c)

Sõltumatu auditeerimisasutus peab kontrollima süsteeme, mida liidu pädevad asutused rakendavad Hondurases väljastatud FLEGT-litsentside kontrollimiseks.

4.3.   Tõendite kogumine

Sõltumatu auditi käsiraamatus kirjeldatakse tõendite kogumise menetlusi ja toiminguid, sealhulgas kontrollkäike, uurimisi, küsitlemisi, dokumenteerimist ning seda, kuidas sõltumatu audiitor vastab kaebustele.

4.4.   Hindamine

Sõltumatu auditeerimisasutus tagab kontrollimise käigus, et tõendeid hinnatakse kooskõlas ISO 19011 või samaväärse standardiga, mille on heaks kiitnud ühiskomitee.

4.5.   Auditeerimissüsteemid

Auditi tõendite dokumenteerimisel eesmärgiga tuvastada õiguspärasuse tagamise süsteemi osades esinevaid puudusi ja rikkumisi ning võetud parandusmeetmete jälgimisel teeb sõltumatu audiitor järgmist:

| a) | dokumenteerib auditeerimistõendid nõuetekohaselt koos üksikasjadega õiguspärasuse tagamise süsteemi täitmise ja mittetäitmise ning süsteemi nõuetele vastavuse ja mittevastavuse juhtumite kohta; |
| --- | --- |

a)

dokumenteerib auditeerimistõendid nõuetekohaselt koos üksikasjadega õiguspärasuse tagamise süsteemi täitmise ja mittetäitmise ning süsteemi nõuetele vastavuse ja mittevastavuse juhtumite kohta;

| b) | dokumenteerib ja hindab riskihinnangu alusel moodustatud valimit, mis hõlmab avastatud juhtumeid, kus esineb õiguspärasuse tagamise süsteemi eri tahkude mittetäitmist või mittevastavust süsteemi nõuetele, sealhulgas FLEGT-litsentside väljastamise nõuetele, ning dokumenteerib ja hindab mittetäitmise või mittevastavuse kõrvaldamiseks võetud meetmeid; |
| --- | --- |

b)

dokumenteerib ja hindab riskihinnangu alusel moodustatud valimit, mis hõlmab avastatud juhtumeid, kus esineb õiguspärasuse tagamise süsteemi eri tahkude mittetäitmist või mittevastavust süsteemi nõuetele, sealhulgas FLEGT-litsentside väljastamise nõuetele, ning dokumenteerib ja hindab mittetäitmise või mittevastavuse kõrvaldamiseks võetud meetmeid;

| c) | dokumenteerib õiguspärasuse tagamise süsteem nõrgad kohad ja lüngad, tuvastades valdkonnad, mida tuleb parandada; |
| --- | --- |

c)

dokumenteerib õiguspärasuse tagamise süsteem nõrgad kohad ja lüngad, tuvastades valdkonnad, mida tuleb parandada;

| d) | dokumenteerib asjaomaste poolte, sealhulgas ICFi ning õiguspärasuse tagamise süsteemi muude tahkude eest vastutavate teiste avaliku sektori asutuste ja eraasutuste rakendatavate kõikide parandusmeetmete tulemuslikkuse ning annab sellele hinnangu; |
| --- | --- |

d)

dokumenteerib asjaomaste poolte, sealhulgas ICFi ning õiguspärasuse tagamise süsteemi muude tahkude eest vastutavate teiste avaliku sektori asutuste ja eraasutuste rakendatavate kõikide parandusmeetmete tulemuslikkuse ning annab sellele hinnangu;

| e) | hindab kaitsemeetmete rakendamist ja nende järgimist. |
| --- | --- |

e)

hindab kaitsemeetmete rakendamist ja nende järgimist.

5.   ARUANDED JA NENDE LEVITAMINE

5.1.   Sõltumatu auditeerimisasutus koostab oma aruanded ühiskomiteega kokku lepitud vormis ja korra alusel. Auditeerimisasutus peab:

| a) | esitama oma tegevusaruanded vastavalt ühiskomiteega kokkulepitud töögraafikule; |
| --- | --- |

a)

esitama oma tegevusaruanded vastavalt ühiskomiteega kokkulepitud töögraafikule;

| b) | koostama oma aruanded kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud auditeerimispõhimõtetega vastavalt ühiskomiteega sõlmitud kokkuleppele; |
| --- | --- |

b)

koostama oma aruanded kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud auditeerimispõhimõtetega vastavalt ühiskomiteega sõlmitud kokkuleppele;

| c) | esitama kõik aruanded ühiskomiteele, kes seejärel kommenteerib neid; |
| --- | --- |

c)

esitama kõik aruanded ühiskomiteele, kes seejärel kommenteerib neid;

| d) | koostama ühiskomitee kommentaare arvesse võttes lõpparuanded. |
| --- | --- |

d)

koostama ühiskomitee kommentaare arvesse võttes lõpparuanded.

5.2.   Ühiskomitee poolt heaks kiidetud aruandeid loetakse avalikeks dokumentideks ja need tuleb avaldada lepinguosaliste veebilehtedel.

6.   TEABEALLIKAD

Esmased teabeallikad on muu hulgas dokumentide läbivaatamine, kohapealsed kontrollkäigud ning konsultatsioonid ja kohtumised asjaomaste sidusrühmadega, kes on loetletud vastavushindamise tabelites (II lisa).

Hondurase valitsus ja liit tagavad, et auditeerimisasutusel on juurdepääs kogu vajalikule teabele, sealhulgas audiitori poolt asjakohasteks peetavatele dokumentidele ja andmebaasidele, eelkõige nendele, mida on vaja õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuete täitmise kontrollimiseks loodud süsteemide tõhususe hindamiseks. See hõlmab ka juurdepääsu teabele, mille on koostanud ja/või mida hoiavad avaliku sektori asutuste allasutused ja ametid ning ka asjaomaste avaliku sektori asutuste palgatud eraasutused.

Auditeerimisasutusel on samuti täielik juurdepääs kõikidele metsamajandamisaladele nii metsamajandamistööde toimumise ajal kui ka enne ja pärast neid. See hõlmab juurdepääsu raieloaga metsadele, metsatoodete esmatöötlemise ettevõtetele, töötleva tööstuse ettevõtetele, puiduladudele ja ekspordipunktidele. Kirjeldatud ulatuslik juurdepääs on mõeldud selleks, et sõltumatu audiitor saaks tuvastada õiguspärasuse tagamise süsteemis ükskõik kus esinevaid nõrkusi.

Eelkõige on auditeerimisasutusel juurdepääs valitsusasutustele, muudele asutustele, mille valitsus on määranud või palganud õiguspärasuse tagamise süsteemi osaga seotud ülesannete täitmiseks, ning muudele pooltele, kellelt võib saada asjaomast teavet. Need on muu hulgas järgmised:

6.1.   Hondurase valitsus ja valitsuse määratud asutused

| a) | ICF V lisas nimetatud reguleerivate asutuste kaudu; ICFi peasekretariaat ning piirkondlikud ja kohalikud metsandusametid, kes on seotud käesoleva lepinguga hõlmatud metsandustegevuse eri tahkudega; |
| --- | --- |

a)

ICF V lisas nimetatud reguleerivate asutuste kaudu; ICFi peasekretariaat ning piirkondlikud ja kohalikud metsandusametid, kes on seotud käesoleva lepinguga hõlmatud metsandustegevuse eri tahkudega;

| b) | sõltumatu metsaseirele spetsialiseerunud asutus, kes väljastab aruandeid tootmisahela eri osade seiretegevuse kohta, mida ta viib ellu riigi tasandil; |
| --- | --- |

b)

sõltumatu metsaseirele spetsialiseerunud asutus, kes väljastab aruandeid tootmisahela eri osade seiretegevuse kohta, mida ta viib ellu riigi tasandil;

| c) | V lisas nimetatud avaliku sektori asutused ja nende allasutused, kes on kaasatud õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamisse ja õiguskaitsesse, näiteks MiAmbiente, SAG, riigiprokuröri büroo ja kõrgem kontrollikoda, sealhulgas ICFi siseauditi osakond, rahandusministeerium (SEFIN), INA, IP, SAR, IHSS ja STSS. |
| --- | --- |

c)

V lisas nimetatud avaliku sektori asutused ja nende allasutused, kes on kaasatud õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamisse ja õiguskaitsesse, näiteks MiAmbiente, SAG, riigiprokuröri büroo ja kõrgem kontrollikoda, sealhulgas ICFi siseauditi osakond, rahandusministeerium (SEFIN), INA, IP, SAR, IHSS ja STSS.

6.2.   Kodanikuühiskond, kohalikud kogukonnad ning Hondurase põlisrahvad ja Aafrika päritolu rahvad

| a) | Kohalikud, riiklikud, piirkondlikud ja rahvusvahelised kodanikuühiskonna organisatsioonid, mis on kaasatud metsandustegevuse järelevalvesse Hondurases. |
| --- | --- |

a)

Kohalikud, riiklikud, piirkondlikud ja rahvusvahelised kodanikuühiskonna organisatsioonid, mis on kaasatud metsandustegevuse järelevalvesse Hondurases.

| b) | Kogukonnad ja üksikisikud, kes on kaasatud metsandustegevuse juhtimisse. |
| --- | --- |

b)

Kogukonnad ja üksikisikud, kes on kaasatud metsandustegevuse juhtimisse.

| c) | Kogukondlikud metsamajandamise organid, näiteks riigi, departemangude, omavalitsuste ja kogukondade tasandil osalevad nõuandekomisjonid ning muud metsandussektori eri tahkudega seotud asutused. |
| --- | --- |

c)

Kogukondlikud metsamajandamise organid, näiteks riigi, departemangude, omavalitsuste ja kogukondade tasandil osalevad nõuandekomisjonid ning muud metsandussektori eri tahkudega seotud asutused.

| d) | Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste organisatsioonid. |
| --- | --- |

d)

Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste organisatsioonid.

6.3.   Muud allikad

| — | Metsandusettevõtted |
| --- | --- |

—

Metsandusettevõtted

| — | Agrometsandusrühmad |
| --- | --- |

—

Agrometsandusrühmad

| — | Metsaomanikud |
| --- | --- |

—

Metsaomanikud

| — | Akadeemilised asutused |
| --- | --- |

—

Akadeemilised asutused

| — | Kohalikud asutused (omavalitsused, veeteede ametid, fondid jne) |
| --- | --- |

—

Kohalikud asutused (omavalitsused, veeteede ametid, fondid jne)

| — | Eraõiguslikud metsa sertifitseerimise asutused ja eraõiguslikke sertifitseerimisprotsesse käsitlevate aruannete tulemused |
| --- | --- |

—

Eraõiguslikud metsa sertifitseerimise asutused ja eraõiguslikke sertifitseerimisprotsesse käsitlevate aruannete tulemused

| — | Riiklik metsanduse assotsiatsioon |
| --- | --- |

—

Riiklik metsanduse assotsiatsioon

| — | Metsatoodete importijad ja eksportijad |
| --- | --- |

—

Metsatoodete importijad ja eksportijad

| — | Sidusrühmad, kes registreerivad kaebusi või taotlevad õiguspärasuse tagamise süsteemi mõne tahu plaanivälist auditit |
| --- | --- |

—

Sidusrühmad, kes registreerivad kaebusi või taotlevad õiguspärasuse tagamise süsteemi mõne tahu plaanivälist auditit

| — | Muud allikad, mida sõltumatu audiitor peab asjakohaseks. |
| --- | --- |

—

Muud allikad, mida sõltumatu audiitor peab asjakohaseks.

7.   NÕUTAV KVALIFIKATSIOON

Sõltumatu auditeerimisasutuse kandidaat peab üles näitama erialast kohusetunnet, ning tal peab olema sarnaste auditite tegemise tõendatud kogemus ja suutlikkus läbi viia süstemaatilist analüüsi. Auditeerimisasutus peab olema usaldusväärne ning tegutsema sõltumatult Hondurase ettevõtetest ja asutustest, millel on metsandussektoris äriline või regulatiivne roll.

Sõltumatu auditeerimisasutuse kandidaadi ülesanne on tagada, et tema töötajad teatavad igast võimalikust huvide konfliktist, ja kõnealuse konflikti esinemise korral selgitada, millised meetmed ta võtab konflikti leevendamiseks. Lisaks peab sõltumatu auditeerimisasutuse kandidaat vastama järgmistele nõuetele:

| a) | tal peab olema ISO 17021 (2) või muu samaväärse standardi nõuetele vastav dokumenteeritud sisemine kvaliteedijuhtimissüsteem ja ta peab läbi viima auditeid kooskõlas ISO 19011 (3) või muule samaväärsele standardile vastavate menetlustega; |
| --- | --- |

a)

tal peab olema ISO 17021 (2) või muu samaväärse standardi nõuetele vastav dokumenteeritud sisemine kvaliteedijuhtimissüsteem ja ta peab läbi viima auditeid kooskõlas ISO 19011 (3) või muule samaväärsele standardile vastavate menetlustega;

| b) | tal peab olema juhtimissüsteemide auditeerimise kogemus; |
| --- | --- |

b)

tal peab olema juhtimissüsteemide auditeerimise kogemus;

| c) | tal peab olema meetod ja mehhanism kaebuste või vaidluste läbipaistvaks käsitlemiseks; |
| --- | --- |

c)

tal peab olema meetod ja mehhanism kaebuste või vaidluste läbipaistvaks käsitlemiseks;

| d) | tal peab lisaks auditeerimisoskustele olema mitmekülgsed oskused, eelistatavalt metsamajandamise valdkonnas, ning piisavad teadmised ja piisav sarnaste ülesannete täitmise kogemus mujal maailmas, eelistatavalt Ladina-Ameerikas; |
| --- | --- |

d)

tal peab lisaks auditeerimisoskustele olema mitmekülgsed oskused, eelistatavalt metsamajandamise valdkonnas, ning piisavad teadmised ja piisav sarnaste ülesannete täitmise kogemus mujal maailmas, eelistatavalt Ladina-Ameerikas;

| e) | ta peab tõendama, et tal on eksperdirühm, kellel on Hondurases või mujal Ladina-Ameerikas saadud kogemusi. Tuleb edendada piirkonna ekspertide kaasamist paralleelselt rahvusvaheliste ekspertide kasutamisega; |
| --- | --- |

e)

ta peab tõendama, et tal on eksperdirühm, kellel on Hondurases või mujal Ladina-Ameerikas saadud kogemusi. Tuleb edendada piirkonna ekspertide kaasamist paralleelselt rahvusvaheliste ekspertide kasutamisega;

| f) | tal peavad olema põhjalikud teadmised kaubanduslikust metsandussektorist, eelistatavalt Kesk-Ameerika metsandussektorist; |
| --- | --- |

f)

tal peavad olema põhjalikud teadmised kaubanduslikust metsandussektorist, eelistatavalt Kesk-Ameerika metsandussektorist;

| g) | tal peavad olema töötajad, kellel on teadmised metsanduse eri valdkondades, sealhulgas metsamajandamise, töötlemise, jälgitavuse ning puidu ja puittoodete rahvusvahelise kaubanduse vallas. |
| --- | --- |

g)

tal peavad olema töötajad, kellel on teadmised metsanduse eri valdkondades, sealhulgas metsamajandamise, töötlemise, jälgitavuse ning puidu ja puittoodete rahvusvahelise kaubanduse vallas.

Sõltumatu audiitor võib kaaluda partnerluse või ühisettevõtte loomist Hondurase organisatsiooniga.

8.   VALIKUMENETLUS JA INSTITUTSIOONILINE RAAMISTIK

Sõltumatu auditeerimisasutus värvatakse riigisisestele ja rahvusvahelistele pakkujatele avatud võistupakkumise alusel vastavalt Hondurase kehtivale õigusele. Ühiskomitee võib vastavalt pakkumismenetlusega seotud vajadustele ülalnimetatud kvalifikatsiooninõuete alusel koostada üksikasjalikumad kvalifikatsiooninõuded. Sõltumatu auditeerimisasutuse värbamise algatamine ja ühiskomitee soovituste alusel sõltumatu audiitori väljavalimine on Hondurase valitsuse ülesanne.

Pakkumuste hindamine peab olema läbipaistev ja kõiki sidusrühmi tuleb teavitada kohaldatavatest kriteeriumidest. Hondurase määratud üksus, kes on ühiskomitee liige, allkirjastab pärast liiduga konsulteerimist õiguspärasuse tagamise süsteemi sõltumatu audiitoriga lepingu. Võistupakkumisel osalejate suhtes tehtud eelnev kontroll ja pakkumuste hindamise aruanne avalikustatakse.

9.   MUUD KOHUSTUSED

Käesolevas punktis käsitletakse väljavalitud sõltumatu audiitori täiendavaid kohustusi, mis hõlmavad alljärgnevat.

9.1.   Kättesaadavus

Lepingulisel sõltumatul audiitoril peaks olema Hondurases kontaktpunkt või esindaja, et ta oleks kättesaadav valitsusele, erasektorile, kodanikuühiskonna organisatsioonidele, Hondurase põlisrahvastele ja Aafrika päritolu rahvastele ning teistele sidusrühmadele.

9.2.   Suutlikkuse suurendamine ja jätkusuutlikkus

Lepinguline sõltumatu audiitor peab ühtlasi tegema järgmist:

| a) | suhtlema valitsusasutuste, erasektori, kodanikuühiskonna ning Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvastega sellisel viisil, et honduraslastel saaks tekkida selge arusaamine sõltumatu audiitori tööst, näiteks korraldama koolitusseminare või infotunde; |
| --- | --- |

a)

suhtlema valitsusasutuste, erasektori, kodanikuühiskonna ning Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvastega sellisel viisil, et honduraslastel saaks tekkida selge arusaamine sõltumatu audiitori tööst, näiteks korraldama koolitusseminare või infotunde;

| b) | palkama kvalifitseeritud honduraslastest töötajaid ja õpetama neile õiguspärasuse tagamise süsteemi sõltumatute auditite läbiviimist. |
| --- | --- |

b)

palkama kvalifitseeritud honduraslastest töötajaid ja õpetama neile õiguspärasuse tagamise süsteemi sõltumatute auditite läbiviimist.

---

(1)  Käesoleva lepingu sõltumatu audit on eraldiseisev sõltumatust metsaseirest ja võib täiendada teiste riigis tegutsevate sotsiaalse seire organite tööd.

(2)  ISO/IEC 17021:2006. Vastavushindamine: nõuded juhtimissüsteemi auditit ja sertifitseerimist tegevatele asutustele.

(3)  ISO 19011:2002. Kvaliteedi- ja/või keskkonnajuhtimissüsteemide auditeerimise juhised.

---

VII LISA

HONDURASE PUITTOODETE ÕIGUSPÄRASUSE TAGAMISE SÜSTEEMI HINDAMISE KRITEERIUMID

Käesoleva lepinguga nähakse ette Hondurase puittoodete õiguspärasuse tagamise süsteemi (edaspidi „õiguspärasuse tagamise süsteem“) väljatöötamine ja rakendamine, mille eesmärk on tagada, et kõik I lisas nimetatud ja Hondurasest liitu eksporditavad või muudel ekspordi- või siseturgudel müüdavad puittooted oleks toodetud õiguspäraselt. Õiguspärasuse tagamise süsteem peaks sisaldama järgmist:

| 1) | õiguspärase puidu ja puittoodete määratlust, mis on esitatud II lisa vastavushindamise tabelites, milles viidatakse õigusnormidele, mida tuleb täita õiguspärasuse tõendite, FLEGT-litsentside ja H-Legali litsentside väljastamisel; |
| --- | --- |

1)

õiguspärase puidu ja puittoodete määratlust, mis on esitatud II lisa vastavushindamise tabelites, milles viidatakse õigusnormidele, mida tuleb täita õiguspärasuse tõendite, FLEGT-litsentside ja H-Legali litsentside väljastamisel;

| 2) | tarneahela kontrolle jälgimaks puidu teekonda alates metsatöödest või impordikohast kuni viimase siseturu või ekspordipunktini; |
| --- | --- |

2)

tarneahela kontrolle jälgimaks puidu teekonda alates metsatöödest või impordikohast kuni viimase siseturu või ekspordipunktini;

| 3) | kontrollimenetlusi tagamaks ja dokumenteerimaks kõigile vastavushindamise tabelite elementidele vastavust ning kõigi tarneahela kontrollide edukat läbimist; |
| --- | --- |

3)

kontrollimenetlusi tagamaks ja dokumenteerimaks kõigile vastavushindamise tabelite elementidele vastavust ning kõigi tarneahela kontrollide edukat läbimist;

| 4) | õiguspärasuse kontrolli menetlusi, mida rakendatakse siseturu puhul õiguspärasuse tõendite ning eksporditurgude puhul FLEGT-litsentside ja H-Legali litsentside väljastamisel; |
| --- | --- |

4)

õiguspärasuse kontrolli menetlusi, mida rakendatakse siseturu puhul õiguspärasuse tõendite ning eksporditurgude puhul FLEGT-litsentside ja H-Legali litsentside väljastamisel;

| 5) | sõltumatuid auditeid, mis tagavad, et süsteem on piisavalt tulemuslik ja tõhus. |
| --- | --- |

5)

sõltumatuid auditeid, mis tagavad, et süsteem on piisavalt tulemuslik ja tõhus.

Enne litsentsimissüsteemi täies ulatuses tööle hakkamist viiakse läbi õiguspärasuse tagamise süsteemi sõltumatu audit, mille tingimused kiidavad lepinguosalised ühiselt heaks ühiskomitee kaudu. Nende hindamiskriteeriumidega määratakse kindlaks, mida õiguspärasuse tagamise süsteemiga tuleb saavutada, ning need on auditi tingimuste aluseks, et:

| i) | vaadata läbi õiguspärasuse tagamise süsteemi kirjeldus, pöörates erilist tähelepanu käesoleva lepingu allkirjastamisel tehtavatele muudatustele; |
| --- | --- |

i)

vaadata läbi õiguspärasuse tagamise süsteemi kirjeldus, pöörates erilist tähelepanu käesoleva lepingu allkirjastamisel tehtavatele muudatustele;

| ii) | uurida süsteemi praktilist toimimist ning |
| --- | --- |

ii)

uurida süsteemi praktilist toimimist ning

| iii) | analüüsida ettevõtete ja avaliku sektori asutuste õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamiseks vajalikku suutlikkust. |
| --- | --- |

iii)

analüüsida ettevõtete ja avaliku sektori asutuste õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamiseks vajalikku suutlikkust.

1. JAGU

ÕIGUSPÄRASUSE MÄÄRATLUS

Käesolevas lepingus kasutatakse II lisas esitatud õiguspärase puidu mõistet.

Õiguspärase puidu määratlus põhineb seadustel ja õigusaktidel, mis kehtivad Hondurases asjaomaste FLEGT-litsentside väljastamise ajal. Kasutatav määratlus ei tohi olla kahemõtteline ning see peab olema objektiivselt kontrollitav ja praktikas kasutatav vähemalt seaduste osas, mis reguleerivad alljärgnevaid valdkondi.

Raie- ja ülestöötamisõigused – ICFi loaga seaduslikult määratud maa-alal puude langetamiseks ja ülestöötamiseks/väljavedamiseks juriidiliste õiguste andmine.

Metsamajandamistegevused – metsamajandamist käsitlevate õigusnormide, eelkõige asjakohaste keskkonda ja tööhõivet käsitlevate seaduste täitmine metsatoodete tootmisahela kõigis lülides.

Tasud ja maksud – imporditavale puidule seaduslikult kehtestatud tasude ja maksude tasumine omavalitsuste ja riigi tasandil selleks, et omandada puidu langetamise, ülestöötamise, transportimise, suurtootmise, töötlemise ja turustamise õigusi.

Teised kasutajad – kolmandate isikute, keda võiksid metsa langetamine ja ülestöötamine ning muude loodusvarade kasutamine mõjutada, maaomandiõigustest või maa ja loodusvarade kasutusõigustest kinnipidamine kõnealuste õiguste olemasolu korral.

Kaubandus ja toll – õigusnõuete ning kaubandus- ja tollimenetluste järgimine, sealhulgas metsatoodete imporditariifide ja eksporditollimaksude tasumine.

Õiguspärasuse tagamise süsteemi audit peab hõlmama järgmisi küsimusi:

| 1.1. | Kas vastavushindamise tabelite iga osa puhul on selge, mis õigusaktil see põhineb? |
| --- | --- |

1.1.

Kas vastavushindamise tabelite iga osa puhul on selge, mis õigusaktil see põhineb?

| 1.2. | Kas vastavushindamise tabelites sisalduva iga põhimõtte, kriteeriumi ja näitaja puhul on selge, milline õigusakt ja erireeglid seda toetavad? |
| --- | --- |

1.2.

Kas vastavushindamise tabelites sisalduva iga põhimõtte, kriteeriumi ja näitaja puhul on selge, milline õigusakt ja erireeglid seda toetavad?

| 1.3. | Kas vastavushindamise tabelite iga osa puhul on täpselt määratletud kriteeriumid ja näitajad, mida tuleb kasutada vastavuse kontrollimiseks? |
| --- | --- |

1.3.

Kas vastavushindamise tabelite iga osa puhul on täpselt määratletud kriteeriumid ja näitajad, mida tuleb kasutada vastavuse kontrollimiseks?

| 1.4. | Kas vastavushindamise tabelites sisalduvale igale põhimõttele, kriteeriumile ja näitajale vastavuse kontrollimiseks kasutatakse dokumenteeritud ja kehtivaid õiguslikke vahendeid? |
| --- | --- |

1.4.

Kas vastavushindamise tabelites sisalduvale igale põhimõttele, kriteeriumile ja näitajale vastavuse kontrollimiseks kasutatakse dokumenteeritud ja kehtivaid õiguslikke vahendeid?

| 1.5. | Kas kriteeriumid ja näitajad on selged, objektiivsed ja praktikas kasutatavad? |
| --- | --- |

1.5.

Kas kriteeriumid ja näitajad on selged, objektiivsed ja praktikas kasutatavad?

| 1.6. | Kas kriteeriumid ja näitajad ning nende kehtestamise ja kontrollimise meetodid määravad selgelt kindlaks eri sidusrühmade rollid ja kohustused? Kas kontrollide tulemusel saab hinnata kõigi sidusrühmade tegevust? |
| --- | --- |

1.6.

Kas kriteeriumid ja näitajad ning nende kehtestamise ja kontrollimise meetodid määravad selgelt kindlaks eri sidusrühmade rollid ja kohustused? Kas kontrollide tulemusel saab hinnata kõigi sidusrühmade tegevust?

| 1.7. | Kas vastavushindamise tabelid hõlmavad kehtivate õigusaktide peamisi valdkondi (raie- ja ülestöötamisõigusi, metsamajandamistegevusi, tasusid ja maksusid, teisi kasutajaid ning kaubandust ja tolli)? Kui mitte, siis miks on teatavad õigusaktide valdkonnad tabelitest välja jäetud? |
| --- | --- |

1.7.

Kas vastavushindamise tabelid hõlmavad kehtivate õigusaktide peamisi valdkondi (raie- ja ülestöötamisõigusi, metsamajandamistegevusi, tasusid ja maksusid, teisi kasutajaid ning kaubandust ja tolli)? Kui mitte, siis miks on teatavad õigusaktide valdkonnad tabelitest välja jäetud?

| 1.8. | Kas vastavushindamise tabelid sisaldavad kõiki võimalikke allikaid, mille kaudu puit siseneb tarneahelasse? Kas eri allikate või õiguste andmise menetluste kontrollimiseks on välja töötatud asjakohased näitajad? |
| --- | --- |

1.8.

Kas vastavushindamise tabelid sisaldavad kõiki võimalikke allikaid, mille kaudu puit siseneb tarneahelasse? Kas eri allikate või õiguste andmise menetluste kontrollimiseks on välja töötatud asjakohased näitajad?

| 1.9. | Kas asjaomased pooled võtsid vastavushindamise tabelite koostamisel arvesse kõigi kohaldatavate õigusaktide peamisi valdkondi? |
| --- | --- |

1.9.

Kas asjaomased pooled võtsid vastavushindamise tabelite koostamisel arvesse kõigi kohaldatavate õigusaktide peamisi valdkondi?

| 1.10. | Kas õiguspärasuse kontrolli süsteem hõlmab peamisi õigussätteid, mis on kindlaks määratud varasemate arutelude käigus asjaomaste poolte vahel? |
| --- | --- |

1.10.

Kas õiguspärasuse kontrolli süsteem hõlmab peamisi õigussätteid, mis on kindlaks määratud varasemate arutelude käigus asjaomaste poolte vahel?

| 1.11. | Kas vastavushindamise tabeleid ja rakendamise tabelit on muudetud pärast Euroopa Liidu ja Hondurase Vabariigi vahelise metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu jõustumist? Kas nimetatud muudatuste kontrollimiseks on välja töötatud näitajad ja kriteeriumid? |
| --- | --- |

1.11.

Kas vastavushindamise tabeleid ja rakendamise tabelit on muudetud pärast Euroopa Liidu ja Hondurase Vabariigi vahelise metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu jõustumist? Kas nimetatud muudatuste kontrollimiseks on välja töötatud näitajad ja kriteeriumid?

Kui vastavushindamise tabeleid muudetakse pärast käesoleva lepingu jõustumist, tuleks esitada ka järgmised olulised küsimused:

| 1.12. | Kas FLEGTi vabatahtliku partnerluslepingu muudatuste osas peeti nõu asjaomaste sidusrühmadega ja kas nende märkusi ja soovitusi võeti arvesse? |
| --- | --- |

1.12.

Kas FLEGTi vabatahtliku partnerluslepingu muudatuste osas peeti nõu asjaomaste sidusrühmadega ja kas nende märkusi ja soovitusi võeti arvesse?

| 1.13. | Kas vastavushindamise tabelite iga uue osa puhul on selge, mis õigusaktil see põhineb? Kas vastavushindamise tabelite iga osa puhul on täpselt kindlaks määratud kriteeriumid ja näitajad, mida tuleb kasutada vastavuse kontrollimiseks? |
| --- | --- |

1.13.

Kas vastavushindamise tabelite iga uue osa puhul on selge, mis õigusaktil see põhineb? Kas vastavushindamise tabelite iga osa puhul on täpselt kindlaks määratud kriteeriumid ja näitajad, mida tuleb kasutada vastavuse kontrollimiseks?

| 1.14. | Kas kriteeriumid ja näitajad on selged, objektiivsed ja praktikas kasutatavad? |
| --- | --- |

1.14.

Kas kriteeriumid ja näitajad on selged, objektiivsed ja praktikas kasutatavad?

| 1.15. | Kas nimetatud muudatuste kontrollimiseks on välja töötatud näitajad ja kriteeriumid? Kas kriteeriumid ja näitajad määravad selgelt kindlaks eri sidusrühmade rollid ja kohustused? |
| --- | --- |

1.15.

Kas nimetatud muudatuste kontrollimiseks on välja töötatud näitajad ja kriteeriumid? Kas kriteeriumid ja näitajad määravad selgelt kindlaks eri sidusrühmade rollid ja kohustused?

2. JAGU

TARNEAHELA KONTROLLID

Tarneahela kontrollisüsteemid peavad andma usaldusväärse kindluse, et puittooted on jälgitavad kogu tarneahela ulatuses alates raie- või seadusliku impordi kohast kuni ekspordi või siseturul müümise kohani. Alati ei ole vaja säilitada teavet konkreetse palgi, palgikoorma või puittoote füüsilise teekonna kohta ekspordi- või müügikohast kuni päritolumetsani, kuid alati tuleb tagada füüsiline jälgitavus metsa ja esimese punkti vahel, kus tooted segunevad (nt puidu kogumiskeskus, metsatoodete esmase ja teisese töötlemise ettevõte või puiduladu).

2.1.   Ülestöötamisõigused

Maa-alad või maavaldused, kus on antud metsaressursside kasutusõigused, on selgelt piiritletud ning kõnealuste õiguste omanikud nimetatud.

| 2.1.1. | Kas kontrollisüsteemiga tagatakse, et tarneahelasse siseneb üksnes sellistelt metsaaladelt või maavaldustelt pärinev puit, mille puhul on olemas kehtivad ja heaks kiidetud ülestöötamislitsentsid? |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Kas kontrollisüsteemiga tagatakse, et raietöid tegevatele ettevõtjatele on asjaomaste metsaalade või maavalduste kohta antud vajalikud ülestöötamisõigused? |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Kas ülestöötamisõiguste andmise menetlused ning antud ülestöötamisõigusi ja nende omanikke käsitlev teave on avalikustatud? |
| --- | --- |

2.1.3.

2.2.   Tarneahela kontrollisüsteemid

Tõhusad puidu jälgimise mehhanismid on olemas kogu tarneahela ulatuses alates puidu raiekohast kuni müügikohani siseturul või eksporditurgudel.

Puidu tuvastamise meetodid võivad erineda, alates üksikute ühikute siltidega märgistamisest kuni koorma või partii saatedokumentide läbivaatamiseni. Valitud meetod peab kajastama puidu päritolu, tüüpi ja väärtust ning ebaseadusliku või kontrollimata puiduga segunemise riski.

| 2.2.1. | Kas kõik tarneahela lülid ja ettevõtjad on kontrollisüsteemis tuvastatud ja kirjeldatud? |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Kas kõik tarneahela etapid on kontrollisüsteemis tuvastatud ja kirjeldatud? |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Kas on kindlaks määratud ja dokumenteeritud meetodid: a) toote päritolu tuvastamiseks ja b) teadmata allikatest pärineva puiduga segunemise vältimiseks järgmistel tarneahela etappidel:






  — | puidu metsasoleku ajal; |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

—

puidu metsasoleku ajal;

| — | tarneahela punktide vahelise transpordi ajal; |
| --- | --- |

—

tarneahela punktide vahelise transpordi ajal;

| — | ajutise ladustamise kohtades; |
| --- | --- |

—

ajutise ladustamise kohtades;

| — | esmatöötlemise ettevõttesse saabumisel; |
| --- | --- |

—

esmatöötlemise ettevõttesse saabumisel;

| — | teisese töötlemise ettevõttesse saabumisel; |
| --- | --- |

—

teisese töötlemise ettevõttesse saabumisel;

| — | puidulattu või ajutise ladustamise kohta saabumisel ning |
| --- | --- |

—

puidulattu või ajutise ladustamise kohta saabumisel ning

| — | ekspordikohta saabumisel? |
| --- | --- |

—

ekspordikohta saabumisel?

| 2.2.4. | Millised organisatsioonid/asutused vastutavad puiduvoogude kontrollimise eest? Kas neil on kontrolli tegemiseks asjakohased ja piisavad inim- ja muud ressursid? |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Kas on kehtestatud väljatöötatud ja kohaldatavate kontrollimenetluste tulemuste kontrollimise kord? |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | Kas tarneahela kontrollimenetlused on selgelt kindlaks määratud ja neist kõigile sidusrühmadele teatatud? |
| --- | --- |

2.2.6.

2.3.   Kogused

Puidu ja puittoodete koguste mõõtmiseks ja registreerimiseks tarneahela igas etapis on olemas usaldusväärsed ja tõhusad mehhanismid, sealhulgas enne ülestöötamist tehtavad usaldusväärsed prognoosid, mis võimaldavad arvestada kasvava metsa täpset mahtu igal maa-alal, maavaldusel või maaüksusel, kus hakatakse metsa langetama või üles töötama.

| 2.3.1. | Kas kontrollisüsteemis registreeritakse sisend- ja väljundkogused tarneahela järgmistes etappides:






  — | kasvav mets; |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

—

kasvav mets;

| — | saetud palgid metsas; |
| --- | --- |

—

saetud palgid metsas;

| — | transporditud ja ladustatud puit; |
| --- | --- |

—

transporditud ja ladustatud puit;

| — | puidu saekaatrisse/tehasesse saabumine; |
| --- | --- |

—

puidu saekaatrisse/tehasesse saabumine;

| — | tootmisliinidele/töötlemisettevõtetesse sisenemine; |
| --- | --- |

—

tootmisliinidele/töötlemisettevõtetesse sisenemine;

| — | tootmisliinidelt/töötlemisettevõtetest väljumine; |
| --- | --- |

—

tootmisliinidelt/töötlemisettevõtetest väljumine;

| — | saekaatrist/tehasest väljumine; |
| --- | --- |

—

saekaatrist/tehasest väljumine;

| — | kohalikesse puiduladudesse saabumine ja sealt väljumine; |
| --- | --- |

—

kohalikesse puiduladudesse saabumine ja sealt väljumine;

| — | ekspordikohta saabumine? |
| --- | --- |

—

ekspordikohta saabumine?

| 2.3.2. | Millised organisatsioonid/asutused vastutavad koguste kontrollisüsteemi sisestamise eest? Kuidas on need organisatsioonid/asutused omavahel seotud? Kui vastutavaid organisatsioone/asutusi on mitu, siis kuidas on tagatud, et kontrollitegevus ja andmete haldamine toimub kõigis nendes organisatsioonides nõuetekohaselt ja samade standardite alusel? |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Kas nende organisatsioonide/asutuste töötajad on saanud standardkoolituse andmete haldamises? Kas nendel organisatsioonidel/asutustel on piisavalt personali ja varustust? |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | Kuidas kontrollitakse andmete kvaliteeti? |
| --- | --- |

2.3.4.

2.4.   Võrdlemine

Kõik andmed on registreeritud nii, et neid oleks võimalik õigel ajal võrrelda tarneahela eelnevate ja järgnevate etappide andmetega.

| 2.4.1. | Kas kogu tarneahela ulatuses tehakse usaldusväärset võrdlemist? |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | Kas kõik kogused on registreeritud nii, et neid oleks võimalik õigel ajal võrrelda tarneahela eelnevate ja järgnevate etappide andmetega? |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | Kas on välja töötatud meetodid saeveskite ja muude töötlemisettevõtete toorpuidu sisendkoguste ning töödeldud puidu väljundkoguste omavahelise vastavuse hindamiseks? |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.4. | Kas puittoodete partiide või üksiktoodete usaldusväärne võrdlemine on võimalik kogu tarneahela ulatuses? |
| --- | --- |

2.4.4.

| 2.4.5. | Milliseid infosüsteeme ja tehnoloogiaid kasutatakse andmete salvestamisel, võrdlemisel ja aruandluses? Kas on olemas tõhusad andmeturbesüsteemid? |
| --- | --- |

2.4.5.

| 2.4.6. | Milline organisatsioon/asutus vastutab andmete võrdlemise eest? Kas tal on andmete nõuetekohaseks haldamiseks piisavad inim- ja muud ressursid? |
| --- | --- |

2.4.6.

| 2.4.7. | Milline teave tarneahela kontrollide kohta avalikustatakse? Kuidas sidusrühmad kõnealuse teabe kätte saavad? |
| --- | --- |

2.4.7.

| 2.4.8. | Kas kontrollisüsteem võimaldab koguselist võrdlemist vastavalt kohaldatavatele riiklikele või rahvusvahelistele standarditele? |
| --- | --- |

2.4.8.

2.5.   Kontrollitud õiguspärase puidu segunemine muul moel heaks kiidetud puiduga.

Kui kontrollitud õiguspärastest allikatest pärineva puidu segunemine muudest allikatest pärineva puiduga on lubatud, siis,

| 2.5.1. | kas tehakse piisavalt kontrolle, et välistada materjal, mis pärineb teadmata allikast või ei vasta õiguspärasuse näitajatele? |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | kas kontrollisüsteem annab loa kontrollitud puidu segamiseks muul moel heaks kiidetud puiduga (nt imporditud puiduga või niisuguselt metsaalalt või maavalduselt pärineva puiduga, mille kohta on küll antud seaduslik ülestöötamisõigus, kuid mis ei ole veel kontrollimenetlusega täielikult hõlmatud)? |
| --- | --- |

2.5.2.

| 2.5.3. | milliseid kontrollimeetmeid nimetatud juhtudel kohaldatakse? Näiteks, kas kontrollidega tagatakse, et deklareeritud ja kontrollitud väljundkogused ei ületa üheski etapis kontrollitud sisendkogust? |
| --- | --- |

2.5.3.

2.6.   Imporditud puittooted

Kehtestatud on piisavad seadused, menetlused ja kontrollid tagamaks puittoodete importimise õiguspärasus.

| 2.6.1. | Kuidas tõendatakse imporditud puidu ja puittoodete õiguspärasust? |
| --- | --- |

2.6.1.

| 2.6.2. | Milliseid tõendeid nõutakse selle kohta, et imporditud tooted pärinevad kolmandas riigis õiguspäraselt raiutud puudest? |
| --- | --- |

2.6.2.

| 2.6.3. | Kas õiguspärasuse kontrolli süsteemi abil tuvastatakse imporditud puit ja puittooted kogu tarneahela ulatuses? |
| --- | --- |

2.6.3.

| 2.6.4. | Kas imporditud puidu kasutamise korral on võimalik FLEGT-litsentsi alusel tuvastada päritoluriik ja liittoodete puhul koostisosade päritoluriigid? |
| --- | --- |

2.6.4.

| 2.6.5. | Kas on olemas mehhanism veendumaks, et importijad on rakendanud nõuetekohast hoolsust, sealhulgas dokumenteerinud õiguspärase päritolu ülestöötamisriigis, analüüsinud ebaseadusliku tegevuse riski ja vajaduse korral vastavaid leevendusmeetmeid? |
| --- | --- |

2.6.5.

| 2.6.6. | Kas õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuetekohasel hoolsusel ja riskianalüüsil põhinev lähenemine imporditud puidu õiguspärasuse hindamisele toimib ja kas see on tõhus? |
| --- | --- |

2.6.6.

| 2.6.7. | Kuidas koordineeritakse nende organisatsioonide tööd, kes vastutavad selle eest, et Hondurasesse imporditakse ainult õiguspärast puitu? Kas neil on piisavalt ressursse? |
| --- | --- |

2.6.7.

3. JAGU

KONTROLL

Kontroll tähendab kontrollide tegemist puidu õiguspärasuse tagamiseks. Kontroll peab olema piisavalt range ja tõhus, et võimaldada teha kindlaks igasugune nõuetele mittevastavus metsas või tarneahelas, ning võtta selle kõrvaldamiseks aegsasti meetmeid.

3.1.   Korraldamine

Kontrolli teeb valitsus, kolmandast isikust organisatsioon või mõlemad koos ning neil peavad selleks olema piisavad vahendid, juhtimissüsteemid, kvalifitseeritud ja koolitatud personal ning ranged ja tõhusad mehhanismid huvide konflikti kontrollimiseks.

| 3.1.1. | Kas valitsus on määranud kontrolliülesannete täitmiseks ühe või mitu organisatsiooni? Kas volitused (sealhulgas nendega seotud vastutusalad) on selged ja avalikustatud? |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Kas kontrolli eest vastutaval organisatsioonil on piisavad ressursid puidu õiguspärasuse kontrollimiseks ning süsteemid puidu tarneahela kontrollimiseks? |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Kas ICFil on piisavad ressursid puidu õiguspärasuse kontrollimiseks kõikidel tasanditel? |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Kas teistel õiguspärasuse tagamise süsteemi kaasatud riigiasutustel on piisavad ressursid puidu õiguspärasuse kontrolli konkreetsete aspektide tegemiseks kõikidel tasanditel? |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Kas kontrolli eest vastutaval organisatsioonil on juhtimissüsteem, mis vastab järgmistele nõuetele:






  — | on hangitud volitused väga tõhusa ja usaldusväärse süsteemi tagamiseks vajalike kohapealsete kontrollide tegemiseks; |
| --- | --- | --- |

3.1.5.

—

on hangitud volitused väga tõhusa ja usaldusväärse süsteemi tagamiseks vajalike kohapealsete kontrollide tegemiseks;

| — | on olemas piisavad ressursid väga tõhusa ja usaldusväärse süsteemi tagamiseks vajalike kohapealsete kontrollide tegemiseks; |
| --- | --- |

—

on olemas piisavad ressursid väga tõhusa ja usaldusväärse süsteemi tagamiseks vajalike kohapealsete kontrollide tegemiseks;

| — | kõikidel töötajatel on tõhusa kontrolli tagamiseks vajalik väljaõpe ja oskused; |
| --- | --- |

—

kõikidel töötajatel on tõhusa kontrolli tagamiseks vajalik väljaõpe ja oskused;

| — | on olemas mehhanismid huvide konflikti kontrollimiseks; |
| --- | --- |

—

on olemas mehhanismid huvide konflikti kontrollimiseks;

| — | on tagatud läbipaistev süsteem kooskõlas FLEGTi vabatahtliku partnerluslepinguga; |
| --- | --- |

—

on tagatud läbipaistev süsteem kooskõlas FLEGTi vabatahtliku partnerluslepinguga;

| — | kaebuste haldamise süsteem on üldsusele kättesaadav; |
| --- | --- |

—

kaebuste haldamise süsteem on üldsusele kättesaadav;

| — | on välja töötatud ja kohaldatud kontrollimeetod ning |
| --- | --- |

—

on välja töötatud ja kohaldatud kontrollimeetod ning

| — | kontrolli eest vastutavate organisatsioonide volitused on selged ja avalikustatud? |
| --- | --- |

—

kontrolli eest vastutavate organisatsioonide volitused on selged ja avalikustatud?

3.2.   Õiguspärasuse kontroll

Kontrollimeetod on dokumenteeritud, mis tagab menetluse süstemaatilisuse, läbipaistvuse ja tõendipõhisuse, ning kontrolle tehakse korrapäraste intervallidega ja need hõlmavad kõike vastavushindamise tabelites sisalduvat.

| 3.2.1. | Kas on selgelt kindlaks määratud, mida peab kontrollima? |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Kas kontrollimeetodid hõlmavad kõiki vastavushindamise tabelite osi ning kõigi seal nimetatud näitajatega vastavuse kontrollimist?
  Kas kontrolli puhul on nõutud:






  — | dokumentide ning tegevusandmike ja kohapealse tegevuse kontrollid (sealhulgas etteteatamiseta kontrollid); |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

Kas kontrolli puhul on nõutud:

—

dokumentide ning tegevusandmike ja kohapealse tegevuse kontrollid (sealhulgas etteteatamiseta kontrollid);

| — | teabe kogumine väliste sidusrühmade poolt; |
| --- | --- |

—

teabe kogumine väliste sidusrühmade poolt;

| — | kontrollitegevuse registreerimine, mis võimaldab siseaudiitoritel ja sõltumatul audiitoril kontrolli teha? |
| --- | --- |

—

kontrollitegevuse registreerimine, mis võimaldab siseaudiitoritel ja sõltumatul audiitoril kontrolli teha?

| 3.2.3. | Kas asutuste vastutus ja rollid on selgelt kindlaks määratud ja neist peetakse kinni? |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Kas vastavushindamise tabelite alusel tehtud kontrollide tulemused avalikustatakse? Kuidas on kõnealune teave sidusrühmadele kättesaadav? |
| --- | --- |

3.2.4.

3.3.   Õiguspärasuse tõend

Siseturul väljastatakse ettevõtjatele, kes täidavad kõiki õiguspärasuse tagamise süsteemi nõudeid, õiguspärasuse tõend.

3.3.1.   Korraldamine

| 3.3.1.1. | Milline asutus vastutab õiguspärasuse tõendite väljastamise eest? |
| --- | --- |

3.3.1.1.

| 3.3.1.2. | Kas õiguspärasuse tõendite väljastamise eest vastutava asutuse ja tema töötajate ülesanded on selgelt kindlaks määratud ja avalikustatud? |
| --- | --- |

3.3.1.2.

| 3.3.1.3. | Kas on kindlaks määratud õiguspärasuse tõendite väljastamise eest vastutava asutuse töötajate erialaoskustega seotud nõuded ning loodud sisekontrollisüsteem? |
| --- | --- |

3.3.1.3.

| 3.3.1.4. | Kas õiguspärasuse tõendite väljastamise eest vastutaval asutusel on piisavad ressursid oma ülesande täitmiseks? |
| --- | --- |

3.3.1.4.

3.3.2.   Õiguspärasuse tõendite väljastamine

| 3.3.2.1. | Kas õiguspärasuse tõendite väljastamise eest vastutavas asutuses on kehtestatud õiguspärasuse tõendite väljastamise dokumenteeritud menetlused? Kas need menetlused, sealhulgas kõik makstavad tasud, on avalikustatud? |
| --- | --- |

3.3.2.1.

| 3.3.2.2. | Millega tõendatakse, et kõnealuseid menetlusi rakendatakse praktikas nõuetekohaselt? |
| --- | --- |

3.3.2.2.

| 3.3.2.3. | Kas väljastatud õiguspärasuse tõendid ja rahuldamata jäetud tõendi väljastamise taotlused on nõuetekohaselt registreeritud? Kas registreeritud andmed näitavad selgelt, millise tõendusmaterjali alusel õiguspärasuse tõendeid väljastatakse? |
| --- | --- |

3.3.2.3.

| 3.3.2.4. | Kas õiguspärasuse tõendite väljastamise nõuded on selgelt kindlaks määratud ja ettevõtjatele kättesaadavad? |
| --- | --- |

3.3.2.4.

| 3.3.2.5. | Milline teave väljastatud õiguspärasuse tõendite kohta avalikustatakse ja kui sageli? |
| --- | --- |

3.3.2.5.

3.4.   Tarneahela kontrollisüsteemide kontroll

Kontrollide kohaldamisala kohta on selgelt kindlaks määratud, mida tuleb kontrollida, ning kontrollid hõlmavad kogu tarneahelat alates puu ülestöötamisest kuni sise- ja eksportturgudeni. Kontrollimeetodid tagavad menetluse dokumenteerimise, süstemaatilisuse ja läbipaistvuse. Kontrollid põhinevad tõenditel, toimuvad korrapäraste intervallidega ja hõlmavad kõike kohaldamisalas sisalduvat, sealhulgas andmete korrapärast ja õigeaegset võrdlemist ja kooskõlastamist igas ahela etapis.

| 3.4.1. | Kas kontrollimeetodid hõlmavad kõiki tarneahela kontrolle? |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Kas tarneahel on kontrollimeetodites selgelt kindlaks määratud? |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Millised on tõendid selle kohta, et tarneahela kontrolle on tõepoolest kontrollitud? |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Kas asutuste vastutus ja rollid on selgelt kindlaks määratud ja neist peetakse kinni? Kas vastutaval organisatsioonil on tarneahela kontrollide tegemiseks piisavalt töötajaid ja ressursse? |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Kas tarneahela kontrollisüsteemide kontrolli tulemused avalikustatakse? Kuidas on kõnealune teave sidusrühmadele kättesaadav? |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.4.6. | Kas õiguspärasuse tagamise süsteemi riskipõhine lähenemine aitab kaasa puidu tõhusale kontrollimisele kogu tarneahela ulatuses? |
| --- | --- |

3.4.6.

| 3.4.7. | Millist infosüsteemi kasutatakse andmete registreerimiseks, kontrollimiseks ja säilitamiseks? Kas on olemas süsteem andmete turvalisuse ja neile juurdepääsu tagamiseks? |
| --- | --- |

3.4.7.

3.5.   Vabatahtlike sertifitseerimissüsteemide tunnustamine

Ühiskomitee on kinnitanud vabatahtlike sertifitseerimissüsteemide tunnustamise menetlused. Nende tunnustamismenetluste hulka kuulub ka riskianalüüsil põhinev õiguspärasuse tagamise süsteemi kontrollimenetlus.

| 3.5.1. | Kas vabatahtlike sertifitseerimissüsteemide tunnustamise menetlused on ajakohased? Kas need on üldsusele kättesaadavad? |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Kas mõnda vabatahtlikku sertifitseerimissüsteemi on juba tunnustatud? Kas impordi kontrollisüsteemide tunnustamise viis aitab tagada õiguspärasust? |
| --- | --- |

3.5.2.

3.6.   Mittevastavuse juhtumid

On olemas tõhus ja toimiv mehhanism mittevastavuse tuvastamise korral asjakohaste parandusmeetmete võtmiseks ja rakendamiseks.

| 3.6.1. | Kas kontrollisüsteem sisaldab ülaltoodud nõuet? |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Kas on välja töötatud mehhanism, mille abil käsitleda FLEGT-litsentside ja õiguspärasuse tõendite väljastamist mõjutavaid mittevastavuse juhtumeid, ning kas seda praktikas rakendatakse? |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | Kas kontrollisüsteem võimaldab nõuetekohaselt tuvastada mittevastavuse juhtumeid? |
| --- | --- |

3.6.3.

| 3.6.4. | Kas tuvastatud mittevastavuse juhtumeid ja võetud parandusmeetmeid registreeritakse nõuetekohaselt? Kas kõnealuste parandusmeetmete tulemuslikkust hinnatakse? |
| --- | --- |

3.6.4.

| 3.6.5. | Kas mittevastavuse juhtumite tuvastamisel ja hindamisel võetakse arvesse teiste sidusrühmade kogutud teavet? |
| --- | --- |

3.6.5.

| 3.6.6. | Milline teave tuvastatud mittevastavuse juhtumite kohta avalikustatakse? |
| --- | --- |

3.6.6.

3.7.   Kaebuste menetlemine

| 3.7.1. | Kas on olemas kaebuste menetlemise süsteem ja kas see on kättesaadav kõigile sidusrühmadele? |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | Kas kontrolliasutustes on sisse seatud mehhanismid sidusrühmade ja sõltumatu audiitori kaebuste vastuvõtmiseks ning nendele reageerimiseks? |
| --- | --- |

3.7.2.

| 3.7.3. | Kas kontrolliasutustes on sisse seatud mehhanismid valitsusametnike tuvastatud rikkumiste kohta saabuvate teadete vastuvõtmiseks ja nendele reageerimiseks? |
| --- | --- |

3.7.3.

| 3.7.4. | Kas on selgelt teada, kuidas toimub kaebuste vastuvõtmine, dokumenteerimine, (vajaduse korral) kõrgemale tasandile edastamine ning nendele reageerimine? |
| --- | --- |

3.7.4.

4. JAGU

FLEGT-LITSENTSID

Honduras on määranud FLEGT-litsentside väljastamise eest üldist vastutust kandva litsentse väljastava asutuse. FLEGT-litsentse väljastatakse üksiksaadetistele või heakskiidetud ettevõtjatele.

4.1.   Korraldamine

| 4.1.1. | Milline asutus vastutab FLEGT-litsentside väljastamise eest? |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Kas FLEGT-litsentse väljastava asutuse ja selle töötajate ülesanded seoses FLEGT-litsentside väljastamisega on selgelt kindlaks määratud ja avalikustatud? |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Kas on kindlaks määratud FLEGT-litsentse väljastava asutuse töötajate oskustega seotud nõuded ning loodud sisekontrollisüsteem? |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Kas FLEGT-litsentse väljastaval asutusel on piisavad ressursid oma ülesannete täitmiseks? |
| --- | --- |

4.1.4.

4.2.   FLEGT-litsentside väljastamine

| 4.2.1. | Kas FLEGT-litsentse väljastaval asutusel on kehtestatud litsentside väljastamise dokumenteeritud menetlused? Kas need menetlused, sealhulgas kõik makstavad tasud, on avalikustatud? |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Millega tõendatakse, et kõnealuseid menetlusi rakendatakse praktikas nõuetekohaselt? |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Kas väljastatud FLEGT-litsentside ja rahuldamata jäetud litsentside väljastamise taotlused on nõuetekohaselt registreeritud? Kas registreeritud andmed näitavad selgelt, millise tõendusmaterjali alusel FLEGT-litsentse väljastatakse? |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Kas FLEGT-litsentside väljastamise nõuded on selgelt kindlaks määratud ja eksportijatele kättesaadavad? |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Milline teave väljastatud FLEGT-litsentside kohta avalikustatakse ja kui sageli? |
| --- | --- |

4.2.5.

4.3.   Saadetiste FLEGT-litsentsid

| 4.3.1. | Kas FLEGT-litsentse väljastatakse üksiksaadetistele? |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Kas ekspordisaadetiste õiguspärasust saab kontrollida valitsuse kontrolli- ja jälgitavuse süsteemide kaudu? |
| --- | --- |

4.3.2.

4.4.   Päringud väljastatud FLEGT-litsentside kohta

Kas on olemas piisav süsteem liidu liikmesriikide pädevate asutuste poolt FLEGT-litsentside kohta esitatud päringute haldamiseks vastavalt käesoleva lepingu III lisale. Põhiküsimused on muu hulgas järgmised.

| 4.4.1. | Kas liidu liikmesriikide pädevatel asutustel on õigus saada selgitusi Hondurases väljastatud FLEGT-litsentside kohta? |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Kas liidu liikmesriikide pädevate asutuste ja Hondurase FLEGT-litsentse väljastava asutuse vahelise suhtlemise tarvis on olemas selgelt kindlaks määratud menetlused? |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Kas on loodud kanalid, mille kaudu teised riigisisesed või rahvusvahelised sidusrühmad saavad väljastatud FLEGT-litsentside kohta esitada päringuid? |
| --- | --- |

4.4.3.

5. JAGU

ÕIGUSPÄRASUSE TAGAMISE SÜSTEEMI SÕLTUMATUT AUDITIT KÄSITLEVAD SUUNISED

Õiguspärasuse tagamise süsteemi sõltumatu audit on Hondurase metsandussektori reguleerivatest asutustest sõltumatu ülesanne. Selle eesmärk on tagada FLEGT-litsentsimissüsteemi usaldusväärsus, jälgides, et kõik õiguspärasuse tagamise süsteemi osad toimiksid ettenähtud viisil.

5.1.   Institutsiooniline raamistik

Asutuse määramine – Honduras on ametlikult volitanud õiguspärasuse tagamise süsteemi sõltumatut auditit tegema asutuse, kes töötab tõhusalt ja läbipaistvalt.

Sõltumatus muudest õiguspärasuse tagamise süsteemi osadest – metsaressursside majandamises või reguleerimises osalevad organisatsioonid ja üksikisikud ning sõltumatu auditiga seotud organisatsioonid ja isikud on teineteisest selgelt lahutatud.

| 5.1.1. | Kas valitsus on dokumenteerinud nõuded sõltumatu audiitori sõltumatuse kohta? |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | Kas on ette nähtud, et Hondurase metsandussektoris ärihuve või institutsioonilist rolli omavad organisatsioonid või üksikisikud ei tohi tegutseda sõltumatu audiitorina?
  Sõltumatu audiitori määramine – sõltumatu audiitorina tegutsev organisatsioon määratakse läbipaistva mehhanismi kaudu ning tema tegevuse kohta on loodud selged ja avalikult kättesaadavad eeskirjad. |
| --- | --- |

5.1.2.

Sõltumatu audiitori määramine – sõltumatu audiitorina tegutsev organisatsioon määratakse läbipaistva mehhanismi kaudu ning tema tegevuse kohta on loodud selged ja avalikult kättesaadavad eeskirjad.

| 5.1.3. | Kas valitsus on avalikustanud õiguspärasuse tagamise süsteemi sõltumatu audiitorina tegutseva organisatsiooni õigused ja kohustused? |
| --- | --- |

5.1.3.

| 5.1.4. | Kas valitsus on dokumenteerinud ja avalikustanud õiguspärasuse tagamise süsteemi sõltumatu audiitorina tegutseva organisatsiooni määramise menetlused?
  Kaebuste menetlemise mehhanismi kehtestamine – on loodud sõltumatu auditi järelduste tõttu tekkinud kaebuste ja vaidluste menetlemise mehhanism. Kõnealune mehhanism võimaldab menetleda kõiki FLEGT-litsentsimissüsteemi toimimisega seotud kaebusi. |
| --- | --- |

5.1.4.

Kaebuste menetlemise mehhanismi kehtestamine – on loodud sõltumatu auditi järelduste tõttu tekkinud kaebuste ja vaidluste menetlemise mehhanism. Kõnealune mehhanism võimaldab menetleda kõiki FLEGT-litsentsimissüsteemi toimimisega seotud kaebusi.

| 5.1.5. | Kas on olemas kaebuste menetlemise dokumenteeritud mehhanism, mis on tehtud kättesaadavaks kõigile sidusrühmadele? |
| --- | --- |

5.1.5.

| 5.1.6. | Kas on selge, kuidas toimub kaebuste vastuvõtmine, dokumenteerimine, (vajaduse korral) kõrgemale tasandile edastamine ning neile reageerimine? |
| --- | --- |

5.1.6.

5.2.   Õiguspärasuse tagamise süsteemi sõltumatu audiitorina tegutsev organisatsioon

Organisatsioonilised ja tehnilised nõuded – õiguspärasuse tagamise süsteemi sõltumatu audiitorina tegutsev organisatsioon on süsteemi muudest osadest sõltumatu ning tegutseb vastavalt dokumenteeritud haldusstruktuurile ning põhimõtete ja menetluste alusel, mis on kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud parimate tavadega.

| 5.2.1. | Kas õiguspärasuse tagamise süsteemi sõltumatu audiitorina tegutsev organisatsioon tegutseb vastavalt dokumenteeritud juhtimissüsteemile, mis vastab ISO 17021 ja 17065 või sarnaste standardite nõuetele?
  Järelevalve metoodika – õiguspärasuse tagamise süsteemi sõltumatu auditi meetodid on tõendipõhised ning seiret tehakse minimaalsete määratud intervallidega. |
| --- | --- |

5.2.1.

Järelevalve metoodika – õiguspärasuse tagamise süsteemi sõltumatu auditi meetodid on tõendipõhised ning seiret tehakse minimaalsete määratud intervallidega.

| 5.2.2. | Kas õiguspärasuse tagamise süsteemi sõltumatu auditi meetodites täpsustatakse, kas kõik tähelepanekud põhinevad süsteemi toimimisega seotud objektiivsetel tõenditel? |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Kas õiguspärasuse tagamise süsteemi sõltumatu auditi meetodites täpsustatakse süsteemi iga osa kontrollimise maksimaalsed intervallid?
  Sõltumatu auditi ulatus – sõltumatu audiitorina tegutseval organisatsioonil on kehtestatud õigused ja kohustused, milles täpsustatakse selgelt, mida on vaja jälgida, ning mis hõlmavad kõiki FLEGT-litsentside väljastamise nõudeid, milles on kokku lepitud. |
| --- | --- |

5.2.3.

Sõltumatu auditi ulatus – sõltumatu audiitorina tegutseval organisatsioonil on kehtestatud õigused ja kohustused, milles täpsustatakse selgelt, mida on vaja jälgida, ning mis hõlmavad kõiki FLEGT-litsentside väljastamise nõudeid, milles on kokku lepitud.

| 5.2.4. | Kas õiguspärasuse tagamise süsteemi sõltumatu auditi meetodid hõlmavad kõiki õiguspärasuse kontrolli süsteemi osi ja kas neis on nimetatud peamised süsteemi osade tõhususe kontrollid?
  Aruannetega seotud nõuded – kas sõltumatu audiitorina tegutsev organisatsioon esitab ühiskomiteele regulaarselt aruandeid õiguspärasuse tagamise süsteemi usaldusväärsuse, sealhulgas kõigi mittevastavuse juhtumite kohta, esitades ka oma hinnangu nimetatud juhtumite lahendamiseks võetud parandusmeetmete kohta? |
| --- | --- |

5.2.4.

Aruannetega seotud nõuded – kas sõltumatu audiitorina tegutsev organisatsioon esitab ühiskomiteele regulaarselt aruandeid õiguspärasuse tagamise süsteemi usaldusväärsuse, sealhulgas kõigi mittevastavuse juhtumite kohta, esitades ka oma hinnangu nimetatud juhtumite lahendamiseks võetud parandusmeetmete kohta?

| 5.2.5. | Kas õiguspärasuse tagamise süsteemi sõltumatu audiitorina tegutseva organisatsiooni õigustes ja kohustustes on täpsustatud aruannetega seotud nõuded ja aruannete esitamise sagedus? |
| --- | --- |

5.2.5.

---

VIII LISA

LISA- JA KÕRVALMEETMED

SISSEJUHATUS

Käesoleva lepingu tõhus täitmine Hondurases nõuab lisa- ja kõrvalmeetmete kehtestamist asutuste ja osaliste jaoks, kes vastutavad käesoleva lepingu täitmise eest.

Lisa- ja kõrvalmeetmed töötatakse välja, võttes arvesse protsessi kaasatud asutustega peetud konsultatsioone, käesoleva lepinguga seotud läbirääkimiste käigus tehtud kontrollkäikude järeldusi ja soovitusi ning Hondurase metsandussektorit käsitlevate mitmesuguste uuringute soovitusi. Meetmed, mida läbirääkimiste käigus kindlaks ei määrata, lisatakse tehnilise sekretariaadi ja FLEGTi vabatahtliku partnerluslepingu rakendamise asutustevahelise sekretariaadi (SIIAVA) tööplaanidesse lisa- ja kõrvalmeetmetena.

Pärast käesoleva lepingu jõustumist hakkab Honduras ellu viima kõnealuste meetmete rakendamise töökava, sealhulgas kaasatud asutuste praeguste ja uute allasutuste töötajate väljaõpet, mis aitab tagada kiire ja tõhusa ülemineku käesoleva lepingu läbirääkimiste käigus saadud teadmiste ja kogemuste edasiandmise teel.

Planeerimise eesmärgil on lisa- ja kõrvalmeetmed jaotatud viide kategooriasse.

| — | Avalike asutuste ja muude käesoleva lepinguga seotud osaliste vahelise koordineerimise tõhustamine |
| --- | --- |

—

Avalike asutuste ja muude käesoleva lepinguga seotud osaliste vahelise koordineerimise tõhustamine

| — | Suutlikkuse suurendamine |
| --- | --- |

—

Suutlikkuse suurendamine

| — | Strateegiline meede |
| --- | --- |

—

Strateegiline meede

| — | Uuringud |
| --- | --- |

—

Uuringud

| — | Õiguslikud vahendid. |
| --- | --- |

—

Õiguslikud vahendid.

Lisa- ja kõrvalmeetmete rakendamisel eristatakse kolm tähtsusastet:

| — | tähtis – Hondurase õiguspärasuse tagamise süsteemi käivitamiseks hädavajalik meede; |
| --- | --- |

—

tähtis – Hondurase õiguspärasuse tagamise süsteemi käivitamiseks hädavajalik meede;

| — | keskmise tähtsusega – õiguspärasuse tagamise süsteemi toimimise optimeerimisel kasulik meede või meede tagamaks, et suur osa ettevõtjatest suudaks täita õigusnorme ja õiguspärasuse tagamise süsteemi nõudeid; |
| --- | --- |

—

keskmise tähtsusega – õiguspärasuse tagamise süsteemi toimimise optimeerimisel kasulik meede või meede tagamaks, et suur osa ettevõtjatest suudaks täita õigusnorme ja õiguspärasuse tagamise süsteemi nõudeid;

| — | vähetähtis – üldisem sektoripõhine (ametiasutused, erasektor, kodanikuühiskond jne) toetusmeede. |
| --- | --- |

—

vähetähtis – üldisem sektoripõhine (ametiasutused, erasektor, kodanikuühiskond jne) toetusmeede.

Käesolevas lisas loetletud meetmete fookust ja kohaldamisala kirjeldatakse lisa- ja kõrvalmeetmete käsiraamatus, mille eest vastutab ühiskomitee, kes vajaduse korral vaatab käsiraamatu läbi ja ajakohastab seda.

1.   AVALIKE ASUTUSTE JA MUUDE KÄESOLEVA LEPINGUGA SEOTUD OSALISTE VAHELISE KOORDINEERIMISE TÕHUSTAMINE

| 1.1. | Käesoleva lepingu tarbeks asutustevaheliste koostöölepingute sõlmimine ja rakendamine
  SIIAVA ja ühiskomitee koosseisud ning käesoleva lepingu täitmine lepitakse kokku avaliku sektori asutuste vahelises vastastikuse mõistmise memorandumis, mille allkirjastavad teiste seas järgmised avaliku sektori asutused: energeetika, loodusvarade, keskkonna ja kaevanduste ministeerium (MiAmbiente), metsakaitseamet (ICF), omandiamet (IP), riiklik põllumajandusamet (INA), maksuamet (SAR), tollitulude alamdirektoraat (DARA), Hondurase omavalitsuste liit (AMHON), Hondurase sotsiaalkindlustusamet (IHSS), tööhõive- ja sotsiaalkindlustusministeerium (STSS), põllumajanduse ja loomakasvatuse ministeerium (SAG), põlisrahvaste ja afro-honduraslaste riiklik direktoraat (DINAFROH), avaliku teabe amet (IAIP), riigiprokuröri büroo (MP), julgeolekuministeerium (SSN, kes esindab riiklikku ennetuspolitseid (PNP)), riigikaitseministeerium (SEDENA, kes esindab Hondurase relvajõude (FFAA)), riigiprokuratuur (PGR), Hondurase keskpank (BCH), riiklik metsateaduste kool (ESNACIFOR) ning muud keskkonna- ja metsandusküsimustega tegelevad akadeemilised asutused. Lisaks sõlmitakse koostöölepingud, kui seda peetakse käesoleva lepinguga seotud eri asutuste tegevuse koordineerimisel kasulikuks. |
| --- | --- |

1.1.

SIIAVA ja ühiskomitee koosseisud ning käesoleva lepingu täitmine lepitakse kokku avaliku sektori asutuste vahelises vastastikuse mõistmise memorandumis, mille allkirjastavad teiste seas järgmised avaliku sektori asutused: energeetika, loodusvarade, keskkonna ja kaevanduste ministeerium (MiAmbiente), metsakaitseamet (ICF), omandiamet (IP), riiklik põllumajandusamet (INA), maksuamet (SAR), tollitulude alamdirektoraat (DARA), Hondurase omavalitsuste liit (AMHON), Hondurase sotsiaalkindlustusamet (IHSS), tööhõive- ja sotsiaalkindlustusministeerium (STSS), põllumajanduse ja loomakasvatuse ministeerium (SAG), põlisrahvaste ja afro-honduraslaste riiklik direktoraat (DINAFROH), avaliku teabe amet (IAIP), riigiprokuröri büroo (MP), julgeolekuministeerium (SSN, kes esindab riiklikku ennetuspolitseid (PNP)), riigikaitseministeerium (SEDENA, kes esindab Hondurase relvajõude (FFAA)), riigiprokuratuur (PGR), Hondurase keskpank (BCH), riiklik metsateaduste kool (ESNACIFOR) ning muud keskkonna- ja metsandusküsimustega tegelevad akadeemilised asutused. Lisaks sõlmitakse koostöölepingud, kui seda peetakse käesoleva lepinguga seotud eri asutuste tegevuse koordineerimisel kasulikuks.

| 1.2. | Käesoleva lepinguga seotud avaliku sektori asutustes asjakohaste korralduslike muudatuste tegemine ja kõnealuste asutuste eelarvetest käesoleva lepingu täitmiseks vajalike vahendite eraldamine
  Iga asutus lähtub vajalike asjaomaste eelarvemuudatuste tegemisel käesolevast lepingust ja selle lisadest, eelkõige käesolevast lisast. Rahandusministeerium (SEFIN) võtab vajalikud meetmed, et tagada käesoleva lepinguga seoses vajalikud eelarvevahendid, mida taotlevad MiAmbiente, ICF, IP, INA, SAR, DARA, AMHON, IHSS, STSS, SAG, DINAFROH, IAIP, MP, SSN, SEDENA, PGR, BCH, ESNACIFOR ja muud keskkonna- ning metsandusküsimustega tegelevad akadeemilised asutused. Kõnealuseid vahendeid kasutatakse asjaomaste käesoleva lepingu kohaste tegevuste elluviimiseks ning lisatakse asutuste ajakohastatud strateegilistesse kavadesse ja iga-aastastesse tegevuskavadesse alates kuue kuu möödumisest käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast. |
| --- | --- |

1.2.

Iga asutus lähtub vajalike asjaomaste eelarvemuudatuste tegemisel käesolevast lepingust ja selle lisadest, eelkõige käesolevast lisast. Rahandusministeerium (SEFIN) võtab vajalikud meetmed, et tagada käesoleva lepinguga seoses vajalikud eelarvevahendid, mida taotlevad MiAmbiente, ICF, IP, INA, SAR, DARA, AMHON, IHSS, STSS, SAG, DINAFROH, IAIP, MP, SSN, SEDENA, PGR, BCH, ESNACIFOR ja muud keskkonna- ning metsandusküsimustega tegelevad akadeemilised asutused. Kõnealuseid vahendeid kasutatakse asjaomaste käesoleva lepingu kohaste tegevuste elluviimiseks ning lisatakse asutuste ajakohastatud strateegilistesse kavadesse ja iga-aastastesse tegevuskavadesse alates kuue kuu möödumisest käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast.

| 1.3. | Asutustevahelise koordineerimise strateegiate väljatöötamine ja rakendamine eesmärgiga tagada iga asutuse vastutusalasse kuuluvate vastavushindamise tabelites esitatud näitajate ja õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuete täitmine
  Õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamine üldiselt ja eriti ICFi õiguspärasuse kontrolli üksuse toimimine nõuavad ICFi ja käesoleva lepinguga seotud asutuste vahelist tihedat koostööd, et ühtlustada nimetatud üksusesse saabuvat infovoogu. Rakendatavaid strateegilisi meetmeid koordineeritakse FLEGTi vabatahtliku partnerluslepingu rakendamise asutustevahelise sekretariaadi (SIIAVA) kaudu. |
| --- | --- |

1.3.

Õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamine üldiselt ja eriti ICFi õiguspärasuse kontrolli üksuse toimimine nõuavad ICFi ja käesoleva lepinguga seotud asutuste vahelist tihedat koostööd, et ühtlustada nimetatud üksusesse saabuvat infovoogu. Rakendatavaid strateegilisi meetmeid koordineeritakse FLEGTi vabatahtliku partnerluslepingu rakendamise asutustevahelise sekretariaadi (SIIAVA) kaudu.

| 1.4. | Õiguspärasuse tagamise süsteemi kaasatud asutuste vahelise teabevahetuse mehhanismide sisseseadmine, seades prioriteediks IT-süsteemide sidumise
  Teabevahetus suurendab andmete liikumist õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamise ja õiguspärasuse näitajate jälgimise eest vastutavate asutuste süsteemide vahel. ICFi tulevasele õiguspärasuse kontrolli üksusele andmete kättesaadavaks tegemiseks luuakse andmebaas. Kõnealune meede võimaldab ICFi süsteemide SIRMA, SNIFi ja geoportaali interaktiivset andmevahetust teiste asutuste süsteemide ning kutseliitude olemasolevate süsteemidega.
  Välja arendatakse arvutisüsteem, mille funktsioonid on kohandatud konkreetsete asutuste rakendussuutlikkusele. Süsteemi mõne osa puhul võib kaaluda lahendusi, mis ei ole arvutipõhised, võttes arvesse teabevahetussüsteemi diagnostika ja teostatavuse analüüsi tulemusi. |
| --- | --- |

1.4.

Teabevahetus suurendab andmete liikumist õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamise ja õiguspärasuse näitajate jälgimise eest vastutavate asutuste süsteemide vahel. ICFi tulevasele õiguspärasuse kontrolli üksusele andmete kättesaadavaks tegemiseks luuakse andmebaas. Kõnealune meede võimaldab ICFi süsteemide SIRMA, SNIFi ja geoportaali interaktiivset andmevahetust teiste asutuste süsteemide ning kutseliitude olemasolevate süsteemidega.

Välja arendatakse arvutisüsteem, mille funktsioonid on kohandatud konkreetsete asutuste rakendussuutlikkusele. Süsteemi mõne osa puhul võib kaaluda lahendusi, mis ei ole arvutipõhised, võttes arvesse teabevahetussüsteemi diagnostika ja teostatavuse analüüsi tulemusi.

| 1.5. | Ebaseadusliku metsaraie ja metsatoodete vedamise vastase riikliku strateegia (ENCTI) tegevuskava rakendamine
  Tegemist on käesoleva lepingu täitmise valdkondadevahelise strateegiaga, mis hõlmab vastavushindamise tabelite mitme põhimõttega seotud tegevusi, nagu on kirjeldatud V lisa punktis 11. ICF on teinud mitu katset ENCTI strateegiat rakendada, mis on ebaõnnestunud peamiselt rahapuuduse tõttu. Esimese sammuna asjaomaste asutuste poolt ENCTI rakendamisel kasutatavate meetmete ja vahendite järjepideva loomise suunas kavandati 2017. aastal mõne ennetus- ja seiremeetme rakendamine ning koostati vastav eelarve. |
| --- | --- |

1.5.

Tegemist on käesoleva lepingu täitmise valdkondadevahelise strateegiaga, mis hõlmab vastavushindamise tabelite mitme põhimõttega seotud tegevusi, nagu on kirjeldatud V lisa punktis 11. ICF on teinud mitu katset ENCTI strateegiat rakendada, mis on ebaõnnestunud peamiselt rahapuuduse tõttu. Esimese sammuna asjaomaste asutuste poolt ENCTI rakendamisel kasutatavate meetmete ja vahendite järjepideva loomise suunas kavandati 2017. aastal mõne ennetus- ja seiremeetme rakendamine ning koostati vastav eelarve.

| 1.6. | Käesoleva lepingu täitmisel tehtud edusammude jälgimise ja hindamise metoodika loomine ning rakendamine
  Käesoleva lepingu täitmisel tehtud edusammude jälgimiseks ja hindamiseks on igal asutusel vaja lähtepunkti ning kindlaks määratud metoodikat, mis võimaldaks tal lepingu täitmisel tehtud edusamme süstemaatiliselt jälgida. Ühtlasi saaks neist juhinduda ka käesoleva lepingu kohta aastaaruannete koostamisel ja kaks korda aastas lepinguosaliste poolt lepingu läbivaatamisel. |
| --- | --- |

1.6.

Käesoleva lepingu täitmisel tehtud edusammude jälgimiseks ja hindamiseks on igal asutusel vaja lähtepunkti ning kindlaks määratud metoodikat, mis võimaldaks tal lepingu täitmisel tehtud edusamme süstemaatiliselt jälgida. Ühtlasi saaks neist juhinduda ka käesoleva lepingu kohta aastaaruannete koostamisel ja kaks korda aastas lepinguosaliste poolt lepingu läbivaatamisel.

| 1.7. | Käesoleva lepingu mõju mõõtmise meetodite loomine ja rakendamine
  Käesoleva lepingu mõju, eelkõige haavatavatele elanikkonnarühmadele avalduva mõju mõõtmiseks vajavad eri osalised lähtepunkti ja kindlaks määratud metoodikat, mis võimaldaks lepingu mõju süstemaatiliselt mõõta, nagu on sätestatud artikli 19 lõike 3 punktis h ja artiklis 17. |
| --- | --- |

1.7.

Käesoleva lepingu mõju, eelkõige haavatavatele elanikkonnarühmadele avalduva mõju mõõtmiseks vajavad eri osalised lähtepunkti ja kindlaks määratud metoodikat, mis võimaldaks lepingu mõju süstemaatiliselt mõõta, nagu on sätestatud artikli 19 lõike 3 punktis h ja artiklis 17.

| 1.8. | Riigimetsaalade ja põlisrahvaste territooriumide seadustamise erikava rakendamine
  ICFi, IP ja INA vahel sõlmitud lepingute täitmise otstarbel koostatakse ning rakendatakse erikava. |
| --- | --- |

1.8.

ICFi, IP ja INA vahel sõlmitud lepingute täitmise otstarbel koostatakse ning rakendatakse erikava.

| 1.9. | Metsandussektoriga seotud juhtumite korral kohtuametnike ja õiguskaitseasutustega koostöösuutlikkuse suurendamine
  Meetme eesmärk on suurendada suutlikkust, eelkõige kohtunike ja magistraadikohtunike koolitamise osas keskkonna- ning metsandusalaste õigusaktide rakendamisega seotud küsimustes, pidades silmas nende rolli käesoleva lepingu tõhusal rakendamisel. |
| --- | --- |

1.9.

Meetme eesmärk on suurendada suutlikkust, eelkõige kohtunike ja magistraadikohtunike koolitamise osas keskkonna- ning metsandusalaste õigusaktide rakendamisega seotud küsimustes, pidades silmas nende rolli käesoleva lepingu tõhusal rakendamisel.

| 1.10. | Õiguspärasuse tagamise süsteemi kaebuste menetlemise korra rakendamiseks vajalike õigusaktide väljatöötamise koordineerimine
  Meetmega määratakse kindlaks kõigi õiguspärasuse tagamise süsteemi kaebuste menetlemise olemasolevate ja loodavate menetlustega tegelevate V lisa punktis 10 kirjeldatud asutuste koostoimimine, tegutsemine ja pädevusvaldkonnad. Kõnealused asutused hõlmavad kõiki õiguspärasuse tagamise süsteemi kaasatud asutusi, sõltumatut auditeerimisasutust, ühiskomiteed ja kodanikuühiskonda. |
| --- | --- |

1.10.

Meetmega määratakse kindlaks kõigi õiguspärasuse tagamise süsteemi kaebuste menetlemise olemasolevate ja loodavate menetlustega tegelevate V lisa punktis 10 kirjeldatud asutuste koostoimimine, tegutsemine ja pädevusvaldkonnad. Kõnealused asutused hõlmavad kõiki õiguspärasuse tagamise süsteemi kaasatud asutusi, sõltumatut auditeerimisasutust, ühiskomiteed ja kodanikuühiskonda.

| 1.11. | Metsahalduse parandamise eesmärgil üldsuse kaasamise tugevdamine ja ametlikule alusele seadmine
  ICF sõlmib puittoodete õiguspärasuse tagamise süsteemi toimimise sõltumatu järelevalve otstarbel suutlikkuse suurendamist ja asutustevahelist kooskõlastamist käsitlevad kokkulepped PIAHide ning kodanikuühiskonna organisatsioonidega. See hõlmab kohaliku elanikkonna poolset seiret metsandus- ja tööstustegevuse üle. |
| --- | --- |

1.11.

ICF sõlmib puittoodete õiguspärasuse tagamise süsteemi toimimise sõltumatu järelevalve otstarbel suutlikkuse suurendamist ja asutustevahelist kooskõlastamist käsitlevad kokkulepped PIAHide ning kodanikuühiskonna organisatsioonidega. See hõlmab kohaliku elanikkonna poolset seiret metsandus- ja tööstustegevuse üle.

| 1.12. | Avaliku teabe haldamise süsteemi loomine ja rakendamine
  IX lisas kirjeldatud üldist huvi pakkuva teabe ja muu võimaliku loodava asjakohase teabega tutvumiseks luuakse andmebaas. |
| --- | --- |

1.12.

IX lisas kirjeldatud üldist huvi pakkuva teabe ja muu võimaliku loodava asjakohase teabega tutvumiseks luuakse andmebaas.

2.   SUUTLIKKUSE SUURENDAMINE

| 2.1. | Käesoleva lepingu täitmisse kaasatud asutuste jaoks suutlikkuse suurendamise programmi väljatöötamine ja rakendamine
  ICF ja käesoleva lepingu täitmisse kaasatud asutused töötavad välja ja rakendavad koolitusprogrammi, mis on kohandatud iga asutuse ülesannetele eesmärgiga suurendada kõnealuste asutuste teadmisi. |
| --- | --- |

2.1.

ICF ja käesoleva lepingu täitmisse kaasatud asutused töötavad välja ja rakendavad koolitusprogrammi, mis on kohandatud iga asutuse ülesannetele eesmärgiga suurendada kõnealuste asutuste teadmisi.

| 2.2. | Metsandussektori ettevõtjate suutlikkuse suurendamise kava väljatöötamine ja rakendamine
  Käesoleva lepinguga seotud läbirääkimiste käigus 2016. aasta oktoobris tehtud kontrollkäigud tõid esile metsandusettevõtjate, näiteks metsaomanike, metsatoodete ettevõtete, agrometsandusrühmade, mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate õiguspärasusega seotud nõrkusi ja lünki. Meetmega 4.4 ette nähtud uuring on alus metsandussektori ettevõtjate koolituste läbiviimisele. Kõnealune kava hõlmab ettevõtjate tehnilist koolitust, eelistades mikro-, väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid ning võttes arvesse nende erivajadusi. |
| --- | --- |

2.2.

Käesoleva lepinguga seotud läbirääkimiste käigus 2016. aasta oktoobris tehtud kontrollkäigud tõid esile metsandusettevõtjate, näiteks metsaomanike, metsatoodete ettevõtete, agrometsandusrühmade, mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate õiguspärasusega seotud nõrkusi ja lünki. Meetmega 4.4 ette nähtud uuring on alus metsandussektori ettevõtjate koolituste läbiviimisele. Kõnealune kava hõlmab ettevõtjate tehnilist koolitust, eelistades mikro-, väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid ning võttes arvesse nende erivajadusi.

3.   STRATEEGILISED MEETMED

| 3.1. | Valitsusasutuste metsandussektoriga seotud töökorra tõhustamine ja hõlbustamine
  Kõnealune meede nõuab metsanduse tarneahela praeguste haldusmenetluste üksikasjalikku läbivaatamist. Meetme otstarve on muuta metsandussektorisse investeerimine atraktiivseks ning hõlbustada mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate tegutsemist, kiirendades vabatahtliku partnerluslepinguga seotud formaalsuste täitmist kõikides asutustes. |
| --- | --- |

3.1.

Kõnealune meede nõuab metsanduse tarneahela praeguste haldusmenetluste üksikasjalikku läbivaatamist. Meetme otstarve on muuta metsandussektorisse investeerimine atraktiivseks ning hõlbustada mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate tegutsemist, kiirendades vabatahtliku partnerluslepinguga seotud formaalsuste täitmist kõikides asutustes.

| 3.2. | Käesoleva lepingu täitmisse kaasatud asutustes kasutatavate rikkumiste menetlemise ja karistuste määramise menetluste hindamine ning ajakohastamine
  Meetme raames vaadatakse läbi igas käesoleva lepingu täitmisse kaasatud asutuses rikkumiste ja karistuste puhul kohaldatavad õigusnormid ning menetlused. Meetme tegevust koordineerib SIIAVA. |
| --- | --- |

3.2.

Meetme raames vaadatakse läbi igas käesoleva lepingu täitmisse kaasatud asutuses rikkumiste ja karistuste puhul kohaldatavad õigusnormid ning menetlused. Meetme tegevust koordineerib SIIAVA.

| 3.3. | Riskipõhise kontrollimenetluse loomine ja rakendamine
  Ebaseadusliku tegevuse vähendamiseks, mis on õiguspärasuse tagamise süsteemi peamine ülesanne, tuleb õigeaegse ja tõhusa kontrollimise huvides kogu tarneahela ulatuses rakendada laiaulatuslikku riskijuhtimise mehhanismi, nagu on sätestatud V lisa alapunktis 6.1.5. |
| --- | --- |

3.3.

Ebaseadusliku tegevuse vähendamiseks, mis on õiguspärasuse tagamise süsteemi peamine ülesanne, tuleb õigeaegse ja tõhusa kontrollimise huvides kogu tarneahela ulatuses rakendada laiaulatuslikku riskijuhtimise mehhanismi, nagu on sätestatud V lisa alapunktis 6.1.5.

| 3.4. | Puidu jälgitavuse riikliku IT-süsteemi (SIRMA) ajakohastamine, haldamine ja rakendamine
  SIRMAs registreeritakse ülestöötamist, kontrolle, seiret ja kontrollimistoiminguid käsitlevad dokumendid, mis tagab metsanduse tarneahela jälgitavuse.
  Käesolev meede on seotud meetmega 3.5, mis hõlmab SNIFi ja SIRMA vahelist infohaldust. |
| --- | --- |

3.4.

SIRMAs registreeritakse ülestöötamist, kontrolle, seiret ja kontrollimistoiminguid käsitlevad dokumendid, mis tagab metsanduse tarneahela jälgitavuse.

Käesolev meede on seotud meetmega 3.5, mis hõlmab SNIFi ja SIRMA vahelist infohaldust.

| 3.5. | Metsanduse riikliku infosüsteemi (SNIF) uute moodulite loomine ja rakendamine
  Meede võimaldab SIRMA ja SNIFi vahelise veebiühenduse abil koostada kõigi raielubade kohta mahtude kontrollimise aruandeid, mis tuleb kinnitada SNIFis läbi viidud dokumendikontrolli teel. Peale selle hallatakse praegu SIRMAs palju SNIFis mittesisalduvate raielubade kohta käivat teavet, mistõttu on vaja mooduleid nende süsteemide ühendamiseks. |
| --- | --- |

3.5.

Meede võimaldab SIRMA ja SNIFi vahelise veebiühenduse abil koostada kõigi raielubade kohta mahtude kontrollimise aruandeid, mis tuleb kinnitada SNIFis läbi viidud dokumendikontrolli teel. Peale selle hallatakse praegu SIRMAs palju SNIFis mittesisalduvate raielubade kohta käivat teavet, mistõttu on vaja mooduleid nende süsteemide ühendamiseks.

| 3.6. | Valitsusasutuste metsandussektoriga seotud haldusmenetluste detsentraliseerimise ja üleandmise põhimõtete väljatöötamine ja rakendamine
  Meetme eesmärk on välja töötada ja rakendada vastavushindamise tabelites sisalduvate näitajatega seotud asutuste menetluste delegeerimise ja seeläbi kiirendamise strateegia. Lisaks on eesmärk luua ja ellu viia ka detsentraliseerimisstrateegia, mille tulemusel annab ICF haldusülesanded koos nende täitmiseks vajalike ressursside ja suutlikkusega järk-järgult üle omavalitsustele. |
| --- | --- |

3.6.

Meetme eesmärk on välja töötada ja rakendada vastavushindamise tabelites sisalduvate näitajatega seotud asutuste menetluste delegeerimise ja seeläbi kiirendamise strateegia. Lisaks on eesmärk luua ja ellu viia ka detsentraliseerimisstrateegia, mille tulemusel annab ICF haldusülesanded koos nende täitmiseks vajalike ressursside ja suutlikkusega järk-järgult üle omavalitsustele.

| 3.7. | Haavatavate elanikkonnarühmade kaitseks käesoleva lepingu täitmise raames meetmete loomine
  Tegemist on haavatavate elanikkonnarühmade õiguste kaitseks mõeldud suunatud meetmetega. Käesoleva lepingu elluviimise seire, hindamise ja mõju mõõtmise (lisameede 1.7) meetodite rakendamise käigus on võimalik kindlaks määrata V lisa punktis 12 täpsustatud meetmetele lisaks täiendavaid kaitsemeetmeid. |
| --- | --- |

3.7.

Tegemist on haavatavate elanikkonnarühmade õiguste kaitseks mõeldud suunatud meetmetega. Käesoleva lepingu elluviimise seire, hindamise ja mõju mõõtmise (lisameede 1.7) meetodite rakendamise käigus on võimalik kindlaks määrata V lisa punktis 12 täpsustatud meetmetele lisaks täiendavaid kaitsemeetmeid.

| 3.8. | Metsandussektori mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate õiguspärasuse tugevdamiseks mõeldud järkjärgulise strateegia väljatöötamine ja elluviimine
  Kõnealuse strateegia loomiseks on vaja välja töötada lisameede 4.6 (ettevõtjate loendus), mida toetavad lisameetmed 2.2 (suutlikkuse suurendamine), 3.1 (haldusmenetluste kiirendamine) ja 3.12 (stiimulid). |
| --- | --- |

3.8.

Kõnealuse strateegia loomiseks on vaja välja töötada lisameede 4.6 (ettevõtjate loendus), mida toetavad lisameetmed 2.2 (suutlikkuse suurendamine), 3.1 (haldusmenetluste kiirendamine) ja 3.12 (stiimulid).

| 3.9. | Riikliku maakasutuse klassifitseerimise süsteemi väljatöötamine ja rakendamine
  Kõnealuse riikliku klassifitseerimissüsteemi raames liigitatakse maakasutuse sihtotstarbed ja jälgitakse maa kasutamist aja jooksul, sealhulgas metsaga kaetud maa, väljaspool metsi hajusalt puudega kaetud maa ja muu pinnakattega maa kasutust.
  Klassifitseerimiskriteeriumid ei hõlma mitte ainult biofüüsikalisi tahke, vaid ka maakasutuse majanduslikku ja sotsiaalset mõõdet. Süsteem kujundatakse vastavalt olemasolevatele või kavandatavatele tehnilis-teaduslikele uuringutele, nagu on sätestatud LFAPVSis.
  Riiklikku klassifitseerimissüsteemi juhib ICF, kes vastutab selle ülesehituse, kavandamise ja rakendamise eest ning keda toetavad MiAmbiente, SAG, inimõiguste, justiitsasjade, siseasjade ja detsentraliseerimise ministeerium ning nende pädevusalasse kuuluv INA. Süsteemi ülesehitusse hakkavad kuuluma erimeetmed, mille otstarve on tagada, et aja jooksul säiliks süsteemi haldamiseks ja pidamiseks vajalik suutlikkus ning et koostatud andmekogumid oleksid kättesaadavad ja ajakohased. |
| --- | --- |

3.9.

Kõnealuse riikliku klassifitseerimissüsteemi raames liigitatakse maakasutuse sihtotstarbed ja jälgitakse maa kasutamist aja jooksul, sealhulgas metsaga kaetud maa, väljaspool metsi hajusalt puudega kaetud maa ja muu pinnakattega maa kasutust.

Klassifitseerimiskriteeriumid ei hõlma mitte ainult biofüüsikalisi tahke, vaid ka maakasutuse majanduslikku ja sotsiaalset mõõdet. Süsteem kujundatakse vastavalt olemasolevatele või kavandatavatele tehnilis-teaduslikele uuringutele, nagu on sätestatud LFAPVSis.

Riiklikku klassifitseerimissüsteemi juhib ICF, kes vastutab selle ülesehituse, kavandamise ja rakendamise eest ning keda toetavad MiAmbiente, SAG, inimõiguste, justiitsasjade, siseasjade ja detsentraliseerimise ministeerium ning nende pädevusalasse kuuluv INA. Süsteemi ülesehitusse hakkavad kuuluma erimeetmed, mille otstarve on tagada, et aja jooksul säiliks süsteemi haldamiseks ja pidamiseks vajalik suutlikkus ning et koostatud andmekogumid oleksid kättesaadavad ja ajakohased.

| 3.10. | Metsandusettevõtete ja puiduladude keskkonnaloa sertifikaatide puhul MiAmbiente poolt kasutatava keskkonnamõju kategooriate määramise tabeli uuendamine
  Meetme eesmärk on ICFi ja MiAmbiente vahelises koostöös ajakohastada metsandusettevõtete ja puiduladude tegevuse keskkonnamõju kategooriad. Kõnealused kategooriad avaldatakse ja nende rakendamine kinnitatakse ametlikult. Luuakse moodul, mille kaudu hakatakse väljastama sertifikaate, millega vabastatakse vähese keskkonnamõjuga projektid keskkonnaloa sertifikaadi hankimise kohustusest, ning keskkonnalubade lihtsustatud korras väljastamise süsteemi (SLAS) moodul, mis vähendab keskkonnaloa sertifikaadi kohustusest vabastamisele kuluvat aega projektide puhul, mis ei ole hõlmatud keskkonnamõju kategooriate määramise tabeliga. |
| --- | --- |

3.10.

Meetme eesmärk on ICFi ja MiAmbiente vahelises koostöös ajakohastada metsandusettevõtete ja puiduladude tegevuse keskkonnamõju kategooriad. Kõnealused kategooriad avaldatakse ja nende rakendamine kinnitatakse ametlikult. Luuakse moodul, mille kaudu hakatakse väljastama sertifikaate, millega vabastatakse vähese keskkonnamõjuga projektid keskkonnaloa sertifikaadi hankimise kohustusest, ning keskkonnalubade lihtsustatud korras väljastamise süsteemi (SLAS) moodul, mis vähendab keskkonnaloa sertifikaadi kohustusest vabastamisele kuluvat aega projektide puhul, mis ei ole hõlmatud keskkonnamõju kategooriate määramise tabeliga.

| 3.11. | Tööhõive- ja sotsiaalkindlustusministeeriumis (STSS) metsandussektori tööhõive kohta teabe talletamise ja haldamise süsteemi loomine
  Et hinnata õiguspärasust töölepingute, miinimumpalga maksmise ning tervise- ja ohutusmeetmetega seotud näitajate (vastavushindamise tabelites 4. põhimõtte alla kuuluvate näitajate) osas, on STSSi praeguse suutlikkuse suurendamiseks tarvis luua IT-süsteem kodumaiste metsandusettevõtete registreerimiseks ja vajalike järelmeetmete võtmiseks, pidades silmas formaalsuste lihtsustamist.
  Teabe talletamiseks ja haldamiseks mõeldud IT-süsteemi loomine võib toimuda ka järk-järgult, vastavalt kaasatud STSSi osakondade ja riigi tasandil tegutsevate metsandusettevõtjate suutlikkusele, luues vastastikused ühendused teiste asutustega (sealhulgas IHSSiga). |
| --- | --- |

3.11.

Et hinnata õiguspärasust töölepingute, miinimumpalga maksmise ning tervise- ja ohutusmeetmetega seotud näitajate (vastavushindamise tabelites 4. põhimõtte alla kuuluvate näitajate) osas, on STSSi praeguse suutlikkuse suurendamiseks tarvis luua IT-süsteem kodumaiste metsandusettevõtete registreerimiseks ja vajalike järelmeetmete võtmiseks, pidades silmas formaalsuste lihtsustamist.

Teabe talletamiseks ja haldamiseks mõeldud IT-süsteemi loomine võib toimuda ka järk-järgult, vastavalt kaasatud STSSi osakondade ja riigi tasandil tegutsevate metsandusettevõtjate suutlikkusele, luues vastastikused ühendused teiste asutustega (sealhulgas IHSSiga).

| 3.12. | Metsandussektori mikro- ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele keskenduva stiimulipõhise strateegia väljatöötamine ja elluviimine
  Meetme eesmärk on rakendada LFAPVSi artikleid 35 ja 149 stiimulite osas, otsides võimalusi olemasolevate ressursside kasutamiseks ja nende kättesaadavaks tegemiseks metsandustegevuses osalevatele kasusaajatele, eelkõige metsandussektori mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. Nimetatud stiimulitega hõlmatakse ka metsaomanikud. |
| --- | --- |

3.12.

Meetme eesmärk on rakendada LFAPVSi artikleid 35 ja 149 stiimulite osas, otsides võimalusi olemasolevate ressursside kasutamiseks ja nende kättesaadavaks tegemiseks metsandustegevuses osalevatele kasusaajatele, eelkõige metsandussektori mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. Nimetatud stiimulitega hõlmatakse ka metsaomanikud.

| 3.13. | Käesoleva lepinguga seotud riikliku kommunikatsioonistrateegia väljatöötamine ja elluviimine
  Riikliku kommunikatsioonistrateegia abil levitatakse teavet käesoleva lepingu kohaldamisala kohta ja suurendatakse metsandussektori ettevõtjate teadlikkust õiguspärasuse osas. Strateegiat viiakse ellu järk-järgult, alustades tööhõive- ja sotsiaalsetest aspektidest. |
| --- | --- |

3.13.

Riikliku kommunikatsioonistrateegia abil levitatakse teavet käesoleva lepingu kohaldamisala kohta ja suurendatakse metsandussektori ettevõtjate teadlikkust õiguspärasuse osas. Strateegiat viiakse ellu järk-järgult, alustades tööhõive- ja sotsiaalsetest aspektidest.

| 3.14. | Põllumajandus- ja metsandussektori parandamise ja ühtlustamise poliitikas kokkuleppimine
  Kõnealuse meetme rakendamisel vaadatakse muu hulgas läbi põllumajandus-, metsandus- ja maakasutuse planeerimise poliitika eesmärgiga vähendada metsamaa muutmist põllumajandusmaaks ning tugevdada maakasutuse muutmise õiguspärasuse kontrolle. Tegevust juhivad ICF, MiAmbiente, SAG ja majandusarengu ministeerium (Secretaría de Desarrollo Económico, SDE). |
| --- | --- |

3.14.

Kõnealuse meetme rakendamisel vaadatakse muu hulgas läbi põllumajandus-, metsandus- ja maakasutuse planeerimise poliitika eesmärgiga vähendada metsamaa muutmist põllumajandusmaaks ning tugevdada maakasutuse muutmise õiguspärasuse kontrolle. Tegevust juhivad ICF, MiAmbiente, SAG ja majandusarengu ministeerium (Secretaría de Desarrollo Económico, SDE).

4.   UURINGUD

ICF või käesoleva lisa lõpus esitatud lisameetmete loendis nimetatud asjaomane asutus viib teiste asutustega kooskõlastatult ja tähtsuse järjekorras läbi alljärgnevad uuringud.

| 4.1. | Analüüsib asutuste tehnilist ja operatiivset suutlikkust käesoleva lepingu täitmisel
  Analüüsi tulemusi kasutatakse lisameetmete 1.2 ja 2.1 väljatöötamisel, sest saadav teave annab vajalikud suunised asutuste suutlikkuse suurendamiseks. |
| --- | --- |

4.1.

Analüüsi tulemusi kasutatakse lisameetmete 1.2 ja 2.1 väljatöötamisel, sest saadav teave annab vajalikud suunised asutuste suutlikkuse suurendamiseks.

| 4.2. | Uurib käesoleva lepingu mõju haavatavate elanikkonnarühmade elatusallikatele, sealhulgas loob lähtepunkti
  Haavatavate elanikkonnarühmade mõiste hõlmab muu hulgas PIAHeid, agrometsanduse organisatsioone ja väikeseid puusepatöökodasid. Uuringu tulemusi kasutatakse lisameetme 3.7 väljatöötamisel. |
| --- | --- |

4.2.

Haavatavate elanikkonnarühmade mõiste hõlmab muu hulgas PIAHeid, agrometsanduse organisatsioone ja väikeseid puusepatöökodasid. Uuringu tulemusi kasutatakse lisameetme 3.7 väljatöötamisel.

| 4.3. | Vaatab läbi (impordi ja ekspordi) õiguspärasuse kontrolli tasemega seotud tolliprotseduuri eesmärgiga ühtlustada seda käesoleva lepingu kohaste menetlustega
  Uuringu käigus vaadatakse läbi puidu impordi ja ekspordi õiguspärasuse kontrolli tasemega seotud tolliprotseduur, et seda vajaduse korral ajakohastada. |
| --- | --- |

4.3.

Uuringu käigus vaadatakse läbi puidu impordi ja ekspordi õiguspärasuse kontrolli tasemega seotud tolliprotseduur, et seda vajaduse korral ajakohastada.

| 4.4. | Viib läbi metsandussektori ettevõtjate õiguspärasuse taset käsitleva alusuuringu, käsitledes muu hulgas käesoleva lepingu põhimõtete, kriteeriumide ja näitajatega hõlmatud keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja majanduslikke aspekte
  Uuring hõlbustab kontrollimehhanismide rakendamist ja ettevõtjate suutlikkuse suurendamise programmide loomist. |
| --- | --- |

4.4.

Uuring hõlbustab kontrollimehhanismide rakendamist ja ettevõtjate suutlikkuse suurendamise programmide loomist.

| 4.5. | Uurib metsatoodete esmase ja teisese töötlemise ettevõtete tootmisvõimet, mis võetakse aluseks jälgitavuse süsteemide kontrollide kehtestamisel
  Kõnealused uuringud annavad ICFile andmeid puidu esmatöötlejate tootmisvõime kohta, mida kasutatakse metsandusettevõtete kontrollimisel. |
| --- | --- |

4.5.

Kõnealused uuringud annavad ICFile andmeid puidu esmatöötlejate tootmisvõime kohta, mida kasutatakse metsandusettevõtete kontrollimisel.

| 4.6. | Ajakohastab metsatoodete esmase ja teisese töötlemise ettevõtete ning puiduladude loendusandmeid kontrollimehhanismide rakendamise eesmärgil
  Käesoleva lisameetme kohaldamisel ja vastavalt LFAPVSis esitatud kirjeldustele loetakse väikesi tisleri-, puusepa- ja muid samalaadseid töökodasid metsatoodete teisese töötlemise ettevõteteks. |
| --- | --- |

4.6.

Käesoleva lisameetme kohaldamisel ja vastavalt LFAPVSis esitatud kirjeldustele loetakse väikesi tisleri-, puusepa- ja muid samalaadseid töökodasid metsatoodete teisese töötlemise ettevõteteks.

5.   ÕIGUSLIKUD VAHENDID

Koostöös muude käesoleva lepingu täitmisse kaasatud asutustega viib ICF või lisameetmete loendis nimetatud asjaomane asutus läbi alljärgnevad tegevused.

| 5.1. | SIIAVA loomine ja institutsionaliseerimine õigusaktiga |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Puittoodete siseturul nõutavat hoolsuskohustust käsitleva õigusakti koostamine ja rakendamine |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Puittoodete importimisel nõutavat hoolsuskohustust käsitleva õigusakti koostamine ja rakendamine |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Läbiveetava puidu ja puittoodete ning riiki imporditud puidu ja puittoodete kontrollimehhanisme käsitlevate õigusnormide hindamine, ajakohastamine ja rakendamine |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Määruse koostamine ja rakendamine, et määrata kindlaks õiguspärasuse tõendite, FLEGT-litsentside ja H-Legali litsentside väljastamise kord |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Väljaspool metsi hajusalt kasvavate puude ülestöötamist käsitlevate õigusnormide väljatöötamine ja rakendamine
  Kõnealuste õigusnormidega määratakse kindlaks tehnilised ja õiguslikud mehhanismid, mille kaudu hajusalt kasvavate puude omanik võib saada õiguse neid üles töötada. Nähakse ette, et nimetatud puude ülestöötamise teel saadud puit tarnitakse esmajärjekorras väikestele metsandusettevõtetele (puidutöökodadele). Kõnealuseid õigusnorme kohaldatakse igat liiki ettevõtjate suhtes, kes võivad nimetatud päritolu puitu kasutada, olenemata ettevõtja suurusest. |
| --- | --- |

5.6.

Kõnealuste õigusnormidega määratakse kindlaks tehnilised ja õiguslikud mehhanismid, mille kaudu hajusalt kasvavate puude omanik võib saada õiguse neid üles töötada. Nähakse ette, et nimetatud puude ülestöötamise teel saadud puit tarnitakse esmajärjekorras väikestele metsandusettevõtetele (puidutöökodadele). Kõnealuseid õigusnorme kohaldatakse igat liiki ettevõtjate suhtes, kes võivad nimetatud päritolu puitu kasutada, olenemata ettevõtja suurusest.

| 5.7. | Mitteärilise tegevuse lubade alusel puude ülestöötamist käsitlevate õigusnormide väljatöötamine ja rakendamine
  Kõnealuste õigusnormidega määratakse kindlaks tehnilised ja õiguslikud mehhanismid, mille kaudu võib huvitatud isik (kes ei tarvitse olla asjaomase maa omanik) hajusalt kasvavaid puid oma tarbeks üles töötada. Nimetatud mitteärilise tegevuse lubade alusel saadud tooted ei sisene tarneahelasse. Sellele vaatamata ICF registreerib need ja jälgib neid. |
| --- | --- |

5.7.

Kõnealuste õigusnormidega määratakse kindlaks tehnilised ja õiguslikud mehhanismid, mille kaudu võib huvitatud isik (kes ei tarvitse olla asjaomase maa omanik) hajusalt kasvavaid puid oma tarbeks üles töötada. Nimetatud mitteärilise tegevuse lubade alusel saadud tooted ei sisene tarneahelasse. Sellele vaatamata ICF registreerib need ja jälgib neid.

| 5.8. | Eelneva vaba ja teadliku nõusoleku rakendamiseks õigusnormide ja muu raamistiku väljatöötamine ning rakendamine
  Kui eelneva vaba ja teadliku nõusoleku seadus on saanud riigis õiguslikult siduvaks, tuleb luua selle rakendamise mehhanismid.
  Sel eesmärgil kohustub Hondurase riik nii palju kui võimalik kõikidel tasanditel ja kõikides asutustes ning oma pädevuse piires toetama asjaomaste õigusnormide loomist ja väljatöötamist, tagades Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste osalemise.
  Kooskõlas rahvusvaheliste standarditega töötatakse välja ka eelneva vaba ja teadliku nõusoleku rakendamise kord, mida kohaldatakse metsandussektoris kuni nimetatud seaduse vastuvõtmiseni. |
| --- | --- |

5.8.

Kui eelneva vaba ja teadliku nõusoleku seadus on saanud riigis õiguslikult siduvaks, tuleb luua selle rakendamise mehhanismid.

Sel eesmärgil kohustub Hondurase riik nii palju kui võimalik kõikidel tasanditel ja kõikides asutustes ning oma pädevuse piires toetama asjaomaste õigusnormide loomist ja väljatöötamist, tagades Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste osalemise.

Kooskõlas rahvusvaheliste standarditega töötatakse välja ka eelneva vaba ja teadliku nõusoleku rakendamise kord, mida kohaldatakse metsandussektoris kuni nimetatud seaduse vastuvõtmiseni.

| 5.9. | Riigiametnike toimepandud nõuete rikkumiste kategooriate kindlaksmääramise korda käsitleva määruse koostamine ja rakendamine |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Metsandussektori ettevõtjate toimepandud rikkumiste menetlemise ja karistuste määramise suuniste väljatöötamine ja rakendamine |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Töövõtjate tegevuse suhtes kohaldatava õigusraamistiku väljatöötamine ja rakendamine |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Metsa majandamise parandamise suuniste ja nõuete läbivaatamine, ajakohastamine ning rakendamine
  Suuniste ja nõuete ajakohastamisel pööratakse rohkem tähelepanu laialehistele metsadele, sest männimetsade kasutamist reguleerivad õigusnormide on juba kehtestatud. |
| --- | --- |

5.12.

Suuniste ja nõuete ajakohastamisel pööratakse rohkem tähelepanu laialehistele metsadele, sest männimetsade kasutamist reguleerivad õigusnormide on juba kehtestatud.

| 5.13. | Sertifitseeritud metsaistandikke käsitlevate õigusnormide ajakohastamine ja rakendamine |
| --- | --- |

5.13.

| 5.14. | Kaitsekava ja kinnitatud iga-aastaste tegevuskavade omavahelise vastavuse kontrollimise juhiste koostamine ning rakendamine. |
| --- | --- |

5.14.

| 5.15. | Õigusliku vahendi väljatöötamine ja rakendamine, millega määratakse kindlaks omavalitsuse keskkonnaüksuste roll MiAmbiente ja AMHONiga koostöös keskkonnaloa sertifikaatide väljastamisel |
| --- | --- |

5.15.

| 5.16. | Agrometsandussüsteemi erikavasid käsitlevate õigusnormide hindamine, ajakohastamine ja rakendamine üle 100 hektari suuruste süsteemide puhul |
| --- | --- |

5.16.

| 5.17. | ICFi kasutatava erasertifitseerimissüsteemide tunnustamise mehhanismi väljatöötamine ja rakendamine |
| --- | --- |

5.17.

6.   Lisa- ja kõrvalmeetmete rahastamismehhanismid

Lepinguosalised on kindlaks teinud, et enamiku käesolevas lisas nimetatud meetmete ja muude käesoleva lepingu täitmiseks vajalike meetmete võtmiseks on tarvis täiendavaid tehnilisi ja rahalisi vahendeid. Nimetatud vahenditega tagatakse, et õiguspärasuse kontrolliga seoses selgelt kindlaks määratud asutused saavad võtta meetmeid kindlustundega, et on olemas piisavad vahendid, juhtimissüsteemid ja kvalifitseeritud personal ning usaldusväärsed ja tõhusad mehhanismid käesoleva lepingu tulemuslikuks rakendamiseks, ning võimaldatakse tegeleda ebaseadusliku metsaraie algpõhjuste ja ajenditega. Lisavahendite eraldamine toimub Hondurasele antava abi planeerimise tavamenetluste ning Hondurase enda eelarvemenetluse alusel.

See tähendab, et osa käesolevas lisas nimetatud lisa- ja kõrvalmeetmete rahastamiseks võidakse kasutada alljärgnevaid allikaid.

| — | Hondurase valitsuse vahendid:






  — | riigieelarve. |
| --- | --- | --- |

—

Hondurase valitsuse vahendid:

—

riigieelarve.

| — | Euroopa Komisjoni ja / või liidu liikmesriikide rahastus:






  — | projektid; |
| --- | --- | --- |

—

Euroopa Komisjoni ja / või liidu liikmesriikide rahastus:

—

projektid;

| — | vajaduse korral eelarvetoetus; |
| --- | --- |

—

vajaduse korral eelarvetoetus;

| — | muud rahastamisallikad. |
| --- | --- |

—

muud rahastamisallikad.

Lepinguosalised on otsustanud, et kui on vaja täiendavaid rahalisi vahendeid, kohustuvad nad otsima muid täiendava rahastamise allikaid. Sellega seoses tagavad lepinguosalised, et käesoleva lepingu täitmisega seotud meetmed kooskõlastatakse olemasolevate või tulevaste arendustegevusalaste algatustega, eelkõige raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisega (REDD+).

TOETUS JA LISAMEETMED STRATEEGILISTE VALDKONDADE KAUPA

| Nr | Tähtsus | Kategooria | Kategooria | Kategooria |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.1. | Tähtis | Koordineerimise tugevdamine | Asutustevaheliste koostöölepingute sõlmimine ja rakendamine käesoleva lepingu raames. | ICF, SIIAVA |
| 1.2. | Tähtis | Koordineerimise tugevdamine | Käesoleva lepinguga seotud avaliku sektori asutustes asjakohaste korralduslike muudatuste tegemine ja kõnealuste asutuste eelarvetest käesoleva lepingu täitmiseks vajalike vahendite eraldamine. | SEFIN, SIIAVA |
| 1.3. | Tähtis | Koordineerimise tugevdamine | Asutustevahelise koordineerimise strateegiate väljatöötamine ja rakendamine eesmärgiga tagada iga asutuse vastutusalasse kuuluvate vastavushindamise tabelites esitatud näitajate ja õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuete täitmine. | SIIAVA |
| 1.4. | Tähtis | Koordineerimise tugevdamine | Õiguspärasuse tagamise süsteemi kaasatud asutuste vahelise teabevahetuse mehhanismide sisseseadmine, seades prioriteediks IT-süsteemide sidumise. | SIIAVA |
| 1.5. | Tähtis | Koordineerimise tugevdamine | Ebaseadusliku metsaraie ja metsatoodete vedamise vastase riikliku strateegia (ENCTI) tegevuskava rakendamine. | ICF, FFAA, FEMA, PGR, PNP, FTIA, FUSINA |
| 1.6. | Tähtis | Koordineerimise tugevdamine | Käesoleva lepingu täitmisel tehtud edusammude jälgimise ja hindamise metoodika loomine ning rakendamine. | ICF, SIIAVA |
| 1.7. | Tähtis | Koordineerimise tugevdamine | Käesoleva lepingu mõju mõõtmise meetodite loomine ja rakendamine. | ICF, SIIAVA |
| 1.8. | Tähtis | Koordineerimise tugevdamine | Riigimetsaalade ja põlisrahvaste territooriumide seadustamise erikava rakendamine. | ICF, INA, IP, AMHON |
| 1.9. | Tähtis | Koordineerimise tugevdamine | Metsandussektoriga seotud juhtumite korral kohtuametnike ja õiguskaitseasutustega koostöösuutlikkuse suurendamine. | ICF, FEMA, PGR, Riigikohus |
| 1.10. | Tähtis | Koordineerimise tugevdamine | Õiguspärasuse tagamise süsteemi kaebuste menetlemise korra rakendamiseks vajalike õigusaktide väljatöötamise koordineerimine. | ICF, SIIAVA |
| 1.11. | Tähtis | Koordineerimise tugevdamine | Metsahalduse parandamise eesmärgil üldsuse kaasamise tugevdamine ja ametlikule alusele seadmine. | ICF |
| 1.12. | Keskmise tähtsusega | Koordineerimise tugevdamine | Avaliku teabe haldamise süsteemi loomine ja rakendamine. | SIIAVA |
| 2.1. | Tähtis | Suutlikkuse suurendamine | Käesoleva lepingu täitmisse kaasatud asutuste jaoks suutlikkuse suurendamise programmi väljatöötamine ja rakendamine. | ICF, SIIAVA, ESNACIFOR ja muud akadeemilised asutused |
| 2.2. | Keskmise tähtsusega | Suutlikkuse suurendamine | Metsandussektori ettevõtjate suutlikkuse suurendamise kava väljatöötamine ja rakendamine. | ICF |
| 3.1. | Tähtis | Strateegiline meede | Valitsusasutuste metsandussektoriga seotud töökorra tõhustamine ja lihtsustamine. | ICF, SAR, SAG, IHSS, STSS |
| 3.2. | Tähtis | Strateegiline meede | Käesoleva lepingu täitmisse kaasatud asutustes kasutatavate rikkumiste käsitlemise ja karistuste määramise menetluste hindamine ning ajakohastamine. | SIIAVA |
| 3.3. | Tähtis | Strateegiline meede | Riskipõhise kontrollimenetluse loomine ja rakendamine. | ICF, MiAmbiente, PNP, MP |
| 3.4. | Tähtis | Strateegiline meede | Puidu jälgitavuse riikliku IT-süsteemi (SIRMA) ajakohastamine, haldamine ja rakendamine. | ICF |
| 3.5. | Tähtis | Strateegiline meede | Metsanduse riikliku infosüsteemi (SNIF) uute moodulite loomine ja rakendamine. | ICF |
| 3.6. | Keskmise tähtsusega | Strateegiline meede | Valitsusasutuste metsandussektoriga seotud haldusmenetluste detsentraliseerimise ja üleandmise põhimõtete väljatöötamine ja rakendamine. | ICF, SAR, SAG, IHSS, STSS |
| 3.7. | Keskmise tähtsusega | Strateegiline meede | Haavatavate elanikkonnarühmade kaitseks käesoleva lepingu täitmise raames meetmete loomine. | SIIAVA |
| 3.8. | Keskmise tähtsusega | Strateegiline meede | Metsandussektori mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate õiguspärasuse tugevdamiseks mõeldud järkjärgulise strateegia väljatöötamine ja elluviimine. | SIIAVA |
| 3.9. | Keskmise tähtsusega | Strateegiline meede | Riikliku maakasutuse klassifitseerimise süsteemi väljatöötamine ja rakendamine. | IP, ICF, INA |
| 3.10. | Keskmise tähtsusega | Strateegiline meede | Metsandusettevõtete ja puiduladude keskkonnaloa sertifikaatide puhul MiAmbiente poolt kasutatava keskkonnamõju kategooriate määramise tabeli uuendamine. | ICF, MiAmbiente |
| 3.11. | Keskmise tähtsusega | Strateegiline meede | Tööhõive- ja sotsiaalkindlustusministeeriumis (STSS) metsandussektori tööhõive kohta teabe talletamise ja haldamise süsteemi loomine. | STSS |
| 3.12. | Vähetähtis | Strateegiline meede | Metsandussektori mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele keskenduva stiimulipõhise strateegia väljatöötamine ja elluviimine. | ICF, SAR, SAG, IHSS, STSS |
| 3.13. | Vähetähtis | Strateegiline meede | Käesoleva lepinguga seotud riikliku kommunikatsioonistrateegia väljatöötamine ja elluviimine. | ICF, SIIAVA |
| 3.14. | Vähetähtis | Strateegiline meede | Põllumajandus- ja metsandussektori parandamise ja ühtlustamise poliitikas kokkuleppimine. | SDE, ICF, SAG, MiAmbiente, IHCAFE |
| 4.1. | Tähtis | Uuringud | Asutuste tehnilise ja operatiivse suutlikkuse analüüs käesoleva lepingu täitmisel. | SIIAVA |
| 4.2. | Tähtis | Uuringud | Käesoleva lepingu mõju uurimine haavatavate elanikkonnarühmade elatusallikatele, sealhulgas lähtepunkti loomine. | Sotsiaalse kaasamise sekretariaat (SEDIS), DINAFROH, ICF |
| 4.3. | Tähtis | Uuringud | (Impordi ja ekspordi) õiguspärasuse kontrolli tasemega seotud tolliprotseduuri läbivaatamine, et ühtlustada seda käesoleva lepingu kohaste menetlustega. | DARA, SAR, ICF |
| 4.4. | Tähtis | Uuringud | Metsandussektori ettevõtjate õiguspärasuse taset käsitleva alusuuringu korraldamine, käsitledes muu hulgas käesoleva lepingu põhimõtete, kriteeriumide ja näitajatega hõlmatud keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja majanduslikke aspekte. | ICF, SIIAVA |
| 4.5. | Keskmise tähtsusega | Uuringud | Metsatoodete esmase ja teisese töötlemise ettevõtete tootmisvõime uuring, mis võetakse aluseks jälgitavuse süsteemide kontrollide kehtestamisel. | ICF, AMADHO, ESNACIFOR ja muud akadeemilised asutused |
| 4.6. | Keskmise tähtsusega | Uuringud | Metsatoodete esmase ja teisese töötlemise ettevõtete ning puiduladude loendusandmete ajakohastamine kontrollimehhanismide rakendamise eesmärgil. | ICF |
| 5.1. | Tähtis | Õiguslikud vahendid | SIIAVA loomine ja institutsionaliseerimine. | SDE, ICF, IP, INA, DINAFROH, MiAmbiente, SAG, SAR, DARA, IAIP, politsei, FFAA, PGR, IHSS, STSS, ESNACIFOR ja muud akadeemilised asutused |
| 5.2. | Tähtis | Õiguslikud vahendid | Puittoodete siseturul nõutavat hoolsuskohustust käsitleva õigusakti koostamine ja rakendamine. | ICF, PGR, MP |
| 5.3. | Tähtis | Õiguslikud vahendid | Puittoodete importimisel nõutavat hoolsuskohustust käsitleva õigusakti koostamine ja rakendamine. | ICF, DARA, BCH |
| 5.4. | Tähtis | Õiguslikud vahendid | Läbiveetava puidu ja puittoodete ning riiki imporditud puidu ja puittoodete kontrollimehhanisme käsitlevate õigusnormide hindamine, ajakohastamine ja rakendamine. | DARA, ICF, SAR |
| 5.5. | Tähtis | Õiguslikud vahendid | Õigusnormide väljatöötamine ja rakendamine, et määrata kindlaksõiguspärasuse tõendite, FLEGT-litsentside ja H-Legali litsentside väljastamise kord. | ICF |
| 5.6. | Tähtis | Õiguslikud vahendid | Väljaspool metsi hajusalt kasvavate puude ülestöötamist käsitlevate õigusnormide väljatöötamine ja rakendamine. | ICF |
| 5.7. | Tähtis | Õiguslikud vahendid | Mitteärilise tegevuse lubade alusel puude ülestöötamist käsitlevate õigusnormide väljatöötamine ja rakendamine. | ICF |
| 5.8. | Tähtis | Õiguslikud vahendid | Eelneva vaba ja teadliku nõusoleku rakendamiseks määruse ja muu raamistiku väljatöötamine ning rakendamine. | STSS, DINAFROH, CONPAH, põlisrahvaste ühendused ja muud asjaomased organisatsioonid |
| 5.9. | Keskmise tähtsusega | Õiguslikud vahendid | Riigiametnike toimepandud nõuete rikkumiste kategooriate kindlaksmääramise korda käsitleva õigusakti koostamine ja rakendamine. | SIIAVA |
| 5.10. | Keskmise tähtsusega | Õiguslikud vahendid | Metsandussektori ettevõtjate toimepandud rikkumiste menetlemise ja karistuste määramise suuniste väljatöötamine ja rakendamine. | ICF, SIIAVA |
| 5.11. | Keskmise tähtsusega | Õiguslikud vahendid | Töövõtjate tegevuse suhtes kohaldatava õigusraamistiku väljatöötamine ja rakendamine. | ICF |
| 5.12. | Keskmise tähtsusega | Õiguslikud vahendid | Metsa majandamise parandamise suuniste ja nõuete läbivaatamine, ajakohastamine ning rakendamine. | ICF |
| 5.13. | Keskmise tähtsusega | Õiguslikud vahendid | Sertifitseeritud metsaistandikke käsitlevate õigusnormide ajakohastamine ja rakendamine. | ICF |
| 5.14. | Vähetähtis | Õiguslikud vahendid | Kaitsekava ja kinnitatud iga-aastaste tegevuskavade omavahelise vastavuse kontrollimise juhiste koostamine ning rakendamine. | ICF |
| 5.15. | Vähetähtis | Õiguslikud vahendid | Õigusliku vahendi väljatöötamine ja rakendamine, millega määratakse kindlaks omavalitsuse keskkonnaüksuste roll MiAmbiente ja AMHONiga koostöös keskkonnaloa sertifikaatide väljastamisel. | MiAmbiente, AMHON |
| 5.16. | Vähetähtis | Õiguslikud vahendid | Agrometsandussüsteemi erikavasid käsitlevate eeskirjade hindamine, ajakohastamine ja rakendamine üle 100 hektari suuruste süsteemide puhul. | ICF |
| 5.17. | Vähetähtis | Õiguslikud vahendid | ICFi kasutatava erasertifitseerimissüsteemide tunnustamise mehhanismi väljatöötamine ja rakendamine. | ICF |

Nr

Tähtsus

Kategooria

Kategooria

Kategooria

1.1.

Tähtis

Koordineerimise tugevdamine

Asutustevaheliste koostöölepingute sõlmimine ja rakendamine käesoleva lepingu raames.

ICF, SIIAVA

1.2.

Tähtis

Koordineerimise tugevdamine

Käesoleva lepinguga seotud avaliku sektori asutustes asjakohaste korralduslike muudatuste tegemine ja kõnealuste asutuste eelarvetest käesoleva lepingu täitmiseks vajalike vahendite eraldamine.

SEFIN, SIIAVA

1.3.

Tähtis

Koordineerimise tugevdamine

Asutustevahelise koordineerimise strateegiate väljatöötamine ja rakendamine eesmärgiga tagada iga asutuse vastutusalasse kuuluvate vastavushindamise tabelites esitatud näitajate ja õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuete täitmine.

SIIAVA

1.4.

Tähtis

Koordineerimise tugevdamine

Õiguspärasuse tagamise süsteemi kaasatud asutuste vahelise teabevahetuse mehhanismide sisseseadmine, seades prioriteediks IT-süsteemide sidumise.

SIIAVA

1.5.

Tähtis

Koordineerimise tugevdamine

Ebaseadusliku metsaraie ja metsatoodete vedamise vastase riikliku strateegia (ENCTI) tegevuskava rakendamine.

ICF, FFAA, FEMA, PGR, PNP, FTIA, FUSINA

1.6.

Tähtis

Koordineerimise tugevdamine

Käesoleva lepingu täitmisel tehtud edusammude jälgimise ja hindamise metoodika loomine ning rakendamine.

ICF, SIIAVA

1.7.

Tähtis

Koordineerimise tugevdamine

Käesoleva lepingu mõju mõõtmise meetodite loomine ja rakendamine.

ICF, SIIAVA

1.8.

Tähtis

Koordineerimise tugevdamine

Riigimetsaalade ja põlisrahvaste territooriumide seadustamise erikava rakendamine.

ICF, INA, IP, AMHON

1.9.

Tähtis

Koordineerimise tugevdamine

Metsandussektoriga seotud juhtumite korral kohtuametnike ja õiguskaitseasutustega koostöösuutlikkuse suurendamine.

ICF, FEMA, PGR, Riigikohus

1.10.

Tähtis

Koordineerimise tugevdamine

Õiguspärasuse tagamise süsteemi kaebuste menetlemise korra rakendamiseks vajalike õigusaktide väljatöötamise koordineerimine.

ICF, SIIAVA

1.11.

Tähtis

Koordineerimise tugevdamine

Metsahalduse parandamise eesmärgil üldsuse kaasamise tugevdamine ja ametlikule alusele seadmine.

ICF

1.12.

Keskmise tähtsusega

Koordineerimise tugevdamine

Avaliku teabe haldamise süsteemi loomine ja rakendamine.

SIIAVA

2.1.

Tähtis

Suutlikkuse suurendamine

Käesoleva lepingu täitmisse kaasatud asutuste jaoks suutlikkuse suurendamise programmi väljatöötamine ja rakendamine.

ICF, SIIAVA, ESNACIFOR ja muud akadeemilised asutused

2.2.

Keskmise tähtsusega

Suutlikkuse suurendamine

Metsandussektori ettevõtjate suutlikkuse suurendamise kava väljatöötamine ja rakendamine.

ICF

3.1.

Tähtis

Strateegiline meede

Valitsusasutuste metsandussektoriga seotud töökorra tõhustamine ja lihtsustamine.

ICF, SAR, SAG, IHSS, STSS

3.2.

Tähtis

Strateegiline meede

Käesoleva lepingu täitmisse kaasatud asutustes kasutatavate rikkumiste käsitlemise ja karistuste määramise menetluste hindamine ning ajakohastamine.

SIIAVA

3.3.

Tähtis

Strateegiline meede

Riskipõhise kontrollimenetluse loomine ja rakendamine.

ICF, MiAmbiente, PNP, MP

3.4.

Tähtis

Strateegiline meede

Puidu jälgitavuse riikliku IT-süsteemi (SIRMA) ajakohastamine, haldamine ja rakendamine.

ICF

3.5.

Tähtis

Strateegiline meede

Metsanduse riikliku infosüsteemi (SNIF) uute moodulite loomine ja rakendamine.

ICF

3.6.

Keskmise tähtsusega

Strateegiline meede

Valitsusasutuste metsandussektoriga seotud haldusmenetluste detsentraliseerimise ja üleandmise põhimõtete väljatöötamine ja rakendamine.

ICF, SAR, SAG, IHSS, STSS

3.7.

Keskmise tähtsusega

Strateegiline meede

Haavatavate elanikkonnarühmade kaitseks käesoleva lepingu täitmise raames meetmete loomine.

SIIAVA

3.8.

Keskmise tähtsusega

Strateegiline meede

Metsandussektori mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate õiguspärasuse tugevdamiseks mõeldud järkjärgulise strateegia väljatöötamine ja elluviimine.

SIIAVA

3.9.

Keskmise tähtsusega

Strateegiline meede

Riikliku maakasutuse klassifitseerimise süsteemi väljatöötamine ja rakendamine.

IP, ICF, INA

3.10.

Keskmise tähtsusega

Strateegiline meede

Metsandusettevõtete ja puiduladude keskkonnaloa sertifikaatide puhul MiAmbiente poolt kasutatava keskkonnamõju kategooriate määramise tabeli uuendamine.

ICF, MiAmbiente

3.11.

Keskmise tähtsusega

Strateegiline meede

Tööhõive- ja sotsiaalkindlustusministeeriumis (STSS) metsandussektori tööhõive kohta teabe talletamise ja haldamise süsteemi loomine.

STSS

3.12.

Vähetähtis

Strateegiline meede

Metsandussektori mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele keskenduva stiimulipõhise strateegia väljatöötamine ja elluviimine.

ICF, SAR, SAG, IHSS, STSS

3.13.

Vähetähtis

Strateegiline meede

Käesoleva lepinguga seotud riikliku kommunikatsioonistrateegia väljatöötamine ja elluviimine.

ICF, SIIAVA

3.14.

Vähetähtis

Strateegiline meede

Põllumajandus- ja metsandussektori parandamise ja ühtlustamise poliitikas kokkuleppimine.

SDE, ICF, SAG, MiAmbiente, IHCAFE

4.1.

Tähtis

Uuringud

Asutuste tehnilise ja operatiivse suutlikkuse analüüs käesoleva lepingu täitmisel.

SIIAVA

4.2.

Tähtis

Uuringud

Käesoleva lepingu mõju uurimine haavatavate elanikkonnarühmade elatusallikatele, sealhulgas lähtepunkti loomine.

Sotsiaalse kaasamise sekretariaat (SEDIS), DINAFROH, ICF

4.3.

Tähtis

Uuringud

(Impordi ja ekspordi) õiguspärasuse kontrolli tasemega seotud tolliprotseduuri läbivaatamine, et ühtlustada seda käesoleva lepingu kohaste menetlustega.

DARA, SAR, ICF

4.4.

Tähtis

Uuringud

Metsandussektori ettevõtjate õiguspärasuse taset käsitleva alusuuringu korraldamine, käsitledes muu hulgas käesoleva lepingu põhimõtete, kriteeriumide ja näitajatega hõlmatud keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja majanduslikke aspekte.

ICF, SIIAVA

4.5.

Keskmise tähtsusega

Uuringud

Metsatoodete esmase ja teisese töötlemise ettevõtete tootmisvõime uuring, mis võetakse aluseks jälgitavuse süsteemide kontrollide kehtestamisel.

ICF, AMADHO, ESNACIFOR ja muud akadeemilised asutused

4.6.

Keskmise tähtsusega

Uuringud

Metsatoodete esmase ja teisese töötlemise ettevõtete ning puiduladude loendusandmete ajakohastamine kontrollimehhanismide rakendamise eesmärgil.

ICF

5.1.

Tähtis

Õiguslikud vahendid

SIIAVA loomine ja institutsionaliseerimine.

SDE, ICF, IP, INA, DINAFROH, MiAmbiente, SAG, SAR, DARA, IAIP, politsei, FFAA, PGR, IHSS, STSS, ESNACIFOR ja muud akadeemilised asutused

5.2.

Tähtis

Õiguslikud vahendid

Puittoodete siseturul nõutavat hoolsuskohustust käsitleva õigusakti koostamine ja rakendamine.

ICF, PGR, MP

5.3.

Tähtis

Õiguslikud vahendid

Puittoodete importimisel nõutavat hoolsuskohustust käsitleva õigusakti koostamine ja rakendamine.

ICF, DARA, BCH

5.4.

Tähtis

Õiguslikud vahendid

Läbiveetava puidu ja puittoodete ning riiki imporditud puidu ja puittoodete kontrollimehhanisme käsitlevate õigusnormide hindamine, ajakohastamine ja rakendamine.

DARA, ICF, SAR

5.5.

Tähtis

Õiguslikud vahendid

Õigusnormide väljatöötamine ja rakendamine, et määrata kindlaksõiguspärasuse tõendite, FLEGT-litsentside ja H-Legali litsentside väljastamise kord.

ICF

5.6.

Tähtis

Õiguslikud vahendid

Väljaspool metsi hajusalt kasvavate puude ülestöötamist käsitlevate õigusnormide väljatöötamine ja rakendamine.

ICF

5.7.

Tähtis

Õiguslikud vahendid

Mitteärilise tegevuse lubade alusel puude ülestöötamist käsitlevate õigusnormide väljatöötamine ja rakendamine.

ICF

5.8.

Tähtis

Õiguslikud vahendid

Eelneva vaba ja teadliku nõusoleku rakendamiseks määruse ja muu raamistiku väljatöötamine ning rakendamine.

STSS, DINAFROH, CONPAH, põlisrahvaste ühendused ja muud asjaomased organisatsioonid

5.9.

Keskmise tähtsusega

Õiguslikud vahendid

Riigiametnike toimepandud nõuete rikkumiste kategooriate kindlaksmääramise korda käsitleva õigusakti koostamine ja rakendamine.

SIIAVA

5.10.

Keskmise tähtsusega

Õiguslikud vahendid

Metsandussektori ettevõtjate toimepandud rikkumiste menetlemise ja karistuste määramise suuniste väljatöötamine ja rakendamine.

ICF, SIIAVA

5.11.

Keskmise tähtsusega

Õiguslikud vahendid

Töövõtjate tegevuse suhtes kohaldatava õigusraamistiku väljatöötamine ja rakendamine.

ICF

5.12.

Keskmise tähtsusega

Õiguslikud vahendid

Metsa majandamise parandamise suuniste ja nõuete läbivaatamine, ajakohastamine ning rakendamine.

ICF

5.13.

Keskmise tähtsusega

Õiguslikud vahendid

Sertifitseeritud metsaistandikke käsitlevate õigusnormide ajakohastamine ja rakendamine.

ICF

5.14.

Vähetähtis

Õiguslikud vahendid

Kaitsekava ja kinnitatud iga-aastaste tegevuskavade omavahelise vastavuse kontrollimise juhiste koostamine ning rakendamine.

ICF

5.15.

Vähetähtis

Õiguslikud vahendid

Õigusliku vahendi väljatöötamine ja rakendamine, millega määratakse kindlaks omavalitsuse keskkonnaüksuste roll MiAmbiente ja AMHONiga koostöös keskkonnaloa sertifikaatide väljastamisel.

MiAmbiente, AMHON

5.16.

Vähetähtis

Õiguslikud vahendid

Agrometsandussüsteemi erikavasid käsitlevate eeskirjade hindamine, ajakohastamine ja rakendamine üle 100 hektari suuruste süsteemide puhul.

ICF

5.17.

Vähetähtis

Õiguslikud vahendid

ICFi kasutatava erasertifitseerimissüsteemide tunnustamise mehhanismi väljatöötamine ja rakendamine.

ICF

---

IX LISA

LÄBIPAISTVUS JA JUURDEPÄÄS AVALIKULE TEABELE

1.   SISSEJUHATUS

Käesoleva lepingu täitmine nõuab muu hulgas FLEGTi vabatahtlikku partnerluslepingut, selle eesmärke, rakendamist, järelevalvet ja kontrollimehhanisme käsitleva teabe kättesaadavaks tegemist. Nimetatud teabe teevad kättesaadavaks ühiskomitee ning kumbki lepinguosaline eraldi, eesmärgiga tagada FLEGT-litsentsimissüsteemi arusaadavus kõigi sidusrühmade jaoks ning metsamajanduse hea juhtimine.

Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks määratakse käesolevas lisas kindlaks: i) avalikustamisele kuuluv metsandusega seotud teave, ii) selle teabe avalikustamise eest vastutavad asutused ja iii) mehhanism, mis tagab teabele juurdepääsu.

Teabe kättesaadavaks tegemise rakendusmeetmed tagavad, et: 1) ühiskomitee ja teiste kaasatud asutuste ja organite tegevus käesoleva lepingu täitmisel on läbipaistev, arusaadav ja asjakohane kõigi metsatoodete tarneahela sidusrühmade ja üldsuse jaoks; 2) on loodud mehhanism, mis võimaldab sidusrühmadele vaba juurdepääsu olulisele teabele metsandussektori kohta; 3) Hondurase puittoodete õiguspärasuse tagamise süsteemi toimimist toetatakse sõltumatu järelevalve otstarbel teabe kättesaadavaks tegemisega ning 4) käesoleva lepingu üldeesmärgid saavutatakse.

Käesoleva lepingu sätted on kooskõlas Hondurase õigusaktidega, mis käsitlevad avalikule teabele juurdepääsu, tagades, et see teave on kättesaadav, seda levitatakse regulaarselt ja see esitatakse taotluse korral viivitamata. Lisaks toetub käesolev lisa II ja V lisas osutatud õigusnormidele ja lepingutele.

Läbipaistvusmehhanismiga tagatakse sidusrühmadele juurdepääs asjakohasele teabele käesoleva lepingu täitmise jälgimisel ja olulisele metsandussektorit käsitlevale teabele eesmärgiga tugevdada selle sektori haldamist Hondurases.

2.   EESMÄRGID

| — | Suurendada riigi metsamajandussüsteemi ja FLEGT-litsentsimissüsteemi usaldusväärsust ja tugevdada nende haldamist, |
| --- | --- |

—

Suurendada riigi metsamajandussüsteemi ja FLEGT-litsentsimissüsteemi usaldusväärsust ja tugevdada nende haldamist,

| — | suurendada teadlikkust Hondurase avalikustatavast teabest, |
| --- | --- |

—

suurendada teadlikkust Hondurase avalikustatavast teabest,

| — | tagada, et metsandussektorit käsitlevat teavet levitatakse, ning |
| --- | --- |

—

tagada, et metsandussektorit käsitlevat teavet levitatakse, ning

| — | võimaldada sidusrühmadel jälgida käesoleva lepingu täitmist. |
| --- | --- |

—

võimaldada sidusrühmadel jälgida käesoleva lepingu täitmist.

3.   TAUST

Käesoleva lisa sätted on kooskõlas läbipaistvuse ja avalikule teabele juurdepääsu seadusega (LTAIP). Nimetatud seaduse eesmärk on arendada ja viia ellu riiklikku läbipaistvuse poliitikat ning tagada igale inimesele avalikule teabele juurdepääsu õigus, et toetada õigusriigi põhimõtet ja tugevdada demokraatiat kodanike osaluse kaudu.

LTAIPi artiklis 6 viidatakse läbipaistvuse kultuuri ja üldsuse teabele juurdepääsu edendamisele, sätestades, et käesoleva seadusega hõlmatud asutused korraldavad avalikele teenistujatele korrapäraseid ja ajakohaseid koolitusi läbipaistvuse kultuuri tingimustes teabele juurdepääsu võimaldamise kohta nii teavitamise kui ka avaliku halduse eesmärgil.

LTAIPi nõuete täitmiseks on kõikidel Hondurase riigiasutustel läbipaistvuse portaalid, mille kaudu pakutakse üldsusele teavet asutuse, selle ülesannete, pädevuse, tegevuse ja ressursside majandamise kohta. Lisaks on igas asutuses avaliku teabe ametnik, kes vastutab kodanike päringutele vastamise ja taotluse korral kodanikele teabe esitamise eest, kui kõnealune teave ei ole konfidentsiaalne. Taotletud teabe võib esitada isiklikult, faksi, posti või e-posti teel.

LTAIPi artiklis 17 sätestatakse, et avalik teave loetakse konfidentsiaalseks juhul, kui kahju, mida teave võib põhjustada, on suurem kui selle teadmisega seotud üldine huvi, või kui teabe avaldamine ohustaks või kahjustaks:

| 1) | riigi julgeolekut; |
| --- | --- |

1)

riigi julgeolekut;

| 2) | üksikisiku elu, turvalisust või tervist, humanitaarabi, laste või teiste isikute seadusega kaitstud huve või habeas data garantiid; |
| --- | --- |

2)

üksikisiku elu, turvalisust või tervist, humanitaarabi, laste või teiste isikute seadusega kaitstud huve või habeas data garantiid;

| 3) | kuritegude ennetamise, uurimise ja nende eest vastutusele võtmise või õigusemõistmisega seotud konfidentsiaalse uurimistegevuse edenemist; |
| --- | --- |

3)

kuritegude ennetamise, uurimise ja nende eest vastutusele võtmise või õigusemõistmisega seotud konfidentsiaalse uurimistegevuse edenemist;

| 4) | riigi põhiseaduse ja muude seadustega kaitstavaid huve; |
| --- | --- |

4)

riigi põhiseaduse ja muude seadustega kaitstavaid huve;

| 5) | rahvusvahelisi läbirääkimisi või suhteid või |
| --- | --- |

5)

rahvusvahelisi läbirääkimisi või suhteid või

| 6) | Hondurase majanduse, rahanduse või valuuta stabiilsust või selle juhtimist. |
| --- | --- |

6)

Hondurase majanduse, rahanduse või valuuta stabiilsust või selle juhtimist.

Metsandussektori haldamise tugevdamiseks on metsade kaitse ja arengu, kaitsealade ning eluslooduse ametil (ICF) kommunikatsioonistrateegia, mille alusel juhitakse käesoleva lepinguga seotud teabevahetust Hondurases.

Nimetatud kommunikatsioonistrateegia on esitatud suuniste kujul, mille eesmärk on parandada teabevahetust ning seeläbi muuta Hondurase jõupingutused metsamajanduse alal kodumaal ja rahvusvaheliselt nähtavamaks. See sisaldab ka ettepanekuid eri sidusrühmade (erasektori, kodanikuühiskonna ning Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste) vahelise koostöö sünergia suurendamiseks, et strateegilise ja koordineeritud teabevahetuse kaudu ära kasutada olemasolevad ning tekkivaid suhtlusvõimalusi.

Hondurase käesoleva lepingu toetuseks tegutsemise ning metsamajanduse tugevdamisest tõusva ühiskondliku kasu parem mõistmine innustab üldsust aktiivselt osalema heade valitsemistavade edendamisel ja suurendab avalike asutuste usaldusväärsust.

4.   AVALIKUSTATAV TEAVE

| 4.1. | Ühiskomitee poolt avalikustatav teave






  a) | Ühiskomitee struktuur ja toimimine. |
| --- | --- | --- |

4.1.

a)

Ühiskomitee struktuur ja toimimine.

| b) | Ühiskomitee koosolekute protokollid ja vastuvõetud otsused. |
| --- | --- |

b)

Ühiskomitee koosolekute protokollid ja vastuvõetud otsused.

| c) | Ühiskomitee aastaaruanne, milles esitatakse eelkõige alljärgnev teave:






  — | käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks kindlaks määratud tähtajaks tehtud edusammud ja kõik lepingu rakendamisega seotud küsimused; |
| --- | --- | --- |

c)

Ühiskomitee aastaaruanne, milles esitatakse eelkõige alljärgnev teave:

—

käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks kindlaks määratud tähtajaks tehtud edusammud ja kõik lepingu rakendamisega seotud küsimused;

| — | Hondurasesse imporditud puidu ja puittoodete kogused ning lepinguosaliste võetud meetmed, et hoida ära ebaseaduslikku päritolu puidu ja puittoodete import ning tagada seeläbi FLEGT-litsentsimissüsteemi terviklikkus; |
| --- | --- |

—

Hondurasesse imporditud puidu ja puittoodete kogused ning lepinguosaliste võetud meetmed, et hoida ära ebaseaduslikku päritolu puidu ja puittoodete import ning tagada seeläbi FLEGT-litsentsimissüsteemi terviklikkus;

| — | FLEGT-litsentsimissüsteemiga mittevastavuse juhtumid Hondurases ja nende lahendamiseks võetud meetmed, sealhulgas FLEGT-litsentsi taotluste rahuldamata jätmine; |
| --- | --- |

—

FLEGT-litsentsimissüsteemiga mittevastavuse juhtumid Hondurases ja nende lahendamiseks võetud meetmed, sealhulgas FLEGT-litsentsi taotluste rahuldamata jätmine;

| — | ilma FLEGT-litsentsita liidu tollipunktidesse saabunud saadetiste arv ning asjaomased puidu ja puittoodete kogused; |
| --- | --- |

—

ilma FLEGT-litsentsita liidu tollipunktidesse saabunud saadetiste arv ning asjaomased puidu ja puittoodete kogused;

| — | meetmed, mille eesmärk on ära hoida ebaseaduslikku päritolu puidu ja puittoodete eksport liiduvälistele turgudele ning nende müük siseturul; |
| --- | --- |

—

meetmed, mille eesmärk on ära hoida ebaseaduslikku päritolu puidu ja puittoodete eksport liiduvälistele turgudele ning nende müük siseturul;

| — | Hondurase väljastatud FLEGT-litsentside loend; |
| --- | --- |

—

Hondurase väljastatud FLEGT-litsentside loend;

| — | FLEGT-litsentsimissüsteemi alusel liidu imporditud puittoodete kogused asjaomaste harmoneeritud süsteemi (HS) rubriikide kaupa ja liidu liikmesriikide kaupa, mille kaudu tooted liitu imporditi. |
| --- | --- |

—

FLEGT-litsentsimissüsteemi alusel liidu imporditud puittoodete kogused asjaomaste harmoneeritud süsteemi (HS) rubriikide kaupa ja liidu liikmesriikide kaupa, mille kaudu tooted liitu imporditi.

| d) | Sõltumatut auditit käsitlev üldine teave, sealhulgas:






  — | sõltumatu auditiga seotud õigused ja kohustused; |
| --- | --- | --- |

d)

Sõltumatut auditit käsitlev üldine teave, sealhulgas:

—

sõltumatu auditiga seotud õigused ja kohustused;

| — | auditi väljakuulutamine; |
| --- | --- |

—

auditi väljakuulutamine;

| — | sõltumatu audiitori õigused ja kohustused ning kontrolli- ja auditiaruanded; |
| --- | --- |

—

sõltumatu audiitori õigused ja kohustused ning kontrolli- ja auditiaruanded;

| — | audiitori ja sõltumatu auditi kohta esitatud kaebused ning teave nende menetlemise kohta. |
| --- | --- |

—

audiitori ja sõltumatu auditi kohta esitatud kaebused ning teave nende menetlemise kohta.

| e) | Õiguspärasuse kontrolli juhised, nagu on sätestatud II lisas. |
| --- | --- |

e)

Õiguspärasuse kontrolli juhised, nagu on sätestatud II lisas.

| f) | Käesoleva lepingu täitmise ajakava ning senise tegevuse kokkuvõte koos lepingu täitmisel tehtud edusammude hinnanguga, sealhulgas teave VIII lisas sätestatud lisameetmete rakendamisel tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

f)

Käesoleva lepingu täitmise ajakava ning senise tegevuse kokkuvõte koos lepingu täitmisel tehtud edusammude hinnanguga, sealhulgas teave VIII lisas sätestatud lisameetmete rakendamisel tehtud edusammude kohta.

| 4.2. | Käesoleva lepingu täitmist ja toimimist käsitlev teave






  — | Käesoleva lepingu tekst, selle lisad ja muudatused. |
| --- | --- | --- |

4.2.

—

Käesoleva lepingu tekst, selle lisad ja muudatused.

| 4.2.1. | Õiguspärasuse tagamise süsteemi käsitlev teave






  — | Hondurase puittoodete õiguspärasuse tagamise süsteemi käsitlevad dokumendid, |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

—

Hondurase puittoodete õiguspärasuse tagamise süsteemi käsitlevad dokumendid,

| — | õiguspärasuse kontrolli juhised, nagu on sätestatud II lisas, ja |
| --- | --- |

—

õiguspärasuse kontrolli juhised, nagu on sätestatud II lisas, ja

| — | FLEGT-litsentside väljastamise kord. |
| --- | --- |

—

FLEGT-litsentside väljastamise kord.

| 4.2.2. | Käesoleva lepinguga seotud struktuure ja menetlusi käsitlev teave






  — | Käesoleva lepinguga seotud asutuste / organisatsioonide nimekiri, |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

—

Käesoleva lepinguga seotud asutuste / organisatsioonide nimekiri,

| — | õiguspärasuse kontrolli üksuse struktuur ja toimimine ning |
| --- | --- |

—

õiguspärasuse kontrolli üksuse struktuur ja toimimine ning

| — | FLEGT-litsentside väljastamise üksuse struktuur ja toimimine. |
| --- | --- |

—

FLEGT-litsentside väljastamise üksuse struktuur ja toimimine.

| 4.2.3. | Käesoleva lepinguga seotud dokumendid






  — | Ebaseadusliku metsaraie ja metsatoodete vedamise vastane riiklik strateegia (ENCTI), |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

—

Ebaseadusliku metsaraie ja metsatoodete vedamise vastane riiklik strateegia (ENCTI),

| — | FLEGTi vabatahtliku partnerluslepingu ja metsandussektori haldamise parandamisega seotud kommunikatsioonistrateegia ning |
| --- | --- |

—

FLEGTi vabatahtliku partnerluslepingu ja metsandussektori haldamise parandamisega seotud kommunikatsioonistrateegia ning

| — | spetsiaalne maavalduse seadustamise kava. |
| --- | --- |

—

spetsiaalne maavalduse seadustamise kava.

| 4.3. | Geograafiline teave






  — | poliitilised haldusüksused, |
| --- | --- | --- |

4.3.

—

poliitilised haldusüksused,

| — | taimkate, |
| --- | --- |

—

taimkate,

| — | kaitsealad, |
| --- | --- |

—

kaitsealad,

| — | deklareeritud mikrovalgalad, |
| --- | --- |

—

deklareeritud mikrovalgalad,

| — | eramaade, riigimaade või munitsipaalmaade (ejido) kinnitatud metsamajandamiskavad, |
| --- | --- |

—

eramaade, riigimaade või munitsipaalmaade (ejido) kinnitatud metsamajandamiskavad,

| — | võõrandamatute riigimetsaressursside kataloogi kantud alad ja |
| --- | --- |

—

võõrandamatute riigimetsaressursside kataloogi kantud alad ja

| — | ICFi nimel registreeritud omandiõigust tõendavad dokumendid ning Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste territooriumide registreeritud kasutusõigused. |
| --- | --- |

—

ICFi nimel registreeritud omandiõigust tõendavad dokumendid ning Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste territooriumide registreeritud kasutusõigused.

| 4.4. | Metsamajandamist ja ülestöötamist käsitlev teave






  — | aasta jooksul kinnitatud metsamajandamiskavad, |
| --- | --- | --- |

4.4.

—

aasta jooksul kinnitatud metsamajandamiskavad,

| — | aasta jooksul kinnitatud iga-aastased tegevuskavad, |
| --- | --- |

—

aasta jooksul kinnitatud iga-aastased tegevuskavad,

| — | aasta jooksul kinnitatud päästekavad, |
| --- | --- |

—

aasta jooksul kinnitatud päästekavad,

| — | aasta jooksul kinnitatud agrometsandussüsteemi erikavad, |
| --- | --- |

—

aasta jooksul kinnitatud agrometsandussüsteemi erikavad,

| — | aasta jooksul väljastatud istandikusertifikaadid, |
| --- | --- |

—

aasta jooksul väljastatud istandikusertifikaadid,

| — | aasta jooksul heakskiidetud raietööd sertifitseeritud metsaistandikel, |
| --- | --- |

—

aasta jooksul heakskiidetud raietööd sertifitseeritud metsaistandikel,

| — | riigimetsade ülestöötamine pakkumismenetluste kaudu (kui see on asjakohane), |
| --- | --- |

—

riigimetsade ülestöötamine pakkumismenetluste kaudu (kui see on asjakohane),

| — | kogukondade, organiseeritud rühmade ja juriidiliste või füüsiliste isikute halduslepingud, |
| --- | --- |

—

kogukondade, organiseeritud rühmade ja juriidiliste või füüsiliste isikute halduslepingud,

| — | ICFis registreeritud metsatoodete ettevõtted ja puidulaod ning |
| --- | --- |

—

ICFis registreeritud metsatoodete ettevõtted ja puidulaod ning

| — | aasta jooksul üles töötatud toodete ja kõrvaltoodete maht loa, metsa, maavalduse ning metsanduspiirkonna liikide kaupa. |
| --- | --- |

—

aasta jooksul üles töötatud toodete ja kõrvaltoodete maht loa, metsa, maavalduse ning metsanduspiirkonna liikide kaupa.

| 4.5. | Puidutootmist käsitlev teave






  — | Töödeldud puittoodete aastatoodang metsa, metsanduspiirkonna ja metsatoodete ettevõtte liikide kaupa. |
| --- | --- | --- |

4.5.

—

Töödeldud puittoodete aastatoodang metsa, metsanduspiirkonna ja metsatoodete ettevõtte liikide kaupa.

| 4.6. | Rahvusvahelist kaubandust käsitlev teave






  — | Puittoodete impordi ja ekspordi register, sealhulgas maht, tooteliigid ja kauplemise riigid, |
| --- | --- | --- |

4.6.

—

Puittoodete impordi ja ekspordi register, sealhulgas maht, tooteliigid ja kauplemise riigid,

| — | siseturu avaldatud puiduhinnad ning |
| --- | --- |

—

siseturu avaldatud puiduhinnad ning

| — | väljastatud CITESi sertifikaadid. |
| --- | --- |

—

väljastatud CITESi sertifikaadid.

| 4.7. | Haldustasudelt teenitud tulu
  Kõnealuste tulude teenimist reguleeritakse üldise metsandusmääruse artikliga 503 Hondurase riigikassale saadetavate vormide ja maksete kaudu.
  Vastavalt talle seadusega antud volitustele ning muu hulgas metsandusseadusega talle määratud ülesandeid täites avalikustab ICF need tulud korrapäraselt elektroonilisi või arvutipõhiseid vahendeid kasutades või vajaduse korral trükituna (LTAIPi artikkel 13).






  a) | Aruanne metsaameti (ICF) määratud haldustasudelt teenitud tulude kohta
  Metsade ülestöötamise ning tasude ja maksude maksmisega seoses otsustati, et avalikustamisele kuulub muu hulgas alljärgnev:






  1) | ICFile tehtavad maksed erametsade ja munitsipaalmetsade (ejido) metsamajandamiskavade ning iga-aastaste tegevuskavade kinnitamise ja järelevalvega seotud halduskulude eest (üldise metsandusmääruse artikkel 507). Käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast alates maksmisele kuuluvad tasud on sätestatud resolutsioonidega GG-486-1996 (männipuidu puhul) ja GG-MP-104-2007 (laialehiste puude puidu puhul) ning neid võib muuta. Nimetatud teenustasude muutmise korral avaldatakse muudatused uutes resolutsioonides; |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.

Kõnealuste tulude teenimist reguleeritakse üldise metsandusmääruse artikliga 503 Hondurase riigikassale saadetavate vormide ja maksete kaudu.

Vastavalt talle seadusega antud volitustele ning muu hulgas metsandusseadusega talle määratud ülesandeid täites avalikustab ICF need tulud korrapäraselt elektroonilisi või arvutipõhiseid vahendeid kasutades või vajaduse korral trükituna (LTAIPi artikkel 13).

a)

Aruanne metsaameti (ICF) määratud haldustasudelt teenitud tulude kohta

Metsade ülestöötamise ning tasude ja maksude maksmisega seoses otsustati, et avalikustamisele kuulub muu hulgas alljärgnev:

1)

ICFile tehtavad maksed erametsade ja munitsipaalmetsade (ejido) metsamajandamiskavade ning iga-aastaste tegevuskavade kinnitamise ja järelevalvega seotud halduskulude eest (üldise metsandusmääruse artikkel 507). Käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast alates maksmisele kuuluvad tasud on sätestatud resolutsioonidega GG-486-1996 (männipuidu puhul) ja GG-MP-104-2007 (laialehiste puude puidu puhul) ning neid võib muuta. Nimetatud teenustasude muutmise korral avaldatakse muudatused uutes resolutsioonides;

| 2) | ICFile riigi omandis olevate männimetsade ja laialehiste metsade ülestöötamise eest makstav raietasu, nagu on sätestatud ICFi otsuses nr 033-2015, mida võib muuta. Kõik resolutsioonide muudatused avaldatakse. |
| --- | --- |

2)

ICFile riigi omandis olevate männimetsade ja laialehiste metsade ülestöötamise eest makstav raietasu, nagu on sätestatud ICFi otsuses nr 033-2015, mida võib muuta. Kõik resolutsioonide muudatused avaldatakse.

| b) | Aruanded muude tulude kohta






  1) | LFAPVSis ja selle rakendusmääruses sätestatud õigusrikkumiste ja kuritegude eest määratavate trahvide ja sanktsioonidega seoses tehtavad maksed. Metsandusega seotud õigusrikkumiste korral määrab ja haldab trahve ja sanktsioone ICF, nagu on sätestatud haldusrikkumiste komisjoni trahvide ja sanktsioonide kohaldamise erimääruses (ICFi otsus nr 010-2014). |
| --- | --- | --- |

b)

Aruanded muude tulude kohta

1)

LFAPVSis ja selle rakendusmääruses sätestatud õigusrikkumiste ja kuritegude eest määratavate trahvide ja sanktsioonidega seoses tehtavad maksed. Metsandusega seotud õigusrikkumiste korral määrab ja haldab trahve ja sanktsioone ICF, nagu on sätestatud haldusrikkumiste komisjoni trahvide ja sanktsioonide kohaldamise erimääruses (ICFi otsus nr 010-2014).

| 4.8. | Metsandusega seotud õigusrikkumised ja kuriteod
  Teave kõigi metsandusega seotud kuriteojuhtumite kohta, mis on kohtusse jõudnud ja mille kohta on tehtud lõplik kohtuotsus. |
| --- | --- |

4.8.

Teave kõigi metsandusega seotud kuriteojuhtumite kohta, mis on kohtusse jõudnud ja mille kohta on tehtud lõplik kohtuotsus.

5.   TEABE LEVITAMISE MEHHANISMID

Lepinguosalised kohustuvad tagama kõigi käesoleva lepingu raames võetud meetmete läbipaistvuse. Sel eesmärgil teevad nad kättesaadavaks kogu teabe, mida nad asjaomase sektori mõne teise sidusrühma sellekohase taotluse korral vajalikuks peavad.

Kõnealuse teabe avalikustamise vahendid ja kanalid peavad hõlmama alljärgnevat.

Ametlikud aruanded ja trükised

| — | Hondurase metsandussektorit käsitlev teave avaldatakse iga-aastases metsandusstatistikas (ICF), millega teavitatakse üldsust metsandussektoris toimuvast. Lisaks soositakse koostööd metsandussektori eri sidusrühmadega trükistesse (uudiskirjadesse, teabelehtedesse, reklaamiribadesse jms) investeerimisel ning ajakohase teabe avaldamisel. Liit avaldab FLEGTi vabatahtlikud partnerluslepingud Euroopa Liidu Teatajas. Kõnealuseid lepinguid käsitlevad trükis ilmuvad teabeallikad on ka iga asjaomase riigi avaldatavad FLEGTi vabatahtliku partnerluslepingu aastaaruanded. |
| --- | --- |

—

Hondurase metsandussektorit käsitlev teave avaldatakse iga-aastases metsandusstatistikas (ICF), millega teavitatakse üldsust metsandussektoris toimuvast. Lisaks soositakse koostööd metsandussektori eri sidusrühmadega trükistesse (uudiskirjadesse, teabelehtedesse, reklaamiribadesse jms) investeerimisel ning ajakohase teabe avaldamisel. Liit avaldab FLEGTi vabatahtlikud partnerluslepingud Euroopa Liidu Teatajas. Kõnealuseid lepinguid käsitlevad trükis ilmuvad teabeallikad on ka iga asjaomase riigi avaldatavad FLEGTi vabatahtliku partnerluslepingu aastaaruanded.

Veebisaidid

| — | ICF loob oma veebilehel rubriigi, mis sisaldab kõigi käesoleva lepinguga seotud asutuste ja organisatsioonide linke. Hondurase metsandussektorit käsitlev geograafiline teave avaldatakse ICFi geoportaalis. |
| --- | --- |

—

ICF loob oma veebilehel rubriigi, mis sisaldab kõigi käesoleva lepinguga seotud asutuste ja organisatsioonide linke. Hondurase metsandussektorit käsitlev geograafiline teave avaldatakse ICFi geoportaalis.

| — | Liit avaldab Hondurases asuva Euroopa Liidu delegatsiooni ja Euroopa Komisjoni veebisaitidel ühiskomiteed käsitleva teabe (vt alapunkt 4.1), käesoleva lepingu teksti (vt alapunkt 4.2) ja lingi ICFi veebilehele. |
| --- | --- |

—

Liit avaldab Hondurases asuva Euroopa Liidu delegatsiooni ja Euroopa Komisjoni veebisaitidel ühiskomiteed käsitleva teabe (vt alapunkt 4.1), käesoleva lepingu teksti (vt alapunkt 4.2) ja lingi ICFi veebilehele.

Muud teabe levitamise viisid

| — | Eri sidusrühmadele mõeldud platvormid, |
| --- | --- |

—

Eri sidusrühmadele mõeldud platvormid,

| — | avalikud infotunnid, |
| --- | --- |

—

avalikud infotunnid,

| — | pressikonverentsid, |
| --- | --- |

—

pressikonverentsid,

| — | videofilmid ning |
| --- | --- |

—

videofilmid ning

| — | raadio ja televisioon. |
| --- | --- |

—

raadio ja televisioon.

6.   MUUDELT SIDUSRÜHMADELT SAADAV TEAVE

Läbipaistvuse huvides peaksid avaliku sektori asutused, valitsusvälised organisatsioonid, erasektori arenguorganisatsioonid ja projektide elluviijad, kelle tegevus on seotud metsandussektoriga, seadma koostöös ICFiga sisse kooskõlastamismehhanismid eesmärgiga hõlbustada omaenda ja ICFi veebilehtede kaudu üldsuse juurdepääsu käesolevat lepingut käsitlevale teabele ning metsandussektori haldamise parandamist. Peale selle tuleks avalikkust teavitada ka nimetatud organisatsioonide tegevusest ICFi ametlikul veebilehel asuva lehekülje kaudu.

Kommunikatsioonimehhanisme tuleb parandada, nii et ICFi teavitataks igasugustest metsandussektoriga seotud toetustest, mis puudutavad ka liitu, kui kõnealust toetust annavad muud asutused või organisatsioonid. Selleks lepivad lepinguosalised kokku, et hakatakse korraldama korrapäraseid kooskõlastamiskoosolekuid ICFi ja Hondurases asuva Euroopa Liidu delegatsiooni vahel.

---

X LISA

LEPINGU TÄITMISE ÜHISKOMITEE

Vastavalt käesoleva lepingu artiklile 19 moodustavad lepinguosalised järelevalve- ja otsustusorgani, milleks on lepingu täitmise ühiskomitee (edaspidi „ühiskomitee“). Ühiskomitee vastutab käesoleva lepingu täitmise ja järelevalve eest, sealhulgas sõltumatu auditi juhtimise eest. Ühiskomitee hõlbustab ka lepinguosaliste vahelist dialoogi ja teabevahetust. Ühiskomitee moodustamisel peavad osalema ja selle koosseisu kuuluma Hondurase metsandussektori eri sidusrühmad: avalik ja erasektor, kodanikuühiskond, Hondurase põlisrahvad ja Aafrika päritolu rahvad, kogukonnad ning vajaduse korral ka muud sidusrühmad.

Eelkõige teeb ühiskomitee järgmist:

| a) | seoses käesoleva lepingu haldamisega:






  1) | avaldab käesoleva lepingu täitmise aastaaruandeid vastavalt IX lisale; |
| --- | --- | --- |

a)

seoses käesoleva lepingu haldamisega:

1)

avaldab käesoleva lepingu täitmise aastaaruandeid vastavalt IX lisale;

| 2) | pärast Hondurase puittoodete õiguspärasuse tagamise süsteemi (edaspidi „õiguspärasuse tagamise süsteem“) toimimise hindamist ja VII lisas esitatud hindamiskriteeriumidele tuginedes soovitab kuupäeva, millal tuleks FLEGT-litsentsimissüsteem kasutusele võtta; |
| --- | --- |

2)

pärast Hondurase puittoodete õiguspärasuse tagamise süsteemi (edaspidi „õiguspärasuse tagamise süsteem“) toimimise hindamist ja VII lisas esitatud hindamiskriteeriumidele tuginedes soovitab kuupäeva, millal tuleks FLEGT-litsentsimissüsteem kasutusele võtta;

| 3) | koostab, vaatab läbi, ajakohastab ning kinnitab käesoleva lepinguga seotud dokumendid ja rakenduskorra, sealhulgas õiguspärasuse tagamise süsteemi kontrolli käsiraamatu, lisa- ja kõrvalmeetmete rakendamise suunised ning käesoleva lepingu täitmise ajakava; |
| --- | --- |

3)

koostab, vaatab läbi, ajakohastab ning kinnitab käesoleva lepinguga seotud dokumendid ja rakenduskorra, sealhulgas õiguspärasuse tagamise süsteemi kontrolli käsiraamatu, lisa- ja kõrvalmeetmete rakendamise suunised ning käesoleva lepingu täitmise ajakava;

| 4) | nimetatud dokumentide ja rakenduskorra alusel, mille eest ta vastutab, vaatab üle käesoleva lepingu eri meetmete ning lepingu rakendamisega seotud eesmärkide ja tähtaegade täitmisel tehtud edusammud ning pakub välja ja võtab meetmeid parandamaks käesoleva lepingu toimimist; |
| --- | --- |

4)

nimetatud dokumentide ja rakenduskorra alusel, mille eest ta vastutab, vaatab üle käesoleva lepingu eri meetmete ning lepingu rakendamisega seotud eesmärkide ja tähtaegade täitmisel tehtud edusammud ning pakub välja ja võtab meetmeid parandamaks käesoleva lepingu toimimist;

| 5) | analüüsib ja registreerib kõik vajalikud käesoleva lepingu muudatused. Ühiskomitee analüüsib vähemalt kord kahe aasta jooksul ka kõiki käesoleva lepingu ja selle lisade parandusi või ajakohastamisi, mis võivad olla vajalikud, et võtta arvesse asjakohaseid muudatusi Hondurase õiguslikus, halduslikus ja institutsioonilises raamistikus; |
| --- | --- |

5)

analüüsib ja registreerib kõik vajalikud käesoleva lepingu muudatused. Ühiskomitee analüüsib vähemalt kord kahe aasta jooksul ka kõiki käesoleva lepingu ja selle lisade parandusi või ajakohastamisi, mis võivad olla vajalikud, et võtta arvesse asjakohaseid muudatusi Hondurase õiguslikus, halduslikus ja institutsioonilises raamistikus;

| 6) | tegeleb mõlema lepinguosalise tõstatatud küsimustega ja lahendab kõik tekkida võivad konfliktid seoses käesoleva lepingu artikli 11 rakendamisega; |
| --- | --- |

6)

tegeleb mõlema lepinguosalise tõstatatud küsimustega ja lahendab kõik tekkida võivad konfliktid seoses käesoleva lepingu artikli 11 rakendamisega;

| 7) | tegeleb mõlema lepinguosalise tõstatatud küsimustega ja lahendab kõik tekkida võivad konfliktid seoses käesoleva lepingu artikli 24 rakendamisega; |
| --- | --- |

7)

tegeleb mõlema lepinguosalise tõstatatud küsimustega ja lahendab kõik tekkida võivad konfliktid seoses käesoleva lepingu artikli 24 rakendamisega;

| 8) | avaldab aruandeid ja märgukirju eesmärgiga muuta ühiskomitee tegevus läbipaistvaks; |
| --- | --- |

8)

avaldab aruandeid ja märgukirju eesmärgiga muuta ühiskomitee tegevus läbipaistvaks;

| b) | seoses käesoleva lepingu üle järelevalve tegemise ja lepingu hindamisega:






  1) | lepib kokku käesoleva lepingu täitmise ja mõju järelevalve ning hindamise meetodis; |
| --- | --- | --- |

b)

seoses käesoleva lepingu üle järelevalve tegemise ja lepingu hindamisega:

1)

lepib kokku käesoleva lepingu täitmise ja mõju järelevalve ning hindamise meetodis;

| 2) | jälgib käesoleva lepingu täitmisel tehtavaid edusamme, sealhulgas õiguspärasuse tagamise süsteemi toimimist; |
| --- | --- |

2)

jälgib käesoleva lepingu täitmisel tehtavaid edusamme, sealhulgas õiguspärasuse tagamise süsteemi toimimist;

| 3) | korraldab ühiseid töökäike, et kontrollida kättesaadava teabe põhjal käesoleva lepingu tulemuslikkust ja lepingu mõju; |
| --- | --- |

3)

korraldab ühiseid töökäike, et kontrollida kättesaadava teabe põhjal käesoleva lepingu tulemuslikkust ja lepingu mõju;

| 4) | jälgib turuolukorda, koostab selle kohta korrapäraselt aruandeid, tellides vajaduse korral uuringuid ning soovitades meetmeid, mida tuleks võtta puittoodete turgu käsitlevate uuringuaruannete valguses; |
| --- | --- |

4)

jälgib turuolukorda, koostab selle kohta korrapäraselt aruandeid, tellides vajaduse korral uuringuid ning soovitades meetmeid, mida tuleks võtta puittoodete turgu käsitlevate uuringuaruannete valguses;

| 5) | hindab käesoleva lepingu sotsiaalset, majanduslikku ja keskkonnamõju vastavalt asjakohasele heale tavale ja kriteeriumidele, milles lepinguosalised kokku lepivad, ning tegeleb hindamise käigus tekkinud küsimustega; |
| --- | --- |

5)

hindab käesoleva lepingu sotsiaalset, majanduslikku ja keskkonnamõju vastavalt asjakohasele heale tavale ja kriteeriumidele, milles lepinguosalised kokku lepivad, ning tegeleb hindamise käigus tekkinud küsimustega;

| 6) | teeb kindlaks käesoleva lepingu täitmisega seotud raskused ja soovitab sobivaid meetmeid nende kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

6)

teeb kindlaks käesoleva lepingu täitmisega seotud raskused ja soovitab sobivaid meetmeid nende kõrvaldamiseks;

| c) | seoses käesoleva lepingu sõltumatu auditiga:






  1) | teeb otsuse vastuväidete puudumise kohta seoses lepinguosaliste valitud sõltumatu audiitori määramisega ning vajaduse korral tema lepingu pikendamisega; |
| --- | --- | --- |

c)

seoses käesoleva lepingu sõltumatu auditiga:

1)

teeb otsuse vastuväidete puudumise kohta seoses lepinguosaliste valitud sõltumatu audiitori määramisega ning vajaduse korral tema lepingu pikendamisega;

| 2) | kinnitab sõltumatu audiitori auditiprotseduuride käsiraamatu ja töögraafiku vastavalt VI lisale; |
| --- | --- |

2)

kinnitab sõltumatu audiitori auditiprotseduuride käsiraamatu ja töögraafiku vastavalt VI lisale;

| 3) | vaatab läbi ja kinnitab sõltumatu audiitorina tegutseva organisatsiooni aruanded, vaatab läbi kõik FLEGT-litsentsimissüsteemi toimimise kohta esitatud kaebused ja juhib soovituste rakendamist kummagi lepinguosalise territooriumil; |
| --- | --- |

3)

vaatab läbi ja kinnitab sõltumatu audiitorina tegutseva organisatsiooni aruanded, vaatab läbi kõik FLEGT-litsentsimissüsteemi toimimise kohta esitatud kaebused ja juhib soovituste rakendamist kummagi lepinguosalise territooriumil;

| 4) | taotleb vajaduse korral eriaruandeid lisaks sõltumatule auditile; |
| --- | --- |

4)

taotleb vajaduse korral eriaruandeid lisaks sõltumatule auditile;

| 5) | vaatab läbi sõltumatu audiitorina tegutseva asutuse töö kohta esitatud kaebused ja lepib kokku võetavate meetmete osas; |
| --- | --- |

5)

vaatab läbi sõltumatu audiitorina tegutseva asutuse töö kohta esitatud kaebused ja lepib kokku võetavate meetmete osas;

| 6) | avaldab õiguspärasuse tagamise süsteemi sõltumatu auditi aruanded vastavalt VI ja IX lisale; |
| --- | --- |

6)

avaldab õiguspärasuse tagamise süsteemi sõltumatu auditi aruanded vastavalt VI ja IX lisale;

| 7) | kontrollib vajaduse korral sõltumatu auditi tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks võetud meetmeid; |
| --- | --- |

7)

kontrollib vajaduse korral sõltumatu auditi tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks võetud meetmeid;

| d) | seoses sidusrühmade kaasamisega käesoleva lepingu täitmisse ja järelevalvesse:






  1) | võtab vajalikud meetmed, et edendada sidusrühmade osalemist käesoleva lepingu täitmisel; |
| --- | --- | --- |

d)

seoses sidusrühmade kaasamisega käesoleva lepingu täitmisse ja järelevalvesse:

1)

võtab vajalikud meetmed, et edendada sidusrühmade osalemist käesoleva lepingu täitmisel;

| 2) | esitab soovitused käesoleva lepingu edukaks rakendamiseks vajaliku suutlikkuse suurendamise kohta ning vajaduse korral erasektori, kodanikuühiskonna, kohalike kogukondade ning Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste suutlikkuse ja osaluse suurendamise kohta käesoleva lepingu täitmisel vastavalt metsamajandusega seotud Hondurase õigusnormidele ning jälgib nimetatud soovituste täitmist; |
| --- | --- |

2)

esitab soovitused käesoleva lepingu edukaks rakendamiseks vajaliku suutlikkuse suurendamise kohta ning vajaduse korral erasektori, kodanikuühiskonna, kohalike kogukondade ning Hondurase põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste suutlikkuse ja osaluse suurendamise kohta käesoleva lepingu täitmisel vastavalt metsamajandusega seotud Hondurase õigusnormidele ning jälgib nimetatud soovituste täitmist;

| 3) | moodustab vajaduse korral töörühmad või muud allorganid sidusrühmade erialateadmisi või tagasisidet nõudvates töövaldkondades; |
| --- | --- |

3)

moodustab vajaduse korral töörühmad või muud allorganid sidusrühmade erialateadmisi või tagasisidet nõudvates töövaldkondades;

| 4) | kinnitab ühiskomitee töökorra ja jälgib nende rakendamist. |
| --- | --- |

4)

kinnitab ühiskomitee töökorra ja jälgib nende rakendamist.

---