# Europeiska unionens L 179/2021

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 179 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 64 årgången20 maj 2021 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 179

Svensk utgåva

Lagstiftning

64 årgången20 maj 2021

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/800 av den 17 maj 2021 om ändring av beslut 2011/163/EU om godkännande av planer som lagts fram av tredjeländer i enlighet med artikel 29 i rådets direktiv 96/23/EG
  [delgivet med nr C(2021) 3291]

   (
  1
  ) | 1 |
| | | REKOMMENDATIONER |
| | * | Kommissionens rekommendation (EU) 2021/801 av den 18 maj 2021 om den skattemässiga behandlingen av förluster under covid-19-krisen | 10 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

BESLUT

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/800 av den 17 maj 2021 om ändring av beslut 2011/163/EU om godkännande av planer som lagts fram av tredjeländer i enlighet med artikel 29 i rådets direktiv 96/23/EG
  [delgivet med nr C(2021) 3291]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2021) 3291]

1

1

REKOMMENDATIONER

*

Kommissionens rekommendation (EU) 2021/801 av den 18 maj 2021 om den skattemässiga behandlingen av förluster under covid-19-krisen

10

| | | III   Andra akter |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET |
| | * | Rättegångsregler för Eftadomstolen | 13 |
| | * | Eftas övervakningsmyndighet – ARBETSORDNING | 63 |

III   Andra akter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

*

Rättegångsregler för Eftadomstolen

13

*

Eftas övervakningsmyndighet – ARBETSORDNING

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

BESLUT

| 20.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 179/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 179/1

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2021/800

av den 17 maj 2021

om ändring av beslut 2011/163/EU om godkännande av planer som lagts fram av tredjeländer i enlighet med artikel 29 i rådets direktiv 96/23/EG

[delgivet med nr C(2021) 3291]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 96/23/EG av den 29 april 1996 om införande av kontrollåtgärder för vissa ämnen och restsubstanser av dessa i levande djur och i produkter framställda därav och om upphävande av direktiv 85/358/EEG och 86/469/EEG samt beslut 89/187/EEG och 91/664/EEG (1), särskilt artikel 29.1 fjärde stycket och artikel 29.2, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 29.1 i direktiv 96/23/EG ska tredjeländer från vilka medlemsstaterna får importera de djur och djurprodukter som omfattas av det direktivet lägga fram planer för kontroll av restsubstanser som ger tillräckliga garantier (nedan kallade planerna). Dessa garantier ska ha en effekt som minst motsvarar den effekt som föreskrivs i det direktivet, och ska särskilt motsvara kraven i artikel 4 i det direktivet och ange detaljer enligt artikel 7 i samma direktiv samt motsvara kraven i artikel 11.2 i direktiv 96/22/EG. Planerna bör omfatta åtminstone de grupper av restsubstanser och ämnen som förtecknas i bilaga I till direktiv 96/23/EG. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 29.1 i direktiv 96/23/EG ska tredjeländer från vilka medlemsstaterna får importera de djur och djurprodukter som omfattas av det direktivet lägga fram planer för kontroll av restsubstanser som ger tillräckliga garantier (nedan kallade planerna). Dessa garantier ska ha en effekt som minst motsvarar den effekt som föreskrivs i det direktivet, och ska särskilt motsvara kraven i artikel 4 i det direktivet och ange detaljer enligt artikel 7 i samma direktiv samt motsvara kraven i artikel 11.2 i direktiv 96/22/EG. Planerna bör omfatta åtminstone de grupper av restsubstanser och ämnen som förtecknas i bilaga I till direktiv 96/23/EG.

| (2) | Genom kommissionens beslut 2011/163/EU (2) godkänns de planer som lämnats in av vissa tredjeländer avseende de djur och animaliska produkter som förtecknas i bilagan till det beslutet. |
| --- | --- |

(2)

Genom kommissionens beslut 2011/163/EU (2) godkänns de planer som lämnats in av vissa tredjeländer avseende de djur och animaliska produkter som förtecknas i bilagan till det beslutet.

| (3) | Fjälster kan innehålla resthalter av farmakologiskt aktiva substanser. Sedan 2015 har sådana resthalter påvisats i fjälster som importerats till unionen från vissa tredjeländer och de har rapporterats i systemet för snabb varning för livsmedel och foder. Det har rört sig om förbjudna substanser med antimikrobiell aktivitet. Dessa resthalter kan förekomma i fjälster på grund av att antimikrobiella medel administrerats för att förhindra att fjälstren förstörs av bakterier. Därför bör kommissionen säkerställa fjälstrens kemiska säkerhet genom krav på att de endast får föras in till unionen från sådana tredjeländer som förtecknas i bilagan till beslut 2011/163/EU och som har gett tillräckliga garantier för denna vara i sina godkända planer för kontroll av restsubstanser. Artikel 2.1 i beslut 2011/163/EU bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Fjälster kan innehålla resthalter av farmakologiskt aktiva substanser. Sedan 2015 har sådana resthalter påvisats i fjälster som importerats till unionen från vissa tredjeländer och de har rapporterats i systemet för snabb varning för livsmedel och foder. Det har rört sig om förbjudna substanser med antimikrobiell aktivitet. Dessa resthalter kan förekomma i fjälster på grund av att antimikrobiella medel administrerats för att förhindra att fjälstren förstörs av bakterier. Därför bör kommissionen säkerställa fjälstrens kemiska säkerhet genom krav på att de endast får föras in till unionen från sådana tredjeländer som förtecknas i bilagan till beslut 2011/163/EU och som har gett tillräckliga garantier för denna vara i sina godkända planer för kontroll av restsubstanser. Artikel 2.1 i beslut 2011/163/EU bör ändras i enlighet med detta.

| (4) | Tredjeländer från vilka det i enlighet med förordning (EU) 2017/625 (3) är tillåtet att föra in vissa köttprodukter och behandlade magar, blåsor och tarmar avsedda att användas som livsmedel förtecknas i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/404 (4). Tredjeländer från vilka det i enlighet med förordning (EU) 2016/429 (5) är tillåtet att föra in vissa köttprodukter förtecknas i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/405 (6). |
| --- | --- |

(4)

Tredjeländer från vilka det i enlighet med förordning (EU) 2017/625 (3) är tillåtet att föra in vissa köttprodukter och behandlade magar, blåsor och tarmar avsedda att användas som livsmedel förtecknas i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/404 (4). Tredjeländer från vilka det i enlighet med förordning (EU) 2016/429 (5) är tillåtet att föra in vissa köttprodukter förtecknas i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/405 (6).

| (5) | För att handeln ska störas så lite som möjligt bör alla de tredjeländer från vilka det genom genomförandeförordningarna (EU) 2021/404 och (EU) 2021/405 är tillåtet att föra in köttprodukter till unionen och som redan förtecknas i bilagan till beslut 2011/163/EU också förtecknas i den bilagan med avseende på fjälster, eftersom de redan har gett tillräckliga garantier när det gäller kontroll av restsubstanser. I fråga om fjälster är det inte behandlingen av djuret som innebär en risk utan de tillsatser som tillförs produkten för att den inte ska förstöras av bakterier. |
| --- | --- |

(5)

För att handeln ska störas så lite som möjligt bör alla de tredjeländer från vilka det genom genomförandeförordningarna (EU) 2021/404 och (EU) 2021/405 är tillåtet att föra in köttprodukter till unionen och som redan förtecknas i bilagan till beslut 2011/163/EU också förtecknas i den bilagan med avseende på fjälster, eftersom de redan har gett tillräckliga garantier när det gäller kontroll av restsubstanser. I fråga om fjälster är det inte behandlingen av djuret som innebär en risk utan de tillsatser som tillförs produkten för att den inte ska förstöras av bakterier.

| (6) | Dessutom bör dessa tredjeländer, som besvarat frågeformuläret om djurs och människors hälsa för att kunna tas upp i genomförandeförordningarna (EU) 2021/404 och (EU) 2021/405, också förtecknas avseende fjälster i bilagan till beslut 2011/163/EU, förutsatt att de till kommissionen har lämnat in en särskild plan för kontroll av restsubstanser avseende fjälster och att planen har godkänts av kommissionen. |
| --- | --- |

(6)

Dessutom bör dessa tredjeländer, som besvarat frågeformuläret om djurs och människors hälsa för att kunna tas upp i genomförandeförordningarna (EU) 2021/404 och (EU) 2021/405, också förtecknas avseende fjälster i bilagan till beslut 2011/163/EU, förutsatt att de till kommissionen har lämnat in en särskild plan för kontroll av restsubstanser avseende fjälster och att planen har godkänts av kommissionen.

| (7) | En slutgiltig förteckning över de länder som uppfyller kraven i direktiv 96/23/EG, när det gäller frånvaro av förbjudna substanser med antimikrobiell aktivitet i fjälster, kommer att fastställas av kommissionen efter en fullständig utvärdering av de planer för kontroll av restsubstanser som lagts fram av alla tredjeländer som exporterar fjälster till unionen men före övergångsperiodens utgång den 20 oktober 2021. |
| --- | --- |

(7)

En slutgiltig förteckning över de länder som uppfyller kraven i direktiv 96/23/EG, när det gäller frånvaro av förbjudna substanser med antimikrobiell aktivitet i fjälster, kommer att fastställas av kommissionen efter en fullständig utvärdering av de planer för kontroll av restsubstanser som lagts fram av alla tredjeländer som exporterar fjälster till unionen men före övergångsperiodens utgång den 20 oktober 2021.

| (8) | Australien har visserligen inte någon godkänd plan för kontroll av restsubstanser avseende ägg, men har lämnat garantier för att endast ägg med ursprung antingen i medlemsstater eller i tredjeländer som är godkända för export av sådana produkter till unionen används i sammansatta produkter som exporteras till EU. En uppgift avseende ägg med en lämplig fotnot bör därför läggas till i posten för Australien i förteckningen. |
| --- | --- |

(8)

Australien har visserligen inte någon godkänd plan för kontroll av restsubstanser avseende ägg, men har lämnat garantier för att endast ägg med ursprung antingen i medlemsstater eller i tredjeländer som är godkända för export av sådana produkter till unionen används i sammansatta produkter som exporteras till EU. En uppgift avseende ägg med en lämplig fotnot bör därför läggas till i posten för Australien i förteckningen.

| (9) | Indien har visserligen inte någon godkänd plan för kontroll av restsubstanser avseende fjäderfäprodukter och mjölkprodukter, men har lämnat garantier för att endast mjölkprodukter med ursprung antingen i medlemsstater eller i tredjeländer som är godkända för export av sådana produkter till unionen används i sammansatta produkter som exporteras till EU. En uppgift avseende mjölkprodukter med en lämplig fotnot bör därför läggas till i posten för Indien i förteckningen. |
| --- | --- |

(9)

Indien har visserligen inte någon godkänd plan för kontroll av restsubstanser avseende fjäderfäprodukter och mjölkprodukter, men har lämnat garantier för att endast mjölkprodukter med ursprung antingen i medlemsstater eller i tredjeländer som är godkända för export av sådana produkter till unionen används i sammansatta produkter som exporteras till EU. En uppgift avseende mjölkprodukter med en lämplig fotnot bör därför läggas till i posten för Indien i förteckningen.

| (10) | Nya Zeeland har visserligen inte någon godkänd plan för kontroll av restsubstanser avseende svin, fjäderfäprodukter, ägg och kanin, men har lämnat garantier för att endast svinprodukter, fjäderfäprodukter, ägg och kanin med ursprung antingen i medlemsstater eller i tredjeländer som är godkända för export av sådana produkter till unionen används i sammansatta produkter som exporteras till EU. En uppgift avseende svin, fjäderfäprodukter, ägg och kanin med en lämplig fotnot bör därför läggas till i posten för Nya Zeeland i förteckningen. |
| --- | --- |

(10)

Nya Zeeland har visserligen inte någon godkänd plan för kontroll av restsubstanser avseende svin, fjäderfäprodukter, ägg och kanin, men har lämnat garantier för att endast svinprodukter, fjäderfäprodukter, ägg och kanin med ursprung antingen i medlemsstater eller i tredjeländer som är godkända för export av sådana produkter till unionen används i sammansatta produkter som exporteras till EU. En uppgift avseende svin, fjäderfäprodukter, ägg och kanin med en lämplig fotnot bör därför läggas till i posten för Nya Zeeland i förteckningen.

| (11) | Filippinerna har visserligen inte någon godkänd plan för kontroll av restsubstanser avseende mjölkprodukter och ägg, men har lämnat garantier för att endast mjölkprodukter och ägg med ursprung antingen i medlemsstater eller i tredjeländer som är godkända för export av sådana produkter till unionen används i sammansatta produkter som exporteras till EU. En uppgift avseende mjölkprodukter och ägg med en lämplig fotnot bör därför läggas till i posten för Filippinerna i förteckningen. |
| --- | --- |

(11)

Filippinerna har visserligen inte någon godkänd plan för kontroll av restsubstanser avseende mjölkprodukter och ägg, men har lämnat garantier för att endast mjölkprodukter och ägg med ursprung antingen i medlemsstater eller i tredjeländer som är godkända för export av sådana produkter till unionen används i sammansatta produkter som exporteras till EU. En uppgift avseende mjölkprodukter och ägg med en lämplig fotnot bör därför läggas till i posten för Filippinerna i förteckningen.

| (12) | Singapore har visserligen inte någon godkänd plan för kontroll av restsubstanser avseende ägg, men har lämnat garantier för att endast ägg med ursprung antingen i medlemsstater eller i tredjeländer som är godkända för export av sådana produkter till unionen används i sammansatta produkter som exporteras till EU. En uppgift avseende ägg med en lämplig fotnot bör därför läggas till i posten för Singapore i förteckningen. |
| --- | --- |

(12)

Singapore har visserligen inte någon godkänd plan för kontroll av restsubstanser avseende ägg, men har lämnat garantier för att endast ägg med ursprung antingen i medlemsstater eller i tredjeländer som är godkända för export av sådana produkter till unionen används i sammansatta produkter som exporteras till EU. En uppgift avseende ägg med en lämplig fotnot bör därför läggas till i posten för Singapore i förteckningen.

| (13) | Thailand har visserligen inte någon godkänd plan för kontroll av restsubstanser avseende nötkreatur, svin, mjölkprodukter och ägg, men har lämnat garantier för att endast nötköttsprodukter, mjölkprodukter och ägg med ursprung antingen i medlemsstater eller i tredjeländer som är godkända för export av sådana produkter till unionen används i sammansatta produkter som exporteras till EU. En uppgift avseende nötkreatur, mjölkprodukter och ägg med en lämplig fotnot bör därför läggas till i posten för Thailand i förteckningen. |
| --- | --- |

(13)

Thailand har visserligen inte någon godkänd plan för kontroll av restsubstanser avseende nötkreatur, svin, mjölkprodukter och ägg, men har lämnat garantier för att endast nötköttsprodukter, mjölkprodukter och ägg med ursprung antingen i medlemsstater eller i tredjeländer som är godkända för export av sådana produkter till unionen används i sammansatta produkter som exporteras till EU. En uppgift avseende nötkreatur, mjölkprodukter och ägg med en lämplig fotnot bör därför läggas till i posten för Thailand i förteckningen.

| (14) | Sydkorea har visserligen inte någon godkänd plan för kontroll av restsubstanser avseende mjölkprodukter, ägg och honung, men har lämnat garantier för att endast mjölkprodukter, ägg och honung med ursprung antingen i medlemsstater eller i tredjeländer som är godkända för export av sådana produkter till unionen används i sammansatta produkter som exporteras till EU. En uppgift avseende mjölkprodukter, ägg och honung med en lämplig fotnot bör därför läggas till i posten för Sydkorea i förteckningen. |
| --- | --- |

(14)

Sydkorea har visserligen inte någon godkänd plan för kontroll av restsubstanser avseende mjölkprodukter, ägg och honung, men har lämnat garantier för att endast mjölkprodukter, ägg och honung med ursprung antingen i medlemsstater eller i tredjeländer som är godkända för export av sådana produkter till unionen används i sammansatta produkter som exporteras till EU. En uppgift avseende mjölkprodukter, ägg och honung med en lämplig fotnot bör därför läggas till i posten för Sydkorea i förteckningen.

| (15) | Beslut 2011/163/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(15)

Beslut 2011/163/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

| (16) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(16)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I detta beslut gäller definitionerna i artikel 2 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/692 (7).

Artikel 2

Artikel 2.1 i beslut 2011/163/EU ska ersättas med följande:

”1.   Med undantag för råvaror som används för produktion av fjälster ska de tredjeländer som med avsikt att exportera råvaror till unionen använder råvaror som importerats antingen från andra tredjeländer som godkänts för produktion av livsmedel av animaliskt ursprung i enlighet med detta beslut eller från medlemsstater, och som inte kan förelägga en plan för kontroll av restsubstanser som är likvärdig med den som enligt artikel 7 i direktiv 96/23/EG krävs för sådana råvaror, komplettera planen med följande förklaring: ’Den behöriga myndigheten i [tredjeland] garanterar att animaliska produkter som är avsedda att användas som livsmedel och som exporteras till Europeiska unionen, särskilt produkter som framställts av råvaror som importerats till [tredjeland], endast kommer från anläggningar som förtecknats i enlighet med artikel 5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/625 (*1) och där det finns tillförlitliga rutiner för att garantera att de råvaror av animaliskt ursprung som används i dessa livsmedel endast kommer från medlemsstater i Europeiska unionen eller från tredjeländer som förtecknas för respektive råvara i bilagan till beslut 2011/163/EU utan den fotnot om restriktioner som föreskrivs i artikel 2.2 i det beslutet.’

För produktion av fjälster avsedda för export till unionen får tredjeländer använda råvaror som importerats från andra tredjeländer från vilka det i enlighet med genomförandeförordningarna (EU) 2021/404 och (EU) 2021/405 är tillåtet att föra in färskt kött eller vissa köttprodukter och behandlade magar, blåsor och tarmar till unionen.

Det tredjeland som avser att exportera fjälster till unionen ska vara förtecknat i genomförandeförordningarna (EU) 2021/404 och (EU) 2021/405 avseende fjälster och i bilagan till beslut 2011/163/EU (avseende fjälster). Dessutom ska de anläggningar från vilka fjälster ska exporteras till unionen vara förtecknade i enlighet med artikel 5 i delegerade förordning (EU) 2019/625.

Artikel 3

Bilagan till beslut 2011/163/EU ska ersättas med texten i bilagan till det här beslutet.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 17 maj 2021.

På kommissionens vägnar

Stella KYRIAKIDES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 125, 23.5.1996, s. 10.

1

(2)  Kommissionens beslut 2011/163/EU av den 16 mars 2011 om godkännande av planer som lagts fram av tredjeländer i enlighet med artikel 29 i rådets direktiv 96/23/EG (EUT L 70, 17.3.2011, s. 40).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 av den 15 mars 2017 om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och djurskydd, växtskydd och växtskyddsmedel samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 999/2001, (EG) nr 396/2005, (EG) nr 1069/2009, (EG) nr 1107/2009, (EU) nr 1151/2012, (EU) nr 652/2014, (EU) 2016/429 och (EU) 2016/2031, rådets förordningar (EG) nr 1/2005 och (EG) nr 1099/2009 och rådets direktiv 98/58/EG, 1999/74/EG, 2007/43/EG, 2008/119/EG och 2008/120/EG och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 854/2004 och (EG) nr 882/2004, rådets direktiv 89/608/EEG, 89/662/EEG, 90/425/EEG, 91/496/EEG, 96/23/EG, 96/93/EG och 97/78/EG samt rådets beslut 92/438/EEG (förordningen om offentlig kontroll) (EUT L 95, 7.4.2017, s. 1).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/404 av den 24 mars 2021 om fastställande av förteckningar över tredjeländer, territorier eller zoner däri från vilka djur, avelsmaterial och produkter av animaliskt ursprung får föras in till unionen i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 (EUT L 114, 31.3.2021, s. 1).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 av den 9 mars 2016 om överförbara djursjukdomar och om ändring och upphävande av vissa akter med avseende på djurhälsa (”djurhälsolag”) (EUT L 84, 31.3.2016, s. 1).

5

(6)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/405 av den 24 mars 2021 om fastställande av förteckningar över tredjeländer eller regioner i tredjeländer från vilka det i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 är tillåtet att föra in vissa djur och varor avsedda att användas som livsmedel till unionen (EUT L 114, 31.3.2021, s. 118).

6

(7)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/692 av den 30 januari 2020 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 vad gäller bestämmelser för införsel till unionen samt förflyttning och hantering efter införsel av sändningar av vissa djur, avelsmaterial och produkter av animaliskt ursprung (EUT L 174, 3.6.2020, s. 379).

7

---

BILAGA

”BILAGA

| ISO2-kod | Land  (1) | Nötkreatur | Får och getter | Svin | Hästdjur | Fjäderfä | Vattenbruk | Mjölk | Ägg | Kanin | Frilevande vilt | Hägnat vilt | Honung | Fjälster |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AD | Andorra | X | X | X  (4) | X | | | | | | | | X | |
| AE | Förenade Arabemiraten | | | | | | X  (4) | X  (2) | | | | | | |
| AL | Albanien | | X | | | | X  (9) | | X | | | | | X |
| AM | Armenien | | | | | | X | | | | | | X | |
| AR | Argentina | X | X | | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| AU | Australien | X | X | | X | | X | X | X  (4bis) | | X | X | X | X |
| BA | Bosnien och Hercegovina | X | X | X | | X | X  (9) | X | X | | | | X | |
| BD | Bangladesh | | | | | | X | | | | | | | |
| BF | Burkina Faso | | | | | | | | | | | | X | |
| BJ | Benin | | | | | | | | | | | | X | |
| BN | Brunei | | | | | | X | | | | | | | |
| BR | Brasilien | X | | | X | X | X | | | | | | X | X |
| BW | Botswana | X | | | | | | | | | | | | |
| BY | Belarus | | | | X  (3) | | X | X | X | | | | X | X |
| BZ | Belize | | | | | | X | | | | | | | |
| CA | Kanada | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| CH | Schweiz | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| CL | Chile | X | X | X | | X | X | X | | | X | | X | X |
| CM | Kamerun | | | | | | | | | | | | X | |
| CN | Kina | | | | | X | X | | X | X | | | X | X |
| CO | Colombia | | | | | | X | X | X  (4) | | | | | X |
| CR | Costa Rica | | | | | | X | | | | | | | |
| CU | Kuba | | | | | | X | | | | | | X | |
| DO | Dominikanska republiken | | | | | | | | | | | | X | |
| EC | Ecuador | | | | | | X | | | | | | | |
| ET | Etiopien | | | | | | | | | | | | X | |
| FK | Falklandsöarna | X | X  (13) | | | | X  (9) | | | | | | | |
| FO | Färöarna | | | | | | X  (9) | | | | | | | |
| GB | Storbritannien | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| GE | Georgien | | | | | | | | | | | | X | |
| GG | Guernsey | X | | | | | | X | | | | | | |
| GH | Ghana | | | | | | | | | | | | X | |
| GL | Grönland | | X | | | | | | | | | X | | |
| GT | Guatemala | | | | | | X  (11) | | | | | | X | |
| HN | Honduras | | | | | | X | | | | | | | |
| ID | Indonesien | | | | | | X | | | | | | | |
| IL | Israel  (7) | | | | | X | X | X | X | | | | X | |
| IM | Isle of Man | X | X | X | | | X | X | | | | | X | |
| IN | Indien | | | | | X  (4bis) | X | X  (4bis) | X | | | | X | X |
| IR | Iran | | | | | | X  (11) | | | | | | | X |
| JE | Jersey | X | | | | | | X | | | | | | |
| JM | Jamaica | | | | | | | | | | | | X | |
| JP | Japan | X | | X | | X | X | X | X | | | | | X |
| KE | Kenya | | | | | | X | | | | | | | |
| KR | Sydkorea | | | | | X | X | X  (4bis) | X  (4bis) | | | | X  (4bis) | |
| LBN | Libanon | | | | | | | | | | | | | X |
| LK | Sri Lanka | | | | | | X | | | | | | | |
| MA | Marocko | | | | | X | X  (9) | | | | | | | X |
| MD | Moldavien | | | | | X | X  (9) | X | X | | | | X | |
| ME | Montenegro | X | X  (13) | X | | X | X  (9) | X | X | | | | X | |
| MG | Madagaskar | | | | | | X | | | | | | X | |
| MK | Nordmakedonien | X | X | X | | X | X | X | X | | X | | X | |
| MM | Myanmar/Burma | | | | | | X | | | | | | X | |
| MU | Mauritius | | | | | | X | | | | | | X  (4) | |
| MX | Mexiko | | | | | | X | | X | | | | X | X |
| MY | Malaysia | | | | | X  (4) | X | | | | | | | |
| MZ | Moçambique | | | | | | X  (11) | | | | | | | |
| NA | Namibia | X | X  (13) | | | | | | | | X | | | |
| NC | Nya Kaledonien | | | | | | X  (11) | | | | | X | X | |
| NI | Nicaragua | | | | | | X  (11) | | | | | | X | |
| NG | Nigeria | | | | | | X  (11) | | | | | | | |
| NZ | Nya Zeeland | X | X | X  (4bis) | X | X  (4bis) | X | X | X  (4bis) | X  (4bis) | X | X | X | X |
| OM | Oman | | | | | | X  (9) | | | | | | | |
| PA | Panama | | | | | | X | | | | | | | |
| PK | Pakistan | | | | | | | | | | | | | X |
| PE | Peru | | | | | | X | | | | | | | |
| PH | Filippinerna | | | | | | X | X  (4bis) | X  (4bis) | | | | | |
| PM | Saint-Pierre-et-Miquelon | | | | | X | | | | | | | | |
| PN | Pitcairnöarna | | | | | | | | | | | | X | |
| PY | Paraguay | X | | | | | | | | | | | | X |
| RS | Serbien  (5) | X | X | X | X  (3) | X | X | X | X | | X | | X | X |
| RU | Ryssland | X | X | X | | X | | X | X | | | X  (6) | X | X |
| RW | Rwanda | | | | | | | | | | | | X | |
| SA | Saudiarabien | | | | | | X | | | | | | | |
| SG | Singapore | X  (4) | X  (4) | X  (4) | X  (8) | X  (4) | X | X  (4) | X  (4bis) | | X  (8) | X  (8) | | |
| SL | Sierra Leone | | | | | | | | | | | | X | |
| SM | San Marino | X | | X  (4) | | | | X | | | | | X | |
| SV | El Salvador | | | | | | | | | | | | X | |
| SZ | Eswatini | X | | | | | | | | | | | | |
| TG | Togo | | | | | | | | | | | | X | |
| TH | Thailand | X  (4bis) | | X  (4bis) | | X | X | X  (4bis) | X  (4bis) | | | | X | |
| TN | Tunisien | | | | | | X  (9) | | | | X | | | X |
| TR | Turkiet | | | | | X | X | X | X | | | | X | X |
| TW | Taiwan | | | | | | X | | X | | | | X | |
| TZ | Tanzania | | | | | | X  (11) | | | | | | X | |
| UA | Ukraina | X | | X | | X | X  (9) | X | X | X | | | X | X |
| UG | Uganda | | | | | | X | | | | | | X | |
| US | Förenta staterna | X | X  (12) | X | | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| UY | Uruguay | X | X | | X | | X | X | | | X | | X | X |
| VE | Venezuela | | | | | | X | | | | | | | |
| VN | Vietnam | | | | | | X | | | | | | X | |
| XK | Kosovo  (14) | | | | | X  (4) | | | | | | | | |
| ZA | Sydafrika | | | | | | | | | | X | X  (10) | | |
| ZM | Zambia | | | | | | | | | | | | X | |

ISO2-kod

Land  (1)

Nötkreatur

Får och getter

Svin

Hästdjur

Fjäderfä

Vattenbruk

Mjölk

Ägg

Kanin

Frilevande vilt

Hägnat vilt

Honung

Fjälster

AD

Andorra

X

X

X  (4)

X

X

AE

Förenade Arabemiraten

X  (4)

X  (2)

AL

Albanien

X

X  (9)

X

X

AM

Armenien

X

X

AR

Argentina

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

AU

Australien

X

X

X

X

X

X  (4bis)

X

X

X

X

BA

Bosnien och Hercegovina

X

X

X

X

X  (9)

X

X

X

BD

Bangladesh

X

BF

Burkina Faso

X

BJ

Benin

X

BN

Brunei

X

BR

Brasilien

X

X

X

X

X

X

BW

Botswana

X

BY

Belarus

X  (3)

X

X

X

X

X

BZ

Belize

X

CA

Kanada

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CH

Schweiz

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CL

Chile

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CM

Kamerun

X

CN

Kina

X

X

X

X

X

X

CO

Colombia

X

X

X  (4)

X

CR

Costa Rica

X

CU

Kuba

X

X

DO

Dominikanska republiken

X

EC

Ecuador

X

ET

Etiopien

X

FK

Falklandsöarna

X

X  (13)

X  (9)

FO

Färöarna

X  (9)

GB

Storbritannien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

GE

Georgien

X

GG

Guernsey

X

X

GH

Ghana

X

GL

Grönland

X

X

GT

Guatemala

X  (11)

X

HN

Honduras

X

ID

Indonesien

X

IL

Israel  (7)

X

X

X

X

X

IM

Isle of Man

X

X

X

X

X

X

IN

Indien

X  (4bis)

X

X  (4bis)

X

X

X

IR

Iran

X  (11)

X

JE

Jersey

X

X

JM

Jamaica

X

JP

Japan

X

X

X

X

X

X

X

KE

Kenya

X

KR

Sydkorea

X

X

X  (4bis)

X  (4bis)

X  (4bis)

LBN

Libanon

X

LK

Sri Lanka

X

MA

Marocko

X

X  (9)

X

MD

Moldavien

X

X  (9)

X

X

X

ME

Montenegro

X

X  (13)

X

X

X  (9)

X

X

X

MG

Madagaskar

X

X

MK

Nordmakedonien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

MM

Myanmar/Burma

X

X

MU

Mauritius

X

X  (4)

MX

Mexiko

X

X

X

X

MY

Malaysia

X  (4)

X

MZ

Moçambique

X  (11)

NA

Namibia

X

X  (13)

X

NC

Nya Kaledonien

X  (11)

X

X

NI

Nicaragua

X  (11)

X

NG

Nigeria

X  (11)

NZ

Nya Zeeland

X

X

X  (4bis)

X

X  (4bis)

X

X

X  (4bis)

X  (4bis)

X

X

X

X

OM

Oman

X  (9)

PA

Panama

X

PK

Pakistan

X

PE

Peru

X

PH

Filippinerna

X

X  (4bis)

X  (4bis)

PM

Saint-Pierre-et-Miquelon

X

PN

Pitcairnöarna

X

PY

Paraguay

X

X

RS

Serbien  (5)

X

X

X

X  (3)

X

X

X

X

X

X

X

RU

Ryssland

X

X

X

X

X

X

X  (6)

X

X

RW

Rwanda

X

SA

Saudiarabien

X

SG

Singapore

X  (4)

X  (4)

X  (4)

X  (8)

X  (4)

X

X  (4)

X  (4bis)

X  (8)

X  (8)

SL

Sierra Leone

X

SM

San Marino

X

X  (4)

X

X

SV

El Salvador

X

SZ

Eswatini

X

TG

Togo

X

TH

Thailand

X  (4bis)

X  (4bis)

X

X

X  (4bis)

X  (4bis)

X

TN

Tunisien

X  (9)

X

X

TR

Turkiet

X

X

X

X

X

X

TW

Taiwan

X

X

X

TZ

Tanzania

X  (11)

X

UA

Ukraina

X

X

X

X  (9)

X

X

X

X

X

UG

Uganda

X

X

US

Förenta staterna

X

X  (12)

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

UY

Uruguay

X

X

X

X

X

X

X

X

VE

Venezuela

X

VN

Vietnam

X

X

XK

Kosovo  (14)

X  (4)

ZA

Sydafrika

X

X  (10)

ZM

Zambia

X

---

(1)  Tabellen innehåller en förteckning över länder och territorier. Den innehåller inte enbart länder som erkänts av EU.

1

(2)  Endast kamelmjölk.

2

(3)  Export till unionen av levande hästdjur för slakt (endast livsmedelsproducerande djur).

3

(4)  Tredjeländer som i enlighet med artikel 2 endast använder råvaror antingen från medlemsstater eller från andra tredjeländer som godkänts för import av sådana råvaror till unionen.

4

(4bis)  Tredjeländer som i enlighet med artikel 2 endast använder råvaror antingen från medlemsstater eller från andra tredjeländer som godkänts för import av sådana råvaror till unionen och som är avsedda att enbart användas för framställning av sammansatta produkter som exporteras till EU.

4bis

(5)  Utom Kosovo.

5

(6)  Endast renar.

6

(7)  Härmed avses Staten Israel, med undantag för de territorier som står under israelisk förvaltning sedan juni 1967, nämligen Golanhöjderna, Gazaremsan, östra Jerusalem och övriga Västbanken.

7

(8)  Endast färskt kött med ursprung i Nya Zeeland som är avsett för unionen och som lastas av, lastas om och transiteras, med eller utan lagring, genom Singapore.

8

(9)  Utom kräftdjur.

9

(10)  Endast ratiter.

10

(11)  Utom fiskar.

11

(12)  Endast getter.

12

(13)  Endast får.

13

(14)  Denna beteckning påverkar inte ståndpunkter om Kosovos status och är i överensstämmelse med FN:s säkerhetsråds resolution 1244 och med Internationella domstolens utlåtande om Kosovos självständighetsförklaring”.

14

---

REKOMMENDATIONER

| 20.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 179/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 179/10

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION (EU) 2021/801

av den 18 maj 2021

om den skattemässiga behandlingen av förluster under covid-19-krisen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 292, och

av följande skäl:

| (1) | Covid-19-utbrottet har föranlett exceptionella åtgärder på både nationell nivå och EU-nivå för att stödja EU:s ekonomi och underlätta dess återhämtning. Syftet med de flesta kortsiktiga krishanteringsåtgärderna är att säkerställa att företagen har ett tillräckligt kassaflöde. |
| --- | --- |

(1)

Covid-19-utbrottet har föranlett exceptionella åtgärder på både nationell nivå och EU-nivå för att stödja EU:s ekonomi och underlätta dess återhämtning. Syftet med de flesta kortsiktiga krishanteringsåtgärderna är att säkerställa att företagen har ett tillräckligt kassaflöde.

| (2) | Särskilt små och medelstora företag (1) har drabbats hårt av folkhälsoåtgärderna, eftersom de ofta har svårare att täcka och finansiera förluster än större företag. Små och medelstora företag bedriver också oftare sin verksamhet inom de affärssektorer som tvingats stänga på grund av folkhälsoåtgärderna, som hotell, restauranger, kaféer och barer. |
| --- | --- |

(2)

Särskilt små och medelstora företag (1) har drabbats hårt av folkhälsoåtgärderna, eftersom de ofta har svårare att täcka och finansiera förluster än större företag. Små och medelstora företag bedriver också oftare sin verksamhet inom de affärssektorer som tvingats stänga på grund av folkhälsoåtgärderna, som hotell, restauranger, kaféer och barer.

| (3) | Många jurisdiktioner har agerat snabbt för att lätta det omedelbara skattetrycket på företagen genom lämpliga stödåtgärder, varav en stor del har omfattats av unionens regler om statligt stöd, särskilt den nya tillfälliga ramen för statligt stöd (2). Den vanligaste typen av skatteåtgärd för att förbättra företagens kassaflöde har varit anstånd med inbetalning av skatt, men även ändringar av bestämmelserna om förlustutjämning har varit ett viktigt skattepolitiskt verktyg. |
| --- | --- |

(3)

Många jurisdiktioner har agerat snabbt för att lätta det omedelbara skattetrycket på företagen genom lämpliga stödåtgärder, varav en stor del har omfattats av unionens regler om statligt stöd, särskilt den nya tillfälliga ramen för statligt stöd (2). Den vanligaste typen av skatteåtgärd för att förbättra företagens kassaflöde har varit anstånd med inbetalning av skatt, men även ändringar av bestämmelserna om förlustutjämning har varit ett viktigt skattepolitiskt verktyg.

| (4) | Medlemsstaterna tillåter vanligtvis tre metoder för den skattemässiga behandlingen av förluster. Förluster kan normalt a) användas under den aktuella räkenskapsperiod under vilken de uppkommer, så att ingen skatt behöver betalas under den perioden. Dessutom kan överskjutande förluster antingen b) utjämnas framåt och räknas av mot nästa tillgängliga framtida vinst för att minska skatteskulden, eller, som i vissa medlemsstater, c) utjämnas bakåt och räknas av mot den totala vinsten under föregående beskattningsår eller ett antal föregående beskattningsår, så att en återbetalning av tidigare inbetald skatt genereras. |
| --- | --- |

(4)

Medlemsstaterna tillåter vanligtvis tre metoder för den skattemässiga behandlingen av förluster. Förluster kan normalt a) användas under den aktuella räkenskapsperiod under vilken de uppkommer, så att ingen skatt behöver betalas under den perioden. Dessutom kan överskjutande förluster antingen b) utjämnas framåt och räknas av mot nästa tillgängliga framtida vinst för att minska skatteskulden, eller, som i vissa medlemsstater, c) utjämnas bakåt och räknas av mot den totala vinsten under föregående beskattningsår eller ett antal föregående beskattningsår, så att en återbetalning av tidigare inbetald skatt genereras.

| (5) | Som en politisk åtgärd är förlustutjämning framåt inte lika användbar för att omedelbart hjälpa företag i svårigheter, eftersom skattebetalaren endast får likviditetsfördelar när företaget är lönsamt igen och betalar skatt. Förluster från tidigare år kan användas under innevarande räkenskapsperiod, men detta frigör inte någon likviditet förrän skattebetalaren går med vinst. Förlustutjämning bakåt är mycket bättre för de företag som drabbats av krisen, eftersom den leder till återbetalning av skatt som betalats under tidigare beskattningsår och ger företagen ytterligare likviditet. Detta är särskilt bra för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(5)

Som en politisk åtgärd är förlustutjämning framåt inte lika användbar för att omedelbart hjälpa företag i svårigheter, eftersom skattebetalaren endast får likviditetsfördelar när företaget är lönsamt igen och betalar skatt. Förluster från tidigare år kan användas under innevarande räkenskapsperiod, men detta frigör inte någon likviditet förrän skattebetalaren går med vinst. Förlustutjämning bakåt är mycket bättre för de företag som drabbats av krisen, eftersom den leder till återbetalning av skatt som betalats under tidigare beskattningsår och ger företagen ytterligare likviditet. Detta är särskilt bra för små och medelstora företag.

| (6) | Fördelen med förlustutjämning bakåt är att endast de företag som varit lönsamma under åren före pandemin gynnas, vilket innebär att det i princip endast är sunda företag som gynnas. I praktiken kommer endast företag som gick med vinst och betalade skatt under åren före 2020 att kunna utjämna sina förluster för 2020 och 2021 mot dessa inbetalda skatter. Detta säkerställer att åtgärden riktar sig till företag som drabbas direkt av pandemin och att offentliga medel inte används för att hjälpa privata företag som har svårigheter av orsaker som inte har något samband med krisen. |
| --- | --- |

(6)

Fördelen med förlustutjämning bakåt är att endast de företag som varit lönsamma under åren före pandemin gynnas, vilket innebär att det i princip endast är sunda företag som gynnas. I praktiken kommer endast företag som gick med vinst och betalade skatt under åren före 2020 att kunna utjämna sina förluster för 2020 och 2021 mot dessa inbetalda skatter. Detta säkerställer att åtgärden riktar sig till företag som drabbas direkt av pandemin och att offentliga medel inte används för att hjälpa privata företag som har svårigheter av orsaker som inte har något samband med krisen.

| (7) | För att säkerställa en riktad åtgärd bör de medlemsstater som beslutar att tillåta förlustutjämning bakåt med mer än ett år begränsa detta till företag som inte gått med förlust under de föregående åren. Om förlustutjämning bakåt tillåts med två eller tre år bör detta därför gälla för företag som inte gick med förlust under 2019, 2018 eller 2017. |
| --- | --- |

(7)

För att säkerställa en riktad åtgärd bör de medlemsstater som beslutar att tillåta förlustutjämning bakåt med mer än ett år begränsa detta till företag som inte gått med förlust under de föregående åren. Om förlustutjämning bakåt tillåts med två eller tre år bör detta därför gälla för företag som inte gick med förlust under 2019, 2018 eller 2017.

| (8) | Kostnaderna för åtgärderna avgörs huvudsakligen av vid vilken tidpunkt de vidtas, dvs. företagen får pengarna nu när de behöver dem mest, och de kommer inte att behöva vänta tills de kan utjämna sina förluster mot framtida skattskyldighet. Medlemsstaterna kommer att gå miste om skatteintäkter nu, men de kommer i framtiden att få skatteintäkter från företag som har kunnat hålla sig flytande och som kommer att återgå till lönsamhet. Dessutom kommer användningen av förlustutjämning bakåt att minska förlustutjämningarna framåt under kommande perioder, vilket ytterligare lindrar effekterna på skatteintäkterna. |
| --- | --- |

(8)

Kostnaderna för åtgärderna avgörs huvudsakligen av vid vilken tidpunkt de vidtas, dvs. företagen får pengarna nu när de behöver dem mest, och de kommer inte att behöva vänta tills de kan utjämna sina förluster mot framtida skattskyldighet. Medlemsstaterna kommer att gå miste om skatteintäkter nu, men de kommer i framtiden att få skatteintäkter från företag som har kunnat hålla sig flytande och som kommer att återgå till lönsamhet. Dessutom kommer användningen av förlustutjämning bakåt att minska förlustutjämningarna framåt under kommande perioder, vilket ytterligare lindrar effekterna på skatteintäkterna.

| (9) | Vissa medlemsstater har redan infört eller aviserat åtgärder som möjliggör förlustutjämning bakåt för beskattningsåret 2020, vilket kommer att göra det möjligt för skattebetalarna att utjämna sina förluster för 2020 mot vinster som gjorts under tidigare beskattningsår. |
| --- | --- |

(9)

Vissa medlemsstater har redan infört eller aviserat åtgärder som möjliggör förlustutjämning bakåt för beskattningsåret 2020, vilket kommer att göra det möjligt för skattebetalarna att utjämna sina förluster för 2020 mot vinster som gjorts under tidigare beskattningsår.

| (10) | Medlemsstaterna har dock vanligtvis olika regler för behandlingen av förluster, vilket ofta skapar ojämlika villkor. |
| --- | --- |

(10)

Medlemsstaterna har dock vanligtvis olika regler för behandlingen av förluster, vilket ofta skapar ojämlika villkor.

| (11) | Denna rekommendation till medlemsstaterna om hur de kan behandla förluster nationellt, med utgångspunkt i bästa praxis, skulle kunna bidra till jämlika villkor för företag i hela unionen. |
| --- | --- |

(11)

Denna rekommendation till medlemsstaterna om hur de kan behandla förluster nationellt, med utgångspunkt i bästa praxis, skulle kunna bidra till jämlika villkor för företag i hela unionen.

| (12) | Denna rekommendation bör gälla för beskattningsåren 2020 och 2021 för att hjälpa företag under covid-19-krisen. |
| --- | --- |

(12)

Denna rekommendation bör gälla för beskattningsåren 2020 och 2021 för att hjälpa företag under covid-19-krisen.

| (13) | Medlemsstaterna bör tillåta förlustutjämning bakåt för företag, åtminstone till det förra beskattningsåret, dvs. till och med 2019. För att göra det möjligt för skattebetalarna att utjämna hela förlustbeloppet i förhållande till tidigare inbetalda skatter får medlemsstaterna förlänga möjligheten att utjämna bakåt med upp till de föregående tre åren, dvs. till och med 2017. Denna förlängda period för förlustutjämning bakåt gynnar särskilt små företag med lägre vinster. |
| --- | --- |

(13)

Medlemsstaterna bör tillåta förlustutjämning bakåt för företag, åtminstone till det förra beskattningsåret, dvs. till och med 2019. För att göra det möjligt för skattebetalarna att utjämna hela förlustbeloppet i förhållande till tidigare inbetalda skatter får medlemsstaterna förlänga möjligheten att utjämna bakåt med upp till de föregående tre åren, dvs. till och med 2017. Denna förlängda period för förlustutjämning bakåt gynnar särskilt små företag med lägre vinster.

| (14) | Åtgärden bör begränsas för att förhindra alltför stora konsekvenser för de nationella budgetarna. En gräns på tre miljoner euro per förlustbringande beskattningsår skulle innebära ett värdefullt stöd, särskilt för mindre företag, samtidigt som det säkerställs att alla skattebetalare gynnas i viss utsträckning. |
| --- | --- |

(14)

Åtgärden bör begränsas för att förhindra alltför stora konsekvenser för de nationella budgetarna. En gräns på tre miljoner euro per förlustbringande beskattningsår skulle innebära ett värdefullt stöd, särskilt för mindre företag, samtidigt som det säkerställs att alla skattebetalare gynnas i viss utsträckning.

| (15) | Kommissionen påminner medlemsstaterna om att de, i de fall då de inför åtgärder som uppfyller villkoren för att utgöra statligt stöd som inte är undantaget från anmälningsskyldigheten, måste anmäla sådana åtgärder till kommissionen i enlighet med de förfaranden som är allmänt tillämpliga på statligt stöd. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen påminner medlemsstaterna om att de, i de fall då de inför åtgärder som uppfyller villkoren för att utgöra statligt stöd som inte är undantaget från anmälningsskyldigheten, måste anmäla sådana åtgärder till kommissionen i enlighet med de förfaranden som är allmänt tillämpliga på statligt stöd.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

1.   INNEHÅLL OCH TILLÄMPNINGSOMRÅDE

I syfte att gynna företagen mot bakgrund av den ekonomiska situation som orsakats av covid-19-pandemin fastställs i denna rekommendation en samordnad strategi för den skattemässiga behandlingen av de förluster som företagen gjort under beskattningsåren 2020 och 2021.

2.   SKATTEMÄSSIG BEHANDLING AV FÖRLUSTER

Med tanke på de exceptionella ekonomiska omständigheterna under 2020 och 2021 till följd av covid-19-pandemin, bör medlemsstaterna tillåta förlustutjämning bakåt för företag, åtminstone till det förra beskattningsåret, dvs. till och med 2019.

Medlemsstaterna får förlänga perioden för att möjliggöra förlustutjämning bakåt till och med de föregående tre åren, så att företagen kan räkna av sina förluster för beskattningsåren 2020 och 2021 mot redan beskattade vinster under beskattningsåren 2019, 2018 och 2017.

Medlemsstaterna bör tillåta företagen att omedelbart begära förlustutjämning bakåt för de förluster som de uppskattar att de kommer att göra under beskattningsåret 2021, utan att behöva vänta till årets slut.

3.   BEGRÄNSNINGAR

För att begränsa effekterna på de nationella budgetarna bör medlemsstaterna begränsa vilka förlustbelopp som kan utjämnas bakåt. Det högsta beloppet för förlustutjämning bakåt bör vara tre miljoner euro per förlustbringande beskattningsår.

Om medlemsstaterna tillåter förlustutjämning bakåt till och med 2017 bör de stödberättigade företagen inte ha ådragit sig förluster under något av beskattningsåren 2019, 2018 och 2017.

4.   UPPFÖLJNING

Medlemsstaterna uppmanas att informera kommissionen om de åtgärder som vidtas till följd av denna rekommendation och om eventuella ändringar av dessa åtgärder.

Medlemsstaterna uppmanas att diskutera med kommissionen om sina planer för förlustutjämning bakåt för företag.

5.   MOTTAGARE

Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdad i Bryssel den 18 maj 2021.

På kommissionens vägnar

Paolo GENTILONI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  Begreppet små och medelstora företag definieras i kommissionens rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (EUT L 124, 20.5.2003, s. 36).

1

(2)  Meddelande från kommissionen – Tillfällig ram för statliga stödåtgärder till stöd för ekonomin under det pågående utbrottet av covid-19 (EUT C 91 I, 20.3.2020, s. 1), ändrat genom kommissionens meddelanden C(2020) 2215 (EUT C 112 I, 4.4.2020, s. 1), C(2020) 3156 (EUT C 164, 13.5.2020, s. 3), C(2020) 4509 (EUT C 218, 2.7.2020, s. 3), C(2020) 7127 (EUT C 340, 13.10.2020, s. 1) och C(2021) 564 (EUT C 34, 1.2.2021, s. 6).

2

---

III Andra akter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

| 20.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 179/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 179/13

---

RÄTTEGÅNGSREGLER FÖR EFTADOMSTOLEN

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| INLEDANDE BESTÄMMELSER | 18 |
| --- | --- |

INLEDANDE BESTÄMMELSER

| Artikel 1 | Definitioner | 18 |
| --- | --- | --- |

Artikel 1

| Artikel 2 | Syfte | 18 |
| --- | --- | --- |

Artikel 2

| AVDELNING I | DOMSTOLENS ORGANISATION | 19 |
| --- | --- | --- |

AVDELNING I

AVDELNING I

DOMSTOLENS ORGANISATION

| Kapitel 1 | DOMARE | 19 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 1

| Artikel 3 | Tidpunkten då domarnas förordnande börjar löpa | 19 |
| --- | --- | --- |

Artikel 3

| Artikel 4 | Avläggande av ed | 19 |
| --- | --- | --- |

Artikel 4

| Artikel 5 | Högtidlig försäkran | 19 |
| --- | --- | --- |

Artikel 5

| Artikel 6 | Entledigande av en domare | 19 |
| --- | --- | --- |

Artikel 6

| Artikel 7 | Rangordning efter tjänsteålder | 19 |
| --- | --- | --- |

Artikel 7

| Kapitel 2 | ORDFÖRANDE | 20 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 2

| Artikel 8 | Val av ordförande | 20 |
| --- | --- | --- |

Artikel 8

| Artikel 9 | Ordförandens befogenheter och skyldigheter | 20 |
| --- | --- | --- |

Artikel 9

| Artikel 10 | Om ordföranden är förhindrad att tjänstgöra | 20 |
| --- | --- | --- |

Artikel 10

| Kapitel 3 | DOMSTOLENS KANSLI | 20 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 3

| Artikel 11 | Utnämning av justitiesekreterare | 20 |
| --- | --- | --- |

Artikel 11

| Artikel 12 | Biträdande justitiesekreterare | 21 |
| --- | --- | --- |

Artikel 12

| Artikel 13 | Om justitiesekreteraren och biträdande justitiesekreteraren är förhindrade att tjänstgöra | 21 |
| --- | --- | --- |

Artikel 13

| Artikel 14 | Justitiesekreterarens befogenheter och ansvar | 21 |
| --- | --- | --- |

Artikel 14

| Artikel 15 | Registerföring | 22 |
| --- | --- | --- |

Artikel 15

| Artikel 16 | Rätt att ta del av registret, domar och särskilt uppsatta beslut | 22 |
| --- | --- | --- |

Artikel 16

| Artikel 17 | Tillstånd att ge registerfunktioner | 22 |
| --- | --- | --- |

Artikel 17

| Kapitel 4 | TJÄNSTEMÄN OCH ANDRA ANSTÄLLDA | 22 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 4

| Artikel 18 | Utnämning | 22 |
| --- | --- | --- |

Artikel 18

| Artikel 19 | Organisation | 23 |
| --- | --- | --- |

Artikel 19

| Kapitel 5 | ARBETET VID DOMSTOLEN | 23 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 5

| Artikel 20 | Domstolens verksamhetskalender | 23 |
| --- | --- | --- |

Artikel 20

| Artikel 21 | Utseende av referent | 23 |
| --- | --- | --- |

Artikel 21

| Artikel 22 | Domarjäv | 23 |
| --- | --- | --- |

Artikel 22

| Artikel 23 | Om en domare är förhindrad att tjänstgöra | 24 |
| --- | --- | --- |

Artikel 23

| Artikel 24 | Sammanträden | 24 |
| --- | --- | --- |

Artikel 24

| Artikel 25 | Protokollföring | 24 |
| --- | --- | --- |

Artikel 25

| Artikel 26 | Överläggning | 24 |
| --- | --- | --- |

Artikel 26

| Artikel 27 | Beslut av domstolen – domförhet | 24 |
| --- | --- | --- |

Artikel 27

| Artikel 28 | Årsrapport | 25 |
| --- | --- | --- |

Artikel 28

| Kapitel 6 | SPRÅK | 25 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 6

| Artikel 29 | Domstolens språk | 25 |
| --- | --- | --- |

Artikel 29

| Artikel 30 | Förfarande för rådgivande yttrande | 25 |
| --- | --- | --- |

Artikel 30

| Artikel 31 | Vittnen | 26 |
| --- | --- | --- |

Artikel 31

| Artikel 32 | Domstolens publikationer | 26 |
| --- | --- | --- |

Artikel 32

| AVDELNING II | PROCESSUELLA BESTÄMMELSER SOM GÄLLER FÖR SAMTLIGA MÅLTYPER | 26 |
| --- | --- | --- |

AVDELNING II

AVDELNING II

PROCESSUELLA BESTÄMMELSER SOM GÄLLER FÖR SAMTLIGA MÅLTYPER

| Kapitel 1 | RÄTTIGHETER OCH SKYLDIGHETER FÖR OMBUD, RÅDGIVARE OCH ADVOKATER | 26 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 1

| Artikel 33 | Privilegier, immunitet och förmåner | 26 |
| --- | --- | --- |

Artikel 33

| Artikel 34 | Krav för åtnjutande av privilegier, immunitet och förmåner | 26 |
| --- | --- | --- |

Artikel 34

| Artikel 35 | Hävande av immunitet | 27 |
| --- | --- | --- |

Artikel 35

| Artikel 36 | Avstängning | 27 |
| --- | --- | --- |

Artikel 36

| Kapitel 2 | TILLKÄNNAGIVANDE OCH DELGIVNING | 27 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 2

| Artikel 37 | Tillkännagivande av begäranden om rådgivande yttranden | 27 |
| --- | --- | --- |

Artikel 37

| Artikel 38 | De sätt på vilka delgivning kan ske | 27 |
| --- | --- | --- |

Artikel 38

| Kapitel 3 | FRISTER | 28 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 3

| Artikel 39 | Beräkning av frister | 28 |
| --- | --- | --- |

Artikel 39

| Artikel 40 | Talan mot en rättsakt som antagits av Eftas övervakningsmyndighet | 28 |
| --- | --- | --- |

Artikel 40

| Artikel 41 | Avstånd | 29 |
| --- | --- | --- |

Artikel 41

| Artikel 42 | Bestämmande och förlängning av frister | 29 |
| --- | --- | --- |

Artikel 42

| Artikel 43 | Force majeure | 29 |
| --- | --- | --- |

Artikel 43

| Kapitel 4 | HANDLÄGGNINGSFORMER | 29 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 4

| Artikel 44 | Handläggningsformer | 29 |
| --- | --- | --- |

Artikel 44

| Artikel 45 | Sekretess och utelämnande av vissa uppgifter gentemot allmänheten | 29 |
| --- | --- | --- |

Artikel 45

| Artikel 46 | Förening av mål | 30 |
| --- | --- | --- |

Artikel 46

| Artikel 47 | Vilandeförklaring | 30 |
| --- | --- | --- |

Artikel 47

| Artikel 48 | Uppskjutande av ett måls avgörande | 30 |
| --- | --- | --- |

Artikel 48

| Kapitel 5 | RÄTTSHJÄLP | 31 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 5

| Artikel 49 | Rättshjälp | 31 |
| --- | --- | --- |

Artikel 49

| Artikel 50 | Ansökan om rättshjälp | 31 |
| --- | --- | --- |

Artikel 50

| Artikel 51 | Beslut om rättshjälp | 31 |
| --- | --- | --- |

Artikel 51

| Artikel 52 | Förskott och hjälp med rättegångskostnaderna | 32 |
| --- | --- | --- |

Artikel 52

| Artikel 53 | Upphörande av rättshjälp | 32 |
| --- | --- | --- |

Artikel 53

| Kapitel 6 | SKRIFTLIGT FÖRFARANDE | 32 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 6

| Artikel 54 | Ingivande av inlagor | 32 |
| --- | --- | --- |

Artikel 54

| Kapitel 7 | FÖRBEREDANDE RAPPORT | 33 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 7

| Artikel 55 | Den förberedande rapporten | 33 |
| --- | --- | --- |

Artikel 55

| Kapitel 8 | PROCESSLEDNING OCH BEVISUPPTAGNING | 34 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 8

| Artikel 56 | Processledning och bevisupptagning | 34 |
| --- | --- | --- |

Artikel 56

| Artikel 57 | Processledning | 34 |
| --- | --- | --- |

Artikel 57

| Artikel 58 | Bevisupptagning | 34 |
| --- | --- | --- |

Artikel 58

| Artikel 59 | Behandling av konfidentiella upplysningar och handlingar | 35 |
| --- | --- | --- |

Artikel 59

| Artikel 60 | Handlingar som Eftas övervakningsmyndighet har beslutat att inte lämna ut | 35 |
| --- | --- | --- |

Artikel 60

| Kapitel 9 | KALLELSE OCH HÖRANDE AV VITTNEN OCH SAKKUNNIGA | 35 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 9

| Artikel 61 | Vittnesbevisning | 35 |
| --- | --- | --- |

Artikel 61

| Artikel 62 | Hörande av vittnen | 36 |
| --- | --- | --- |

Artikel 62

| Artikel 63 | Sakkunnigutlåtande | 36 |
| --- | --- | --- |

Artikel 63

| Artikel 64 | Skyldigheter för vittnen och sakkunniga | 37 |
| --- | --- | --- |

Artikel 64

| Artikel 65 | Invändning mot ett vittne eller en sakkunnig | 37 |
| --- | --- | --- |

Artikel 65

| Artikel 66 | Kostnader för vittnen och sakkunniga | 37 |
| --- | --- | --- |

Artikel 66

| Artikel 67 | Protokoll från sammanträden för bevisupptagning | 37 |
| --- | --- | --- |

Artikel 67

| Artikel 68 | Framställning om rättslig hjälp | 37 |
| --- | --- | --- |

Artikel 68

| Kapitel 10 | DEN MUNTLIGA DELEN AV FÖRFARANDET | 38 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 10

| Artikel 69 | Datum för inledande | 38 |
| --- | --- | --- |

Artikel 69

| Artikel 70 | Dispens från den muntliga delen av förfarandet | 38 |
| --- | --- | --- |

Artikel 70

| Artikel 71 | Förhandlingsrapport | 38 |
| --- | --- | --- |

Artikel 71

| Artikel 72 | Parternas frånvaro från förhandlingen | 38 |
| --- | --- | --- |

Artikel 72

| Artikel 73 | Gemensam muntlig förhandling | 39 |
| --- | --- | --- |

Artikel 73

| Artikel 74 | Genomförande av muntliga förhandlingar | 39 |
| --- | --- | --- |

Artikel 74

| Artikel 75 | Stängda dörrar | 39 |
| --- | --- | --- |

Artikel 75

| Artikel 76 | Yttra sig inför domstolen | 39 |
| --- | --- | --- |

Artikel 76

| Artikel 77 | Avslutande av den muntliga delen av förfarandet | 39 |
| --- | --- | --- |

Artikel 77

| Artikel 78 | Inledande eller återupptagande av den muntliga delen av förfarandet | 39 |
| --- | --- | --- |

Artikel 78

| Artikel 79 | Förhandlingsprotokoll | 39 |
| --- | --- | --- |

Artikel 79

| Kapitel 11 | DOMAR OCH SÄRSKILT UPPSATTA BESLUT | 40 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 11

| Artikel 80 | Information om datum för domens avkunnande | 40 |
| --- | --- | --- |

Artikel 80

| Artikel 81 | Vad domen ska innehålla | 40 |
| --- | --- | --- |

Artikel 81

| Artikel 82 | Avkunnande och delgivning av en dom | 40 |
| --- | --- | --- |

Artikel 82

| Artikel 83 | Vad ett särskilt uppsatt beslut ska innehålla | 41 |
| --- | --- | --- |

Artikel 83

| Artikel 84 | Undertecknande och delgivning av ett särskilt uppsatt beslut | 41 |
| --- | --- | --- |

Artikel 84

| Artikel 85 | Den dag från vilken domar och särskilt uppsatta beslut ska gälla | 41 |
| --- | --- | --- |

Artikel 85

| Artikel 86 | Meddelande | 41 |
| --- | --- | --- |

Artikel 86

| Artikel 87 | Rättelse av domar och särskilt uppsatta beslut | 41 |
| --- | --- | --- |

Artikel 87

| AVDELNING III | FÖRFARANDE FÖR RÅDGIVANDE YTTRANDE | 42 |
| --- | --- | --- |

AVDELNING III

AVDELNING III

FÖRFARANDE FÖR RÅDGIVANDE YTTRANDE

| Kapitel 1 | ALLMÄNNA BESTÄMMELSER | 42 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 1

| Artikel 88 | Innehållet i begäran om rådgivande yttrande | 42 |
| --- | --- | --- |

Artikel 88

| Artikel 89 | Sekretess | 42 |
| --- | --- | --- |

Artikel 89

| Artikel 90 | Deltagande i förfaranden för rådgivande yttrande | 42 |
| --- | --- | --- |

Artikel 90

| Artikel 91 | Parter i det nationella målet | 43 |
| --- | --- | --- |

Artikel 91

| Artikel 92 | Översättning och delgivning av begäran om ett rådgivande yttrande | 43 |
| --- | --- | --- |

Artikel 92

| Artikel 93 | Svar genom särskilt uppsatt beslut som är motiverat | 43 |
| --- | --- | --- |

Artikel 93

| Artikel 94 | Återkallelse av begäran om rådgivande yttrande | 43 |
| --- | --- | --- |

Artikel 94

| Artikel 95 | Begäran om klarlägganden | 43 |
| --- | --- | --- |

Artikel 95

| Artikel 96 | Rättegångskostnader i förfaranden för rådgivande yttrande | 44 |
| --- | --- | --- |

Artikel 96

| Artikel 97 | Tolkning av rådgivande yttranden | 44 |
| --- | --- | --- |

Artikel 97

| Kapitel 2 | SKYNDSAM HANDLÄGGNING | 44 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 2

| Artikel 98 | Skyndsam handläggning | 44 |
| --- | --- | --- |

Artikel 98

| Artikel 99 | Ingivande och delgivning av inlagor | 44 |
| --- | --- | --- |

Artikel 99

| AVDELNING IV | DIREKT TALAN | 45 |
| --- | --- | --- |

AVDELNING IV

AVDELNING IV

DIREKT TALAN

| Kapitel 1 | FÖRETRÄDANDE AV PART | 45 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 1

| Artikel 100 | Skyldighet att låta sig företrädas | 45 |
| --- | --- | --- |

Artikel 100

| Kapitel 2 | SKRIFTLIGT FÖRFARANDE | 45 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 2

| Artikel 101 | Vad ansökan ska innehålla | 45 |
| --- | --- | --- |

Artikel 101

| Artikel 102 | Uppgifter beträffande delgivning | 45 |
| --- | --- | --- |

Artikel 102

| Artikel 103 | Bilagor till ansökan | 46 |
| --- | --- | --- |

Artikel 103

| Artikel 104 | Justering av talan | 46 |
| --- | --- | --- |

Artikel 104

| Artikel 105 | Underlåtenhet att inkomma med erfordrade handlingar | 46 |
| --- | --- | --- |

Artikel 105

| Artikel 106 | Delgivning av ansökan | 47 |
| --- | --- | --- |

Artikel 106

| Artikel 107 | Svaromål | 47 |
| --- | --- | --- |

Artikel 107

| Artikel 108 | Replik och duplik | 47 |
| --- | --- | --- |

Artikel 108

| Artikel 109 | Kontradiktoriskt förfarande | 47 |
| --- | --- | --- |

Artikel 109

| Kapitel 3 | GRUNDER OCH BEVISNING | 48 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 3

| Artikel 110 | Nya grunder | 48 |
| --- | --- | --- |

Artikel 110

| Artikel 111 | Bevis eller bevisuppgift | 48 |
| --- | --- | --- |

Artikel 111

| Kapitel 4 | INTERVENTION | 48 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 4

| Artikel 112 | Interventionens syfte och verkningar | 48 |
| --- | --- | --- |

Artikel 112

| Artikel 113 | Ansökan om intervention | 48 |
| --- | --- | --- |

Artikel 113

| Artikel 114 | Beslut med anledning av ansökan om intervention | 49 |
| --- | --- | --- |

Artikel 114

| Artikel 115 | Ingivande av interventionsinlagor | 49 |
| --- | --- | --- |

Artikel 115

| Kapitel 5 | SKYNDSAM HANDLÄGGNING | 50 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 5

| Artikel 116 | Skyndsam handläggning | 50 |
| --- | --- | --- |

Artikel 116

| Artikel 117 | Skriftligt förfarande | 50 |
| --- | --- | --- |

Artikel 117

| Artikel 118 | Intervention i påskyndat förfarande | 50 |
| --- | --- | --- |

Artikel 118

| Artikel 119 | Den muntliga delen av förfarandet | 51 |
| --- | --- | --- |

Artikel 119

| Kapitel 6 | KOSTNADER | 51 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 6

| Artikel 120 | Beslut om rättegångskostnader | 51 |
| --- | --- | --- |

Artikel 120

| Artikel 121 | Allmänna regler för fördelning av rättegångskostnaderna | 51 |
| --- | --- | --- |

Artikel 121

| Artikel 122 | Intervenienternas rättegångskostnader | 51 |
| --- | --- | --- |

Artikel 122

| Artikel 123 | Beslut om rättegångskostnader vid återkallelse av talan | 52 |
| --- | --- | --- |

Artikel 123

| Artikel 124 | Beslut om rättegångskostnader i mål där det saknas anledning att döma i saken | 52 |
| --- | --- | --- |

Artikel 124

| Artikel 125 | Kostnader för förfarandet | 52 |
| --- | --- | --- |

Artikel 125

| Artikel 126 | Ersättningsgilla rättegångskostnader | 52 |
| --- | --- | --- |

Artikel 126

| Artikel 127 | Tvist om de ersättningsgilla rättegångskostnaderna | 52 |
| --- | --- | --- |

Artikel 127

| Artikel 128 | Betalning | 53 |
| --- | --- | --- |

Artikel 128

| AVDELNING V | SÄRSKILDA RÄTTEGÅNGSFORMER | 53 |
| --- | --- | --- |

AVDELNING V

AVDELNING V

SÄRSKILDA RÄTTEGÅNGSFORMER

| Kapitel 1 | HÄNSKJUTANDE TILL REFERENTEN | 53 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 1

| Artikel 129 | Hänskjutande till referenten | 53 |
| --- | --- | --- |

Artikel 129

| Kapitel 2 | FÖRLIKNING, ÅTERKALLELSE AV TALAN, ANLEDNING SAKNAS ATT DÖMA I SAKEN OCH RÄTTEGÅNGSHINDER ELLER ANNAN RÄTTEGÅNGSFRÅGA | 53 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 2

| Artikel 130 | Förlikning | 53 |
| --- | --- | --- |

Artikel 130

| Artikel 131 | Återkallelse av talan | 53 |
| --- | --- | --- |

Artikel 131

| Artikel 132 | Anledning saknas att döma i saken | 54 |
| --- | --- | --- |

Artikel 132

| Artikel 133 | Rättegångshinder eller annan rättegångsfråga | 54 |
| --- | --- | --- |

Artikel 133

| Kapitel 3 | TREDSKODOM | 54 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 3

| Artikel 134 | Tredskodom | 54 |
| --- | --- | --- |

Artikel 134

| Artikel 135 | Ansökan om återvinning av en tredskodom | 55 |
| --- | --- | --- |

Artikel 135

| Kapitel 4 | ANSÖKNINGAR OCH TALAN SOM RÖR DOMAR OCH SÄRSKILT UPPSATTA BESLUT | 55 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 4

| Artikel 136 | Underlåtelse att pröva ett yrkande eller fatta beslut om rättegångskostnaderna | 55 |
| --- | --- | --- |

Artikel 136

| Artikel 137 | Tredjemanstalan | 55 |
| --- | --- | --- |

Artikel 137

| Artikel 138 | Tolkning av dom eller särskilt uppsatt beslut | 56 |
| --- | --- | --- |

Artikel 138

| Artikel 139 | Resning | 56 |
| --- | --- | --- |

Artikel 139

| Kapitel 5 | UPPSKOV MED VERKSTÄLLIGHET OCH ANDRA INTERIMISTISKA ÅTGÄRDER | 57 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 5

| Artikel 140 | Ansökan om uppskov med verkställighet eller andra interimistiska åtgärder | 57 |
| --- | --- | --- |

Artikel 140

| Artikel 141 | Beslut om ansökan | 57 |
| --- | --- | --- |

Artikel 141

| Artikel 142 | Särskilt uppsatta beslut om uppskov med verkställighet eller interimistiska åtgärder | 57 |
| --- | --- | --- |

Artikel 142

| Artikel 143 | Ändrade förhållanden | 58 |
| --- | --- | --- |

Artikel 143

| Artikel 144 | Ny ansökan | 58 |
| --- | --- | --- |

Artikel 144

| Artikel 145 | Ansökan enligt artikel 19 i övervaknings- och domstolsavtalet | 58 |
| --- | --- | --- |

Artikel 145

| SLUTBESTÄMMELSER | 58 |
| --- | --- |

SLUTBESTÄMMELSER

| Artikel 146 | Tilläggsregler | 58 |
| --- | --- | --- |

Artikel 146

| Artikel 147 | Genomförandebestämmelser | 58 |
| --- | --- | --- |

Artikel 147

| Artikel 148 | Videokonferenser | 58 |
| --- | --- | --- |

Artikel 148

| Artikel 149 | Upphävande | 59 |
| --- | --- | --- |

Artikel 149

| Artikel 150 | Offentliggörande och ikraftträdande | 59 |
| --- | --- | --- |

Artikel 150

| Bilaga I | – Domstolens beslut om ingivande av inlagor och om delgivning av inlagor samt domar och beslut med hjälp av datasystemet e-EftaCourt (2017/C 73/09) | 60 |
| --- | --- | --- |

Bilaga I

Bilaga I

– Domstolens beslut om ingivande av inlagor och om delgivning av inlagor samt domar och beslut med hjälp av datasystemet e-EftaCourt (2017/C 73/09)

| BILAGA II | 62 |
| --- | --- |

BILAGA II

EFTADOMSTOLEN HAR,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 108.2,

med beaktande av de behörigheter som domstolen tilldelats genom avtalet mellan Eftastaterna om inrättandet av en övervakningsmyndighet och en domstol, särskilt artikel 43.2, och artikel 43 i protokoll 5 till det avtalet (domstolens stadga),

med beaktande av godkännandet från Eftastaternas regeringar,

BESLUTAT DESSA RÄTTEGÅNGSREGLER.

INLEDANDE BESTÄMMELSER

Artikel 1

Definitioner

1.   I dessa rättegångsregler avses med

| a) | EES-avtalet: huvuddelen av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, dess protokoll och bilagor samt de rättsakter som det hänvisas till i dessa, |
| --- | --- |

a)

EES-avtalet: huvuddelen av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, dess protokoll och bilagor samt de rättsakter som det hänvisas till i dessa,

| b) | övervaknings- och domstolsavtalet: avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol, dess protokoll och bilagor, |
| --- | --- |

b)

övervaknings- och domstolsavtalet: avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol, dess protokoll och bilagor,

| c) | stadgan: protokoll 5 till övervaknings- och domstolsavtalet om Eftadomstolens stadga, |
| --- | --- |

c)

stadgan: protokoll 5 till övervaknings- och domstolsavtalet om Eftadomstolens stadga,

| d) | Eftastat: en medlem av Europeiska frihandelssammanslutningen som är part i EES-avtalet samt övervaknings- och domstolsavtalet, |
| --- | --- |

d)

Eftastat: en medlem av Europeiska frihandelssammanslutningen som är part i EES-avtalet samt övervaknings- och domstolsavtalet,

| e) | EU-medlemsstat: en medlemsstat i Europeiska unionen som är part i EES-avtalet, |
| --- | --- |

e)

EU-medlemsstat: en medlemsstat i Europeiska unionen som är part i EES-avtalet,

| f) | berörda: de stater och institutioner som, i enlighet med artikel 20 i stadgan, har rätt att inkomma med inlagor eller yttranden till domstolen, |
| --- | --- |

f)

berörda: de stater och institutioner som, i enlighet med artikel 20 i stadgan, har rätt att inkomma med inlagor eller yttranden till domstolen,

| g) | part och parter: rättegångsdeltagare och intervenienter, om inte annat anges, |
| --- | --- |

g)

part och parter: rättegångsdeltagare och intervenienter, om inte annat anges,

| h) | part i det nationella målet och parter i det nationella målet: sökanden eller svaranden eller båda, beroende på omständigheterna, |
| --- | --- |

h)

part i det nationella målet och parter i det nationella målet: sökanden eller svaranden eller båda, beroende på omständigheterna,

| i) | tillfälligt utsedd domare: en person som ersätter en domare och som har valts utifrån en förteckning som fastställts gemensamt av Eftastaternas regeringar i enlighet med artikel 30 fjärde stycket i övervaknings- och domstolsavtalet; personen ska väljas bland de personer på förteckningen som har utnämnts av den regering som utnämnde den ordinarie domare som ska ersättas. |
| --- | --- |

i)

tillfälligt utsedd domare: en person som ersätter en domare och som har valts utifrån en förteckning som fastställts gemensamt av Eftastaternas regeringar i enlighet med artikel 30 fjärde stycket i övervaknings- och domstolsavtalet; personen ska väljas bland de personer på förteckningen som har utnämnts av den regering som utnämnde den ordinarie domare som ska ersättas.

2.   Alla hänvisningar i maskulinum ska tolkas som en hänvisning till alla kön i tillämpliga fall.

Artikel 2

Syfte

Bestämmelserna i dessa rättegångsregler genomför och kompletterar, i den mån det behövs, relevanta bestämmelser i EES-avtalet, övervaknings- och domstolsavtalet samt stadgan.

Bestämmelserna i dessa rättegångsregler genomför och kompletterar, i den mån det behövs, relevanta bestämmelser i EES-avtalet, övervaknings- och domstolsavtalet samt stadgan.

AVDELNING I

DOMSTOLENS ORGANISATION

KAPITEL 1

Domare

Artikel 3

Tidpunkten då domarnas förordnande börjar löpa

Förordnandet för en domare börjar löpa den dag som anges i den rättsakt genom vilken han eller hon utnämns. Om någon dag inte anges, ska mandattiden löpa från och med den dag då förordnandet utfärdades.

Artikel 4

Avläggande av ed

Domarna ska, innan de tillträder sin tjänst, vid det första offentliga sammanträde som domstolen håller och som de deltar i efter utnämningen, i enlighet med artikel 2 i stadgan avlägga följande ed eller alternativt avge följande högtidliga försäkran:

”Jag [lovar och försäkrar/lovar på heder och samvete] att jag ska utöva min tjänst opartiskt och samvetsgrant. Jag [lovar och försäkrar/lovar på heder och samvete] att inte yppa vad som förekommit vid Eftadomstolens överläggningar.”

Artikel 5

Högtidlig försäkran

Omedelbart efter edsavläggelsen ska domarna, i enlighet med artikel 4 i stadgan, underteckna en förklaring, genom vilken de högtidligen försäkrar att såväl under som efter sin tjänstgöringstid fullgöra de skyldigheter som följer av tjänsten, särskilt skyldigheten att iaktta redbarhet och visa omdöme vid mottagande av vissa uppdrag eller förmåner efter tjänstgöringstiden.

Artikel 6

Entledigande av en domare

1.   När domstolen har att besluta, enligt artikel 6 i stadgan, om en domare inte längre uppfyller de villkor som krävs eller fullgör de skyldigheter som följer av tjänsten, ska domstolens ordförande anmoda domaren i fråga att yttra sig inom stängda dörrar och i justitiesekreterarens frånvaro.

2.   Domstolen ska besluta utan att justitiesekreteraren är närvarande. Domaren i fråga ska inte delta i överläggningen.

Artikel 7

Rangordning efter tjänsteålder

1.   Domarnas tjänsteålder ska beräknas utifrån den dag då de tillträdde sin tjänst.

2.   Vid lika tjänsteålder ska rangordningen bestämmas efter ålder.

3.   Avgående domare som återutnämns behåller sin tidigare plats i rangordningen.

4.   Domare som valts från den förteckning som nämns i artikel 30 fjärde stycket i övervaknings- och domstolsavtalet ska ha lägre rang än ordinarie domare. Om två eller flera sådana domare dömer i samma mål, bestäms rangordningen dem emellan av ålder.

KAPITEL 2

Ordförande

Artikel 8

Val av ordförande

1.   I enlighet med artikel 30 tredje stycket i övervaknings- och domstolsavtalet, ska domarna bland sig välja ordförande för en tid av tre år.

2.   Om förordnandet som ordförande upphör i förtid, ska en ersättare utses för återstoden av tiden.

3.   De val som avses i denna artikel ska ske genom sluten omröstning. Den domare som uppnår en absolut majoritet ska anses vald. Om ingen domare uppnår en absolut majoritet, ska en andra omröstning hållas och den domare som därvid får flest röster ska anses vald. Får två eller flera domare samma antal röster, ska den äldste av dem anses vald.

4.   När ordföranden har valts enligt denna artikel ska hans eller hennes namn offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 9

Ordförandens befogenheter och skyldigheter

1.   Ordföranden ska företräda domstolen.

2.   Ordföranden ska leda domstolens dömande verksamhet samt dess förvaltning. Han eller hon ska vara ordförande i förhandlingar, överläggningar och administrativa sammanträden.

3.   Ordföranden ska se till att domstolen fungerar väl.

Artikel 10

Om ordföranden är förhindrad att tjänstgöra

Om ordföranden är förhindrad att tjänstgöra eller om ämbetet är obesatt, ska ordförandens arbetsuppgifter utföras av en av de andra domarna, enligt den rangordning efter tjänsteålder som fastställs i artikel 7.

KAPITEL 3

Domstolens kansli

Artikel 11

Utnämning av justitiesekreterare

1.   Domstolen ska utnämna en justitiesekreterare.

2.   Om tjänsten som justitiesekreterare är ledig, ska personer som är intresserade av tjänsten uppmanas genom en offentlig kungörelse att inkomma med ansökningar inom en tidsfrist på minst tre veckor. Ansökan ska åtföljas av fullständiga uppgifter om sökandens ålder, nationalitet, universitetsexamina, språkkunskaper, nuvarande och tidigare anställningar samt erfarenhet av domstolsarbete och internationellt arbete

3.   Utnämningen ska ske i enlighet med förfarandet i artikel 8.3.

4.   Justitiesekreteraren utnämns för en tid av tre år. Han eller hon kan återutnämnas. Domstolen får besluta att återutnämna innehavaren av tjänsten som justitiesekreterare utan att tillämpa förfarandet enligt punkt 2.

5.   Justitiesekreteraren ska avlägga den ed som föreskrivs i artikel 4 och underteckna den förklaring som föreskrivs i artikel 5.

6.   Justitiesekreteraren får skiljas från sin tjänst endast om han eller hon inte längre uppfyller de villkor som krävs eller fullgör de skyldigheter som följer av tjänsten. Domstolen ska fatta beslut sedan justitiesekreteraren getts tillfälle att yttra sig.

7.   Om justitiesekreterarämbetet blir vakant före den normala utgången av ämbetsperioden, ska domstolen utse en ny justitiesekreterare för en tid av tre år.

8.   När justitiesekreteraren har valts enligt denna artikel ska hans eller hennes namn offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 12

Biträdande justitiesekreterare

Domstolen får utnämna en biträdande justitiesekreterare som ska biträda justitiesekreteraren och inträda i hans eller hennes ställe när han eller hon är förhindrad att tjänstgöra.

Artikel 13

Om justitiesekreteraren och biträdande justitiesekreteraren är förhindrade att tjänstgöra

Ordföranden ska utse en tjänsteman som ska fullgöra justitiesekreterarens uppgifter, då han eller hon och, vid behov, då den biträdande justitiesekreteraren är förhindrade att tjänstgöra.

Artikel 14

Justitiesekreterarens befogenheter och ansvar

1.   Justitiesekreteraren ska på domstolens ordförandes vägnar ansvara för mottagande, vidarebefordran och förvar av samtliga handlingar samt delgivning i enlighet med dessa rättegångsregler.

2.   Justitiesekreteraren ska biträda domarna i deras tjänsteutövning.

3.   Justitiesekreteraren ska förvara sigillet och ansvara för arkivet. Han eller hon ska ansvara för domstolens publikationer och särskilt Eftas rättsfallssamling och för offentliggörande på internet av dokument som rör domstolen.

4.   Han eller hon ska på domstolens ordförandes vägnar ansvara för personaladministrationen och för domstolens administration samt för domstolens ekonomiska förvaltning och räkenskaper, inbegripet upprättandet och genomförandet av budgeten.

5.   Domstolen ska på förslag av domstolens ordförande fastställa instruktion för justitiesekreteraren.

6.   Om inte annat följer av dessa rättegångsregler, ska justitiesekreteraren närvara vid domstolens sammanträden.

Artikel 15

Registerföring

1.   Kansliet ska under justitiesekreterarens tillsyn föra ett register i vilket alla inlagor och till dessa fogade handlingar ska föras in i den ordning de inkommer.

2.   När en handling har förts in i registret, ska justitiesekreteraren göra en anteckning om detta på originalet och, på begäran av en part, på kopior som ingetts för detta ändamål.

3.   Införanden i registret och de i föregående punkt angivna anteckningarna ska äga vitsord.

4.   Regler för registerföring ska fastställas i den instruktion för justitiesekreteraren som anges i artikel 14.5.

5.   Ett tillkännagivande ska offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, som ska innehålla följande uppgifter: datum för registrering av ansökan varigenom talan väckts, parternas namn, yrkandena i ansökan samt åberopade grunder och huvudargument eller – i mål om förhandsavgörande – det datum när begäran om förhandsavgörande inkom, uppgift om den hänskjutande domstolen, uppgift om parterna i det nationella målet och de frågor som hänskjutits till domstolen.

Artikel 16

Rätt att ta del av registret, domar och särskilt uppsatta beslut

1.   Var och en har rätt att ta del av registret på kansliet samt att få kopior eller utdrag ur detta, inbegripet bestyrkta kopior av domar och beslut, mot betalning enligt kansliets taxa, som ska fastställas av domstolen på förslag av justitiesekreteraren.

2.   Parterna i ett mål har, enligt artiklarna 59 och 60, rätt att mot betalning enligt kansliets taxa, som fastställts enligt föregående stycke, få bestyrkta kopior av inlagor, beslut och domar.

3.   Tredje man, vare sig de är privaträttsliga eller offentligrättsliga subjekt, får ta del av akten i målet endast om ordföranden, efter att ha hört rättegångsdeltagarna, har gett dem uttryckligt tillstånd till detta. En sådan ansökan om att få ta del av akten i målet ska, för att helt eller delvis kunna bifallas, vara skriftlig och innehålla en utförlig redogörelse för skälen till att tredje man har ett välgrundat intresse av att ta del av akten.

4.   Domstolen får fastställa regler om tillträde till domstolens historiska arkiv.

Artikel 17

Tillstånd att ge registerfunktioner

Domstolen får, efter Eftastaternas godkännande, ge registerfunktioner till internationella rättsliga organ.

KAPITEL 4

Tjänstemän och andra anställda

Artikel 18

Utnämning

1.   Domstolens tjänstemän och övriga anställda utnämns på de villkor som anges i Eftas tjänsteföreskrifter.

2.   Innan tjänstemän och övriga anställda tillträder sin tjänst ska de avlägga följande ed eller alternativt avge följande försäkran på heder och samvete inför ordföranden, i justitiesekreterarens närvaro:

”Jag [lovar och försäkrar/lovar på heder och samvete] att jag lojalt och samvetsgrant ska utföra de uppgifter som anförtros mig av Eftadomstolen samt att jag ska iaktta min tystnadsplikt.”

Artikel 19

Organisation

Domstolen ska besluta om sin organisation och om ändringar i den.

KAPITEL 5

Arbetet vid domstolen

Artikel 20

Domstolens verksamhetskalender

1.   Rättsåret inleds den 1 januari och avslutas den 31 december varje kalenderår.

2.   Rättsferierna ska fastställas av domstolen.

3.   Under rättsferierna får ordföranden i brådskande fall sammankalla domarna.

4.   Domstolen ska iaktta de lagstadgade helgdagar som gäller där domstolen har sitt säte.

5.   Domstolen får, när det finns skälig anledning till det, bevilja en domare tjänstledighet.

6.   Datum för rättsferierna och förteckningen över lagstadgade helgdagar ska årligen offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 21

Utseende av referent

1.   Ordföranden ska, så snart som möjligt efter ingivandet av den handling genom vilken ett mål anhängiggörs, utse en referent som ska ansvara för målet.

2.   Ordföranden ska vidta nödvändiga åtgärder för att utse en annan domare till referent om den utsedda referenten är förhindrad att tjänstgöra.

Artikel 22

Domarjäv

1.   Om en domare anser, i enlighet med artikel 15 första och andra styckena i stadgan, att han eller hon inte kan delta i avgörandet av ett mål, ska domaren underrätta ordföranden om detta. Ordföranden ska ge domaren tillstånd att inte delta i avgörandet av målet.

2.   Om ordföranden anser, i enlighet med artikel 15 första och andra stycket i stadgan, att en domare inte kan delta i avgörandet av ett mål, ska ordföranden underrätta den berörda domaren om detta och låta domaren yttra sig innan han eller hon fattar beslut.

3.   Eventuella svårigheter att tillämpa denna artikel ska, i enlighet med artikel 15 tredje stycket i stadgan, avgöras enligt artikel 30 fjärde stycket i övervaknings- och domstolsavtalet.

4.   Om domarjäv konstateras i enlighet med denna artikel ska en tillfälligt utsedd domare väljas för att ersätta honom eller henne, i enlighet med artikel 30 fjärde stycket i övervaknings- och domstolsavtalet.

Artikel 23

Om en domare är förhindrad att tjänstgöra

Om domstolen inte är fulltalig till följd av att en domare är förhindrad är tjänstgöra ska en tillfälligt utsedd domare väljas för att ersätta honom eller henne, i enlighet med artikel 30 fjärde stycket i övervaknings- och domstolsavtalet.

Artikel 24

Sammanträden

1.   Ordföranden ska fastställa datum och tidpunkt för domstolens sammanträden.

2.   Domstolen får välja att hålla sammanträden på annan ort än den där domstolen har sitt säte.

Artikel 25

Protokollföring

1.   När domstolen sammanträder i närvaro av justitiesekreteraren, ska han eller hon föra protokoll, när det finns skäl till det. Protokollet ska undertecknas av ordföranden och justitiesekreteraren.

2.   När domstolen sammanträder utan att justitiesekreteraren är närvarande, ska ordföranden uppdra åt den i tjänsten yngsta domaren, i den mening som avses i artikel 7, att föra protokoll, som ska undertecknas av den domaren och ordföranden.

Artikel 26

Överläggning

1.   När en förhandling har hållits, ska endast de domare som deltagit i denna delta i överläggningen.

2.   Varje domare som deltar i överläggningen ska säga sin mening och ange skälen till denna.

3.   Den mening som efter avslutande diskussion omfattas av majoriteten av domarna ska bestämma domstolens avgörande.

4.   Domstolens överläggningar ska vara och förbli hemliga.

5.   När domstolens överläggningar rör administrativa frågor ska justitiesekreteraren delta, om inte domstolen beslutar annorlunda.

Artikel 27

Beslut av domstolen – domförhet

1.   Domstolens beslut är giltiga endast om alla domare har deltagit i överläggningarna.

2.   Om domstolen inte är fulltalig till följd av att en domare är förhindrad att tjänstgöra eller jävig ska en tillfälligt utsedd domare väljas för att ersätta den domaren, i enlighet med artikel 30 fjärde stycket i övervaknings- och domstolsavtalet.

3.   Domstolens beslut i administrativa frågor får fattas med två domare närvarande. I sådana fall ska ordföranden ha utslagsröst.

Artikel 28

Årsrapport

1.   Domstolen ska offentliggöra sina rapporter, avgöranden, domar och andra rättsliga beslut på sin webbplats.

2.   Domstolen får besluta att publicera årsrapporten elektroniskt.

KAPITEL 6

Språk

Artikel 29

Domstolens språk

1.   Domstolens språk ska vara engelska. Detta gäller under hela förfarandet, inklusive domstolens överläggningar, beslut och protokoll.

2.   Engelska ska användas i den skriftliga och muntliga delen av förfarandet, om inte annat anges i dessa rättegångsregler.

3.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 30 ska alla styrkande dokument som inges till domstolen vara på engelska eller åtföljas av en översättning till engelska, om inte domstolen beslutar annat.

4.   Översättningen av omfångsrika handlingar får begränsas till utdrag. Domstolen får dock på eget initiativ eller på begäran av en part alltid infordra en mer omfattande eller fullständig översättning.

5.   Domstolen får, på begäran av en annan part eller intervenient än en berörd part, tillåta att denne vid den muntliga delen av förfarandet får yttra sig och bli tilltalad av domstolen på ett språk som är officiellt i en Eftastat eller i Europeiska unionen. Domstolen ska ombesörja tolkning till och från engelska. En sådan begäran ska inkomma senast två veckor före den muntliga delen av förfarandet.

Artikel 30

Förfarande för rådgivande yttrande

1.   Vid begäran om rådgivande yttrande i enlighet med artikel 34 i övervaknings- och domstolsavtalet har den hänskjutande domstolen rätt att göra sin framställning på det språk på vilket målet handläggs vid den domstolen. Domstolen ska ombesörja översättning till engelska.

2.   Den hänskjutande domstol och parterna i målet där får inge handlingar till domstolen på det språk på vilket målet handläggs vid den domstolen. Sådana handlingar ska översättas till engelska i den utsträckning som domstolen anser är nödvändigt. Domstolen ska ombesörja översättningen.

3.   Domstolen ska ombesörja översättning av rapporten från förhandlingen så att den även finns tillgänglig på det språk på vilket målet handläggs vid den hänskjutande domstolen.

4.   Parterna i målet vid den hänskjutande domstolen har rätt att muntligen yttra sig och bli tilltalade av domstolen på det språk på vilket målet handläggs vid den domstolen. Domstolen ska ombesörja tolkning till och från engelska. En part som önskar använda sig av ett sådant språk ska underrätta justitiesekreteraren minst tre veckor före den muntliga delen av förfarandet.

5.   Domstolens domar ska ges på engelska och på det språk på vilket begäran gjordes. Avgörandet ska äga vitsord på dessa språk.

Artikel 31

Vittnen

Om ett vittne eller en sakkunnig anger att han eller hon är oförmögen att uttrycka sig tillräckligt väl på engelska, kan domstolen tillåta honom eller henne att avge sin utsaga på ett annat språk. Domstolen ska ombesörja tolkning. En sådan begäran ska i regel inges minst tre veckor före den muntliga delen av förfarandet.

Artikel 32

Domstolens publikationer

Domstolens publikationer ska offentliggöras på engelska, tyska, isländska eller norska.

AVDELNING II

PROCESSUELLA BESTÄMMELSER SOM GÄLLER FÖR SAMTLIGA MÅLTYPER

KAPITEL 1

Rättigheter och skyldigheter för ombud, rådgivare och advokater

Artikel 33

Privilegier, immunitet och förmåner

1.   Ombud, rådgivare och advokater som uppträder inför domstolen eller en rättslig myndighet hos vilken domstolen har gjort en framställning om rättslig hjälp, ska åtnjuta immunitet vad gäller sina muntliga och skriftliga uttalanden rörande målet eller parterna.

2.   Ombud, rådgivare och advokater ska dessutom åtnjuta följande privilegier och förmåner:

| a) | Handlingar av alla slag som rör förfarandet får inte genomsökas eller tas i beslag. I händelse av tvist får tulltjänstemän eller polis försegla sådana handlingar, vilka därefter genast ska överlämnas till domstolen för undersökning i närvaro av justitiesekreteraren och den person som berörs. |
| --- | --- |

a)

Handlingar av alla slag som rör förfarandet får inte genomsökas eller tas i beslag. I händelse av tvist får tulltjänstemän eller polis försegla sådana handlingar, vilka därefter genast ska överlämnas till domstolen för undersökning i närvaro av justitiesekreteraren och den person som berörs.

| b) | Ombud, rådgivare och advokater ska ha rätt till främmande valuta i den utsträckning som kan anses nödvändigt för att utföra sina uppdrag. |
| --- | --- |

b)

Ombud, rådgivare och advokater ska ha rätt till främmande valuta i den utsträckning som kan anses nödvändigt för att utföra sina uppdrag.

| c) | Ombud, rådgivare och advokater ska när de utför sina uppdrag ha rätt att resa utan hinder. |
| --- | --- |

c)

Ombud, rådgivare och advokater ska när de utför sina uppdrag ha rätt att resa utan hinder.

Artikel 34

Krav för åtnjutande av privilegier, immunitet och förmåner

1.   Personer som gör gällande den rätt till immunitet, privilegier och förmåner som anges i artikel 33 ska styrka sin ställning enligt följande:

| a) | Ombud ska förete en officiell handling utfärdad av huvudmannen, som omgående ska delge justitiesekreteraren en kopia av denna handling. |
| --- | --- |

a)

Ombud ska förete en officiell handling utfärdad av huvudmannen, som omgående ska delge justitiesekreteraren en kopia av denna handling.

| b) | Advokater ska förete en handling av vilken framgår att de är behöriga att uppträda inför domstol i en stat som är part i EES-avtalet och en fullmakt från den part som de företräder, om deltagaren är en privaträttslig juridisk person. |
| --- | --- |

b)

Advokater ska förete en handling av vilken framgår att de är behöriga att uppträda inför domstol i en stat som är part i EES-avtalet och en fullmakt från den part som de företräder, om deltagaren är en privaträttslig juridisk person.

| c) | Rådgivare ska förete en fullmakt från den part som de biträder. |
| --- | --- |

c)

Rådgivare ska förete en fullmakt från den part som de biträder.

2.   Justitiesekreteraren ska vid behov utfärda ett intyg åt dem. Denna handling ska vara giltig under en bestämd tidsperiod, som kan förlängas eller förkortas med hänsyn till rättegångens varaktighet.

Artikel 35

Hävande av immunitet

1.   Privilegier, immunitet och förmåner som anges i artikel 33 beviljas uteslutande till gagn för ett korrekt genomförande av förfarandet.

2.   Domstolen får häva immuniteten, om den finner att detta inte hindrar att förfarandet genomförs korrekt.

Artikel 36

Avstängning

1.   Om domstolen anser att ett ombuds, en rådgivares eller en advokats uppträdande gentemot domstolen, ordföranden, en domare eller justitiesekreteraren är oförenligt med domstolens värdighet eller med kraven på god rättsskipning, eller att ombudet, rådgivaren eller advokaten missbrukar sina befogenheter, ska domstolen underrätta den berörda personen om detta. Om domstolen underrättar de myndigheter under vars tillsyn den berörda står om detta, ska en kopia av skrivelsen till dessa myndigheter tillställas den berörda personen.

2.   Av samma skäl får domstolen när som helst, efter att ha hört den berörda personen, besluta att stänga av ett ombud, en rådgivare eller en advokat från förfarandet genom särskilt uppsatt beslut. Ett sådant beslut ska gälla omedelbart.

3.   När ett ombud, en rådgivare eller en advokat har stängts av från förfarandet, ska detta uppskjutas för en tid som bestäms av ordföranden, så att den berörda parten ges möjlighet att utse ett annat ombud eller en annan rådgivare eller advokat.

4.   Beslut enligt denna artikel får upphävas.

KAPITEL 2

Tillkännagivande och delgivning

Artikel 37

Tillkännagivande av begäranden om rådgivande yttranden

Den domstol i en Eftastat som uppskjuter handläggningen av ett ärende och hänskjuter det till domstolen ska underrätta domstolen om sitt beslut i fall som avses i artikel 34 i övervaknings- och domstolsavtalet. Justitiesekreteraren ska därefter underrätta parterna och de berörda om beslutet, som ska åtföljas av begäran översatt till engelska.

Artikel 38

De sätt på vilka delgivning kan ske

1.   Handlingar får delges en person per post, i enlighet med punkt 2, genom e-EftaCourt, i enlighet med punkt 3 eller genom andra tekniska kommunikationsmedel, i enlighet med punkterna 4 och 5.

2.   Delgivning enligt dessa rättegångsregler ska ombesörjas av justitiesekreteraren genom att en kopia av den handling som ska delges antingen skickas med rekommenderad försändelse med mottagningsbevis eller överlämnas med bud till adressaten mot kvitto på den av honom eller henne angivna delgivningsadressen. Justitiesekreteraren ska ombesörja och bestyrka kopior av handlingar som ska delges, utom i de fall parterna själva tillhandahållit kopior i enlighet med artikel 54.3.

3.   Domstolen får genom beslut fastställa på vilka villkor inlagor får delges elektroniskt eller genom andra tekniska medel. Detta beslut ska offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning och ska införlivas i bilaga I till dessa rättegångsregler.

4.   När mottagaren har godtagit att delgivning sker genom ett annat tekniskt kommunikationsmedel, får samtliga inlagor samt domstolens domar och beslut delges genom att en kopia av handlingen översänds på detta sätt. Om en handling ska delges en person genom ett sådant tekniskt medel sker delgivningen den dag då domstolen översände handlingen till den berörda personen genom det överenskomna tekniska medlet.

5.   Om handlingen, av tekniska orsaker eller på grund av handlingens art eller storlek, inte kan delges i enlighet med punkt 4, och om mottagaren inte har angett en delgivningsadress, ska handlingen delges mottagaren på hans eller hennes adress enligt det förfarande som föreskrivs i punkt 2 i denna artikel. Mottagaren ska underrättas om detta genom tekniska kommunikationsmedel. En rekommenderad försändelse anses i sådana fall ha överlämnats till mottagaren tio dagar efter det att försändelsen lämnades in på ett postkontor på den ort där domstolen har sitt säte, om det inte av mottagningsbeviset framgår att försändelsen mottogs en annan dag eller om mottagaren, inom tre veckor räknat från underrättelsen genom annat tekniskt kommunikationsmedel, upplyser justitiesekreteraren om att han eller hon inte har mottagit försändelsen

KAPITEL 3

Frister

Artikel 39

Beräkning av frister

1.   Frister rörande förfarandet som föreskrivs i EES-avtalet, övervaknings- och domstolsavtalet, stadgan eller dessa rättegångsregler ska beräknas enligt följande:

| a) | Då en frist uttryckt i dagar, veckor, månader eller år ska räknas från den tidpunkt en händelse inträffar eller en handling företas, inräknas inte i fristen den dag under vilken händelsen inträffade eller handlingen företogs. |
| --- | --- |

a)

Då en frist uttryckt i dagar, veckor, månader eller år ska räknas från den tidpunkt en händelse inträffar eller en handling företas, inräknas inte i fristen den dag under vilken händelsen inträffade eller handlingen företogs.

| b) | En frist uttryckt i veckor löper ut vid utgången av den dag i fristens sista vecka som infaller på samma veckodag som den dag då händelsen eller handlingen från vilken fristen ska räknas inträffade eller företogs. |
| --- | --- |

b)

En frist uttryckt i veckor löper ut vid utgången av den dag i fristens sista vecka som infaller på samma veckodag som den dag då händelsen eller handlingen från vilken fristen ska räknas inträffade eller företogs.

| c) | En frist uttryckt i månader eller år löper ut vid utgången av den dag i fristens sista månad eller år som infaller på samma datum som den dag då händelsen eller handlingen från vilken fristen ska räknas inträffade eller företogs. Då en frist är uttryckt i månader eller år och den dag då fristen ska löpa ut inte förekommer i den sista månaden, ska fristen löpa ut vid utgången av den månadens sista dag. |
| --- | --- |

c)

En frist uttryckt i månader eller år löper ut vid utgången av den dag i fristens sista månad eller år som infaller på samma datum som den dag då händelsen eller handlingen från vilken fristen ska räknas inträffade eller företogs. Då en frist är uttryckt i månader eller år och den dag då fristen ska löpa ut inte förekommer i den sista månaden, ska fristen löpa ut vid utgången av den månadens sista dag.

| d) | Då en frist är uttryckt i månader och dagar, ska hänsyn först tas till hela månader, därefter till dagar. |
| --- | --- |

d)

Då en frist är uttryckt i månader och dagar, ska hänsyn först tas till hela månader, därefter till dagar.

| e) | Fristerna ska innefatta sådana lagstadgade helgdagar som avses i artikel 20 samt lördagar och söndagar. |
| --- | --- |

e)

Fristerna ska innefatta sådana lagstadgade helgdagar som avses i artikel 20 samt lördagar och söndagar.

| f) | Frister ska löpa även under sådana rättsferier som avses i artikel 20. |
| --- | --- |

f)

Frister ska löpa även under sådana rättsferier som avses i artikel 20.

2.   Om fristen löper ut på en lördag, söndag eller lagstadgad helgdag, ska den förlängas till utgången av närmast följande arbetsdag.

Artikel 40

Talan mot en rättsakt som antagits av Eftas övervakningsmyndighet

Den tillåtna tidsfristen för att väcka talan mot en rättsakt som antagits av Eftas övervakningsmyndighet ska börja löpa dagen efter att den berörda personen mottagit underrättelsen om rättsakten eller, om rättsakten offentliggörs, efter utgången av den fjortonde dagen efter den dag då rättsakten offentliggjordes i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Artikel 41

Avstånd

Frister som föreskrivs i EES-avtalet, övervaknings- och domstolsavtalet, stadgan eller dessa rättegångsregler får inte förlängas enbart med hänsyn till avstånd.

Artikel 42

Bestämmande och förlängning av frister

1.   Frister som har bestämts enligt dessa rättegångsregler får förlängas av dem som har bestämt dessa.

2.   Ordföranden får bemyndiga justitiesekreteraren att bestämma eller förlänga vissa av de frister som enligt dessa rättegångsregler ska bestämmas av honom eller henne.

3.   En inlaga som ges in till kansliet efter utgången av den frist som bestämts av ordföranden eller justitiesekreteraren enligt dessa rättegångsregler får endast godtas efter beslut av ordföranden.

Artikel 43

Force majeure

Försutten tid ska inte medföra rättsförlust, om vederbörande styrker förekomsten av oförutsebara omständigheter eller force majeure.

KAPITEL 4

Handläggningsformer

Artikel 44

Handläggningsformer

1.   Förfarandet vid domstolen ska bestå av en skriftlig del och en muntlig del, såvida inte annat föreskrivs i särskilda bestämmelser i stadgan eller i dessa rättegångsregler.

2.   Med förbehåll för bestämmelserna i punkterna 3–5 ska domstolen handlägga målen i den ordning de är färdigberedda. Då bevisupptagningen har slutförts samtidigt i flera mål, ska tidpunkten för införandet av respektive mål i registret bestämma handläggningsordningen.

3.   Ordföranden får under särskilda omständigheter besluta att ett mål ska handläggas med förtur.

4.   En begäran om ett rådgivande yttrande får handläggas inom ramen för ett skyndsamt förfarande under de förutsättningar som ges i avdelning III kapitel 2.

5.   En direkt talan får bli föremål för skyndsam handläggning under de förutsättningar som ges i avdelning IV kapitel 5.

Artikel 45

Sekretess och utelämnande av vissa uppgifter gentemot allmänheten

Efter att ha hört referenten får ordföranden på motiverad och genom särskild handling framställd begäran av en part eller på eget initiativ besluta att utelämna namnet på en part i målet eller namnet på andra personer som omnämns i förfarandet eller vissa uppgifter i handlingar som tillhör målet och som allmänheten har tillgång till, om det finns giltiga skäl till att sekretess ska gälla för en persons identitet eller för innehållet i dessa uppgifter.

Artikel 46

Förening av mål

1.   Domstolen får, sedan parterna har hörts, när som helst besluta att två eller flera mål av samma typ rörande samma sak, på grund av sambandet dem emellan, ska förenas vad gäller den skriftliga eller muntliga delen av förfarandet eller det avgörande genom vilket målet avgörs slutligt. Målen får senare skiljas åt.

2.   Alla som deltar i mål som har förenats har rätt att på kansliet ta del av akterna i de av föreningen berörda målen. Ordföranden får emellertid på begäran av en part, genom särskilt uppsatt beslut, besluta att vissa konfidentiella uppgifter i akten i målet ska vara undantagna från denna rätt.

3.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 2, ska inlagor som tagits in i akterna i de av föreningen berörda målen delges alla som deltar i de förenade målen, under förutsättning att företrädarna för dessa parter begär att så ska ske och att de har godtagit att delgivning sker på det sätt som avses i artikel 38.3.

Artikel 47

Vilandeförklaring

1.   Förfarandena får förklaras vilande

| a) | på begäran av en part, med den andra partens samtycke, eller |
| --- | --- |

a)

på begäran av en part, med den andra partens samtycke, eller

| b) | för att tillgodose kravet på en god rättsskipning. |
| --- | --- |

b)

för att tillgodose kravet på en god rättsskipning.

2.   Beslut om att vilandeförklara förfaranden ska fattas av ordföranden efter att ha hört referenten och, förutom vid rådgivande yttranden, parterna.

3.   Förfarandena får återupptas på beslut av ordföranden som antas enligt samma förfarande som det som anges i punkt 2, om inte vilandeförklaringens längd anges i beslutet.

4.   Sådana beslut som avses i punkterna 2 och 3 ska delges parterna och de berörda personerna.

5.   Vilandeförklaringen ska gälla från och med den dag som anges i beslutet eller, då datum saknas, från och med dagen för beslutet.

6.   Under den period då förhandlingen är uppskjuten ska alla processuella tidsfrister vara uppskjutna.

7.   Ett beslut om återupptagande av förfarandet före utgången av den tid under vilken förfarandet ska vila eller sådant beslut som avses i punkt 8 ska fattas på det sätt som anges i punkt 2.

8.   Om det i beslutet om vilandeförklaring inte anges under vilken tid vilandeförklaringen ska gälla, ska tiden löpa ut på den dag som anges i beslutet om återupptagande av förfarandet eller, om någon sådan dag inte anges, på dagen för beslutet.

9.   Eventuella frister som avbrutits genom en vilandeförklaring ersätts – från dagen för återupptagandet av förfarandet – med nya frister som fastställs av ordföranden och som börjar löpa på dagen för återupptagandet.

Artikel 48

Uppskjutande av ett måls avgörande

Ordföranden får under särskilda omständigheter, på eget initiativ eller på begäran av en part samt efter att ha hört parterna, skjuta upp handläggningen av ett mål till en senare tidpunkt. På parternas gemensamma begäran får ordföranden på samma sätt förordna att handläggningen av ett mål skjuts upp.

KAPITEL 5

Rättshjälp

Artikel 49

Rättshjälp

1.   En part som, på grund av sin ekonomiska situation, helt eller delvis saknar möjlighet att bära kostnaderna för förfarandet vid domstolen får när som helst ansöka om rättshjälp. Sökandens ekonomiska situation ska bedömas med hänsyn till objektiva faktorer, såsom inkomst, förmögenhet och familjesituation.

2.   Rättshjälpen ska, helt eller delvis, täcka en persons kostnader för att biträdas eller företrädas vid domstolen. Domstolen ska stå för dessa kostnader i enlighet med artikel 52.

Artikel 50

Ansökan om rättshjälp

1.   Ansökan ska åtföljas av upplysningar och bestyrkande handlingar som gör det möjligt att bedöma sökandens ekonomiska situation, såsom ett intyg av behörig nationell myndighet som visar den ekonomiska situationen.

2.   Ansökan behöver inte ges in genom advokat.

3.   Vid rådgivande förfaranden gäller att om sökanden redan har beviljats rättshjälp vid den hänskjutande domstolen, ska han eller hon inkomma med beslutet från den domstolen och närmare ange vad som täcks av det redan beviljade beloppet.

4.   I mål om direkt talan får en ansökan om rättshjälp ges in före det att talan har väckts eller under tiden som talan är anhängig. Om ansökan ges in innan talan väcks, ska sökanden kortfattat redogöra för föremålet för den talan som han eller hon avser att väcka, de faktiska omständigheterna i saken och de argument som anförs till stöd för talan. Till ansökan ska bifogas bestyrkande handlingar i detta avseende.

När en ansökan om rättshjälp ges in upphör tiden för att väcka talan att löpa för den som gett in ansökan, till dess att det särskilt uppsatta beslut genom vilket ansökan prövats har delgetts eller, i de fall som avses i artikel 51.4, till dess att det särskilt uppsatta beslutet om att utse den advokat som ska företräda sökanden har delgetts.

Rättshjälp ska inte beviljas om det är uppenbart att den talan som rättshjälpsansökan avser inte kan upptas till sakprövning eller om det är uppenbart att den är ogrundad.

Domstolen ska uppmana den andra parten att inge skriftliga yttranden såvida det inte redan tydligt framgår av den framtagna informationen att villkoren i artikel 49.1 inte är uppfyllda eller att föregående stycke ska gälla.

Artikel 51

Beslut om rättshjälp

1.   Så snart ansökan har inkommit ska ordföranden utse en domare att vara referent. Referenten ska utan dröjsmål föreslå vilka åtgärder som ska vidtas.

2.   Beslut om att helt eller delvis bifalla eller ogilla ansökan om rättshjälp ska fattas av domstolen på förslag av referenten.

3.   Domstolen ska avgöra frågan genom särskilt uppsatt beslut. Om ansökan om rättshjälp helt eller delvis avslås ska beslutet vara motiverat.

4.   I ett särskilt uppsatt beslut om beviljande av rättshjälp får en advokat utses att företräda sökanden, om advokaten har föreslagits av sökanden i ansökan om rättshjälp och har samtyckt till att företräda sökanden vid domstolen.

5.   Om sökanden inte själv har angett sitt val av advokat eller om domstolen anser att det finns anledning att inte bifalla hans eller hennes val, ska justitiesekreteraren överbringa en utskrift av det särskilt uppsatta beslutet och en avskrift av ansökan om rättshjälp till den namngivna i bilaga II angivna behöriga myndigheten i den berörda Eftastaten.

6.   Den advokat som ska företräda sökanden ska utses genom särskilt uppsatt beslut med beaktande av sökandens förslag eller, beroende på omständigheterna, förslagen från den myndighet som avses i punkt 5.

7.   I ett beslut om beviljande av rättshjälp får det fastställas ett belopp som ska betalas ut till den advokat som utsetts att företräda sökanden eller en gräns som advokatens utlägg och arvode i princip inte får överskrida. I beslutet får det föreskrivas att sökanden ska bidra till de kostnader som avses i artikel 52.1, med beaktande av hans eller hennes ekonomiska situation.

Artikel 52

Förskott och hjälp med rättegångskostnaderna

1.   När rättshjälp beviljats ska sökandens kostnader för att biträdas eller företrädas vid domstolen bäras av domstolen, i förekommande fall inom de gränser som bestämts av domstolen. På begäran av sökanden eller hans eller hennes företrädare får medel för att täcka kostnaderna betalas i förskott.

2.   I mål om direkt talan där rättshjälpsmottagaren enligt det avgörande genom vilket målet avgörs slutligt ska bära sina rättegångskostnader, ska ordföranden genom särskilt uppsatt som är motiverat fastställa hur mycket av advokatens arvode och utlägg som domstolen ska stå för. Ordföranden får hänskjuta frågan till domstolen.

Om domstolen i det avgörande genom vilket målet avgörs slutligt har förpliktat en annan part att betala rättshjälpsmottagarens rättegångskostnad, är denna andra part skyldig att återbetala de medel som har utgetts för rättshjälp till domstolen.

Sådana belopp som avses i föregående stycke ska genom justitiesekreterarens försorg återkrävas från den part som har förpliktats att betala dem.

När rättshjälpsmottagaren tappar målet, kan domstolen om så anses skäligt, när den i det slutliga avgörandet beslutar om rättegångskostnaderna, fastställa att en eller flera andra parter ska bära sina kostnader eller att domstolen helt eller delvis ska stå för dessa kostnader i form av rättshjälp.

Artikel 53

Upphörande av rättshjälp

Om de omständigheter som låg till grund för beslutet att bevilja rättshjälp ändras under rättegången, får domstolen, efter att ha hört rättshjälpsmottagaren, på eget initiativ eller på begäran besluta att rättshjälpen ska upphöra. Beslut om att rättshjälpen ska upphöra ska motiveras.

KAPITEL 6

Skriftligt förfarande

Artikel 54

Ingivande av inlagor

1.   Inlagor får inges i pappersformat, i enlighet med punkterna 2–7 eller genom e-EftaCourt, i enlighet med punkt 8.

2.   Originalexemplaret av varje inlaga ska vara egenhändigt undertecknat av partens ombud eller advokat eller, beträffande yttranden som ges in i förfaranden med rådgivande yttranden – av parten i det nationella målet eller hans eller hennes företrädare, när detta är tillåtet enligt de nationella processrättsliga regler som är tillämpliga i nämnda mål.

3.   Originalet och däri angivna bilagor ska ges in tillsammans med fem kopior till domstolen samt, i andra mål än förfaranden med rådgivande yttranden, en kopia till varje annan part i målet. Kopiornas riktighet ska ha bestyrkts genom den ingivande partens försorg.

4.   Alla inlagor ska vara daterade. Vid beräkningen av frister i förfarandet ska endast datum för ingivande av originalet av inlagorna till kansliet gälla.

5.   Till varje inlaga ska fogas de handlingar som åberopas i inlagan samt en förteckning över dessa.

6.   Om en handling på grund av sitt omfång endast delvis fogas till inlagan, ska handlingen i dess helhet eller en fullständig kopia ges in till kansliet.

7.   Genom undantag från punkt 4 andra meningen ska, vid bedömningen av om fristerna rörande förfarandet följts, det datum beaktas då en kopia av det undertecknade original av en inlaga inklusive den förteckning över handlingar som avses i punkt 5 inkommer till kansliet genom tekniska kommunikationsmedel som domstolen har tillgång till, förutsatt att det undertecknade originalet av inlagan, tillsammans med bilagor och kopior som avses i punkt 3, ges in till kansliet senast tio dagar därefter.

8.   Domstolen får genom beslut fastställa på vilka villkor en inlaga som getts in till kansliet elektroniskt eller genom andra tekniska medel kan anses utgöra originalet av inlagan. Detta beslut ska offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning och ska införlivas i bilaga I till dessa rättegångsregler.

KAPITEL 7

Förberedande rapport

Artikel 55

Den förberedande rapporten

1.   Efter att den skriftliga delen av förfarandet har avslutats, ska ordföranden bestämma det datum när referenten ska föredra den förberedande rapporten för domstolen.

2.   Den förberedande rapporten ska innehålla förslag om huruvida målet kräver att det vidtas särskilda processledningsåtgärder, åtgärder för bevisupptagning eller, i förekommande fall, att det begärs klarlägganden från den hänskjutande domstolen. Den ska även innehålla eventuella förslag från referenten om referentens förslag om att inte hålla muntlig förhandling.

3.   Domstolen ska besluta om de åtgärder som referentens förslag föranleder.

KAPITEL 8

Processledning och bevisupptagning

Artikel 56

Processledning och bevisupptagning

1.   Domstolen får, när som helst under rättegången, besluta om sådan processledning och bevisupptagning som avses i följande artiklar eller att återuppta eller utvidga tidigare bevisupptagning.

2.   Sådan processledning eller bevisupptagning som domstolen har beslutat om får genomföras av domstolen själv eller tilldelas referenten.

Artikel 57

Processledning

1.   Syftet med processledning är att säkerställa att målen bereds, att förfarandena genomförs och att målen avgörs under bästa möjliga förhållanden.

2.   Processledningen har främst till syfte

| a) | att säkerställa att den skriftliga och muntliga delen av förfarandet genomförs på ett ändamålsenligt sätt och att underlätta bevishanteringen, |
| --- | --- |

a)

att säkerställa att den skriftliga och muntliga delen av förfarandet genomförs på ett ändamålsenligt sätt och att underlätta bevishanteringen,

| b) | att avgöra på vilka punkter parterna behöver komplettera sin framställning eller på vilka punkter det finns behov av bevisupptagning, |
| --- | --- |

b)

att avgöra på vilka punkter parterna behöver komplettera sin framställning eller på vilka punkter det finns behov av bevisupptagning,

| c) | att precisera parternas yrkanden, grunder och argument och att klargöra vilka frågor som är tvistiga dem emellan, |
| --- | --- |

c)

att precisera parternas yrkanden, grunder och argument och att klargöra vilka frågor som är tvistiga dem emellan,

| d) | att underlätta förlikning. |
| --- | --- |

d)

att underlätta förlikning.

3.   Processledningen kan särskilt bestå i

| a) | att ställa frågor till parterna, |
| --- | --- |

a)

att ställa frågor till parterna,

| b) | att uppmana parterna att yttra sig skriftligen eller muntligen om vissa aspekter av målet, |
| --- | --- |

b)

att uppmana parterna att yttra sig skriftligen eller muntligen om vissa aspekter av målet,

| c) | att begära upplysningar av parterna eller av tredje man, |
| --- | --- |

c)

att begära upplysningar av parterna eller av tredje man,

| d) | att begära att parterna företer handlingar eller andra dokument rörande målet, |
| --- | --- |

d)

att begära att parterna företer handlingar eller andra dokument rörande målet,

| e) | att kalla parternas ombud, rådgivare eller advokater eller parterna personligen till möten. |
| --- | --- |

e)

att kalla parternas ombud, rådgivare eller advokater eller parterna personligen till möten.

4.   Varje part får när som helst under rättegången föreslå att åtgärder för processledning vidtas eller ändras. Ett sådant förslag ska göras i ett separat dokument eller i ett separat avsnitt i den berörda inlagan. Då så sker ska övriga parter höras innan det beslutas om sådana åtgärder.

5.   Om omständigheterna i målet så kräver ska justitiesekreteraren underrätta parterna om de åtgärder som domstolen avser att vidta och ge dem möjlighet att skriftligen eller muntligen framföra sina synpunkter.

Artikel 58

Bevisupptagning

1.   Domstolen ska genom särskilt uppsatt beslut ange vilken bevisupptagning som den anser vara lämplig och i beslutet ange vad som ska bevisas. Beslutet ska delges parterna.

2.   Innan domstolen beslutar om sådan bevisupptagning som avses i artikel 3 c–e ska justitiesekreteraren underrätta parterna om de åtgärder som domstolen avser att vidta och ge dem möjlighet att skriftligen eller muntligen framföra sina synpunkter.

3.   Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 21 och 22 i stadgan får bevisupptagning innefatta följande:

| a) | Parternas personliga inställelse. |
| --- | --- |

a)

Parternas personliga inställelse.

| b) | Begäran om upplysningar eller företeende av handlingar. |
| --- | --- |

b)

Begäran om upplysningar eller företeende av handlingar.

| c) | Hörande av vittnen. |
| --- | --- |

c)

Hörande av vittnen.

| d) | Inhämtande av sakkunnigutlåtande. |
| --- | --- |

d)

Inhämtande av sakkunnigutlåtande.

| e) | Syn på stället. |
| --- | --- |

e)

Syn på stället.

4.   Möjligheterna att åberopa motbevisning och att göra tillägg till bevisuppgiften kvarstår.

5.   Parterna ska ha rätt att närvara vid bevisupptagningen.

Artikel 59

Behandling av konfidentiella upplysningar och handlingar

1.   När domstolen har att pröva, på grundval av rättsliga och faktiska omständigheter som åberopats av en part, huruvida vissa upplysningar eller handlingar, som getts in till domstolen till följd av en åtgärd för bevisupptagning enligt artikel 58 och som kan vara relevanta för avgörandet av målet, har konfidentiell karaktär i förhållande till andra parter, ska dessa upplysningar eller handlingar inte kommuniceras till de andra parterna under tiden som denna prövning pågår.

2.   Om domstolen vid prövningen enligt punkt 1 finner att vissa upplysningar eller handlingar som har getts in till den är relevanta för avgörandet av målet och har konfidentiell karaktär i förhållande till de andra parterna, ska domstolen göra en avvägning mellan intresset av att de behandlas konfidentiellt och rätten till ett effektivt domstolsskydd, särskilt den kontradiktoriska principen.

3.   Efter att domstolen har gjort en sådan intresseavvägning som avses i punkt 2, får den besluta att de andra parterna ska få ta del av de konfidentiella upplysningarna eller handlingarna, i förekommande fall på villkor att särskilda åtaganden ingås. Domstolen får i stället besluta att upplysningarna eller handlingarna inte ska kommuniceras med de andra parterna. Den ska då, genom särskilt uppsatt beslut som är motiverat, fastställa vilka åtgärder som ska vidtas för att de andra parterna i så stor utsträckning som möjligt ska kunna yttra sig i målet, varvid den särskilt får besluta att en icke-konfidentiell version eller en icke-konfidentiell sammanfattning av upplysningarna eller handlingarna, som återger det väsentliga innehållet i dessa, ska ges in.

Artikel 60

Handlingar som Eftas övervakningsmyndighet har beslutat att inte lämna ut

När en handling, som Eftas övervakningsmyndighet har vägrat bevilja tillgång till, har lagts fram för domstolen inom ramen för en talan som gäller lagenligheten i denna vägran, ska handlingen inte tillställas de andra parterna.

KAPITEL 9

Kallelse och hörande av vittnen och sakkunniga

Artikel 61

Vittnesbevisning

1.   Domstolen får, på eget initiativ eller på begäran av en part, besluta att vissa omständigheter ska styrkas med vittnesförhör. En begäran om hörande av ett vittne, som framställs av en part, ska i detalj ange de faktiska omständigheter som vittnet ska höras om samt skälen till hörandet. Domstolen ska pröva begäran genom särskilt uppsatt beslut som är motiverat.

2.   Vittnen ska kallas av domstolen genom särskilt uppsatt beslut som innehåller följande information:

| a) | Vittnets namn och adress. |
| --- | --- |

a)

Vittnets namn och adress.

| b) | De omständigheter som vittnet ska höras om. |
| --- | --- |

b)

De omständigheter som vittnet ska höras om.

| c) | Uppgifter om de åtgärder som domstolen vidtagit för att ersätta de kostnader som uppkommit för vittnet, i förekommande fall. |
| --- | --- |

c)

Uppgifter om de åtgärder som domstolen vidtagit för att ersätta de kostnader som uppkommit för vittnet, i förekommande fall.

3.   Beslutet ska delges parterna och vittnena.

Artikel 62

Hörande av vittnen

1.   Efter att vittnets identitet har fastställts ska ordföranden upplysa vittnet om att han eller hon ska bekräfta riktigheten i sitt vittnesmål på det sätt som anges i dessa rättegångsregler och att eventuella överträdelser som han eller hon gör mot detta krav utgör ett brott enligt artikel 26 i stadgan.

2.   Vittnet ska, innan vittnesmålet avges, avlägga följande ed eller, alternativt, avge följande förklaring på heder och samvete:

”Jag [lovar/försäkrar på heder och samvete] att säga sanningen, hela sanningen och ingenting annat än sanningen.”

Domstolen får, efter att ha hört parterna, befria ett vittne från skyldigheten att avlägga ed eller avge förklaringen på heder och samvete.

3.   Vittnet ska avge sitt vittnesmål inför domstolen och parterna ska kallas till hörandet. Efter att vittnesmålet har avgetts får ordföranden, på begäran av en part eller på eget initiativ, och de övriga domarna ställa frågor till vittnet. Med tillåtelse av ordföranden får parternas företrädare ställa frågor till vittnet.

Artikel 63

Sakkunnigutlåtande

1.   Domstolen får, genom särskilt uppsatt beslut, besluta att ett sakkunnigutlåtande ska inhämtas. I ett sådant beslut ska en sakkunnig förordnas, hans eller hennes uppdrag tydligt anges och fristen för att avge utlåtande bestämmas.

2.   Den sakkunnige ska få en kopia av beslutet tillsammans med alla de handlingar som är nödvändiga för att fullgöra uppdraget. Han ska stå under överinseende av referenten, som får närvara vid undersökningen och som ska hållas underrättad om hur uppdraget fortlöper.

3.   Domstolen får besluta att vittnen ska höras på den sakkunniges begäran. De ska höras i enlighet med artikel 62.

4.   Den sakkunnige får endast yttra sig på de punkter som han eller hon uttryckligen fått i uppdrag att utreda.

5.   Efter att utlåtandet har avgetts och det har delgetts parterna får domstolen, genom särskilt uppsatt beslut, besluta att den sakkunnige ska höras. Parterna ska kallas till hörandet. Ordföranden får, på begäran av någon av parterna eller på eget initiativ, ställa frågor till den sakkunnige. Frågor får även ställas av de övriga domarna. Med tillåtelse av ordföranden får parternas företrädare ställa frågor till den sakkunnige.

6.   Den sakkunnige ska, innan sakkunnigutlåtandet avges, avlägga följande ed eller, alternativt, avge följande förklaring på heder och samvete inför domstolen:

”Jag [lovar/försäkrar på heder och samvete] att jag har fullgjort mitt uppdrag samvetsgrant och opartiskt.”

Domstolen får, efter att ha hört parterna, befria den sakkunnige från skyldigheten att avlägga ed eller avge förklaringen på heder och samvete.

Artikel 64

Skyldigheter för vittnen och sakkunniga

1.   Ett vittne som har kallats på vederbörligt sätt ska infinna sig och inställa sig till förhör, om inte det kan visas för domstolen att han eller hon har giltigt förfall.

2.   Domstolen får, i enlighet med artikel 26 i stadgan, besluta att till den behöriga myndighet i Eftastaten som avses i bilaga II anmäla eventuella tredskande vittnen eller vittnen eller sakkunniga som gör sig skyldiga till mened eller ovarsam utsaga. Domstolens beslut ska översändas av justitiesekreteraren. I beslutet ska anges de fakta och omständigheter i övrigt på vilka anmälan grundar sig.

Artikel 65

Invändning mot ett vittne eller en sakkunnig

1.   Om någon av parterna motsätter sig att ett vittne eller en sakkunnig hörs med åberopande av att han eller hon saknar kompetens eller är olämplig eller av annan orsak inte bör höras som vittne eller sakkunnig, eller om ett vittne eller en sakkunnig vägrar att vittna, avlägga ed eller avge en motsvarande högtidlig försäkran, ska frågan avgöras av domstolen.

2.   En invändning mot ett vittne eller en sakkunnig ska framställas inom en tvåveckorsfrist, räknad från delgivningen av beslutet att höra vittnet eller utse den sakkunnige. Invändningen ska innehålla uppgift om grunderna för invändningen samt den bevisning som åberopas.

Artikel 66

Kostnader för vittnen och sakkunniga

1.   Vittnen och sakkunniga har rätt till ersättning för utgifter för resor och uppehälle.

2.   Domstolen får, när den beslutar om hörande av vittnen eller om inhämtande av ett sakkunnigutlåtande, begära att parterna eller en av dem nedsätter ett belopp som garanterar betalningen av kostnaderna för vittnen eller sakkunniga.

3.   Domstolen ska i förskott betala ut nödvändiga medel i anslutning till hörande av vittnen eller inhämtande av sakkunnigutlåtande på domstolens eget initiativ.

4.   Vittnen har rätt till ersättning för förlorad inkomst och sakkunniga till arvode för sina tjänster. Domstolen ska betala ut dessa belopp efter att vittnet eller den sakkunnige fullgjort sin skyldighet eller utfört sitt uppdrag.

Artikel 67

Protokoll från sammanträden för bevisupptagning

1.   Justitiesekreteraren eller en domare som utsetts av ordföranden ska föra protokoll över varje bevisupptagning. Protokollen ska undertecknas av ordföranden eller den referent som leder hörandet av vittnet eller den sakkunniga och av den justitiesekreterare eller domare som har utsetts för att upprätta protokollen. Innan protokollet undertecknas ska dock vittnet beredas tillfälle att ta del av protokollet och underteckna det.

2.   Protokollet ska äga vitsord.

Artikel 68

Framställning om rättslig hjälp

1.   Domstolen får, på begäran av en part eller på eget initiativ, göra en framställning om rättslig hjälp för hörande av vittnen eller sakkunniga.

2.   Framställningar om rättslig hjälp ska utfärdas genom särskilt uppsatt beslut. Detta ska innehålla uppgifter om vittnets eller den sakkunniges efternamn, förnamn, ställning och adress, de förhållanden om vilka vittnet eller den sakkunnige ska höras samt om parterna jämte deras ombud, advokater eller rådgivare och deras delgivningsadress samt en sammanfattande redogörelse för saken.

Justitiesekreteraren ska delge parterna beslutet.

3.   Justitiesekreteraren ska rikta beslutet till den behöriga myndigheten i Eftastaten i enlighet med bilaga II på vars territorium vittnena eller de sakkunniga ska höras.

Vid behov ska justitiesekreteraren till beslutet bifoga en översättning till det eller de officiella språken i den berörda staten.

Den i första stycket angivna myndigheten ska vidarebefordra beslutet till den rättsliga myndighet som är behörig enligt den nationella rättsordningen.

Den behöriga rättsliga myndigheten ska verkställa framställningen om rättslig hjälp i enlighet med den nationella rättsordningens bestämmelser. Efter verkställighet ska den behöriga rättsliga myndigheten återsända beslutet om framställning om rättslig hjälp, de handlingar som verkställigheten gett upphov till och en förteckning över kostnaderna till den i första stycket angivna myndigheten. Dessa handlingar ska sändas till justitiesekreteraren.

Justitiesekreteraren ska ombesörja att dessa handlingar översätts till engelska.

4.   Kostnaderna för framställning om rättslig hjälp ska bestridas av domstolen, som i förekommande fall får förplikta parterna att ersätta dem.

KAPITEL 10

Den muntliga delen av förfarandet

Artikel 69

Datum för inledande

Ordföranden ska fastställa datumet för inledande av den muntliga delen av förfarandet så snart all processledning eller bevisupptagning som inletts under det skriftliga förfarandet, i förekommande fall, har slutförts.

Artikel 70

Dispens från den muntliga delen av förfarandet

Domstolen får, på grundval av en rapport från referenten och med parternas skriftliga medgivande, besluta att inte hålla den muntliga delen av förfarandet.

Artikel 71

Förhandlingsrapport

Före den muntliga delen av förfarandet ska en förhandlingsrapport från referenten delges parterna och de berörda.

Artikel 72

Parternas frånvaro från förhandlingen

1.   Om en part underrättar domstolen om att vederbörande inte kommer att närvara vid den muntliga förhandlingen, eller om domstolen vid förhandlingen konstaterar att en part som har kallats i vederbörlig ordning utan godtagbara skäl uteblivit från denna, ska den muntliga förhandlingen hållas i vederbörandes frånvaro.

2.   Om parterna meddelar domstolen att de inte kommer att närvara vid den muntliga förhandlingen, ska ordföranden besluta huruvida den muntliga delen av förfarandet kan avslutas.

Artikel 73

Gemensam muntlig förhandling

Om det – på grund av att det finns likheter mellan flera mål av samma slag – är möjligt att hålla en muntlig förhandling som är gemensam för dessa mål, får domstolen besluta att en sådan förhandling ska hållas.

Artikel 74

Genomförande av muntliga förhandlingar

Muntliga förhandlingar ska ledas av ordföranden, som ansvarar för ordningen under sammanträdena.

Artikel 75

Stängda dörrar

1.   Om allvarliga skäl föreligger får domstolen besluta att pröva ett mål inom stängda dörrar, i enlighet med artikel 27 i stadgan. Detta får även tillämpas i mål som har hänskjutits för ett rådgivande yttrande, på den hänskjutande domstolens begäran.

2.   En part som begär stängda dörrar ska motivera begäran och ange huruvida den avser hela förhandlingen eller endast en del av denna. Om en part begär detta ska domstolen fatta beslut efter att ha hört parterna.

3.   Ett beslut om stängda dörrar medför att vad som förevarit vid förhandlingen inte får uppenbaras.

Artikel 76

Yttra sig inför domstolen

En part får endast yttra sig inför domstolen genom sitt ombud, sin rådgivare eller sin advokat, såvida inte artikel 91.3 är tillämplig.

Artikel 77

Avslutande av den muntliga delen av förfarandet

Efter att parterna och de berörda har yttrat sig muntligen ska ordföranden förklara den muntliga delen av förfarandet avslutad.

Artikel 78

Inledande eller återupptagande av den muntliga delen av förfarandet

Domstolen får när som helst besluta att den muntliga delen av förfarandet ska inledas eller återupptas, särskilt om domstolen anser att den inte har tillräcklig kännedom om omständigheterna i målet, eller om en part, efter det att den muntliga delen har förklarats avslutad, har lagt fram en ny omständighet som kan ha ett avgörande inflytande på målets utgång, eller om målet ska avgöras på grundval av ett argument som inte har avhandlats mellan parterna eller de berörda.

Artikel 79

Förhandlingsprotokoll

1.   Justitiesekreteraren eller en domare som har utsetts av ordföranden ska föra protokoll över varje förhandling i enlighet med artikel 25.

2.   Protokollen ska innehålla uppgift om tidpunkt och plats för förhandlingen, namnen på närvarande domare och justitiesekreterare, ärendenummer, parternas namn, namn på och beskrivning av parternas ombud, rådgivare och advokater, eventuella handlingar som parterna ingett under förhandlingen och beslut från domstolen eller ordföranden som avgetts under förhandlingen.

3.   Protokollet ska undertecknas av ordföranden och justitiesekreteraren eller den domare som utsetts till protokollförare. Protokollen ska äga vitsord.

4.   Parterna och de berörda kan på kansliet ta del av protokollet och mot betalning få kopior.

KAPITEL 11

Domar och särskilt uppsatta beslut

Artikel 80

Information om datum för domens avkunnande

Parterna och de berörda ska underrättas om datum för domens avkunnande.

Artikel 81

Vad domen ska innehålla

Domen ska innehålla följande:

| a) | Uppgift om att den är meddelad av domstolen. |
| --- | --- |

a)

Uppgift om att den är meddelad av domstolen.

| b) | Datum för dess avkunnande. |
| --- | --- |

b)

Datum för dess avkunnande.

| c) | Namnen på ordföranden och de domare som har deltagit i överläggningen, med angivande av vem som har varit referent. |
| --- | --- |

c)

Namnen på ordföranden och de domare som har deltagit i överläggningen, med angivande av vem som har varit referent.

| d) | Justitiesekreterarens namn. |
| --- | --- |

d)

Justitiesekreterarens namn.

| e) | Uppgift om de parter eller berörda som har deltagit i förfarandet. |
| --- | --- |

e)

Uppgift om de parter eller berörda som har deltagit i förfarandet.

| f) | Namnet på deras företrädare. |
| --- | --- |

f)

Namnet på deras företrädare.

| g) | Parternas yrkanden (i mål om direkt talan). |
| --- | --- |

g)

Parternas yrkanden (i mål om direkt talan).

| h) | Datum för den muntliga förhandlingen, i förekommande fall. |
| --- | --- |

h)

Datum för den muntliga förhandlingen, i förekommande fall.

| i) | En sammanfattning av de faktiska omständigheterna. |
| --- | --- |

i)

En sammanfattning av de faktiska omständigheterna.

| j) | En sammanfattning av parternas inlagor. |
| --- | --- |

j)

En sammanfattning av parternas inlagor.

| k) | Domskälen. |
| --- | --- |

k)

Domskälen.

| l) | Domslutet inklusive beslutet om rättegångskostnader, i förekommande fall. |
| --- | --- |

l)

Domslutet inklusive beslutet om rättegångskostnader, i förekommande fall.

Artikel 82

Avkunnande och delgivning av en dom

1.   Domen ska avkunnas vid offentligt sammanträde, till vilket parterna ska kallas.

2.   Domen i original ska, sedan den undertecknats av ordföranden och de domare som deltagit i överläggningen samt justitiesekreteraren, förses med sigill och överlämnas i kansliets förvar. Bestyrkta kopior av domen ska delges parterna och, i tillämpliga fall, den hänskjutande domstolen och de berörda.

3.   Justitiesekreteraren och ordföranden ska på domen i original anteckna dagen för dess avkunnande.

Artikel 83

Vad ett särskilt uppsatt beslut ska innehålla

1.   Ett särskilt uppsatt beslut ska innehålla följande:

| a) | En uppgift om att det är meddelat av domstolen eller ordföranden, beroende på fallet. |
| --- | --- |

a)

En uppgift om att det är meddelat av domstolen eller ordföranden, beroende på fallet.

| b) | Datum för antagande. |
| --- | --- |

b)

Datum för antagande.

| c) | En uppgift om den rättsliga grunden för beslutet. |
| --- | --- |

c)

En uppgift om den rättsliga grunden för beslutet.

| d) | Namnen på ordföranden och, i förekommande fall, de domare som har deltagit i överläggningen, med angivande av vem som har varit referent. |
| --- | --- |

d)

Namnen på ordföranden och, i förekommande fall, de domare som har deltagit i överläggningen, med angivande av vem som har varit referent.

| e) | Justitiesekreterarens namn. |
| --- | --- |

e)

Justitiesekreterarens namn.

| f) | En uppgift om parterna, eller om parterna i det nationella målet. |
| --- | --- |

f)

En uppgift om parterna, eller om parterna i det nationella målet.

| g) | Namnet på deras företrädare. |
| --- | --- |

g)

Namnet på deras företrädare.

| h) | Domslutet, inbegripet beslutet om rättegångskostnader, i förekommande fall. |
| --- | --- |

h)

Domslutet, inbegripet beslutet om rättegångskostnader, i förekommande fall.

2.   När det i dessa rättegångsregler föreskrivs att ett särskilt uppsatt beslut ska vara motiverat, ska beslutet dessutom innehålla följande:

| a) | Parternas yrkanden (i mål om direkt talan). |
| --- | --- |

a)

Parternas yrkanden (i mål om direkt talan).

| b) | En sammanfattning av de faktiska omständigheterna. |
| --- | --- |

b)

En sammanfattning av de faktiska omständigheterna.

| c) | En sammanfattning av inlagorna. |
| --- | --- |

c)

En sammanfattning av inlagorna.

| d) | Domskälen. |
| --- | --- |

d)

Domskälen.

Artikel 84

Undertecknande och delgivning av ett särskilt uppsatt beslut

Originalet av ett särskilt uppsatt beslut ska, sedan det undertecknats av ordföranden och justitiesekreteraren, förses med sigill och överlämnas i kansliets förvar. Bestyrkta kopior av det särskilt uppsatta beslutet ska delges parterna och, i tillämpliga fall, den hänskjutande domstolen och de berörda.

Artikel 85

Den dag från vilken domar och särskilt uppsatta beslut ska gälla

1.   En dom ska gälla från och med den dag då den avkunnas.

2.   Ett särskilt uppsatt beslut ska gälla från och med den dag då det delges.

Artikel 86

Meddelande

Ett meddelande som innehåller datumet och domslutet respektive slutet, för domar och särskilt uppsatta beslut genom vilka målet avgörs slutligt, ska offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Artikel 87

Rättelse av domar och särskilt uppsatta beslut

1.   Utan hinder av föreskrifterna rörande tolkningen av domar kan domstolen, på eget initiativ eller på begäran av en part eller en intressent inom två veckor efter att domen avkunnats, rätta till skriv- eller räknefel eller andra uppenbara oriktigheter som påverkar domar och särskilt uppsatta beslut.

2.   Begärandena och ansökningarna om rättelse ska inges till den referent som ansvarade för det mål som begäran eller ansökan avser. Ordföranden ska vidta nödvändiga åtgärder för att utse en annan domare till referent om den utsedda referenten är förhindrad att tjänstgöra.

3.   Om ansökan om rättelse avser domslutet eller slutet i ett särskilt uppsatt beslut, eller ett skäl som utgör det nödvändiga stödet för detta, får parterna, efter att i vederbörlig ordning ha underrättats härom av justitiesekreteraren, inkomma med skriftliga yttranden inom den tid som ordföranden bestämmer.

4.   Domstolen ska fatta beslut inom stängda dörrar.

5.   Det särskilt uppsatta rättelsebeslutet ska i original fogas till det rättade avgörandet i original. En anteckning om beslutet ska göras i marginalen till det rättade avgörandet i original.

AVDELNING III

FÖRFARANDE FÖR RÅDGIVANDE YTTRANDE

KAPITEL 1

Allmänna bestämmelser

Artikel 88

Innehållet i begäran om rådgivande yttrande

1.   Begäran om ett rådgivande yttrande ska åtföljas av en sammanfattning av målet vid nationell domstol, inbegripet en beskrivning av omständigheterna i målet samt en presentation av bestämmelserna i den nationella rätten och, i tillämpliga fall, relevant nationell rättspraxis som krävs för att domstolen ska kunna avgöra den ingivna frågan.

2.   Begäran ska åtföljas av en redogörelse av skälen till att den hänskjutande domstolen begär det rådgivande yttrandet och av förhållandet mellan bestämmelserna i EES-lagstiftningen och den nationella lagstiftning som är tillämplig i det nationella målet.

Artikel 89

Sekretess

1.   Domstolen ska, om den hänskjutande domstolen har beslutat att sekretess ska gälla för någons namn, se till att samma sekretess gäller i det mål som är anhängigt vid den.

2.   På begäran av den hänskjutande domstolen, på vederbörligen motiverad begäran av en part i det nationella målet eller på eget initiativ, får domstolen – om den anser att det är nödvändigt och efter att ha hört referenten – dessutom besluta att sekretess ska gälla för namnen på en eller flera personer eller enheter som berörs av målet.

Artikel 90

Deltagande i förfaranden för rådgivande yttrande

1.   Inom två månader från justitiesekreterarens tillkännagivande enligt artikel 37 ska parterna i det nationella målet och de berörda ha rätt att inkomma med inlagor eller skriftliga yttranden till domstolen.

2.   Deltagande i det skriftliga förfarandet utgör inte en förutsättning för deltagande i den muntliga delen av förfarandet.

Artikel 91

Parter i det nationella målet

1.   Parter i det nationella målet är de parter som har angetts som sådana av den hänskjutande domstolen enligt nationella processrättsliga regler.

2.   När den hänskjutande domstolen upplyser domstolen om att en ny part har inträtt i det nationella målet och förfarandet vid domstolen redan pågår, måste den nya parten godta förfarandet såsom det föreligger när denna upplysning ges. Denna part ska få en kopia av varje inlaga som redan delgetts parterna i det nationella målet och de berörda.

3.   Domstolen ska, i fråga om företrädare för parterna i det nationella målet och i fråga om parternas inställelse, beakta de processrättsliga regler som gäller vid den begärande domstolen. Om det råder tvivel om en persons möjligheter enligt nationell rätt att företräda en part i det nationella målet, får domstolen inhämta upplysningar av den hänskjutande domstolen om tillämpliga processrättsliga regler.

Artikel 92

Översättning och delgivning av begäran om ett rådgivande yttrande

Enligt artikel 37 ska begäranden om ett rådgivande yttrande delges i sin ursprungliga lydelse, tillsammans med en översättning till engelska.

Artikel 93

Svar genom särskilt uppsatt beslut som är motiverat

Om det är uppenbart att en fråga som har hänskjutits till domstolen för ett rådgivande yttrande är identisk med en fråga som domstolen redan ha avgjort eller yttrat sig om, får domstolen när som helst, på förslag av referenten och efter att ha begärt förtydliganden enligt artikel 95 från den domstol som hänsköt frågan till den och efter att ha gett parter i det nationella målet och de berörda tillfälle att yttra sig, besluta genom ett särskilt uppsatt beslut som är motiverat där det hänvisas till domstolens tidigare dom eller yttrande.

Artikel 94

Återkallelse av begäran om rådgivande yttrande

1.   En begäran om ett rådgivande yttrande är anhängig vid domstolen intill dess att den begärande domstolen har återkallat sin begäran. Återkallandet av en begäran kan beaktas fram till dess att de berörda delges underrättelse om datum för domens avkunnande.

2.   Domstolen får dock när som helst konstatera att förutsättningarna för dess behörighet inte längre är uppfyllda.

Artikel 95

Begäran om klarlägganden

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av de åtgärder för processledning och bevisupptagning som föreskrivs i dessa rättegångsregler, får domstolen begära klarlägganden från den hänskjutande domstolen inom den frist som domstolen bestämmer.

2.   Den hänskjutande domstolens svar på denna begäran ska delges parterna i det nationella målet och de berörda.

Artikel 96

Rättegångskostnader i förfaranden för rådgivande yttrande

Det ankommer på den hänskjutande domstolen att besluta om rättegångskostnaderna i förfaranden för rådgivande yttrande.

Artikel 97

Tolkning av rådgivande yttranden

1.   Artikel 138 om tolkning av domar och särskilt uppsatt beslut ska inte tillämpas på beslut som ges som svar på en begäran om ett rådgivande yttrande.

2.   Det ankommer på de nationella domstolarna att bedöma huruvida ett rådgivande yttrande innebär tillräckliga klarlägganden eller huruvida det är nödvändigt att göra en ny begäran hos domstolen.

KAPITEL 2

Skyndsam handläggning

Artikel 98

Skyndsam handläggning

1.   På begäran av den nationella domstolen eller, i undantagsfall, på ordförandens eget initiativ kan ordföranden, efter att ha hört referenten, besluta att en begäran om ett rådgivande yttrande ska handläggas skyndsamt och på ett sätt som avviker från dessa rättegångsregler, om det av de åberopade omständigheterna framgår att det är brådskande att avgöra den fråga som ställts i en begäran om förhandsavgörande.

2.   Om målet ska handläggas skyndsamt kan ordföranden omedelbart bestämma datum för den muntliga förhandlingen, vilket ska delges parterna i det nationella målet och de berörda i samband med delgivningen av begäran om ett rådgivande yttrande.

3.   Parterna i det nationella målet och de berörda kan inge eventuella inlagor och skriftliga yttranden, inom en tidsfrist som ska fastställas av ordföranden och som inte får vara mindre än 15 dagar. Ordföranden kan anmoda dem att begränsa sina inlagor och skriftliga yttranden till de huvudsakliga rättsfrågor som uppkommer till följd av den fråga som ställts i den hänskjutna frågan.

4.   Inlagorna och de skriftliga yttrandena ska, i förekommande fall, tillställas parterna i det nationella målet och de berörda före förhandlingen.

5.   Ordföranden kan besluta att inte tillhandahålla någon förhandlingsrapport eller en översättning av denna.

Artikel 99

Ingivande och delgivning av inlagor

1.   Artikel 54 handlar om ingivande av inlagor. Genom undantag från artikel 54.7 ska det datum beaktas då en kopia av det undertecknade originalet av inlagor eller skriftliga synpunkter, inklusive den förteckning över handlingar som avses i artikel 54.5, inkommer till kansliet genom tekniska kommunikationsmedel som domstolen har tillgång till, förutsatt att det undertecknade originalet av inlagorna eller de skriftliga synpunkterna, tillsammans med sådana bilagor och kopior som avses i artikel 54.3, ges in till kansliet senast fem dagar därefter.

2.   Delgivning och underrättelse enligt artikel 98 får ske genom att en kopia av handlingen översänds genom ett tekniskt kommunikationsmedel som domstolen och mottagaren har tillgång till.

AVDELNING IV

DIREKT TALAN

KAPITEL 1

Företrädande av part

Artikel 100

Skyldighet att låta sig företrädas

1.   En part får endast företrädas av sitt ombud eller sin advokat.

2.   Ombud och advokater ska till kansliet ge in en officiell handling eller en fullmakt utfärdad av den part som de företräder.

3.   En advokat som biträder eller företräder en part ska dessutom till kansliet ge in en handling, av vilken det framgår att han eller hon är behörig att uppträda inför domstol i en Eftastat eller EU-medlemsstat.

KAPITEL 2

Skriftligt förfarande

Artikel 101

Vad ansökan ska innehålla

1.   En sådan ansökan som avses i artikel 19 i stadgan ska innehålla följande:

| a) | Uppgift om sökandens namn och adress. |
| --- | --- |

a)

Uppgift om sökandens namn och adress.

| b) | Uppgift om svaranden. |
| --- | --- |

b)

Uppgift om svaranden.

| c) | Uppgift om saken, de grunder och argument som åberopas samt en kortfattad framställning av dessa grunder. |
| --- | --- |

c)

Uppgift om saken, de grunder och argument som åberopas samt en kortfattad framställning av dessa grunder.

| d) | Sökandens yrkanden. |
| --- | --- |

d)

Sökandens yrkanden.

| e) | Bevis och bevisuppgift, i förekommande fall. |
| --- | --- |

e)

Bevis och bevisuppgift, i förekommande fall.

2.   En ansökan av en privaträttslig, juridisk person ska åtföljas av

| a) | stiftelseurkund, bolagsordning, stadgar eller annan motsvarande handling, nyligen utfärdat utdrag ur bolagsregister, handelsregister, föreningsregister eller motsvarande register eller annat bevis för dess rättsliga existens, |
| --- | --- |

a)

stiftelseurkund, bolagsordning, stadgar eller annan motsvarande handling, nyligen utfärdat utdrag ur bolagsregister, handelsregister, föreningsregister eller motsvarande register eller annat bevis för dess rättsliga existens,

| b) | bevis för att advokatens fullmakt har utställts av någon därtill behörig person. |
| --- | --- |

b)

bevis för att advokatens fullmakt har utställts av någon därtill behörig person.

Artikel 102

Uppgifter beträffande delgivning

1.   För rättegångens genomförande ska ansökan innehålla en delgivningsadress. Den ska innehålla namnet på den person som har fått i uppdrag och samtyckt till att ta emot delgivning.

2.   Utöver eller i stället för en sådan adress för delgivning som avses i punkt 1 får i ansökan anges att advokaten eller ombudet samtycker till att delgivning sker genom e-EftaCourt eller med hjälp av ett annat tekniskt kommunikationsmedel.

3.   Om ansökan inte uppfyller de krav som avses i punkterna 1 och 2, ska till dess bristen avhjälpts all delgivning med den berörda parten under rättegången ske genom att en rekommenderad försändelse sänds till hans eller hennes ombud eller advokat. Utan hinder av artikel 38 ska delgivning i sådant fall anses ha skett då den rekommenderade försändelsen har lämnats in på ett postkontor på den ort där domstolen har sitt säte.

Artikel 103

Bilagor till ansökan

1.   Ansökan ska, i förekommande fall, åtföljas av de handlingar som anges i artikel 19 andra stycket i stadgan.

2.   Ansökan ska, under sådana omständigheter som avses i artikel 37 i stadgan, åtföljas av handlingar som styrker det datum då Eftas övervakningsmyndighet uppmanades att vidta åtgärder enligt den artikeln.

Artikel 104

Justering av talan

1.   När ett beslut från Eftas övervakningsmyndighet, för vilket en talan om ogiltigförklaring har väckts, har ersatts av eller ändrats genom ett annat beslut från Eftas övervakningsmyndighet som rör samma sak, får sökanden, innan den muntliga delen av förfarandet har avslutats eller innan domstolen har beslutat att avgöra målet utan att inleda en muntlig del av förfarandet, justera talan för att ta hänsyn till denna nya omständighet.

2.   Justering av talan ska göras genom en separat handling och inom den frist som enligt artikel 36 tredje stycket i stadgan gäller för att väcka talan om ogiltigförklaring av det beslut från Eftas övervakningsmyndighet som föranleder justeringen av talan.

3.   Inlagan om justering av talan ska innehålla följande:

| a) | De justerade yrkandena. |
| --- | --- |

a)

De justerade yrkandena.

| b) | De justerade grunderna och argumenten, i tillämpliga fall. |
| --- | --- |

b)

De justerade grunderna och argumenten, i tillämpliga fall.

| c) | De bevis och bevisuppgifter som har samband med justeringen av yrkandena, i tillämpliga fall. |
| --- | --- |

c)

De bevis och bevisuppgifter som har samband med justeringen av yrkandena, i tillämpliga fall.

4.   Inlagan om justering av talan ska åtföljas av det beslut från Eftas övervakningsmyndighet som föranleder justeringen. Om så inte sker, ska justitiesekreteraren fastställa en rimlig frist inom vilken sökanden ska inkomma med nämnda beslut. Löper fristen ut utan att sökanden har inkommit med beslutet, ska domstolen besluta huruvida underlåtelsen att iaktta detta krav utgör hinder mot att beakta inlagan om justering av talan.

5.   Ordföranden ska, utan att det föregriper domstolens beslut huruvida inlagan om justering av talan kan beaktas, fastställa en frist inom vilken svaranden får yttra sig över nämnda inlaga.

6.   Ordföranden ska, i förekommande fall, fastställa en frist inom vilken intervenienterna får komplettera sina interventionsinlagor mot bakgrund av inlagan om justering av talan och yttrandet över densamma. Nämnda inlaga och yttrandet över densamma ska delges intervenienterna samtidigt.

Artikel 105

Underlåtenhet att inkomma med erfordrade handlingar

Om de handlingar som avses i artiklarna 100, 101.2 och 103 inte ges in, ska justitiesekreteraren fastställa en skälig frist för den berörda parten inom vilken denne ska inge handlingarna. Om den berörda parten inte inkommer med de erfordrade handlingarna inom den föreskrivna fristen ska domstolen, efter att ha hört referenten, besluta om huruvida underlåtelsen att iaktta detta formkrav utgör ett formellt hinder mot att ta upp ansökan till prövning respektive mot att beakta inlagan.

Artikel 106

Delgivning av ansökan

1.   Ansökan ska delges svaranden genom att en bestyrkt kopia skickas med rekommenderad försändelse med mottagningsbevis eller överlämnas med bud till adressaten mot kvitto. Om svaranden på förhand har godtagit att överklaganden skickas via e-EftaCourt eller några andra tekniska kommunikationsmedel får delgivningen av ansökan ske i enlighet därmed.

2.   I de fall som artikel 105 är tillämplig ska delgivning ske så snart bristen i ansökan har avhjälpts eller domstolen har förklarat att den ska prövas trots att den inte uppfyller kraven i artiklarna 100, 101.2 och 103.

Artikel 107

Svaromål

1.   Inom två månader efter att ansökan har delgetts svaranden ska denne inkomma med skriftligt svaromål. Detta ska innehålla följande:

| a) | Svarandens namn och adress. |
| --- | --- |

a)

Svarandens namn och adress.

| b) | Åberopade grunder och argument. |
| --- | --- |

b)

Åberopade grunder och argument.

| c) | Svarandens yrkanden. |
| --- | --- |

c)

Svarandens yrkanden.

| d) | Bevis och bevisuppgift, i förekommande fall. |
| --- | --- |

d)

Bevis och bevisuppgift, i förekommande fall.

2.   Artikel 102 ska tillämpas på svaromålet.

3.   Ordföranden kan på vederbörligen motiverad ansökan av svaranden undantagsvis förlänga den frist som anges i punkt 1.

Artikel 108

Replik och duplik

1.   Ansökan och svaromålet får kompletteras med en replik från sökanden och, om så är fallet, en duplik från svaranden.

2.   Ordföranden ska fastställa frister för ingivande av dessa inlagor. Han eller hon kan ange vilka frågor som bör tas upp i repliken eller dupliken.

Artikel 109

Kontradiktoriskt förfarande

1.   Domstolen ska endast beakta de handlingar som ställts till förfogande för parternas advokater och ombud och som de har getts tillfälle att yttra sig om, med förbehåll för bestämmelserna i artiklarna 46.2, 59, 60 och 115.1.

2.   Med förbehåll för artiklarna 42.3 och 111 kan domstolen avvisa alla handlingar som har ingetts efter att den skriftliga delen av förfarandet har avslutats.

KAPITEL 3

Grunder och bevisning

Artikel 110

Nya grunder

1.   Nya grunder får inte åberopas under rättegången, såvida de inte föranleds av rättsliga eller faktiska omständigheter som framkommit först under rättegången.

2.   Ordföranden får, utan att det föregriper avgörandet av huruvida grunden får åberopas, på förslag av referenten fastställa en frist inom vilken den andra parten ska yttra sig över denna grund.

3.   Beslutet om huruvida talan kan prövas på denna grund ska anstå till den slutliga domen.

Artikel 111

Bevis eller bevisuppgift

1.   Den som vill ge in bevis eller inkomma med bevisuppgift ska göra detta i samband med den första skriftväxlingen. Parterna får även i samband med repliken eller dupliken ge in bevis eller inkomma med bevisuppgift. Parterna ska ange skälen till att detta inte har gjorts tidigare.

2.   Parterna får undantagsvis ge in bevis eller inkomma med bevisuppgift efter att det skriftliga förfarandet har avslutats. Parterna ska ange skälen till att detta inte har gjorts tidigare. Ordföranden får, på förslag av referenten, fastställa en frist inom vilken den andra parten ska yttra sig över bevisen.

KAPITEL 4

Intervention

Artikel 112

Interventionens syfte och verkningar

1.   Intervention får endast ske i syfte att, helt eller delvis, stödja en av parternas yrkanden. Den ska inte ge upphov till några rättigheter att begära en förhandling.

2.   Interventionen är accessorisk till huvudtvisten. Ändamålet med interventionen förfaller om målet avskrivs på grund av att talan har återkallats eller på grund av att parterna har träffat en förlikning, eller om talan avvisas.

3.   Intervenienten måste godta målet sådant det föreligger vid tidpunkten för interventionen.

Artikel 113

Ansökan om intervention

1.   En interventionsansökan måste göras inom sex veckor från dagen för offentliggörandet enligt artikel 15.5.

2.   En interventionsansökan som getts in efter utgången av den frist som anges i punkt 1, men innan beslut fattas om att inleda den muntliga delen av förfarandet enligt artikel 69, får beaktas. Om ordföranden beviljar ansökan, får intervenienten yttra sig vid den muntliga förhandlingen, om sådan ska hållas.

3.   Interventionsansökan ska innehålla följande:

| a) | Uppgift om målet. |
| --- | --- |

a)

Uppgift om målet.

| b) | Uppgift om parterna. |
| --- | --- |

b)

Uppgift om parterna.

| c) | Intervenientens namn och adress. |
| --- | --- |

c)

Intervenientens namn och adress.

| d) | De yrkanden till stöd för vilka intervenienten ansöker om att få intervenera. |
| --- | --- |

d)

De yrkanden till stöd för vilka intervenienten ansöker om att få intervenera.

| e) | En redogörelse för de omständigheter som ligger till grund för domstolen att intervenera, om ansökan lämnas in enligt artikel 36 andra stycket i stadgan. |
| --- | --- |

e)

En redogörelse för de omständigheter som ligger till grund för domstolen att intervenera, om ansökan lämnas in enligt artikel 36 andra stycket i stadgan.

4.   Intervenienten ska företrädas i enlighet med vad som anges i artikel 17 i stadgan.

5.   Artiklarna 100, 101.2, 102, 103 och 105 ska tillämpas.

Artikel 114

Beslut med anledning av ansökan om intervention

1.   Interventionsansökan ska delges parterna. Ordföranden ska innan ansökan prövas bereda parterna tillfälle att yttra sig. Ordföranden ska besluta om huruvida parterna ska yttra sig skriftligen eller muntligen.

2.   Ordföranden ska besluta om ansökan genom att meddela ett högt uppsatt beslut eller hänskjuta den till domstolen.

Artikel 115

Ingivande av interventionsinlagor

1.   Om en intervention, för vilken en ansökan har ingetts inom den sexveckorsperiod som anges i artikel 113.1, godtas ska intervenienten få en kopia av varje inlaga som delgetts parterna, såvida inte parterna inom tio dagar efter att delgivning har skett i enlighet med artikel 114.1 har yttrat sig över interventionsansökan eller identifierat hemliga eller konfidentiella uppgifter eller handlingar vars utlämnande till intervenienten skulle kunna vålla dem skada.

2.   Intervenienten får inkomma med en interventionsinlaga inom en månad efter att intervenienten tillställts de inlagor som avses i punkt 1. Ordföranden får på vederbörligen motiverad begäran av intervenienten förlänga denna frist.

3.   Interventionsinlagan ska innehålla följande:

| a) | Intervenientens yrkande genom vilket en av parternas yrkanden helt eller delvis stöds. |
| --- | --- |

a)

Intervenientens yrkande genom vilket en av parternas yrkanden helt eller delvis stöds.

| b) | De grunder och argument som intervenienten åberopar. |
| --- | --- |

b)

De grunder och argument som intervenienten åberopar.

| c) | Bevis eller bevisuppgift, i förekommande fall. |
| --- | --- |

c)

Bevis eller bevisuppgift, i förekommande fall.

4.   Efter att interventionsinlagan har ingetts, ska ordföranden fastställa en frist inom vilken parterna får yttra sig över inlagan.

5.   Om interventionsansökan har ingetts efter utgången av den sexveckorsfrist som föreskrivs i artikel 113.1 ska intervenienten få en kopia av varje inlaga som delgetts parterna i enlighet med punkt 1 eller förhandlingsrapporten och yttra sig under den muntliga delen av förfarandet.

KAPITEL 5

Skyndsam handläggning

Artikel 116

Skyndsam handläggning

1.   Ordföranden får, på begäran av någon av parterna eller på eget initiativ, besluta att pröva ärendet inom ramen för ett skyndsamt förfarande, med hänsyn till att målet är av särskilt brådskande karaktär och till omständigheterna i målet och efter att ha hört parterna och referenten.

2.   Ansökan om skyndsam handläggning ska inges genom en separat handling i samband med att ansökan eller svaromålet, i förekommande fall. I ansökan får det anges att vissa grunder eller argument, eller vissa avsnitt i ansökan varigenom talan väckts eller i svaromålet, endast ska framföras om målet inte skulle handläggas skyndsamt. Detta kan särskilt ske genom att det till ansökan fogas en förkortad version av den ansökan varigenom talan väckts, en bilageförteckning och de bilagor som ska beaktas för det fall målet skulle handläggas skyndsamt.

Artikel 117

Skriftligt förfarande

1.   Genom undantag från artikel 107.1 ska den föreskrivna perioden för ingivande av svaromål vara en månad efter delgivningen av ordförandens beslut om skyndsam handläggning, om ett mål ska avgöras inom ramen för ett skyndsamt förfarande.

2.   Vid skyndsam handläggning får ansökan och svaromålet kompletteras med en replik och duplik endast om ordföranden anser det nödvändigt.

3.   De berörda kan inge eventuella inlagor och skriftliga yttranden, inom en tidsfrist som ska fastställas av ordföranden och som inte får vara mindre än 15 dagar. Ordföranden får begära att sådana inlagor eller skriftliga yttranden ska begränsas till de huvudsakliga rättsfrågor som tagits upp av parterna i det nationella målet.

4.   Ordförandens beslut att ett mål ska handläggas skyndsamt får förenas med villkor angående längden på parternas inlagor och ingivandet av dessa, den fortsatta handläggningen eller de grunder och argument som domstolen ska pröva.

5.   Ordföranden kan besluta att någon förhandlingsrapport inte ska ges.

6.   Artikel 54 handlar om ingivande av inlagor. Genom undantag från artikel 54.7 ska, vid bedömningen av om fristerna rörande förfarandet följts, det datum beaktas då en kopia av det undertecknade original av en inlaga inklusive den förteckning över handlingar som avses i artikel 54.5 inkommer till kansliet genom tekniska kommunikationsmedel som domstolen har tillgång till, förutsatt att det undertecknade originalet av inlagan, tillsammans med bilagor och kopior som avses i artikel 54.3, ges in till kansliet senast fem dagar därefter.

7.   Om en av parterna inte rättar sig efter ett av de villkor som avses i punkt 4, får beslutet att målet ska handläggas skyndsamt upphävas. Målet ska då fortsättningsvis handläggas enligt bestämmelserna om det ordinära förfarandet.

Artikel 118

Intervention i påskyndat förfarande

1.   Utan att det påverkar bestämmelserna i kapitel 4 i denna avdelning måste en interventionsansökan göras inom tre veckor från dagen för offentliggörandet enligt artikel 15.5. De berörda kan inge en interventionsinlaga inom en frist som ska fastställas av ordföranden och som inte får vara mindre än 15 dagar.

2.   Efter att interventionsinlagan har ingetts ska ordföranden ge parterna möjlighet att svara på inlagan under den muntliga förhandlingen.

Artikel 119

Den muntliga delen av förfarandet

1.   Så snart svaromålet har ingetts ska ordföranden bestämma datum för förhandlingen och parterna ska genast underrättas om detta. Ordföranden får senarelägga dagen för förhandlingen om åtgärder för bevisupptagning ska vidtas eller om det är nödvändigt med anledning av åtgärder för processledning.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 110 och 111 får parterna under den muntliga delen av förfarandet komplettera sin argumentering samt ge in bevis eller inkomma med bevisuppgift. Parterna ska dock ange skälen till att detta inte har gjorts tidigare.

KAPITEL 6

Kostnader

Artikel 120

Beslut om rättegångskostnader

Domstolen ska besluta om rättegångskostnader i den dom eller det särskilt uppsatta beslut genom vilket målet avgörs slutligt.

Artikel 121

Allmänna regler för fördelning av rättegångskostnaderna

1.   Tappande part ska förpliktas att ersätta rättegångskostnaderna, om detta har yrkats.

Om det finns flera tappande parter ska domstolen besluta om fördelningen av rättegångskostnaderna.

2.   Om parterna ömsom tappar målet på en eller flera punkter, eller om särskilda omständigheter motiverar det, kan domstolen besluta att kostnaderna ska delas eller att vardera parten ska bära sin kostnad. Domstolen får emellertid besluta att en part ska ersätta en del av den andra partens rättegångskostnader, om det framstår som skäligt med hänsyn till omständigheterna i målet.

3.   Domstolen får, om så anses skäligt, besluta att en tappande part – förutom att bära sina rättegångskostnader – endast delvis, eller inte alls, ska ersätta en annan deltagares rättegångskostnader.

4.   Domstolen får besluta att en part, även om denne vunnit målet, helt eller delvis ska förpliktas att ersätta rättegångskostnaderna, om detta framstår som befogat på grund av deltagarens uppträdande, inbegripet vid tiden före det att talan väcktes, i synnerhet om domstolen finner att denne i onödan eller mot bättre vetande har vållat en annan parts kostnader.

Artikel 122

Intervenienternas rättegångskostnader

1.   Berörda som intervenerar eller yttrar sig i målet ska bära sina rättegångskostnader.

2.   Domstolen får besluta att även andra intervenienter än dem som nämns i punkt 1 ska bära sina rättegångskostnader.

Artikel 123

Beslut om rättegångskostnader vid återkallelse av talan

1.   En part som återkallar sin talan ska förpliktas att ersätta rättegångskostnaderna, om den andra parten har yrkat detta i sitt yttrande över återkallelsen. På begäran av den part som återkallar sin talan ska emellertid rättegångskostnaderna bäras av en annan part, om det framstår som skäligt på grund av den sistnämnda partens uppträdande.

2.   Om parterna enas om fördelningen av rättegångskostnaderna, ska domstolen besluta i överensstämmelse därmed.

3.   Om ersättning för rättegångskostnader inte har yrkats, ska vardera parten bära sina kostnader.

Artikel 124

Beslut om rättegångskostnader i mål där det saknas anledning att döma i saken

I mål där det saknas anledning att döma i saken ska domstolen besluta om rättegångskostnaderna enligt vad den finner skäligt.

Artikel 125

Kostnader för förfarandet

1.   Förfarandet inför domstolen ska vara kostnadsfritt, med följande undantag:

| a) | Om domstolen har förorsakats onödig kostnad, kan domstolen förplikta den part som har förorsakat kostnaden att ersätta denna. |
| --- | --- |

a)

Om domstolen har förorsakats onödig kostnad, kan domstolen förplikta den part som har förorsakat kostnaden att ersätta denna.

| b) | Kostnader för kopior och översättning som utförts på begäran av en part och som enligt justitiesekreteraren är att anse som osedvanligt stora ska ersättas av parten enligt den kanslitaxa som anges i artikel 16.1. |
| --- | --- |

b)

Kostnader för kopior och översättning som utförts på begäran av en part och som enligt justitiesekreteraren är att anse som osedvanligt stora ska ersättas av parten enligt den kanslitaxa som anges i artikel 16.1.

2.   Kostnader som en part har varit tvungen att bestrida för verkställighet av domstolens dom eller högt uppsatta beslut ska ersättas av den andra parten i enlighet med den taxa som gäller eller andra rättsmedel som används i den stat där verkställigheten genomförts.

Artikel 126

Ersättningsgilla rättegångskostnader

Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i föregående artikel ska följande anses som ersättningsgilla kostnader:

| a) | Ersättning till vittnen och sakkunniga enligt artikel 66. |
| --- | --- |

a)

Ersättning till vittnen och sakkunniga enligt artikel 66.

| b) | Nödvändiga kostnader som parterna har ådragit sig med anledning av rättegången, särskilt kostnader för resa och uppehälle samt för arvode till ombud, rådgivare eller advokat. |
| --- | --- |

b)

Nödvändiga kostnader som parterna har ådragit sig med anledning av rättegången, särskilt kostnader för resa och uppehälle samt för arvode till ombud, rådgivare eller advokat.

Artikel 127

Tvist om de ersättningsgilla rättegångskostnaderna

1.   I händelse av tvist om de kostnader som är ersättningsgilla ska domstolen, på ansökan av vederbörande part, avgöra frågan genom beslut, efter att ha hört den andra parten.

2.   Parterna får för verkställighet begära en utskrift av beslutet.

Artikel 128

Betalning

1.   Utbetalningar från domstolen ska ske i valutan i det land där domstolen har sitt säte.

2.   Den berörda parten kan välja vilken valuta som kostnaderna ska ersättas i när kostnaderna har uppkommit i en annan valuta än euro eller när de åtgärder för vilka ersättning ska utgå har vidtagits i ett land som inte har euro som valuta eller när kostnaderna har uppkommit i andra valutor. I alla sådana fall ska omräkning av valuta göras enligt Europeiska centralbankens referenskurs på betalningsdagen. Domstolen kan vid exceptionella omständigheter begränsa denna rätt att välja valuta.

AVDELNING V

SÄRSKILDA RÄTTEGÅNGSFORMER

KAPITEL 1

Hänskjutande till referenten

Artikel 129

Hänskjutande till referenten

1.   Med undantag för sådana ansökningar som avses i artikel 140 ska sådana begäranden och ansökningar som avses i denna avdelning och en sådan ansöka om rättelse som avses i artikel 87 hänskjutas till referenten i det mål som begäran eller ansökan avser.

2.   Om referenten är förhindrad att tjänstgöra ska ordföranden hänskjuta den berörda begäran eller ansökan till en annan domare.

KAPITEL 2

Förlikning, återkallelse av talan, anledning saknas att döma i saken och rättegångshinder eller annan rättegångsfråga

Artikel 130

Förlikning

1.   Om parterna förlikas innan domstolen har avgjort målet och parterna underrättar domstolen om att de återkallar sin talan, ska ordföranden avskriva målet genom särskilt uppsatt beslut och besluta om rättegångskostnaderna enligt artikel 123, i förekommande fall, med beaktande av vad parterna föreslagit i denna fråga.

2.   Denna bestämmelse ska inte tillämpas på sådan talan som avses i artiklarna 36 och 37 i stadgan.

Artikel 131

Återkallelse av talan

Om en sökande skriftligen eller vid den muntliga förhandlingen meddelar domstolen att han eller hon återkallar sin talan, ska ordföranden avskriva målet och besluta om rättegångskostnaderna enligt artikel 123.

Artikel 132

Anledning saknas att döma i saken

1.   Om det är uppenbart att domstolen saknar behörighet att pröva talan eller om det är uppenbart att talan inte kan tas upp till prövning eller att den helt saknar rättslig grund, får domstolen, på förslag av referenten, när som helst avgöra målet genom särskilt uppsatt beslut som är motiverat, utan vidare handläggning.

2.   Domstolen kan när som helst på eget initiativ, efter att ha hört parterna, genom ett särskilt uppsatt beslut som är motiverat pröva om talan ska avvisas till följd av att det föreligger ett rättegångshinder som inte kan avhjälpas eller fastställa att det inte längre finns något föremål för talan och att det inte längre finns anledning att döma i saken.

Artikel 133

Rättegångshinder eller annan rättegångsfråga

1.   Om en part hos domstolen ansöker om att domstolen ska meddela beslut i fråga om tillåtlighet eller annat rättegångshinder eller annan rättegångsfråga, utan att själva saken prövas, ska detta ske i en separat handling.

2.   Begäran ska utöver yrkandet innehålla uppgift om de faktiska och rättsliga omständigheter på vilka talan grundas. Åberopade handlingar ska bifogas.

3.   Så snart ansökan har inkommit ska ordföranden fastställa en frist inom vilken den andra parten, med angivande av yrkanden och grunder, får skriftligen inge de faktiska och rättsliga omständigheter som åberopas och sina yrkanden.

4.   Om inte domstolen bestämmer annat, ska återstoden av förfarandet vara muntligt.

5.   Domstolen ska så snart som möjligt pröva ansökan eller, om det framstår som befogat på grund av särskilda omständigheter, besluta att ansökan ska prövas i samband med att målet avgörs i sak.

6.   Om domstolen avslår ansökan eller beslutar att frågan ska prövas i samband med att målet avgörs i sak, ska ordföranden fastställa nya frister för målets fortsatta handläggning.

KAPITEL 3

Tredskodom

Artikel 134

Tredskodom

1.   Om en rätteligen instämd part inte inkommer med svaromål i föreskriven form inom den fastställda fristen får sökanden, inom en frist som ordföranden fastställt, yrka att domstolen genom tredskodom bifaller hans eller hennes talan.

2.   En svarande som inte inkommit med svaromål får inte delta i tredskodomsförfarandet och ska inte delges någon inlaga eller något beslut, med undantag för det avgörande genom vilket målet avgörs slutligt.

3.   Domstolen ska i tredskodomen bifalla sökandens yrkanden, såvida det inte är uppenbart att domstolen saknar behörighet att pröva talan eller det är uppenbart att talan inte kan tas upp till prövning eller att den helt saknar rättslig grund.

4.   Tredskodomen är verkställbar. Domstolen kan dock bevilja uppskov med verkställigheten till dess den har meddelat beslut med anledning av en ansökan om återvinning enligt artikel 135 eller göra verkställigheten beroende av att sökanden ställer säkerhet som till belopp och slag fastställs med hänsyn till omständigheterna; Säkerheten ska återlämnas, om någon ansökan om återvinning inte ges in eller om en sådan ansökan avslås.

Artikel 135

Ansökan om återvinning av en tredskodom

1.   Ansökan kan göras om återvinning av tredskodom.

2.   Ansökan ska ges in inom en månad från delgivningen av domen och ska inkomma i den form som anges i artiklarna 101–103.

3.   Sedan ansökan om återvinning delgetts den andra parten, ska ordföranden fastställa en frist inom vilken denne får inkomma med skriftligt yttrande.

4.   Vad som föreskrivs i artiklarna 54–87 ska tillämpas på förfarandet.

5.   Domstolen ska avgöra målet genom dom som inte kan återvinnas.

6.   Denna dom ska i original fogas till tredskodomen i original. En anteckning om den dom som meddelats med anledning av ansökan om återvinning ska göras i marginalen på tredskodomen i original.

KAPITEL 4

Ansökningar och talan som rör domar och särskilt uppsatta beslut

Artikel 136

Underlåtelse att pröva ett yrkande eller fatta beslut om rättegångskostnaderna

1.   Om domstolen har underlåtit att pröva ett enskilt yrkande eller att fatta beslut om rättegångskostnader, får part inom en månad från delgivningen av avgörandet ansöka om att domstolen ska ta upp frågan till prövning.

2.   Ansökan ska delges den andra parten. Ordföranden ska fastställa en frist inom vilken denne får inkomma med skriftligt yttrande.

3.   Sedan yttrandet har inkommit, ska domstolen besluta såväl om huruvida ansökan kan tas upp till prövning som om huruvida den ska bifallas.

Artikel 137

Tredjemanstalan

1.   Artiklarna 101–103 ska tillämpas på ansökan genom vilken tredjemanstalan väcks med stöd av artikel 38 i stadgan. Därutöver ska en sådan ansökan innehålla följande:

| a) | Uppgift om den dom eller det särskilt uppsatta beslut som angrips. |
| --- | --- |

a)

Uppgift om den dom eller det särskilt uppsatta beslut som angrips.

| b) | Uppgift om det sätt på vilket det angripna avgörandet är till förfång för tredje mans rättigheter. |
| --- | --- |

b)

Uppgift om det sätt på vilket det angripna avgörandet är till förfång för tredje mans rättigheter.

| c) | Uppgift om skälen till att tredje man inte kunde delta i det ursprungliga målet. |
| --- | --- |

c)

Uppgift om skälen till att tredje man inte kunde delta i det ursprungliga målet.

2.   Ansökan ska riktas mot alla parter i det ursprungliga målet.

3.   Ansökan ska göras inom två månader från dagen för offentliggörandet av avgörandet i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.

4.   Domstolen får på ansökan av en person som för tredjemanstalan, genom särskilt uppsatt beslut, besluta om uppskov med verkställighet av det angripna avgörandet. Kapitel 5 i denna avdelning ska tillämpas.

5.   Ansökan ska delges parterna, som får inkomma med skriftliga yttranden inom en frist som ordföranden bestämmer.

6.   Domstolen ska avgöra ansökan efter att ha gett parterna tillfälle att yttra sig.

7.   Om tredjemanstalan helt eller delvis bifalls, ska det angripna avgörandet ändras i motsvarande mån.

8.   Domen med anledning av tredjemanstalan ska i original fogas till originalet av det angripna avgörandet. En anteckning om domen med anledning av tredjemanstalan ska göras i marginalen till det angripna avgörandet i original.

Artikel 138

Tolkning av dom eller särskilt uppsatt beslut

1.   I händelse av tveksamhet rörande innebörden och räckvidden av en dom eller ett särskilt uppsatt beslut, ska domstolen, enligt artikel 39 i stadgan, tolka domen eller beslutet på begäran av en part som har ett berättigat intresse därav eller av Eftas övervakningsmyndighet.

2.   En ansökan om tolkning ska göras inom två år från avkunnandet av domen eller delgivningen av beslutet.

3.   En ansökan om tolkning av dom eller särskilt uppsatt beslut ska ske enligt artiklarna 103–105. En sådan ansökan ska vidare innehålla följande:

| a) | Uppgift om det avgörande som avses. |
| --- | --- |

a)

Uppgift om det avgörande som avses.

| b) | Uppgift om de delar beträffande vilka tolkning söks. |
| --- | --- |

b)

Uppgift om de delar beträffande vilka tolkning söks.

4.   Ansökan ska riktas mot samtliga parter i det mål i vilket domen avkunnats.

5.   Domstolen ska avge sitt beslut i form av en dom efter att ha gett parterna tillfälle att yttra sig.

6.   Den dom genom vilken ett avgörande tolkas ska i original fogas till det ursprungliga avgörandet i original. En anteckning om tolkningen ska göras i marginalen till det ursprungliga avgörandet.

Artikel 139

Resning

1.   Ansökan om resning i ett mål som avgjorts av domstolen får, enligt artikel 40 i stadgan, endast grundas på upptäckten av en omständighet som kan utöva ett avgörande inflytande på målets utgång, som när domen avkunnades eller det särskilt uppsatta beslutet delgavs var okänd för domstolen och för den som begär resning.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av den tioårsfrist som föreskrivs i artikel 40 tredje stycket i stadgan ska en ansökan om resning ges in inom tre månader från den dag då sökanden fick kännedom om den omständighet på vilken ansökan grundas.

3.   Artiklarna 101–103 i dessa rättegångsregler ska tillämpas på ansökan om resning. Därutöver ska en sådan ansökan innehålla följande:

| a) | Uppgift om den dom eller det särskilt uppsatta beslut som angrips. |
| --- | --- |

a)

Uppgift om den dom eller det särskilt uppsatta beslut som angrips.

| b) | Uppgift om de punkter på vilka avgörandet angrips. |
| --- | --- |

b)

Uppgift om de punkter på vilka avgörandet angrips.

| c) | Uppgift om de omständigheter på vilka ansökan grundas. |
| --- | --- |

c)

Uppgift om de omständigheter på vilka ansökan grundas.

| d) | De bevis som åberopas till styrkande av att det föreligger omständigheter som är resningsgrundande samt att ansökan har inkommit inom de i punkt 2 föreskrivna fristerna. |
| --- | --- |

d)

De bevis som åberopas till styrkande av att det föreligger omständigheter som är resningsgrundande samt att ansökan har inkommit inom de i punkt 2 föreskrivna fristerna.

4.   Ansökan ska riktas mot samtliga parter i det mål i vilket det angripna avgörandet har meddelats.

5.   Utan att föregripa den materiella prövningen ska domstolen, med beaktande av parternas skriftliga yttranden, genom särskilt uppsatt beslut avgöra ansökan om resning.

6.   Om domstolen bifaller ansökan om resning, ska den pröva saken och avkunna dom enligt dessa rättegångsregler.

7.   Den dom som avkunnats efter att ansökan om resning har bifallits ska i original fogas till det ursprungliga avgörandet i original. En anteckning om den nya domen ska göras i marginalen till det ursprungliga avgörandet i original.

KAPITEL 5

Uppskov med verkställighet och andra interimistiska åtgärder

Artikel 140

Ansökan om uppskov med verkställighet eller andra interimistiska åtgärder

1.   En ansökan om uppskov med verkställighet av en rättsakt som har utfärdats av Eftas övervakningsmyndighet i enlighet med artikel 40 i övervaknings- och domstolsavtalet kan endast prövas om sökanden har angripit rättsakten genom att väcka talan vid domstolen.

2.   En ansökan om en interimistisk åtgärd enligt artikel 41 i övervaknings- och domstolsavtalet kan endast prövas om den inges av en part i ett mål som är anhängigt vid domstolen och har samband med det målet.

3.   Ansökningar som avses i föregående punkter ska innehålla uppgifter om saken, de omständigheter som ställer krav på skyndsamhet och de grunder avseende faktiska och rättsliga omständigheter på vilka den begärda åtgärden omedelbart framstår som befogad.

4.   Ansökan ska göras genom separat handling och enligt artiklarna 101–103.

5.   Ansökan ska delges den andra parten. Ordföranden ska därvid fastställa en kort frist, inom vilken den andra parten har rätt att yttra sig skriftligen eller muntligen.

6.   Ordföranden får vidta åtgärder för processledning eller, genom särskilt uppsatt beslut, besluta om åtgärder för bevisupptagning.

7.   Ordföranden får bifalla ansökan även innan yttrande inkommit från den andra parten. Detta beslut kan senare ändras eller upphävas oberoende av ansökan av någon part.

Artikel 141

Beslut om ansökan

1.   Ordföranden ska antingen själv besluta med anledning av ansökan eller hänskjuta den till domstolen.

2.   Då ansökan hänskjuts till domstolen, ska denna omgående meddela beslut.

Artikel 142

Särskilt uppsatta beslut om uppskov med verkställighet eller interimistiska åtgärder

1.   Frågan ska avgöras genom särskilt uppsatt beslut som är motiverat och som inte kan överklagas. Beslutet ska omedelbart delges parterna.

2.   Verkställighet av beslutet kan göras avhängigt av att sökanden ställer säkerhet som till belopp och slag fastställs med hänsyn till omständigheterna.

3.   Om inte datum för den interimistiska åtgärdens upphörande har fastställts i beslutet, upphör åtgärden när den dom genom vilken målet avgörs slutligt avkunnas.

4.   Beslutet ska endast ha interimistisk verkan och inte föregripa domstolens avgörande i saken.

Artikel 143

Ändrade förhållanden

På ansökan av en part får det särskilt uppsatta beslutet när som helst ändras eller upphävas med hänsyn till ändrade förhållanden.

Artikel 144

Ny ansökan

Avslag på ansökan om en interimistisk åtgärd utgör inte hinder för sökanden att på grund av nya omständigheter ansöka på nytt.

Artikel 145

Ansökan enligt artikel 19 i övervaknings- och domstolsavtalet

1.   Bestämmelserna i detta kapitel ska tillämpas på ansökningar om uppskov med verkställighet av ett avgörande av domstolen eller av åtgärder vidtagna av Eftas övervakningsmyndighet i enlighet med artikel 19 i övervaknings- och domstolsavtalet.

2.   I det särskilt uppsatta beslutet att bifalla ansökan ska, när så anses nödvändigt, det datum fastställas då den interimistiska åtgärden ska upphöra.

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 146

Tilläggsregler

Domstolen får efter samråd med berörda regeringar utfärda tilläggsregler, såvitt gäller domstolen, avseende följande:

| a) | Framställning om rättslig hjälp. |
| --- | --- |

a)

Framställning om rättslig hjälp.

| b) | Ansökan om rättshjälp. |
| --- | --- |

b)

Ansökan om rättshjälp.

| c) | Anmälan från domstolen enligt artikel 26 i stadgan avseende tredskande vittnen eller eventuell mened eller ovarsam utsaga av vittne eller sakkunnig. |
| --- | --- |

c)

Anmälan från domstolen enligt artikel 26 i stadgan avseende tredskande vittnen eller eventuell mened eller ovarsam utsaga av vittne eller sakkunnig.

Artikel 147

Genomförandebestämmelser

Domstolen får utfärda praktiska anvisningar i fråga om bland annat förberedelse och genomförande av förhandlingar vid domstolen samt ingivande av inlagor eller skriftliga yttranden.

Artikel 148

Videokonferenser

Domstolen får i ett beslut fastställa kriterierna för domstolen för att använda sig av videokommunikation och videoöverföring.

Artikel 149

Upphävande

Dessa rättegångsregler ersätter Eftadomstolens rättegångsregler av den 4 januari och den 1 februari 1994, senast ändrade den 16 maj 2012.

Artikel 150

Offentliggörande och ikraftträdande

1.   Dessa regler, som äger giltighet på det engelska språket, ska offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.

2.   Domstolen ska utarbeta officiella översättningar av dessa regler till tyska, isländska och norska.

3.   Reglerna ska träda i kraft första dagen i tredje månaden efter offentliggörandet.

---

BILAGA I

DOMSTOLENS BESLUT OM INGIVANDE AV INLAGOR OCH OM DELGIVNING AV INLAGOR SAMT DOMAR OCH BESLUT MED HJÄLP AV DATASYSTEMET E-EFTACOURT (2017/C 73/09)

DOMSTOLENS BESLUT

om ingivande av inlagor och om delgivning av inlagor samt domar och beslut med hjälp av datasystemet e-EftaCourt

(2017/C 73/09)

DOMSTOLEN HAR FATTAT FÖLJANDE BESLUT

med beaktande av rättegångsreglerna, särskilt artikel 32.5 andra stycket i dessa (1), och

av följande skäl:

[...] domstolen får genom beslut fastställa på vilka villkor en inlaga som getts in till kansliet elektroniskt kan anses utgöra originalet av inlagan. [...]

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ett datasystem som har getts benämningen ”e-EftaCourt” gör det möjligt att elektroniskt ge in inlagor och delge inlagor samt domar och beslut på de villkor som föreskrivs i detta beslut.

Artikel 2

För att använda datasystemet krävs ett användarnamn och ett personligt lösenord.

Artikel 3

En inlaga som har getts in med hjälp av e-EftaCourt ska anses utgöra originalet av inlagan i enlighet med artikel 32.1 första stycket i rättegångsreglerna (2) när företrädarens användarnamn och lösenord har använts för att ge in handlingen. Nämnda legitimering är att jämställa med ett undertecknande av handlingen.

Artikel 4

När en inlaga ges in med hjälp av e-EftaCourt ska de däri angivna bilagorna samt en förteckning över dessa bifogas inlagan.

Några bestyrkta kopior av den inlaga som ges in med hjälp av e-EftaCourt och eventuella bilagor till denna behöver inte inges.

Artikel 5

En inlaga ska anses vara ingiven i enlighet med artikel 32.2 i rättegångsreglerna (3) vid den tidpunkt då företrädaren godkänner ingivandet av inlagan.

Det är klocktiden i Storhertigdömet Luxemburg som ska gälla.

Artikel 6

Inlagor, domar och beslut delges parternas företrädare med hjälp av e-EftaCourt när dessa uttryckligen har godtagit denna form av delgivning eller när de i ett visst mål har samtyckt därtill genom att ge in en inlaga med hjälp av e-EftaCourt.

Även de stater som är parter i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, Eftas övervakningsmyndighet och de av unionens institutioner, organ och byråer som har godtagit denna form av delgivning delges inlagor, domar och beslut med hjälp av e-EftaCourt.

Artikel 7

Delgivningsmottagarna som avses i artikel 6 underrättas med e-post varje gång de delges en handling med hjälp av e-EftaCourt.

En inlaga eller en dom eller ett beslut anses vara delgiven vid den tidpunkt då mottagaren (företrädaren eller företrädarens assistent) begär tillgång till handlingen. Om någon sådan begäran inte görs anses handlingen ha blivit delgiven vid utgången av den sjunde dagen efter den dag då underrättelsemeddelandet skickades med e-post.

När en part företräds av flera ombud eller advokater är det den tidpunkt då den första begäran om tillgång gjordes som gäller vid beräkningen av frister.

Det är klocktiden i Storhertigdömet Luxemburg som ska gälla.

Artikel 8

Justitiesekreteraren ska upprätta användarvillkor för e-EftaCourt och se till att de följs. Om e-EftaCourt används i strid med dessa villkor kan det leda till att det berörda användarkontot stängs.

Domstolen ska vidta de åtgärder som krävs för att skydda e-EftaCourt mot missbruk och användning med uppsåt att skada.

Om en åtgärd som hindrar användaren från att använda sitt användarkonto vidtas med stöd av denna artikel ska användaren underrättas med e-post om detta.

Artikel 9

Detta beslut träder i kraft dagen efter att det har offentliggjorts i EES-delen och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.

Luxemburg den 12 december 2016.

---

(1)  Artikel 54.8 i gällande rättegångsregler.

1

(2)  Artikel 54.2 i gällande rättegångsregler.

2

(3)  Artikel 54.4 i gällande rättegångsregler.

3

---

BILAGA II

Förteckning över de nationella myndigheter som avses i artiklarna 51.5, 64.2 och 68.3

ISLAND

Justitieministeriet

LICHTENSTEIN

Justitieministeriet

NORGE

Det kungliga justitie- och beredskapsdepartementet

---

| 20.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 179/63 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 179/63

---

EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET

ARBETSORDNING

Antagen den 7 januari 1994
   (1)

Omarbetad 19 december 2017
   (2)

Ändrad 11 februari 2020
   (3)

Ändrad den 3 februari 2021
   (4)

ORGANISATIONEN AV EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET

ORGANISATIONEN AV EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET

Artikel 1

Kollegiet

Ledamöterna av Eftas övervakningsmyndighet ska agera kollektivt i enlighet med dessa regler och i med att de gör detta utgöra kollegiet.

Myndighetens verksamhet ska styras av principen om kollegialt ansvar, på grundval av kollegieledamöternas lika delaktighet i beslutsfattandet. Beslut ska bli föremål för kollektiva överläggningar i kollegiet, och samtliga ledamöter ska vara kollektivt ansvariga för alla beslut som fattas.

I kollegiets protokollordning ska ordföranden komma först, följt av ledamöterna efter deras tjänstgöringstid. För ledamöter med lika tjänstgöringstid ska åldern avgöra protokollordningen.

Artikel 2

Ordförande

Ordföranden ska företräda myndigheten som helhet utåt, med iakttagande av principen om kollegialt ansvar.

Ordföranden ska utöva överinseende över myndighetens förvaltning och har befogenhet att ingå avtal och på annat sätt binda myndigheten så att den kan fungera, dock utan att inkräkta på de befogenheter och funktioner som avses i artikel 7 i denna arbetsordning.

Ordföranden ska hålla kollegiet underrättat om sin allmänna hållning samt om enskilda frågor som berör andra av kollegiets ledamöter. Han eller hon ska agera med vederbörlig hänsyn till de andra kollegieledamöternas åsikter och i enlighet med de riktlinjer, strategier och förfaranden som fastställs av kollegiet i enlighet med artikel 16.

Artikel 3

Ansvarsområden

Kollegiet ska tilldela varje ledamot ansvar för att utarbeta och genomföra dess beslut på vissa områden (ansvarsområden). Ledamöterna ska regelbundet rapportera om och lägga fram förslag för kollegiet om politik på de områden som de ansvarar för och ska leda myndighetens offentliga kommunikation på dessa områden.

ansvarsområden

Ansvarsområdena ska fördelas i samförstånd vid utnämningen av en eller flera nya kollegieledamöter. Fördelningen ska omprövas minst vartannat år, eller på begäran av en kollegieledamot. Om inget samförstånd kan nås, ska fördelningen förbli oförändrad, och ledamöterna behåller sina befintliga ansvarsområden eller tar över dem som deras föregångare (den kollegieledamot som tidigare föreslagits av regeringen i samma Eftastat) tilldelats.

Artikel 4

Avdelningar

Vid fullgörandet av sina uppgifter ska kollegiet biträdas av fyra avdelningar, nämligen inre marknaden, konkurrens och statligt stöd, rättsliga och verkställande frågor samt administration. Avdelningarna ska ha ett nära samarbete.

Var och en av avdelningarna ska ledas av en direktör, som ska utses av och vara ansvarig inför kollegiet som helhet för sin avdelnings verksamhet. Direktörerna ska förvalta sina avdelningar i enlighet med alla strategier, förfaranden och riktlinjer som fastställts av kollegiet, och ska regelbundet på begäran rapportera till kollegiet. Om ansvaret för utarbetandet och genomförandet av beslut har tilldelats en viss ledamot av kollegiet, ska den berörda direktören ta emot instruktioner från den ledamoten.

Innan ett förslag till beslut läggs fram för kollegiet, ska den avdelning som utarbetar förslaget samråda med alla andra avdelningar som berörs av frågan. Direktören för rättsliga och verkställande frågor ska rådfrågas om förslag till rättsakter och åtgärder som kan få rättsliga följder. Direktören för administration ska rådfrågas om förslag som kan påverka myndighetens förvaltning, framför allt genom förvaltning av mänskliga resurser eller budgetkonsekvenser. Eventuell oenighet mellan avdelningarna ska antecknas när förslaget överlämnas till kollegiet.

Kollegiet får inrätta avdelningsövergripande arbetsgrupper och andra strukturer för att behandla särskilda frågor. Det ska utse ordföranden i en sådan grupp och fastställa gruppens uppgift och arbetssätt.

Artikel 5

Suppleanter

Om ordföranden är förhindrad att fullgöra sina uppgifter ska de under årets första sex månader fullgöras av den näst högst rangordnade ledamoten i protokollordningen, och under årets andra sex månader den tredje högst rangordnade ledamoten. Detta ska inbegripa fullgörandet av de uppgifter som åligger ordföranden i dennes egenskap av ledamot av kollegiet.

Om en kollegieledamot är förhindrad att fullgöra sina uppgifter ska de utövas av närmast följande ledamot i protokollordningen eller, när det gäller den lägst rangordnade ledamoten av den närmast föregående ledamot som är förmögen att utöva sina funktioner.

Om en direktör är förhindrad att fullgöra sina uppgifter ska de fullgöras av underordnade tjänstemän i den ordning som direktören har bestämt. Direktörerna ska underrätta direktören för rättsliga och verkställande frågor om den ordning som ska tillämpas.

Artikel 6

Jäviga ledamöter av kollegiet

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 9.3 i övervakningsavtalet får, om en kollegieledamot anser att det för att garantera att myndighetens oberoende inte kan ifrågasättas vore lämpligt att på grund av jäv inte delta i överläggningar eller beslut i delar av eller ett helt ärende, avstå från att delta på grund av jäv.

Kollegieledamoten ska i så fall underrätta direktören för rättsliga och verkställande frågor om sitt beslut. Direktören för rättsliga och verkställande frågor ska genast underrätta de övriga kollegieledamöterna samt alla berörda anställda, och ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att den ledamot av kollegiet som har avstått på grund av jäv inte längre är involverad i det aktuella ärendet.

Om den ledamot av kollegiet som anmält jäv anser att det vore lämpligt för myndigheten eller för det korrekta utövandet av de befogenheter och funktioner som avses i artikel 7 i denna arbetsordning att han eller hon ersätts av en tillfällig ledamot av kollegiet under ärendets handläggning, ska han eller hon föreslå de andra kollegieledamöterna att de ersätter honom eller henne i enlighet med artikel 9.3 i övervakningsavtalet.

BESLUT AV EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET

BESLUT AV EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET

Artikel 7

Typer av beslut

De befogenheter och uppgifter som myndigheten tilldelats genom EES-avtalet och övervakningsavtalet, särskilt artikel 5 i övervakningsavtalet, ska innehas av kollegiet.

Vid utövandet av dessa befogenheter och uppgifter ska myndigheten fatta beslut

| a) | vid kollegiets sammanträden i enlighet med artiklarna 8–11, |
| --- | --- |

a)

vid kollegiets sammanträden i enlighet med artiklarna 8–11,

| b) | genom det skriftliga förfarande som anges i artikel 12, |
| --- | --- |

b)

genom det skriftliga förfarande som anges i artikel 12,

| c) | genom det delegeringsförfarande som anges i artikel 13. |
| --- | --- |

c)

genom det delegeringsförfarande som anges i artikel 13.

Detsamma gäller de befogenheter och uppgifter som myndigheten tilldelats genom avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur EES-avtalet och övervakningsavtalet, särskilt artikel 2 i protokoll 9 till övervakningsavtalet.

Artikel 8

Kollegiets sammanträden

Kollegiets sammanträden ska sammankallas av ordföranden. Kollegiet ska som allmän regel sammanträda en gång i veckan. Extra sammanträden ska äga rum när så är nödvändigt.

Ordföranden ska leda sammanträdena.

För beslutsförhet ska det krävas att två ledamöter är närvarande. För att ett beslut ska antas, ska minst två röster för beslutet krävas.

Artikel 9

Dagordning för kollegiets sammanträden

Ordföranden ska utarbeta en preliminär dagordning för varje möte. Varje punkt som läggs fram av en ledamot ska föras upp på den preliminära dagordningen. På samma sätt ska varje ärende som varit pågående i mer än sex månader efter godkännande av direktören för rättsliga och verkställande frågor föras upp på den preliminära dagordningen för det första mötet i varje månad därefter.

Om inget annat beslutas ska den preliminära dagordningen och de nödvändiga arbetsdokumenten delas ut till ledamöterna minst tre arbetsdagar före dagen för sammanträdet. Den preliminära dagordningen ska vara och förbli konfidentiell.

På begäran av en ledamot får diskussionen av en punkt på dagordningen skjutas upp till nästa sammanträde, utom om senareläggningen på grund av bindande tidsfrister skulle förhindra att kollegiet fattar ett verkningsfullt beslut i ärendet.

Kollegiet får med enhällighet besluta, med uttryckligt medgivande av alla kollegieledamöter som inte kan närvara, att ta bort en fråga från den preliminära dagordningen eller att diskutera och fatta beslut i en fråga som inte står på den preliminära dagordningen eller för vilken de nödvändiga arbetsdokumenten har delats ut efter den föreskrivna tidsfristen.

Kollegiet ska, efter att ha tagit del av den preliminära dagordningen och eventuella förslag om ändringar av den, godkänna dagordningen vid sammanträdet.

Artikel 10

Närvaro vid kollegiets sammanträden

Kollegiets sammanträden är inte offentliga. Överläggningarna ska vara och förbli konfidentiella.

Direktören för rättsliga och verkställande frågor ska närvara vid alla sammanträden. Direktörerna för avdelningar som ansvarar för att utarbeta utkast till beslut på den preliminära dagordningen ska, och andra direktörer får, närvara vid sammanträdena, såvida inte kollegiet beslutar något annat.

Ordföranden får på eget initiativ eller på begäran av en ledamot inbjuda vissa tjänstemän vid myndigheten att närvara vid hela eller delar av ett sammanträde och yttra sig.

När myndigheten är skyldig att, eller har åtagit sig att, låta företrädare från en annan institution eller byrå eller ett annat organ närvara vid kollegiesammanträden där vissa typer av beslut antas, ska den institutionen eller byrån eller det organet bjudas in till det sammanträdet eller den relevanta delen av det.

Kollegiet får bjuda in varje annan person att närvara vid hela eller delar av ett sammanträde och yttra sig.

Artikel 11

Protokoll från kollegiets sammanträden

Protokoll ska föras vid kollegiets samtliga sammanträden.

Protokollet ska utgå från den dagordning som godkänts i början av mötet och innehålla de konkreta beslut som fattats om punkterna på dagordningen, dvs. vanligtvis huruvida ett förslag har antagits, avslagits eller bordlagts samt eventuella punkter som har antecknats.

Protokollet ska godkännas genom underskrift av ordföranden och kontrasigneras av direktören för rättsliga och verkställande frågor.

Artikel 12

Beslut genom skriftligt förfarande

På förslag av en ledamot får kollegiet fatta beslut genom skriftligt förfarande. Varje ledamot får under det skriftliga förfarandet begära att förslaget ska diskuteras vid ett kollegiesammanträde. I så fall ska ärendet föras upp på den preliminära dagordningen för nästa kollegiesammanträde.

Texten till det föreslagna beslutet ska delas ut till alla ledamöter med uppgift om en planerad dag för antagande.

Förslaget ska betraktas som godkänt av kollegiet på den föreslagna dagen, antingen

| — | om den föreslagna dagen infaller minst tre arbetsdagar efter det att förslaget delats ut, det har fastställs att alla kollegieledamöter känt till utdelningen av det, minst två av kollegiets ledamöter har uttryckt sitt stöd för förslaget och ingen begäran har lämnats om att förslaget ska diskuteras vid ett sammanträde, eller |
| --- | --- |

—

om den föreslagna dagen infaller minst tre arbetsdagar efter det att förslaget delats ut, det har fastställs att alla kollegieledamöter känt till utdelningen av det, minst två av kollegiets ledamöter har uttryckt sitt stöd för förslaget och ingen begäran har lämnats om att förslaget ska diskuteras vid ett sammanträde, eller

| — | om alla kollegieledamöter har uttryckt sitt stöd. |
| --- | --- |

—

om alla kollegieledamöter har uttryckt sitt stöd.

Beslutet ska antecknas i protokollet för nästa kollegiesammanträde.

Artikel 13

Delegerade beslut

Under förutsättning att principen om kollegialt ansvar iakttas fullständigt får kollegiet ge en kollegieledamot befogenhet att i dess namn och under dess överinseende anta tydligt avgränsade beslut inom de områden för vilka de getts ansvar i enlighet med artikel 3 och anta den definitiva ordalydelsen av ett beslut vars sakinnehåll har fastställts av kollegiet.

Under perioder när ett tillräckligt antal kollegieledamöter för beslutsförhet inte är i tjänst, får en eller flera kollegieledamöter bemyndigas att fatta sådana brådskande beslut som kan komma att krävas.

Tjänstemän får ges befogenhet att vidta klart avgränsade lednings- och förvaltningsåtgärder.

Trots en delegering av beslutsbefogenheter förbehåller sig kollegiet i samtliga fall rätten att självt fatta beslut. Dessutom får den ansvariga kollegieledamoten besluta att inte utöva de delegerade befogenheterna och i stället hänskjuta beslutet till det fullständiga kollegiet. Beslut som enligt en kollegieledamot är av särskild betydelse eller särskilt intresse ska under alla omständigheter hänskjutas till det fullständiga kollegiet.

Direktören för rättsliga och verkställande frågor ska regelbundet informera kollegiet om de beslut som fattas med stöd av ett beslut om delegering och se till att de noteras vid ett kollegiesammanträde.

Befogenheter som delegeras i enlighet med denna artikel får endast utövas med godkännande av direktören för rättsliga och verkställande frågor och får inte vidaredelegeras, utom i den omfattning detta uttryckligen anges i beslutet om delegering.

Artikel 14

Förfarande

Direktören för rättsliga och verkställande frågor ska bistå ordföranden inför kollegiets sammanträden, i genomförandet av förfarandena för beslutsfattande och i förekommande fall med kommunikation och offentliggörande av myndighetens beslut.

För detta ändamål ska han eller hon säkerställa efterlevnaden av bestämmelserna om utarbetande och inlämnande av sådana handlingar som ledamöterna ska föreläggas, och i förekommande fall vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa officiell anmälan av myndighetens beslut och offentliggörande av dem.

Artikel 15

Bestyrkande

Rättsakter som antagits av kollegiet, vid ett sammanträde eller genom skriftligt förfarande, ska bestyrkas på det eller de språk på vilka de är giltiga, genom underskrift av ordföranden och kontrasignering av direktören för rättsliga och verkställande frågor.

Rättsakter som antagits genom delegering ska bestyrkas på det eller de språk på vilka de är giltiga, genom underskrift av den befullmäktigade ledamoten och kontrasignering av direktören för rättsliga och verkställande frågor.

I de begränsade fall då en tjänsteman har fått befogenhet att anta rättsakter ska dessa bestyrkas genom underskrift av tjänstemannen.

Elektroniska signaturer ska användas närhelst det är möjligt.

LEDNING OCH ADMINISTRATION

LEDNING OCH ADMINISTRATION

Artikel 16

Ledningsbeslut och administrativa beslut

Myndighetens ledningsbeslut och administrativa beslut om tillsättning av tjänstemän, ingående av avtal och övriga ärenden som inte berör de befogenheter och uppgifter som avses i artikel 7 i denna arbetsordning ska fattas av den behöriga direktören under ordförandens överinseende och i enlighet med de strategier, förfaranden och riktlinjer som fastställts av kollegiet.

Alla beslut rörande myndighetens ledning och administration som kan påverka myndighetens möjligheter att utöva de befogenheter och uppgifter som avses i artikel 7 i denna arbetsordning, såsom utnämning av direktörer eller eventuella ändringar av myndighetens uppbyggnad, resursfördelning eller ansvarsfördelning mellan myndighetens avdelningar, får endast fattas av kollegiet som helhet i samförstånd.

Direktörerna ska vara ansvariga inför kollegiet för sina beslut och rapportera till kollegiet som helhet på begäran. Kollegiet ska när så krävs fastställa regler, riktlinjer, strategier och förfaranden för att ge verkan åt denna arbetsordning och för att tillhandahålla instruktioner för ledningen och administrationen av myndigheten som helhet.

Ordföranden ska med jämna mellanrum sammankalla ledningssammanträden där direktörerna rapporterar om och tar emot vägledning från kollegiet om förvaltningen och driften av deras avdelningar.

Direktörerna ska regelbundet samråda med direktören för administration om ledningen av deras avdelningar när det gäller personalförvaltning, ekonomi, informationsteknik, säkerhet och andra administrativa frågor.

SLUTBESTÄMMELSER

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 17

Ikraftträdande

Denna arbetsordning träder i kraft den 1 januari 2018.

Artikel 18

Upphävande

Arbetsordningen av den 7 januari 1994, i dess ändrade lydelse, ska upphöra att gälla och ersättas när den här arbetsordningen träder i kraft.

Alla beslut som fattats enligt den tidigare arbetsordningen ska förbli opåverkade.

Artikel 19

Offentliggörande

Denna arbetsordning, som äger giltighet på det engelska språket, ska offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

---

(1)  Doc No186989.

1

(2)  Kollegiets beslut nr 217/17/KOL.

2

(3)  Kollegiets beslut nr 007/20/KOL.

3

(4)  Kollegiets beslut nr 004/21/KOL.

4

---