# Euroopa Liidu L 243/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 243 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik9. juuli 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 243

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik9. juuli 2021

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/1119, 30. juuni 2021, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/1119, 30. juuni 2021, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus)

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1120, 8. juuli 2021, millega muudetakse määrust (EL) nr 468/2010, millega kehtestatakse ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade ELi nimekiri | 18 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1121, 8. juuli 2021, millega määratakse kindlaks liikmesriikide esitatavad statistilised andmed liidu turule tulevate toodete tooteohutuse ja nõuetele vastavuse kontrollimise kohta (
  1
  ) | 37 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1122, 8. juuli 2021, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2016/1368, lisades Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1011 kohasesse finantsturgudel kasutatavate kriitilise tähtsusega võrdlusaluste loetellu Norra pankadevahelise laenuintressimäära ja jättes nimetatud loetelust välja Londoni pankadevahelise laenuintressimäära (
  1
  ) | 39 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1123, 8. juuli 2021, millega peatatakse rakendusmäärusega (EL) 2020/1646 kehtestatud kaubanduspoliitika meetmed, mida kohaldatakse teatavate Ameerika Ühendriikidest pärit toodete suhtes pärast otsuse langetamist Maailma Kaubandusorganisatsiooni vaidluste lahendamise käsitusleppe kohases kaubandusvaidluses | 43 |
| | | OTSUSED |
| | * | Liikmesriikide valitsuste esindajate otsus (EL) 2021/1124, 7. juuli 2021, millega nimetatakse ametisse Euroopa Kohtu kaks kohtunikku ja kaks kohtujuristi | 45 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2021/1125, 8. juuli 2021, millega keeldutakse lisamast retsepti alusel väljastatavat ravimit tsink-D-glükonaati nende ravimite loetellu, mis ei pea kandma Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/83/EÜ artikli 54 punktis o osutatud turvaelemente (
  1
  ) | 47 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/1126, 8. juuli 2021, millega määratakse kindlaks Šveitsi välja antud COVID-19 tõendite samaväärsus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kohaselt välja antud tõenditega (
  1
  ) | 49 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1120, 8. juuli 2021, millega muudetakse määrust (EL) nr 468/2010, millega kehtestatakse ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade ELi nimekiri

18

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1121, 8. juuli 2021, millega määratakse kindlaks liikmesriikide esitatavad statistilised andmed liidu turule tulevate toodete tooteohutuse ja nõuetele vastavuse kontrollimise kohta (
  1
  )

1

37

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1122, 8. juuli 2021, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2016/1368, lisades Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1011 kohasesse finantsturgudel kasutatavate kriitilise tähtsusega võrdlusaluste loetellu Norra pankadevahelise laenuintressimäära ja jättes nimetatud loetelust välja Londoni pankadevahelise laenuintressimäära (
  1
  )

1

39

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1123, 8. juuli 2021, millega peatatakse rakendusmäärusega (EL) 2020/1646 kehtestatud kaubanduspoliitika meetmed, mida kohaldatakse teatavate Ameerika Ühendriikidest pärit toodete suhtes pärast otsuse langetamist Maailma Kaubandusorganisatsiooni vaidluste lahendamise käsitusleppe kohases kaubandusvaidluses

43

OTSUSED

*

Liikmesriikide valitsuste esindajate otsus (EL) 2021/1124, 7. juuli 2021, millega nimetatakse ametisse Euroopa Kohtu kaks kohtunikku ja kaks kohtujuristi

45

*

Komisjoni otsus (EL) 2021/1125, 8. juuli 2021, millega keeldutakse lisamast retsepti alusel väljastatavat ravimit tsink-D-glükonaati nende ravimite loetellu, mis ei pea kandma Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/83/EÜ artikli 54 punktis o osutatud turvaelemente (
  1
  )

1

47

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/1126, 8. juuli 2021, millega määratakse kindlaks Šveitsi välja antud COVID-19 tõendite samaväärsus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kohaselt välja antud tõenditega (
  1
  )

1

49

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 9.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 243/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 243/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2021/1119,

30. juuni 2021,

millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamusi, (1)

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, (2)

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kliimamuutustest tingitud eksistentsiaalne oht eeldab julgemate eesmärkide püstitamist ja kliimameetmete tõhustamist nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil. Liit on võtnud endale kohustuse rohkem pingutada, et võidelda kliimamuutuste vastu ja viia ellu Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkulepe (edaspidi „Pariisi kokkulepe“), (4) juhindudes selle põhimõtetest ja tuginedes parimatele kättesaadavatele teaduspõhistele teadmistele, pidades silmas Pariisi kokkuleppe pikaajalist temperatuurieesmärki. |
| --- | --- |

(1)

Kliimamuutustest tingitud eksistentsiaalne oht eeldab julgemate eesmärkide püstitamist ja kliimameetmete tõhustamist nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil. Liit on võtnud endale kohustuse rohkem pingutada, et võidelda kliimamuutuste vastu ja viia ellu Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkulepe (edaspidi „Pariisi kokkulepe“), (4) juhindudes selle põhimõtetest ja tuginedes parimatele kättesaadavatele teaduspõhistele teadmistele, pidades silmas Pariisi kokkuleppe pikaajalist temperatuurieesmärki.

| (2) | Komisjon esitas 11. detsembri 2019. aasta teatises „Euroopa roheline kokkulepe“ (edaspidi „Euroopa rohelepe“) uue majanduskasvu strateegia, mille eesmärk on muuta liit õiglaseks ja jõukaks, nüüdisaegse, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks, kus 2050. aastaks ei ole enam kasvuhoonegaaside netoheidet ja kus majanduskasv on ressursikasutusest lahutatud. Euroopa roheleppe eesmärk on ka kaitsta, säilitada ja suurendada liidu looduskapitali ning kaitsta kodanike tervist ja heaolu keskkonnaga seotud ohtude ja mõju eest. Samal ajal peab see üleminek olema õiglane ja kaasav, nii et kedagi ei jäetaks kõrvale. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon esitas 11. detsembri 2019. aasta teatises „Euroopa roheline kokkulepe“ (edaspidi „Euroopa rohelepe“) uue majanduskasvu strateegia, mille eesmärk on muuta liit õiglaseks ja jõukaks, nüüdisaegse, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks, kus 2050. aastaks ei ole enam kasvuhoonegaaside netoheidet ja kus majanduskasv on ressursikasutusest lahutatud. Euroopa roheleppe eesmärk on ka kaitsta, säilitada ja suurendada liidu looduskapitali ning kaitsta kodanike tervist ja heaolu keskkonnaga seotud ohtude ja mõju eest. Samal ajal peab see üleminek olema õiglane ja kaasav, nii et kedagi ei jäetaks kõrvale.

| (3) | Valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) 2018. aasta eriaruanne, milles käsitletakse mõju, mis tuleneb üleilmsest soojenemisest 1,5 °C võrra tööstusajastu eelse tasemega võrreldes ja sellega seotud üleilmseid kasvuhoonegaaside heitkoguste muutumise suundumusi kliimamuutuste ohule üleilmse reageerimise tugevdamise, kestliku arengu ja vaesuse kaotamiseks tehtavate jõupingutuste kontekstis, loob kliimamuutustega võitlemiseks tugeva teadusliku aluse ning on selle tõenduseks, et kliimameetmeid on vaja kiiresti tugevdada ning jätkata üleminekut kliimaneutraalsele majandusele. Selles eriaruandes kinnitatakse, et kasvuhoonegaaside heidet tuleb kiiresti vähendada ja temperatuuri tõusu on vaja hoida 1,5 °C piires, eelkõige selleks, et vähendada äärmuslike ilmastikunähtuste ja murdepunktideni jõudmise tõenäosust. Elurikkuse ja ökosüsteemi teenuseid käsitleva valitsustevahelise teaduslik-poliitilise foorumi (IPBES) 2019. aasta üleilmne elurikkuse ja ökosüsteemi teenuste hindamisaruanne annab tunnistust elurikkuse vähenemisest kogu maailmas, kusjuures kliimamuutused on tähtsuselt kolmas elurikkust vähendav tegur. |
| --- | --- |

(3)

Valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) 2018. aasta eriaruanne, milles käsitletakse mõju, mis tuleneb üleilmsest soojenemisest 1,5 °C võrra tööstusajastu eelse tasemega võrreldes ja sellega seotud üleilmseid kasvuhoonegaaside heitkoguste muutumise suundumusi kliimamuutuste ohule üleilmse reageerimise tugevdamise, kestliku arengu ja vaesuse kaotamiseks tehtavate jõupingutuste kontekstis, loob kliimamuutustega võitlemiseks tugeva teadusliku aluse ning on selle tõenduseks, et kliimameetmeid on vaja kiiresti tugevdada ning jätkata üleminekut kliimaneutraalsele majandusele. Selles eriaruandes kinnitatakse, et kasvuhoonegaaside heidet tuleb kiiresti vähendada ja temperatuuri tõusu on vaja hoida 1,5 °C piires, eelkõige selleks, et vähendada äärmuslike ilmastikunähtuste ja murdepunktideni jõudmise tõenäosust. Elurikkuse ja ökosüsteemi teenuseid käsitleva valitsustevahelise teaduslik-poliitilise foorumi (IPBES) 2019. aasta üleilmne elurikkuse ja ökosüsteemi teenuste hindamisaruanne annab tunnistust elurikkuse vähenemisest kogu maailmas, kusjuures kliimamuutused on tähtsuselt kolmas elurikkust vähendav tegur.

| (4) | Pikaajalise eesmärgi kindlaksmääramine on väga oluline selleks, et toetada majanduse ja ühiskonna ümberkujundamist, kvaliteetsete töökohtade loomist, kestlikku majanduskasvu ja ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamist ning püüelda ausal, sotsiaalselt tasakaalustatud, õiglasel ja kulutasuval viisil Pariisi kokkuleppe pikaajalise temperatuurieesmärgi poole. |
| --- | --- |

(4)

Pikaajalise eesmärgi kindlaksmääramine on väga oluline selleks, et toetada majanduse ja ühiskonna ümberkujundamist, kvaliteetsete töökohtade loomist, kestlikku majanduskasvu ja ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamist ning püüelda ausal, sotsiaalselt tasakaalustatud, õiglasel ja kulutasuval viisil Pariisi kokkuleppe pikaajalise temperatuurieesmärgi poole.

| (5) | On vaja tegeleda sagenevate kliimaga seotud terviseohtudega, sealhulgas sagedasemate ja intensiivsemate kuumalainete, metsa- või maastikupõlengute ning üleujutustega, toidu ja veega seotud ohutuse ja julgeolekuohtudega, nakkushaiguste tekke ja levikuga. Nagu komisjoni 24. veebruari 2021. aasta teatises „Kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise Euroopa kujundamine – ELi uus kliimamuutustega kohanemise strateegia“ teatati, on komisjon loonud kliimamuutustega kohanemise Euroopa platvormil „Climate-ADAPT“ Euroopa kliima ja tervise vaatluskeskuse, et paremini mõista, ette näha ja minimeerida kliimamuutustest tulenevaid terviseohte. |
| --- | --- |

(5)

On vaja tegeleda sagenevate kliimaga seotud terviseohtudega, sealhulgas sagedasemate ja intensiivsemate kuumalainete, metsa- või maastikupõlengute ning üleujutustega, toidu ja veega seotud ohutuse ja julgeolekuohtudega, nakkushaiguste tekke ja levikuga. Nagu komisjoni 24. veebruari 2021. aasta teatises „Kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise Euroopa kujundamine – ELi uus kliimamuutustega kohanemise strateegia“ teatati, on komisjon loonud kliimamuutustega kohanemise Euroopa platvormil „Climate-ADAPT“ Euroopa kliima ja tervise vaatluskeskuse, et paremini mõista, ette näha ja minimeerida kliimamuutustest tulenevaid terviseohte.

| (6) | Käesolevas määruses järgitakse põhiõigusi ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eelkõige selle artiklit 37, mille eesmärk on edendada kõrgetasemelise keskkonnakaitse ja keskkonna kvaliteedi parandamise lõimimist liidu poliitikasse kooskõlas kestliku arengu põhimõttega. |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses järgitakse põhiõigusi ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eelkõige selle artiklit 37, mille eesmärk on edendada kõrgetasemelise keskkonnakaitse ja keskkonna kvaliteedi parandamise lõimimist liidu poliitikasse kooskõlas kestliku arengu põhimõttega.

| (7) | Kliimameetmed peaksid olema kõigi liidu majandussektorite jaoks võimalus ning aitama kindlustada liidu tööstuse juhtpositsiooni üleilmses innovatsioonis. Liidu õigusraamistiku ja tööstuse jõupingutuste toel on võimalik majanduskasv kasvuhoonegaaside heitest lahutada. Näiteks aastatel 1990–2019 vähenes liidu kasvuhoonegaaside heide 24 % ning majanduskasv oli samas vahemikus 60 %. Ilma et see piiraks liidu tasandil vastu võetud siduvate õigusaktide ja muude algatuste kohaldamist, peaksid kõik majandussektorid, sealhulgas energeetika, tööstus, transport, kütte- ja jahutussektor ning hooned, põllumajandus, jäätmemajandus ja maakasutus, maakasutuse muutus ja metsandus, olenemata sellest, kas need sektorid on hõlmatud liidu kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega kauplemise süsteemiga (edaspidi „ELi HKS“), aitama kaasa kliimaneutraalsuse saavutamisele liidus 2050. aastaks. Selleks et suurendada kõigi ettevõtjate kaasatust, peaks komisjon hõlbustama sektoripõhiseid kliimadialooge ja -partnerlusi, tuues kaasaval ja esinduslikul viisil kokku peamised sidusrühmad, et julgustada sektoreid endid koostama indikatiivseid vabatahtlikke teekaarte ja kavandama oma üleminekut liidu kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamisele 2050. aastaks. Sellised teekaardid võivad anda väärtusliku panuse sektorite abistamisse kliimaneutraalsele majandusele üleminekuks vajalike investeeringute kavandamisel ning võivad samuti aidata tugevdada valdkondlikku osalemist kliimaneutraalsete lahenduste otsimisel. Sellised teekaardid võiksid täiendada ka olemasolevaid algatusi, sealhulgas Euroopa akuliitu ja Euroopa saastevaba vesiniku liitu, millega edendatakse tööstuse koostööd kliimaneutraalsusele üleminekul. |
| --- | --- |

(7)

Kliimameetmed peaksid olema kõigi liidu majandussektorite jaoks võimalus ning aitama kindlustada liidu tööstuse juhtpositsiooni üleilmses innovatsioonis. Liidu õigusraamistiku ja tööstuse jõupingutuste toel on võimalik majanduskasv kasvuhoonegaaside heitest lahutada. Näiteks aastatel 1990–2019 vähenes liidu kasvuhoonegaaside heide 24 % ning majanduskasv oli samas vahemikus 60 %. Ilma et see piiraks liidu tasandil vastu võetud siduvate õigusaktide ja muude algatuste kohaldamist, peaksid kõik majandussektorid, sealhulgas energeetika, tööstus, transport, kütte- ja jahutussektor ning hooned, põllumajandus, jäätmemajandus ja maakasutus, maakasutuse muutus ja metsandus, olenemata sellest, kas need sektorid on hõlmatud liidu kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega kauplemise süsteemiga (edaspidi „ELi HKS“), aitama kaasa kliimaneutraalsuse saavutamisele liidus 2050. aastaks. Selleks et suurendada kõigi ettevõtjate kaasatust, peaks komisjon hõlbustama sektoripõhiseid kliimadialooge ja -partnerlusi, tuues kaasaval ja esinduslikul viisil kokku peamised sidusrühmad, et julgustada sektoreid endid koostama indikatiivseid vabatahtlikke teekaarte ja kavandama oma üleminekut liidu kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamisele 2050. aastaks. Sellised teekaardid võivad anda väärtusliku panuse sektorite abistamisse kliimaneutraalsele majandusele üleminekuks vajalike investeeringute kavandamisel ning võivad samuti aidata tugevdada valdkondlikku osalemist kliimaneutraalsete lahenduste otsimisel. Sellised teekaardid võiksid täiendada ka olemasolevaid algatusi, sealhulgas Euroopa akuliitu ja Euroopa saastevaba vesiniku liitu, millega edendatakse tööstuse koostööd kliimaneutraalsusele üleminekul.

| (8) | Pariisi kokkuleppe artikli 2 lõike 1 punktis a on sätestatud pikaajaline temperatuurieesmärk, millega püütakse tugevdada üleilmset reageerimist kliimamuutuste ohule, suurendades suutlikkust kohaneda kliimamuutuste ebasoodsa mõjuga, nagu on sätestatud selle artikli 2 lõike 1 punktis b, ja viies rahastamisvood kooskõlla arenguteega, mis on suunatud vähese kasvuhoonegaaside heite ja kliima muutumisele vastupidava arengu saavutamisele, nagu on sätestatud Pariisi kokkuleppe artikli 2 lõike 1 punktis c. Käesolev määrus kui Pariisi kokkuleppesse antava liidu panuse üldine raamistik peaks tagama selle, et nii liit kui ka selle liikmesriigid aitaksid kaasa üleilmsele kliimamuutustele reageerimisele, nagu on osutatud Pariisi kokkuleppes. |
| --- | --- |

(8)

Pariisi kokkuleppe artikli 2 lõike 1 punktis a on sätestatud pikaajaline temperatuurieesmärk, millega püütakse tugevdada üleilmset reageerimist kliimamuutuste ohule, suurendades suutlikkust kohaneda kliimamuutuste ebasoodsa mõjuga, nagu on sätestatud selle artikli 2 lõike 1 punktis b, ja viies rahastamisvood kooskõlla arenguteega, mis on suunatud vähese kasvuhoonegaaside heite ja kliima muutumisele vastupidava arengu saavutamisele, nagu on sätestatud Pariisi kokkuleppe artikli 2 lõike 1 punktis c. Käesolev määrus kui Pariisi kokkuleppesse antava liidu panuse üldine raamistik peaks tagama selle, et nii liit kui ka selle liikmesriigid aitaksid kaasa üleilmsele kliimamuutustele reageerimisele, nagu on osutatud Pariisi kokkuleppes.

| (9) | Liidu ja liikmesriikide kliimameetmete eesmärk on kaitsta ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 raames ja Pariisi kokkuleppe eesmärkide poole püüeldes inimesi ja planeeti, heaolu, jõukust, majandust, tervist, toidusüsteeme, ökosüsteemide terviklikkust ja elurikkust kliimamuutuste ohu eest, samuti maksimeerida planeedi võimaluste piires jõukust ning tugevdada ühiskonna vastupanuvõimet ja vähendada selle vastuvõtlikkust kliimamuutuste suhtes. Sellel taustal peaksid liidu ja liikmesriikide meetmed juhinduma Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud ettevaatuspõhimõttest ja põhimõttest „saastaja maksab“ ning võtma arvesse ka energialiidu energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet ja Euroopa roheleppe põhimõtet „ära tekita kahju“. |
| --- | --- |

(9)

Liidu ja liikmesriikide kliimameetmete eesmärk on kaitsta ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 raames ja Pariisi kokkuleppe eesmärkide poole püüeldes inimesi ja planeeti, heaolu, jõukust, majandust, tervist, toidusüsteeme, ökosüsteemide terviklikkust ja elurikkust kliimamuutuste ohu eest, samuti maksimeerida planeedi võimaluste piires jõukust ning tugevdada ühiskonna vastupanuvõimet ja vähendada selle vastuvõtlikkust kliimamuutuste suhtes. Sellel taustal peaksid liidu ja liikmesriikide meetmed juhinduma Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud ettevaatuspõhimõttest ja põhimõttest „saastaja maksab“ ning võtma arvesse ka energialiidu energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet ja Euroopa roheleppe põhimõtet „ära tekita kahju“.

| (10) | Kliimaneutraalsust peaksid aitama saavutada kõik majandussektorid, mille puhul reguleeritakse liidu õigusega kasvuhoonegaaside heidet või sidumist. |
| --- | --- |

(10)

Kliimaneutraalsust peaksid aitama saavutada kõik majandussektorid, mille puhul reguleeritakse liidu õigusega kasvuhoonegaaside heidet või sidumist.

| (11) | Arvestades energia tootmise ja tarbimise suurt mõju kasvuhoonegaaside heite tasemele, on väga oluline tagada üleminek ohutule, kestlikule, taskukohasele ja kindlale energiasüsteemile, mis tugineb taastuvate energiaallikate kasutuselevõtmisele, hästitoimivale energia siseturule ja energiatõhususe parandamisele, vähendades seejuures energiaostuvõimetust. Digiüleminek, tehnoloogiline innovatsioon ning teadus- ja arendustegevus on samuti tähtsad kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamise tegurid. |
| --- | --- |

(11)

Arvestades energia tootmise ja tarbimise suurt mõju kasvuhoonegaaside heite tasemele, on väga oluline tagada üleminek ohutule, kestlikule, taskukohasele ja kindlale energiasüsteemile, mis tugineb taastuvate energiaallikate kasutuselevõtmisele, hästitoimivale energia siseturule ja energiatõhususe parandamisele, vähendades seejuures energiaostuvõimetust. Digiüleminek, tehnoloogiline innovatsioon ning teadus- ja arendustegevus on samuti tähtsad kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamise tegurid.

| (12) | Liit on kehtestanud õigusraamistiku, et saavutada 2014. aastal enne Pariisi kokkuleppe jõustumist kokku lepitud kasvuhoonegaaside heite vähendamise 2030. aasta eesmärk. Selle eesmärgi saavutamiseks on muu hulgas vastu võetud sellised õigusaktid nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/87/EÜ, (5) millega loodi ELi HKS, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/842, (6) millega kehtestati liikmesriikidele kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärgid 2030. aastaks, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/841, (7) millega nõutakse liikmesriikidelt maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest pärineva kasvuhoonegaaside heite ja nende sidumise tasakaalustamist. |
| --- | --- |

(12)

Liit on kehtestanud õigusraamistiku, et saavutada 2014. aastal enne Pariisi kokkuleppe jõustumist kokku lepitud kasvuhoonegaaside heite vähendamise 2030. aasta eesmärk. Selle eesmärgi saavutamiseks on muu hulgas vastu võetud sellised õigusaktid nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/87/EÜ, (5) millega loodi ELi HKS, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/842, (6) millega kehtestati liikmesriikidele kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärgid 2030. aastaks, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/841, (7) millega nõutakse liikmesriikidelt maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest pärineva kasvuhoonegaaside heite ja nende sidumise tasakaalustamist.

| (13) | ELi HKS on liidu kliimapoliitika nurgakivi ja selle peamine vahend kasvuhoonegaaside heitkoguste kulutasuvaks vähendamiseks. |
| --- | --- |

(13)

ELi HKS on liidu kliimapoliitika nurgakivi ja selle peamine vahend kasvuhoonegaaside heitkoguste kulutasuvaks vähendamiseks.

| (14) | Komisjon tutvustas oma 28. novembri 2018. aasta teatises „Puhas planeet kõigi jaoks. Euroopa pikaajaline strateegiline visioon, et jõuda jõuka, nüüdisaegse, konkurentsivõimelise ja kliimaneutraalse majanduseni“ visiooni sellest, kuidas jõuda liidus 2050. aastaks kasvuhoonegaaside netonullheiteni sotsiaalselt õiglase ja kulutõhusa ülemineku kaudu. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon tutvustas oma 28. novembri 2018. aasta teatises „Puhas planeet kõigi jaoks. Euroopa pikaajaline strateegiline visioon, et jõuda jõuka, nüüdisaegse, konkurentsivõimelise ja kliimaneutraalse majanduseni“ visiooni sellest, kuidas jõuda liidus 2050. aastaks kasvuhoonegaaside netonullheiteni sotsiaalselt õiglase ja kulutõhusa ülemineku kaudu.

| (15) | 30. novembril 2016 avaldatud paketi „Puhas energia kõikidele eurooplastele“ kaudu on liit viinud ellu kõikehõlmavat süsinikuheite vähendamise poliitikat, eriti ehitades üles tugevat energialiitu, mis hõlmab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivides 2012/27/EL (8) ja (EL) 2018/2001 (9) energiatõhususe ja taastuvenergia kasutamise 2030. aasta eesmärkide seadmist, ning tõhustades asjakohaseid õigusakte, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/31/EL (10). |
| --- | --- |

(15)

30. novembril 2016 avaldatud paketi „Puhas energia kõikidele eurooplastele“ kaudu on liit viinud ellu kõikehõlmavat süsinikuheite vähendamise poliitikat, eriti ehitades üles tugevat energialiitu, mis hõlmab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivides 2012/27/EL (8) ja (EL) 2018/2001 (9) energiatõhususe ja taastuvenergia kasutamise 2030. aasta eesmärkide seadmist, ning tõhustades asjakohaseid õigusakte, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/31/EL (10).

| (16) | Liit on kliimaneutraalsusele üleminekul maailmas juhtpositsioonil ning on kindlalt otsustanud aidata suurendada üleilmseid ambitsioone ja tugevdada üleilmset reageerimist kliimamuutustele, kasutades kõiki oma käsutuses olevaid vahendeid, sealhulgas kliimadiplomaatiat. |
| --- | --- |

(16)

Liit on kliimaneutraalsusele üleminekul maailmas juhtpositsioonil ning on kindlalt otsustanud aidata suurendada üleilmseid ambitsioone ja tugevdada üleilmset reageerimist kliimamuutustele, kasutades kõiki oma käsutuses olevaid vahendeid, sealhulgas kliimadiplomaatiat.

| (17) | Liit peaks jätkama kliimameetmete rakendamist ja hoidma kliimavaldkonnas rahvusvahelist juhtpositsiooni ka pärast 2050. aastat, et kaitsta inimesi ja planeeti kliimamuutuste ohu eest, püüeldes Pariisi kokkuleppes seatud pikaajalise temperatuurieesmärgi poole ja järgides IPCC, IPBESi ja kliimamuutusi käsitleva Euroopa teadusnõukogu teaduslikke hinnanguid, samuti muude rahvusvaheliste organite hinnanguid. |
| --- | --- |

(17)

Liit peaks jätkama kliimameetmete rakendamist ja hoidma kliimavaldkonnas rahvusvahelist juhtpositsiooni ka pärast 2050. aastat, et kaitsta inimesi ja planeeti kliimamuutuste ohu eest, püüeldes Pariisi kokkuleppes seatud pikaajalise temperatuurieesmärgi poole ja järgides IPCC, IPBESi ja kliimamuutusi käsitleva Euroopa teadusnõukogu teaduslikke hinnanguid, samuti muude rahvusvaheliste organite hinnanguid.

| (18) | Kasvuhoonegaaside heite ülekandumise oht säilib nende rahvusvaheliste partnerite puhul, kellel ei ole liiduga samu kliimakaitsestandardeid. Seepärast kavatseb komisjon teha ettepaneku võtta valitud sektorites kasutusele piiril kohaldatav süsiniku kohandusmehhanism, et vähendada selliseid riske viisil, mis on kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni reeglitega. Tähtis on ka säilitada mõjusad poliitilised stiimulid, et toetada tehnoloogilisi lahendusi ja innovatsiooni, mis võimaldavad üleminekut konkurentsivõimelisele kliimaneutraalsele liidu majandusele, tagades samal ajal investeerimiskindluse. |
| --- | --- |

(18)

Kasvuhoonegaaside heite ülekandumise oht säilib nende rahvusvaheliste partnerite puhul, kellel ei ole liiduga samu kliimakaitsestandardeid. Seepärast kavatseb komisjon teha ettepaneku võtta valitud sektorites kasutusele piiril kohaldatav süsiniku kohandusmehhanism, et vähendada selliseid riske viisil, mis on kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni reeglitega. Tähtis on ka säilitada mõjusad poliitilised stiimulid, et toetada tehnoloogilisi lahendusi ja innovatsiooni, mis võimaldavad üleminekut konkurentsivõimelisele kliimaneutraalsele liidu majandusele, tagades samal ajal investeerimiskindluse.

| (19) | Euroopa Parlament nõudis oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsioonis Euroopa rohelise kokkuleppe kohta, et üleminek kliimaneutraalsele ühiskonnale tuleb saavutada hiljemalt 2050. aastaks ja sellest peab saama Euroopa edulugu, ning kuulutas oma 28. novembri 2019. aasta resolutsioonis kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra kohta välja kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra. Euroopa Parlament on ka korduvalt kutsunud liitu üles seadma 2030. aastaks suurema kliimaeesmärgi ning lisama selle eesmärgi käesolevasse määrusesse. Euroopa Ülemkogu leppis oma 12. detsembri 2019. aasta järeldustes kokku eesmärgi saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalne liit kooskõlas Pariisi kokkuleppe eesmärkidega, tunnistades samal ajal, et vaja on kehtestada tugiraamistik, mis toob kasu kõigile liikmesriikidele ning sisaldab piisavaid instrumente, stiimuleid, toetust ja investeeringuid, et tagada kulutõhus, aus ning sotsiaalselt tasakaalustatud ja õiglane üleminek, võttes arvesse riikide erinevat lähteolukorda. Samuti märkis ta, et üleminek eeldab suuri avaliku ja erasektori investeeringuid. Liit esitas ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonile vähese kasvuhoonegaaside heitega arengu pikaajalise strateegia 6. märtsil 2020 ja oma riiklikult kindlaksmääratud panuse 17. detsembril 2020, pärast nende vastuvõtmist nõukogus. |
| --- | --- |

(19)

Euroopa Parlament nõudis oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsioonis Euroopa rohelise kokkuleppe kohta, et üleminek kliimaneutraalsele ühiskonnale tuleb saavutada hiljemalt 2050. aastaks ja sellest peab saama Euroopa edulugu, ning kuulutas oma 28. novembri 2019. aasta resolutsioonis kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra kohta välja kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra. Euroopa Parlament on ka korduvalt kutsunud liitu üles seadma 2030. aastaks suurema kliimaeesmärgi ning lisama selle eesmärgi käesolevasse määrusesse. Euroopa Ülemkogu leppis oma 12. detsembri 2019. aasta järeldustes kokku eesmärgi saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalne liit kooskõlas Pariisi kokkuleppe eesmärkidega, tunnistades samal ajal, et vaja on kehtestada tugiraamistik, mis toob kasu kõigile liikmesriikidele ning sisaldab piisavaid instrumente, stiimuleid, toetust ja investeeringuid, et tagada kulutõhus, aus ning sotsiaalselt tasakaalustatud ja õiglane üleminek, võttes arvesse riikide erinevat lähteolukorda. Samuti märkis ta, et üleminek eeldab suuri avaliku ja erasektori investeeringuid. Liit esitas ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonile vähese kasvuhoonegaaside heitega arengu pikaajalise strateegia 6. märtsil 2020 ja oma riiklikult kindlaksmääratud panuse 17. detsembril 2020, pärast nende vastuvõtmist nõukogus.

| (20) | Liit peaks võtma sihiks saavutada liidu sees 2050. aastaks kasvuhoonegaaside inimtekkelistest allikatest pärineva heite ja nende neeldajates sidumise vaheline tasakaal kogu majanduses ning kohasel juhul saavutada pärast seda negatiivsed heitkogused. See eesmärk peaks hõlmama liidu õigusega reguleeritud kasvuhoonegaaside heidet ja sidumist kogu liidus. Peaks olema võimalik käsitleda sellist heidet ja sidumist asjakohaste kliima- ja energiaõigusaktide läbivaatamise käigus. Neeldajad hõlmavad looduslikke ja tehnoloogilisi lahendusi, nagu on aru antud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonile esitatud liidu kasvuhoonegaaside inventuurides. Lahendused, mis põhinevad süsiniku kogumise ja säilitamise ning süsiniku kogumise ja kasutamise tehnoloogiatel, võivad aidata vähendada süsinikuheidet, leevendades eelkõige protsessiheidet tööstuses nendes liikmesriikides, kes on selle tehnoloogia valinud. 2050. aastaks seatud kogu liitu hõlmavat kliimaneutraalsuse eesmärki peaksid kõik liikmesriigid püüdma saavutada ühiselt ning liikmesriigid, Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon peaksid võtma vajalikud meetmed, et seda oleks võimalik teha. Liidu tasandi meetmed on eesmärgi saavutamiseks vajalike meetmete oluline osa. |
| --- | --- |

(20)

Liit peaks võtma sihiks saavutada liidu sees 2050. aastaks kasvuhoonegaaside inimtekkelistest allikatest pärineva heite ja nende neeldajates sidumise vaheline tasakaal kogu majanduses ning kohasel juhul saavutada pärast seda negatiivsed heitkogused. See eesmärk peaks hõlmama liidu õigusega reguleeritud kasvuhoonegaaside heidet ja sidumist kogu liidus. Peaks olema võimalik käsitleda sellist heidet ja sidumist asjakohaste kliima- ja energiaõigusaktide läbivaatamise käigus. Neeldajad hõlmavad looduslikke ja tehnoloogilisi lahendusi, nagu on aru antud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonile esitatud liidu kasvuhoonegaaside inventuurides. Lahendused, mis põhinevad süsiniku kogumise ja säilitamise ning süsiniku kogumise ja kasutamise tehnoloogiatel, võivad aidata vähendada süsinikuheidet, leevendades eelkõige protsessiheidet tööstuses nendes liikmesriikides, kes on selle tehnoloogia valinud. 2050. aastaks seatud kogu liitu hõlmavat kliimaneutraalsuse eesmärki peaksid kõik liikmesriigid püüdma saavutada ühiselt ning liikmesriigid, Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon peaksid võtma vajalikud meetmed, et seda oleks võimalik teha. Liidu tasandi meetmed on eesmärgi saavutamiseks vajalike meetmete oluline osa.

| (21) | Euroopa Ülemkogu kinnitas oma 8. ja 9. märtsi 2007. aasta ning 23. ja 24. oktoobri 2014. aasta järeldustes vastavalt liidu kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärgi 2020. aastaks ning kliima- ja energiapoliitika raamistiku aastani 2030. Käesoleva määruse sätted, mis käsitlevad liidu 2040. aasta kliimaeesmärgi kehtestamist, ei piira aluslepingutes sätestatud Euroopa Ülemkogu rolli liidu kliimapoliitika arendamise üldise poliitilise suuna ja prioriteetide kindlaksmääramisel. |
| --- | --- |

(21)

Euroopa Ülemkogu kinnitas oma 8. ja 9. märtsi 2007. aasta ning 23. ja 24. oktoobri 2014. aasta järeldustes vastavalt liidu kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärgi 2020. aastaks ning kliima- ja energiapoliitika raamistiku aastani 2030. Käesoleva määruse sätted, mis käsitlevad liidu 2040. aasta kliimaeesmärgi kehtestamist, ei piira aluslepingutes sätestatud Euroopa Ülemkogu rolli liidu kliimapoliitika arendamise üldise poliitilise suuna ja prioriteetide kindlaksmääramisel.

| (22) | Süsiniku neeldajatel on oluline roll üleminekul kliimaneutraalsusele liidus ning sellega seoses on suur panus eelkõige põllumajandus-, metsandus- ja maakasutussektoril. Nagu komisjoni 20. mai 2020. aasta teatises „Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks“ teatati, edendab komisjon uut keskkonnahoidlikku ärimudelit, et premeerida tulevases süsinikku siduva majandamise algatuses maahaldajaid kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise ja süsiniku sidumise eest. Lisaks on komisjon oma 11. märtsi 2020. aasta teatises „Uus ringmajanduse tegevuskava. Puhtama ja konkurentsivõimelisema Euroopa nimel“ võtnud kohustuse töötada välja süsiniku sidumise sertifitseerimise õigusraamistik, mis põhineb kindlal ja läbipaistval süsiniku arvestamisel ning mille abil jälgitakse ja kontrollitakse süsiniku sidumise usaldusväärsust, tagades samal ajal negatiivse mõju puudumise keskkonnale, eelkõige elurikkusele, rahvatervisele või sotsiaalsetele või majanduslikele eesmärkidele. |
| --- | --- |

(22)

Süsiniku neeldajatel on oluline roll üleminekul kliimaneutraalsusele liidus ning sellega seoses on suur panus eelkõige põllumajandus-, metsandus- ja maakasutussektoril. Nagu komisjoni 20. mai 2020. aasta teatises „Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks“ teatati, edendab komisjon uut keskkonnahoidlikku ärimudelit, et premeerida tulevases süsinikku siduva majandamise algatuses maahaldajaid kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise ja süsiniku sidumise eest. Lisaks on komisjon oma 11. märtsi 2020. aasta teatises „Uus ringmajanduse tegevuskava. Puhtama ja konkurentsivõimelisema Euroopa nimel“ võtnud kohustuse töötada välja süsiniku sidumise sertifitseerimise õigusraamistik, mis põhineb kindlal ja läbipaistval süsiniku arvestamisel ning mille abil jälgitakse ja kontrollitakse süsiniku sidumise usaldusväärsust, tagades samal ajal negatiivse mõju puudumise keskkonnale, eelkõige elurikkusele, rahvatervisele või sotsiaalsetele või majanduslikele eesmärkidele.

| (23) | Ökosüsteemide taastamine aitaks looduslikke neeldajaid säilitada, hallata ja suurendada ning edendada elurikkust ja võidelda samal ajal kliimamuutustega. Metsade kolmekordne roll, nimelt süsiniku neeldaja, talletaja ja asendajana aitab ka vähendada atmosfääri eralduvat kasvuhoonegaaside heidet, tagades samal ajal metsade edasise kasvu ja paljude muude teenuste pakkumise. |
| --- | --- |

(23)

Ökosüsteemide taastamine aitaks looduslikke neeldajaid säilitada, hallata ja suurendada ning edendada elurikkust ja võidelda samal ajal kliimamuutustega. Metsade kolmekordne roll, nimelt süsiniku neeldaja, talletaja ja asendajana aitab ka vähendada atmosfääri eralduvat kasvuhoonegaaside heidet, tagades samal ajal metsade edasise kasvu ja paljude muude teenuste pakkumise.

| (24) | Liidu kliimameetmed ja jõupingutused saavutada kliimaneutraalsus 2050. aastaks tuleb rajada teaduslikele eksperditeadmistele ja parimale kättesaadavale ajakohastatud tõendusmaterjalile koos faktilise ja läbipaistva teabega kliimamuutuste kohta ning sellised eriteadmised ja tõendusmaterjal on hädavajalikud. Tuleks luua kliimamuutusi käsitlev Euroopa teadusnõukogu (edaspidi „teadusnõukogu“), mis oleks tänu oma sõltumatusele ning teaduslikele ja tehnilistele eksperditeadmistele kliimamuutustega seotud teaduspõhiseid teadmisi käsitlev kontaktpunkt. Teadusnõukogu peaks oma ülesandeid täitma sõltumatult ning täiendama Euroopa Keskkonnaameti (EEA) tööd. Ülesannete kindlaksmääramisel tuleks vältida kattumist IPCC ülesannetega rahvusvahelisel tasandil. Seepärast tuleks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 401/2009 (11) muuta, et luua teadusnõukogu. Riiklikel kliimaalastel nõuandekogudel võib olla oluline roll, sealhulgas kliimapoliitikaalase teadusliku eksperdinõu jagamisel asjaomastele riiklikele asutustele, nagu on ette näinud asjaomane liikmesriik seal, kus need on olemas. Seetõttu kutsutakse liikmesriike, kes ei ole seda veel teinud, üles looma riiklik kliimaalane nõuandekogu. |
| --- | --- |

(24)

Liidu kliimameetmed ja jõupingutused saavutada kliimaneutraalsus 2050. aastaks tuleb rajada teaduslikele eksperditeadmistele ja parimale kättesaadavale ajakohastatud tõendusmaterjalile koos faktilise ja läbipaistva teabega kliimamuutuste kohta ning sellised eriteadmised ja tõendusmaterjal on hädavajalikud. Tuleks luua kliimamuutusi käsitlev Euroopa teadusnõukogu (edaspidi „teadusnõukogu“), mis oleks tänu oma sõltumatusele ning teaduslikele ja tehnilistele eksperditeadmistele kliimamuutustega seotud teaduspõhiseid teadmisi käsitlev kontaktpunkt. Teadusnõukogu peaks oma ülesandeid täitma sõltumatult ning täiendama Euroopa Keskkonnaameti (EEA) tööd. Ülesannete kindlaksmääramisel tuleks vältida kattumist IPCC ülesannetega rahvusvahelisel tasandil. Seepärast tuleks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 401/2009 (11) muuta, et luua teadusnõukogu. Riiklikel kliimaalastel nõuandekogudel võib olla oluline roll, sealhulgas kliimapoliitikaalase teadusliku eksperdinõu jagamisel asjaomastele riiklikele asutustele, nagu on ette näinud asjaomane liikmesriik seal, kus need on olemas. Seetõttu kutsutakse liikmesriike, kes ei ole seda veel teinud, üles looma riiklik kliimaalane nõuandekogu.

| (25) | Üleminek kliimaneutraalsusele eeldab muutusi kõigis poliitikavaldkondades ning kõigi majandussektorite ja ühiskonna ühiseid pingutusi, nagu on esile tõstetud Euroopa roheleppes. Euroopa Ülemkogu märkis 12. detsembri 2019. aasta järeldustes, et kõik asjakohased liidu õigusaktid ja poliitikavaldkonnad peavad olema kooskõlas kliimaneutraalsuse eesmärgiga ja panustama selle täitmisesse, tagades samal ajal võrdsed võimalused, ning kutsus komisjoni üles analüüsima, kas selleks on vaja kohandada olemasolevaid reegleid. |
| --- | --- |

(25)

Üleminek kliimaneutraalsusele eeldab muutusi kõigis poliitikavaldkondades ning kõigi majandussektorite ja ühiskonna ühiseid pingutusi, nagu on esile tõstetud Euroopa roheleppes. Euroopa Ülemkogu märkis 12. detsembri 2019. aasta järeldustes, et kõik asjakohased liidu õigusaktid ja poliitikavaldkonnad peavad olema kooskõlas kliimaneutraalsuse eesmärgiga ja panustama selle täitmisesse, tagades samal ajal võrdsed võimalused, ning kutsus komisjoni üles analüüsima, kas selleks on vaja kohandada olemasolevaid reegleid.

| (26) | Nagu komisjon Euroopa roheleppes välja kuulutas, hindas ta oma 17. septembri 2020. aasta teatises „Euroopa 2030. aasta kliimaeesmärgi suurendamine: investeerimine kliimaneutraalsesse tulevikku meie inimeste hüvanguks“ liidu 2030. aasta kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärki. Komisjon tegi seda põhjaliku mõjuhinnangu alusel ja võttes arvesse lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade analüüsi, mis esitati komisjonile kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1999 (12). Pidades silmas 2050. aasta kliimaneutraalsuse eesmärki, tuleks kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2030. aastaks vähendada ja sidumist suurendada, et kasvuhoonegaaside netoheide, st heide pärast sidumise mahaarvamist, väheneks kogu majanduses ja kogu liidus 2030. aastaks vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega. Euroopa Ülemkogu kinnitas selle eesmärgi oma 10.–11. detsembri 2020. aasta kohtumise järeldustes. Euroopa Ülemkogu esitas ka esialgsed suunised eesmärgi elluviimiseks. See uus liidu 2030. aasta kliimaeesmärk on järgnev eesmärk määruse (EL) 2018/1999 artikli 2 punkti 11 tähenduses ja asendab seega kõnealuses punktis sätestatud kogu liitu hõlmava kasvuhoonegaaside heite 2030. aasta eesmärgi. Lisaks peaks komisjon 30. juuniks 2021 hindama, kuidas oleks vaja muuta asjakohaseid liidu õigusakte, millega rakendatakse liidu 2030. aasta kliimaeesmärki, et saavutada selline heitkoguste netovähenemine. Sellega seoses on komisjon teatanud asjakohaste kliima- ja energiaõigusaktide muutmisest, mis võetakse vastu paketina, mis hõlmab muu hulgas taastuvenergiat, energiatõhusust, maakasutust, energia maksustamist, kergsõidukite CO2 heite norme, jõupingutuste jagamist ja ELi HKSi.
  Komisjon kavatseb hinnata, millist mõju avaldaks liidu lisameetmete kehtestamine, mis võiksid täiendada olemasolevaid meetmeid, näiteks turupõhised meetmed, mis hõlmavad tugevat solidaarsusmehhanismi. |
| --- | --- |

(26)

Nagu komisjon Euroopa roheleppes välja kuulutas, hindas ta oma 17. septembri 2020. aasta teatises „Euroopa 2030. aasta kliimaeesmärgi suurendamine: investeerimine kliimaneutraalsesse tulevikku meie inimeste hüvanguks“ liidu 2030. aasta kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärki. Komisjon tegi seda põhjaliku mõjuhinnangu alusel ja võttes arvesse lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade analüüsi, mis esitati komisjonile kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1999 (12). Pidades silmas 2050. aasta kliimaneutraalsuse eesmärki, tuleks kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2030. aastaks vähendada ja sidumist suurendada, et kasvuhoonegaaside netoheide, st heide pärast sidumise mahaarvamist, väheneks kogu majanduses ja kogu liidus 2030. aastaks vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega. Euroopa Ülemkogu kinnitas selle eesmärgi oma 10.–11. detsembri 2020. aasta kohtumise järeldustes. Euroopa Ülemkogu esitas ka esialgsed suunised eesmärgi elluviimiseks. See uus liidu 2030. aasta kliimaeesmärk on järgnev eesmärk määruse (EL) 2018/1999 artikli 2 punkti 11 tähenduses ja asendab seega kõnealuses punktis sätestatud kogu liitu hõlmava kasvuhoonegaaside heite 2030. aasta eesmärgi. Lisaks peaks komisjon 30. juuniks 2021 hindama, kuidas oleks vaja muuta asjakohaseid liidu õigusakte, millega rakendatakse liidu 2030. aasta kliimaeesmärki, et saavutada selline heitkoguste netovähenemine. Sellega seoses on komisjon teatanud asjakohaste kliima- ja energiaõigusaktide muutmisest, mis võetakse vastu paketina, mis hõlmab muu hulgas taastuvenergiat, energiatõhusust, maakasutust, energia maksustamist, kergsõidukite CO2 heite norme, jõupingutuste jagamist ja ELi HKSi.

Komisjon kavatseb hinnata, millist mõju avaldaks liidu lisameetmete kehtestamine, mis võiksid täiendada olemasolevaid meetmeid, näiteks turupõhised meetmed, mis hõlmavad tugevat solidaarsusmehhanismi.

| (27) | Komisjoni hinnangul on määruse (EL) 2018/841 artikli 4 kohaste kehtivate kohustuste tagajärjel süsiniku netoneeldumine 2030. aastal 225 miljonit CO2 ekvivalenttonni. Selleks et tagada piisavate leevendusmeetmete võtmine kuni 2030. aastani, on asjakohane piirata netosidumise panust liidu 2030. aasta kliimaeesmärki selle tasemeni. See ei piira asjaomaste liidu õigusaktide läbivaatamist eesmärgi saavutamise nimel. |
| --- | --- |

(27)

Komisjoni hinnangul on määruse (EL) 2018/841 artikli 4 kohaste kehtivate kohustuste tagajärjel süsiniku netoneeldumine 2030. aastal 225 miljonit CO2 ekvivalenttonni. Selleks et tagada piisavate leevendusmeetmete võtmine kuni 2030. aastani, on asjakohane piirata netosidumise panust liidu 2030. aasta kliimaeesmärki selle tasemeni. See ei piira asjaomaste liidu õigusaktide läbivaatamist eesmärgi saavutamise nimel.

| (28) | Liidu eelarvest ja nõukogu määruse (EL) 2020/2094 (13) alusel loodud Euroopa Liidu taasterahastust tehtavad kulutused aitavad kaasa kliimaeesmärkide saavutamisele, sest vähemalt 30 % kulutuste kogusummast eraldatakse mõjusa metoodika alusel ja kooskõlas valdkondlike õigusaktidega kliimaeesmärkide toetamiseks. |
| --- | --- |

(28)

Liidu eelarvest ja nõukogu määruse (EL) 2020/2094 (13) alusel loodud Euroopa Liidu taasterahastust tehtavad kulutused aitavad kaasa kliimaeesmärkide saavutamisele, sest vähemalt 30 % kulutuste kogusummast eraldatakse mõjusa metoodika alusel ja kooskõlas valdkondlike õigusaktidega kliimaeesmärkide toetamiseks.

| (29) | Pidades silmas eesmärki saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus ja arvestades Pariisi kokkuleppe kohaseid rahvusvahelisi kohustusi, on vaja jätkuvalt pingutada, et tagada selle eesmärgiga kokkusobimatute energiatoetuste järkjärguline kaotamine, eelkõige fossiilkütuste puhul, ilma et see mõjutaks energiaostuvõimetuse vähendamise nimel tehtavaid pingutusi. |
| --- | --- |

(29)

Pidades silmas eesmärki saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus ja arvestades Pariisi kokkuleppe kohaseid rahvusvahelisi kohustusi, on vaja jätkuvalt pingutada, et tagada selle eesmärgiga kokkusobimatute energiatoetuste järkjärguline kaotamine, eelkõige fossiilkütuste puhul, ilma et see mõjutaks energiaostuvõimetuse vähendamise nimel tehtavaid pingutusi.

| (30) | Selleks et tagada kõigi majandustegevuses osalejate, sealhulgas ettevõtjate, töötajate, investorite ja tarbijate jaoks prognoositavus ja kindlustunne, et tagada kasvuhoonegaaside heitkoguste järkjärguline vähendamine aja jooksul ning et üleminek kliimaneutraalsusele oleks pöördumatu, peaks komisjon tegema hiljemalt kuue kuu möödumisel Pariisi kokkuleppe alusel tehtud esimesest üleilmsest kokkuvõttest asjakohasel juhul ettepaneku liidu 2040. aasta kliimaalase vahe-eesmärgi kohta. Komisjon saab teha ettepaneku vahe-eesmärk läbi vaadata, võttes arvesse liidu edusammude ja meetmete ning riiklike meetmete hindamiste järeldusi ning üleilmse kokkuvõtte tulemusi ja rahvusvahelist arengut, sealhulgas seoses riiklikult kindlaksmääratud panuste ühise ajaraami. Liidu kliimapoliitika läbipaistvuse ja vastutuse suurendamiseks peaks komisjon liidu 2040. aasta kliimaeesmärki käsitleva seadusandliku ettepaneku tegemisel avaldama kavandatud liidu indikatiivse kasvuhoonegaaside eelarve ajavahemikuks 2030–2050, mille all mõeldakse kasvuhoonegaaside netoheite indikatiivset kogumahtu, mis kõnealusel ajavahemikul eeldatavasti õhku paiskub, ilma et see ohustaks Pariisi kokkuleppest tulenevaid liidu kohustusi, ning samuti kõnealuse indikatiivse eelarve aluseks oleva metoodika. |
| --- | --- |

(30)

Selleks et tagada kõigi majandustegevuses osalejate, sealhulgas ettevõtjate, töötajate, investorite ja tarbijate jaoks prognoositavus ja kindlustunne, et tagada kasvuhoonegaaside heitkoguste järkjärguline vähendamine aja jooksul ning et üleminek kliimaneutraalsusele oleks pöördumatu, peaks komisjon tegema hiljemalt kuue kuu möödumisel Pariisi kokkuleppe alusel tehtud esimesest üleilmsest kokkuvõttest asjakohasel juhul ettepaneku liidu 2040. aasta kliimaalase vahe-eesmärgi kohta. Komisjon saab teha ettepaneku vahe-eesmärk läbi vaadata, võttes arvesse liidu edusammude ja meetmete ning riiklike meetmete hindamiste järeldusi ning üleilmse kokkuvõtte tulemusi ja rahvusvahelist arengut, sealhulgas seoses riiklikult kindlaksmääratud panuste ühise ajaraami. Liidu kliimapoliitika läbipaistvuse ja vastutuse suurendamiseks peaks komisjon liidu 2040. aasta kliimaeesmärki käsitleva seadusandliku ettepaneku tegemisel avaldama kavandatud liidu indikatiivse kasvuhoonegaaside eelarve ajavahemikuks 2030–2050, mille all mõeldakse kasvuhoonegaaside netoheite indikatiivset kogumahtu, mis kõnealusel ajavahemikul eeldatavasti õhku paiskub, ilma et see ohustaks Pariisi kokkuleppest tulenevaid liidu kohustusi, ning samuti kõnealuse indikatiivse eelarve aluseks oleva metoodika.

| (31) | Olulise osa pikaajalisest üleilmsest reageerimisest kliimamuutustele moodustab kohanemine. Kliimamuutuste kahjulik mõju võib olla suurem kui liikmesriikide kohanemisvõime. Seepärast peaksid liikmesriigid ja liit tugevdama oma vastupanuvõimet ning vähendama vastuvõtlikkust kliimamuutustele, nagu on sätestatud Pariisi kokkuleppe artiklis 7, ning maksimeerima kasu, mida saadakse koostoimest muude poliitikameetmete ja õigusaktidega. Komisjon peaks kooskõlas Pariisi kokkuleppega võtma vastu liidu kliimamuutustega kohanemise strateegia. Liikmesriigid peaksid võtma vastu põhjalikud riiklikud kohanemisstrateegiad ja -kavad, mis põhinevad kliimamuutusi ja kliimamuutustele vastuvõtlikkust käsitlevatel kindlatel analüüsidel, edusammude hindamisel ja näitajatel, milles juhindutakse parimast ja uusimast kättesaadavast teaduslikust tõendusmaterjalist. Liit peaks püüdma luua soodsa regulatiivse keskkonna kliimamuutustega kohanemiseks liikmesriikide kehtestatud riikliku poliitika ja meetmete jaoks. Selleks, et parandada vastupanu- ja kohanemisvõimet kliimamuutuste suhtes, on vaja kõigi majandussektorite ja ühiskonna ühiseid pingutusi ning kõigi asjakohaste õigusaktide ja poliitikavaldkondade sidusust ja kooskõla. |
| --- | --- |

(31)

Olulise osa pikaajalisest üleilmsest reageerimisest kliimamuutustele moodustab kohanemine. Kliimamuutuste kahjulik mõju võib olla suurem kui liikmesriikide kohanemisvõime. Seepärast peaksid liikmesriigid ja liit tugevdama oma vastupanuvõimet ning vähendama vastuvõtlikkust kliimamuutustele, nagu on sätestatud Pariisi kokkuleppe artiklis 7, ning maksimeerima kasu, mida saadakse koostoimest muude poliitikameetmete ja õigusaktidega. Komisjon peaks kooskõlas Pariisi kokkuleppega võtma vastu liidu kliimamuutustega kohanemise strateegia. Liikmesriigid peaksid võtma vastu põhjalikud riiklikud kohanemisstrateegiad ja -kavad, mis põhinevad kliimamuutusi ja kliimamuutustele vastuvõtlikkust käsitlevatel kindlatel analüüsidel, edusammude hindamisel ja näitajatel, milles juhindutakse parimast ja uusimast kättesaadavast teaduslikust tõendusmaterjalist. Liit peaks püüdma luua soodsa regulatiivse keskkonna kliimamuutustega kohanemiseks liikmesriikide kehtestatud riikliku poliitika ja meetmete jaoks. Selleks, et parandada vastupanu- ja kohanemisvõimet kliimamuutuste suhtes, on vaja kõigi majandussektorite ja ühiskonna ühiseid pingutusi ning kõigi asjakohaste õigusaktide ja poliitikavaldkondade sidusust ja kooskõla.

| (32) | Kliimamuutused, nagu äärmuslik kuumus, üleujutused, põuad, veenappus, merevee taseme tõus, liustike sulamine, metsatulekahjud, tuulemurrud ja põllumajanduslik kahju, avaldavad edaspidi suurt mõju ökosüsteemidele, inimestele ja majandusele kõigis liidu piirkondades. Hiljutised erakorralised sündmused juba on avaldanud märkimisväärset mõju ökosüsteemidele, mõjutades metsa- ja põllumajandusmaa võimet süsinikku siduda ja talletada. ÜRO kestliku arengu eesmärke arvestav kohanemis- ja vastupanuvõime suurendamine aitab vähendada kliimamuutuste mõju, tulla toime vältimatu mõjuga sotsiaalselt tasakaalustatud moel ning parandada elamistingimusi mõjutatud piirkondades. Selliseks mõjuks varakult valmistumine on kulutasuv ning sellega võib kaasneda ka märkimisväärne kasu ökosüsteemidele, tervisele ja majandusele. Eelkõige looduspõhised lahendused võivad aidata kliimamuutusi leevendada ja nendega kohaneda ning kaitsta elurikkust. |
| --- | --- |

(32)

Kliimamuutused, nagu äärmuslik kuumus, üleujutused, põuad, veenappus, merevee taseme tõus, liustike sulamine, metsatulekahjud, tuulemurrud ja põllumajanduslik kahju, avaldavad edaspidi suurt mõju ökosüsteemidele, inimestele ja majandusele kõigis liidu piirkondades. Hiljutised erakorralised sündmused juba on avaldanud märkimisväärset mõju ökosüsteemidele, mõjutades metsa- ja põllumajandusmaa võimet süsinikku siduda ja talletada. ÜRO kestliku arengu eesmärke arvestav kohanemis- ja vastupanuvõime suurendamine aitab vähendada kliimamuutuste mõju, tulla toime vältimatu mõjuga sotsiaalselt tasakaalustatud moel ning parandada elamistingimusi mõjutatud piirkondades. Selliseks mõjuks varakult valmistumine on kulutasuv ning sellega võib kaasneda ka märkimisväärne kasu ökosüsteemidele, tervisele ja majandusele. Eelkõige looduspõhised lahendused võivad aidata kliimamuutusi leevendada ja nendega kohaneda ning kaitsta elurikkust.

| (33) | Mitmeaastase finantsraamistiku alusel loodud asjakohastes programmides nähakse ette projektide sõelumine, et tagada projektide vastupanuvõime kliimamuutuste võimalikule kahjulikule mõjule kliimatundlikkuse ja riskide hindamise abil, muu hulgas asjakohaseid kohanemismeetmeid kasutades, ning et selliste projektide kulude-tulude analüüsis on lõimitud kasvuhoonegaaside heite kulud ja kliimamuutuste leevendamise meetmete positiivne mõju. See aitab lõimida kliimamuutustega seotud riskid ning kliimamuutustega seotud kliimamuutustele vastuvõtlikkuse ja nendega kohanemise hinnangud liidu eelarve raames tehtavatesse investeerimis- ja planeerimisotsustesse. |
| --- | --- |

(33)

Mitmeaastase finantsraamistiku alusel loodud asjakohastes programmides nähakse ette projektide sõelumine, et tagada projektide vastupanuvõime kliimamuutuste võimalikule kahjulikule mõjule kliimatundlikkuse ja riskide hindamise abil, muu hulgas asjakohaseid kohanemismeetmeid kasutades, ning et selliste projektide kulude-tulude analüüsis on lõimitud kasvuhoonegaaside heite kulud ja kliimamuutuste leevendamise meetmete positiivne mõju. See aitab lõimida kliimamuutustega seotud riskid ning kliimamuutustega seotud kliimamuutustele vastuvõtlikkuse ja nendega kohanemise hinnangud liidu eelarve raames tehtavatesse investeerimis- ja planeerimisotsustesse.

| (34) | Kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamiseks liidu ja liikmesriikide tasandil asjakohaste meetmete võtmisel peaksid liikmesriigid, Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon võtma muu hulgas arvesse järgmist: kliimaneutraalsusele ülemineku panus rahvatervise ja keskkonna kvaliteedi parandamisse, kodanike heaolu, ühiskonna jõukuse, tööhõive ja majanduse konkurentsivõime suurendamisse; energiasüsteemi ümberkujundamine, energiajulgeoleku tugevdamine ja energiaostuvõimetuse vastu võitlemine; toiduga kindlustatus ja toidu taskukohasus; säästvate ja arukate liikuvus- ja transpordisüsteemide arendamine; õiglus ja solidaarsus liikmesriikides ja nende vahel, arvestades nende majandusliku seisundiga, riigi oludega, näiteks saarte eripäraga, ja vajadusega saavutada pikas perspektiivis lähenemine; vajadus ausa ja sotsiaalselt õiglase ülemineku järele asjakohaste haridus- ja koolitusprogrammide kaudu; parim kättesaadav ja uusim teaduslik tõendusmaterjal, eelkõige IPCC järeldused; vajadus võtta kliimamuutustega seotud riske arvesse investeerimis- ja planeerimisotsustes; kulutasuvus ja tehnoloogiline neutraalsus kasvuhoonegaaside heite vähendamisel ja nende sidumisel ning vastupanuvõime tugevdamisel ning pikas perspektiivis keskkonnaterviklikkuse edenemine ja kõrgemate eesmärkide seadmine. |
| --- | --- |

(34)

Kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamiseks liidu ja liikmesriikide tasandil asjakohaste meetmete võtmisel peaksid liikmesriigid, Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon võtma muu hulgas arvesse järgmist: kliimaneutraalsusele ülemineku panus rahvatervise ja keskkonna kvaliteedi parandamisse, kodanike heaolu, ühiskonna jõukuse, tööhõive ja majanduse konkurentsivõime suurendamisse; energiasüsteemi ümberkujundamine, energiajulgeoleku tugevdamine ja energiaostuvõimetuse vastu võitlemine; toiduga kindlustatus ja toidu taskukohasus; säästvate ja arukate liikuvus- ja transpordisüsteemide arendamine; õiglus ja solidaarsus liikmesriikides ja nende vahel, arvestades nende majandusliku seisundiga, riigi oludega, näiteks saarte eripäraga, ja vajadusega saavutada pikas perspektiivis lähenemine; vajadus ausa ja sotsiaalselt õiglase ülemineku järele asjakohaste haridus- ja koolitusprogrammide kaudu; parim kättesaadav ja uusim teaduslik tõendusmaterjal, eelkõige IPCC järeldused; vajadus võtta kliimamuutustega seotud riske arvesse investeerimis- ja planeerimisotsustes; kulutasuvus ja tehnoloogiline neutraalsus kasvuhoonegaaside heite vähendamisel ja nende sidumisel ning vastupanuvõime tugevdamisel ning pikas perspektiivis keskkonnaterviklikkuse edenemine ja kõrgemate eesmärkide seadmine.

| (35) | Nagu on märgitud Euroopa roheleppes, võttis komisjon 9. detsembril 2020 vastu teatise „Säästva ja aruka liikuvuse strateegia – Euroopa transpordivaldkonna edasise arengu suunad“. Strateegias esitatakse Euroopa transpordi säästva ja aruka tuleviku teekaart koos tegevuskavaga, mille eesmärk on vähendada transpordisektori heitkoguseid 2050. aastaks 90 % võrra. |
| --- | --- |

(35)

Nagu on märgitud Euroopa roheleppes, võttis komisjon 9. detsembril 2020 vastu teatise „Säästva ja aruka liikuvuse strateegia – Euroopa transpordivaldkonna edasise arengu suunad“. Strateegias esitatakse Euroopa transpordi säästva ja aruka tuleviku teekaart koos tegevuskavaga, mille eesmärk on vähendada transpordisektori heitkoguseid 2050. aastaks 90 % võrra.

| (36) | Selleks et liit ja liikmesriigid püsiksid kliimaneutraalsuse eesmärgi täitmisel ja kliimamuutustega kohanemisel järje peal, peaks komisjon edusamme korrapäraselt hindama, tuginedes käesolevas määruses sätestatud teabele, sealhulgas määruse (EL) 2018/1999 kohaselt esitatud teabele ja aruannetele. Selleks et aegsasti valmistuda Pariisi kokkuleppe artiklis 14 osutatud üleilmseks kokkuvõtteks, tuleks alates 2023. aastast avaldada selle hindamise järeldused iga viie aasta järel hiljemalt 30. septembriks. See tähendab, et nimetatud määruse artikli 29 lõike 5 ja artikli 35 kohased aruanded ning nimetatud määruse artikli 29 lõike 1 ja artikli 32 kohased vastavatel aruandlusaastatel esitatud aruanded tuleks edastada Euroopa Parlamendile ja nõukogule samal ajal kõnealuse hindamise järeldustega. Kui liikmesriikide ühised edusammud kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamiseks või kliimamuutustega kohanemiseks ei ole piisavad või kui liidu meetmed ei ole kliimaneutraalsuse eesmärgiga kooskõlas või need ei ole vastupanuvõime tugevdamiseks ning kliimamuutuste suhtes vastuvõtlikkuse vähendamiseks piisavad, peaks komisjon võtma kooskõlas aluslepingutega vajalikud meetmed. Samuti peaks komisjon korrapäraselt hindama asjakohaseid liikmesriikide meetmeid ja andma soovitusi, kui ta leiab, et liikmesriigi meetmed ei ole kliimaneutraalsuse eesmärgiga kooskõlas või kohanemis- ja vastupanuvõime tugevdamiseks ning kliimamuutuste suhtes vastuvõtlikkuse vähendamiseks piisavad. |
| --- | --- |

(36)

Selleks et liit ja liikmesriigid püsiksid kliimaneutraalsuse eesmärgi täitmisel ja kliimamuutustega kohanemisel järje peal, peaks komisjon edusamme korrapäraselt hindama, tuginedes käesolevas määruses sätestatud teabele, sealhulgas määruse (EL) 2018/1999 kohaselt esitatud teabele ja aruannetele. Selleks et aegsasti valmistuda Pariisi kokkuleppe artiklis 14 osutatud üleilmseks kokkuvõtteks, tuleks alates 2023. aastast avaldada selle hindamise järeldused iga viie aasta järel hiljemalt 30. septembriks. See tähendab, et nimetatud määruse artikli 29 lõike 5 ja artikli 35 kohased aruanded ning nimetatud määruse artikli 29 lõike 1 ja artikli 32 kohased vastavatel aruandlusaastatel esitatud aruanded tuleks edastada Euroopa Parlamendile ja nõukogule samal ajal kõnealuse hindamise järeldustega. Kui liikmesriikide ühised edusammud kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamiseks või kliimamuutustega kohanemiseks ei ole piisavad või kui liidu meetmed ei ole kliimaneutraalsuse eesmärgiga kooskõlas või need ei ole vastupanuvõime tugevdamiseks ning kliimamuutuste suhtes vastuvõtlikkuse vähendamiseks piisavad, peaks komisjon võtma kooskõlas aluslepingutega vajalikud meetmed. Samuti peaks komisjon korrapäraselt hindama asjakohaseid liikmesriikide meetmeid ja andma soovitusi, kui ta leiab, et liikmesriigi meetmed ei ole kliimaneutraalsuse eesmärgiga kooskõlas või kohanemis- ja vastupanuvõime tugevdamiseks ning kliimamuutuste suhtes vastuvõtlikkuse vähendamiseks piisavad.

| (37) | Komisjon peaks tagama kindla ja objektiivse hindamise, mis põhineks kõige ajakohasematel teaduslikel, tehnilistel ja sotsiaal-majanduslikel andmetel ning milles oleks arvesse võetud paljusid sõltumatuid eksperdiarvamusi, ning tuginema oma hinnangus asjakohasele teabele, sealhulgas liikmesriikide esitatud teabele ja aruannetele, EEA, teadusnõukogu ja Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse aruannetele ja parimale kättesaadavale ja uusimale teaduslikule tõendusmaterjalile, sealhulgas IPCC, IPBESi ja muude rahvusvaheliste organite viimastele aruannetele ning Maa seire Euroopa programmi „Copernicus“ raames esitatud Maa seire andmetele. Lisaks peaks komisjon võtma oma hindamise aluseks indikatiivse lineaarse trajektoori, mis ühendaks liidu 2030. ja 2040. aasta kliimaeesmärgid, kui need vastu võetakse, liidu kliimaneutraalsuse eesmärgiga ning mis oleks indikatiivne vahend, mille abil prognoosida ja hinnata liidu kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamisel tehtud ühiseid edusamme. Indikatiivne lineaarne trajektoor ei piira otsuseid, mis käsitlevad liidu 2040. aasta kliimaeesmärgi kehtestamist. Võttes arvesse, et komisjon on kohustunud uurima võimalusi, kuidas avalik sektor saab kasutada ELi taksonoomiat Euroopa roheleppe kontekstis, peaks see hõlmama teavet liidu või liikmesriikide keskkonnasäästlike investeeringute kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2020/852, (14) kui selline teave muutub kättesaadavaks. Komisjon peaks kasutama Euroopa ja üleilmset statistikat ja andmeid, kui need on olemas, ning hankima eksperdihinnanguid. EEA peaks komisjoni vastavalt oma iga-aastasele tööprogrammile asjakohaselt abistama. |
| --- | --- |

(37)

Komisjon peaks tagama kindla ja objektiivse hindamise, mis põhineks kõige ajakohasematel teaduslikel, tehnilistel ja sotsiaal-majanduslikel andmetel ning milles oleks arvesse võetud paljusid sõltumatuid eksperdiarvamusi, ning tuginema oma hinnangus asjakohasele teabele, sealhulgas liikmesriikide esitatud teabele ja aruannetele, EEA, teadusnõukogu ja Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse aruannetele ja parimale kättesaadavale ja uusimale teaduslikule tõendusmaterjalile, sealhulgas IPCC, IPBESi ja muude rahvusvaheliste organite viimastele aruannetele ning Maa seire Euroopa programmi „Copernicus“ raames esitatud Maa seire andmetele. Lisaks peaks komisjon võtma oma hindamise aluseks indikatiivse lineaarse trajektoori, mis ühendaks liidu 2030. ja 2040. aasta kliimaeesmärgid, kui need vastu võetakse, liidu kliimaneutraalsuse eesmärgiga ning mis oleks indikatiivne vahend, mille abil prognoosida ja hinnata liidu kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamisel tehtud ühiseid edusamme. Indikatiivne lineaarne trajektoor ei piira otsuseid, mis käsitlevad liidu 2040. aasta kliimaeesmärgi kehtestamist. Võttes arvesse, et komisjon on kohustunud uurima võimalusi, kuidas avalik sektor saab kasutada ELi taksonoomiat Euroopa roheleppe kontekstis, peaks see hõlmama teavet liidu või liikmesriikide keskkonnasäästlike investeeringute kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2020/852, (14) kui selline teave muutub kättesaadavaks. Komisjon peaks kasutama Euroopa ja üleilmset statistikat ja andmeid, kui need on olemas, ning hankima eksperdihinnanguid. EEA peaks komisjoni vastavalt oma iga-aastasele tööprogrammile asjakohaselt abistama.

| (38) | Kuna kodanikel ja kogukondadel on kliimaneutraalsusele ülemineku edendamisel suur roll, tuleks kaasava ja juurdepääsetava protsessi käigus kõigil tasanditel, sealhulgas riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, ergutada ja soodustada üldsuse ja ühiskonna aktiivset osalemist kliimameetmetes. Komisjon peaks seetõttu tegema koostööd kõigi ühiskonna osadega, sealhulgas majanduse eri sektoreid esindavate sidusrühmadega, et neil oleks võimalik astuda samme kliimaneutraalse ja kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise ühiskonna arendamiseks, sealhulgas Euroopa kliimapakti abil. |
| --- | --- |

(38)

Kuna kodanikel ja kogukondadel on kliimaneutraalsusele ülemineku edendamisel suur roll, tuleks kaasava ja juurdepääsetava protsessi käigus kõigil tasanditel, sealhulgas riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, ergutada ja soodustada üldsuse ja ühiskonna aktiivset osalemist kliimameetmetes. Komisjon peaks seetõttu tegema koostööd kõigi ühiskonna osadega, sealhulgas majanduse eri sektoreid esindavate sidusrühmadega, et neil oleks võimalik astuda samme kliimaneutraalse ja kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise ühiskonna arendamiseks, sealhulgas Euroopa kliimapakti abil.

| (39) | Vastavalt komisjoni võetud kohustusele järgida parema õigusloome põhimõtteid, tuleks püüda tagada liidu õigusaktide kooskõla kasvuhoonegaaside heite vähendamise küsimuses. Süsteem, mille alusel hinnatakse kliimaneutraalsuse eesmärgi täitmiseks tehtud edusamme ja võetud meetmete kooskõla selle eesmärgiga, peaks tuginema määrusega (EL) 2018/1999 kehtestatud juhtimisraamistikule ja olema sellega kooskõlas, võttes arvesse energialiidu kõiki viit mõõdet. Eelkõige tuleks korrapärase aruandluse süsteem ning aruandlusele järgneva komisjonipoolse hindamise ja meetmete võtmise etapid viia vastavusse liikmesriikidele määrusega (EL) 2018/1999 kehtestatud teabe ja aruannete esitamise nõuetega. Seepärast tuleks määrust (EL) 2018/1999 muuta, et lisada asjakohastesse sätetesse kliimaneutraalsuse eesmärk. |
| --- | --- |

(39)

Vastavalt komisjoni võetud kohustusele järgida parema õigusloome põhimõtteid, tuleks püüda tagada liidu õigusaktide kooskõla kasvuhoonegaaside heite vähendamise küsimuses. Süsteem, mille alusel hinnatakse kliimaneutraalsuse eesmärgi täitmiseks tehtud edusamme ja võetud meetmete kooskõla selle eesmärgiga, peaks tuginema määrusega (EL) 2018/1999 kehtestatud juhtimisraamistikule ja olema sellega kooskõlas, võttes arvesse energialiidu kõiki viit mõõdet. Eelkõige tuleks korrapärase aruandluse süsteem ning aruandlusele järgneva komisjonipoolse hindamise ja meetmete võtmise etapid viia vastavusse liikmesriikidele määrusega (EL) 2018/1999 kehtestatud teabe ja aruannete esitamise nõuetega. Seepärast tuleks määrust (EL) 2018/1999 muuta, et lisada asjakohastesse sätetesse kliimaneutraalsuse eesmärk.

| (40) | Kliimamuutused on oma olemuselt piiriülene katsumus ning liikmesriikide poliitika täiendamiseks ja tugevdamiseks on vaja liidu tasandil kooskõlastatud meetmeid. Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt jõuda liidus 2050. aastaks kliimaneutraalsuseni, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda selle ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus selle eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(40)

Kliimamuutused on oma olemuselt piiriülene katsumus ning liikmesriikide poliitika täiendamiseks ja tugevdamiseks on vaja liidu tasandil kooskõlastatud meetmeid. Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt jõuda liidus 2050. aastaks kliimaneutraalsuseni, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda selle ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus selle eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

Käesoleva määrusega kehtestatakse raamistik liidu õigusega reguleeritud kasvuhoonegaaside inimtekkelistest allikatest pärineva heite pöördumatuks ja järkjärguliseks vähendamiseks ning neeldajates sidumise suurendamiseks.

Käesolevas määruses sätestatakse Pariisi kokkuleppe artikli 2 lõike 1 punkti a kohase pikaajalise temperatuurieesmärgi täitmiseks siduv eesmärk saavutada liidus 2050. aastaks kliimaneutraalsus ning esitatakse raamistik Pariisi kokkuleppe artikli 7 kohase üleilmse kliimamuutuste mõjuga kohanemise eesmärgi täitmisel edu saavutamiseks. Samuti sätestatakse käesolevas määruses kogu liitu hõlmav kasvuhoonegaaside netoheite vähendamise siduv eesmärk 2030. aastaks.

Käesolevat määrust kohaldatakse määruse (EL) 2018/1999 V lisa 2. osas loetletud kasvuhoonegaaside inimtekkelistest allikatest pärineva heite ja nende neeldajates sidumise suhtes.

Artikkel 2

Kliimaneutraalsuse eesmärk

1.   Liidu õigusega reguleeritud kasvuhoonegaaside heide ja sidumine kogu liidus tasakaalustatakse hiljemalt 2050. aastaks ning seega vähendatakse selleks ajaks netoheide nullini ning liit püüab pärast seda saavutada negatiivsed heitkogused.

2.   Asjakohased liidu institutsioonid võtavad liidu ja liikmesriigid riigi tasandil vajalikud meetmed, et võimaldada lõikes 1 sätestatud kliimaneutraalsuse eesmärgi ühist täitmist, võttes samal ajal arvesse liikmesriikide vahel nii õigluse kui ka solidaarsuse edendamise olulisust ning selle eesmärgi saavutamise kulutasuvust.

Artikkel 3

Kliimamuutusi käsitlev teaduslik nõuanne

1.   Määruse (EÜ) nr 401/2009 artikli 10a alusel loodud kliimamuutusi käsitlev Euroopa teadusnõukogu (edaspidi „teadusnõukogu“) toimib kliimamuutustega seotud teaduspõhiste teadmiste kontaktpunktina liidus tänu oma sõltumatusele ning teaduslikele ja tehnilistele eksperditeadmistele.

2.   Teadusnõukogu ülesanded on järgmised:

| a) | võtta arvesse IPCC aruannete uusimaid teaduslikke järeldusi ja teaduslikke kliimaandmeid, eelkõige liidu jaoks olulist teavet; |
| --- | --- |

a)

võtta arvesse IPCC aruannete uusimaid teaduslikke järeldusi ja teaduslikke kliimaandmeid, eelkõige liidu jaoks olulist teavet;

| b) | anda teaduslikku nõu ja koostada aruandeid olemasolevate ja kavandatavate liidu meetmete, kliimaeesmärkide ja indikatiivsete kasvuhoonegaaside eelarvete kohta ja nende kooskõla kohta käesoleva määruse eesmärkide ja Pariisi kokkuleppe kohaste liidu rahvusvaheliste kohustustega; |
| --- | --- |

b)

anda teaduslikku nõu ja koostada aruandeid olemasolevate ja kavandatavate liidu meetmete, kliimaeesmärkide ja indikatiivsete kasvuhoonegaaside eelarvete kohta ja nende kooskõla kohta käesoleva määruse eesmärkide ja Pariisi kokkuleppe kohaste liidu rahvusvaheliste kohustustega;

| c) | osaleda sõltumatute teaduspõhiste teadmiste vahetamises modelleerimise, seire, paljutõotavate teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas, mis aitavad vähendada kasvuhoonegaaside heidet või suurendada nende sidumist; |
| --- | --- |

c)

osaleda sõltumatute teaduspõhiste teadmiste vahetamises modelleerimise, seire, paljutõotavate teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas, mis aitavad vähendada kasvuhoonegaaside heidet või suurendada nende sidumist;

| d) | määrata kindlaks liidu kliimaeesmärkide edukaks saavutamiseks vajalikud meetmed ja võimalused; |
| --- | --- |

d)

määrata kindlaks liidu kliimaeesmärkide edukaks saavutamiseks vajalikud meetmed ja võimalused;

| e) | suurendada teadlikkust kliimamuutustest ja nende mõjust ning stimuleerida liidu teadusasutuste vahelist dialoogi ja koostööd, täiendades olemasolevat tööd ja pingutusi. |
| --- | --- |

e)

suurendada teadlikkust kliimamuutustest ja nende mõjust ning stimuleerida liidu teadusasutuste vahelist dialoogi ja koostööd, täiendades olemasolevat tööd ja pingutusi.

3.   Teadusnõukogu juhindub oma töös parimast kättesaadavast ja uusimast teaduslikust tõendusmaterjalist, sealhulgas IPCC, IPBESi ja muude rahvusvaheliste organite viimastest aruannetest. Teadusnõukogu tegutseb täiesti läbipaistvalt ja teeb oma aruanded üldsusele kättesaadavaks. Ta võib võimaluse korral võtta arvesse lõikes 4 osutatud riiklike kliimaalaste nõuandekogude tööd.

4.   Selleks et suurendada teaduse rolli kliimapoliitikas, kutsutakse iga liikmesriiki üles looma riiklik kliimaalane nõuandekogu, mille ülesanne on anda asjaomastele riiklikele asutustele kliimapoliitikas teaduslikku eksperdinõu, nagu on ette näinud asjaomane liikmesriik. Kui liikmesriik otsustab sellise nõuandekogu luua, teavitab ta sellest EEAd.

Artikkel 4

Liidu kliimaalased vahe-eesmärgid

1.   Artikli 2 lõikes 1 sätestatud kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamiseks on liidu siduv 2030. aasta kliimaeesmärk vähendada liidus kasvuhoonegaaside netoheidet (heide pärast sidumise mahaarvamist) 2030. aastaks vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega.

Esimeses lõigus osutatud eesmärgi saavutamisel seavad asjakohased liidu institutsioonid ja liikmesriigid prioriteediks vähendada kiiresti ja prognoositavalt kasvuhoonegaaside heidet ning samal ajal suurendada nende sidumist looduslikes neeldajates.

Selleks et tagada piisavate leevendusmeetmete võtmine kuni 2030. aastani ja ilma et see piiraks lõikes 2 osutatud liidu õigusaktide läbivaatamist, piiratakse käesoleva määruse kohaldamisel netosidumise panust liidu 2030. aasta kliimaeesmärgi saavutamisse 225 miljoni CO2 ekvivalenttonnini. Selleks et suurendada liidus süsiniku neeldumist kooskõlas eesmärgiga saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus, püüab liit saavutada 2030. aastaks suurema süsiniku netoneeldumise mahu.

2.   Komisjon vaatab 30. juuniks 2021 läbi asjakohased liidu õigusaktid, et oleks võimalik saavutada käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud eesmärk ja artikli 2 lõikes 1 sätestatud kliimaneutraalsuse eesmärk, ning kaalub kooskõlas aluslepingutega vajalike meetmete võtmist, sealhulgas seadusandlike ettepanekute vastuvõtmist.

Esimeses lõigus osutatud läbivaatamise ning tulevaste läbivaatamiste käigus hindab komisjon eelkõige seda, kas liidu õiguses on ette nähtud asjakohased vahendid ja stiimulid vajalike investeeringute tegemiseks, ning esitab vajaduse korral ettepanekuid meetmete võtmiseks.

Pärast komisjoni seadusandlike ettepanekute vastuvõtmist jälgib komisjon eri ettepanekutega seotud seadusandlikke menetlusi ning võib esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande selle kohta, kas nende seadusandlike menetluste eeldatav tulemus koos käsitletuna aitaks saavutada lõikes 1 sätestatud eesmärgi. Kui eeldatav tulemus ei annaks tulemusi kooskõlas lõikes 1 sätestatud eesmärgiga, võib komisjon astuda kooskõlas aluslepingutega vajalikke samme, sealhulgas võtta vastu seadusandlikke ettepanekuid.

3.   Selleks et saavutada käesoleva määruse artikli 2 lõikes 1 sätestatud kliimaneutraalsuse eesmärk, kehtestatakse kogu liitu hõlmav 2040. aasta kliimaeesmärk. Selleks esitab komisjon hiljemalt kuue kuu möödumisel Pariisi kokkuleppe artiklis 14 osutatud esimesest üleilmsest kokkuvõttest üksikasjalikul mõjuhindamisel põhineva seadusandliku ettepaneku, nagu kohane, millega muudetakse käesolevat määrust, et lisada sellesse liidu 2040. aasta kliimaeesmärk, võttes arvesse käesoleva määruse artiklites 6 ja 7 osutatud hindamiste järeldusi ning üleilmse kokkuvõtte tulemusi.

4.   Kui komisjon teeb lõikes 3 osutatud seadusandliku ettepaneku liidu 2040. aasta kliimaeesmärgi kohta, avaldab ta samal ajal eraldi aruandes liidu kavandatava indikatiivse kasvuhoonegaaside eelarve ajavahemikuks 2030–2050, mille all mõeldakse indikatiivset kasvuhoonegaaside netoheite kogumahtu (väljendatud CO2 ekvivalendina ning milles antakse eraldi teavet kasvuhoonegaaside heite ja sidumise kohta), mis kõnealusel ajavahemikul eeldatavasti õhku paiskub, ilma et see ohustaks Pariisi kokkuleppest tulenevaid liidu kohustusi. Liidu kavandatav indikatiivne kasvuhoonegaaside eelarve põhineb parimatel kättesaadavatel teaduslikel andmetel, selles võetakse arvesse teadusnõukogu nõuandeid ning, kui need vastu võetakse, asjakohaseid liidu õigusakte, millega rakendatakse liidu 2030. aasta kliimaeesmärki. Samuti avaldab komisjon liidu kavandatava indikatiivse kasvuhoonegaaside eelarve aluseks oleva metoodika.

5.   Tehes lõike 3 kohaselt ettepaneku liidu 2040. aasta kliimaeesmärgi kohta, võtab komisjon arvesse järgmist:

| a) | parim kättesaadav ja uusim teaduslik tõendusmaterjal, sealhulgas IPCC ja teadusõukogu uusimad aruanded; |
| --- | --- |

a)

parim kättesaadav ja uusim teaduslik tõendusmaterjal, sealhulgas IPCC ja teadusõukogu uusimad aruanded;

| b) | sotsiaalne, majanduslik ja keskkonnamõju, sealhulgas tegevusetuse maksumus; |
| --- | --- |

b)

sotsiaalne, majanduslik ja keskkonnamõju, sealhulgas tegevusetuse maksumus;

| c) | vajadus tagada kõigi jaoks aus ja sotsiaalselt õiglane üleminek; |
| --- | --- |

c)

vajadus tagada kõigi jaoks aus ja sotsiaalselt õiglane üleminek;

| d) | kulutasuvus ja majanduslik tasuvus; |
| --- | --- |

d)

kulutasuvus ja majanduslik tasuvus;

| e) | liidu majanduse, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ning kasvuhoonegaaside heite ülekandumisest kõige enam ohustatud sektorite konkurentsivõime; |
| --- | --- |

e)

liidu majanduse, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ning kasvuhoonegaaside heite ülekandumisest kõige enam ohustatud sektorite konkurentsivõime;

| f) | parim kättesaadav, kulutasuv, ohutu ja skaleeritav tehnoloogia; |
| --- | --- |

f)

parim kättesaadav, kulutasuv, ohutu ja skaleeritav tehnoloogia;

| g) | energiatõhusus ja energiatõhususe esikohale seadmise põhimõte, energia taskukohasus ja varustuskindlus; |
| --- | --- |

g)

energiatõhusus ja energiatõhususe esikohale seadmise põhimõte, energia taskukohasus ja varustuskindlus;

| h) | õiglus ja solidaarsus liikmesriikides ja nende vahel; |
| --- | --- |

h)

õiglus ja solidaarsus liikmesriikides ja nende vahel;

| i) | vajadus tagada keskkonnatõhusus ja edasiminek aja jooksul; |
| --- | --- |

i)

vajadus tagada keskkonnatõhusus ja edasiminek aja jooksul;

| j) | vajadus pikaajaliselt säilitada, hallata ja kasvatada looduslikke neeldajaid ning kaitsta ja taastada elurikkust; |
| --- | --- |

j)

vajadus pikaajaliselt säilitada, hallata ja kasvatada looduslikke neeldajaid ning kaitsta ja taastada elurikkust;

| k) | investeerimisvajadused- ja võimalused; |
| --- | --- |

k)

investeerimisvajadused- ja võimalused;

| l) | rahvusvahelised arengusuunad ja jõupingutused, mis on tehtud Pariisi kokkuleppe pikaajaliste eesmärkide ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni lõppeesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- |

l)

rahvusvahelised arengusuunad ja jõupingutused, mis on tehtud Pariisi kokkuleppe pikaajaliste eesmärkide ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni lõppeesmärgi saavutamiseks;

| m) | olemasolev teave liidu kavandatava indikatiivse kasvuhoonegaaside eelarve kohta ajavahemikuks 2030–2050, millele on osutatud lõikes 4. |
| --- | --- |

m)

olemasolev teave liidu kavandatava indikatiivse kasvuhoonegaaside eelarve kohta ajavahemikuks 2030–2050, millele on osutatud lõikes 4.

6.   Kuue kuu jooksul pärast Pariisi kokkuleppe artiklis 14 osutatud teise üleilmse kokkuvõtte tegemist võib komisjon teha vastavalt käesoleva määruse artiklile 11 ettepaneku liidu 2040. aasta kliimaeesmärk läbi vaadata.

7.   Käesoleva artikli sätted vaadatakse uuesti läbi, võttes arvesse rahvusvahelisi suundumusi ja Pariisi kokkuleppe pikaajaliste eesmärkide saavutamiseks tehtud jõupingutusi, sealhulgas riiklikult kindlaksmääratud panuste ühist ajaraami käsitlevate rahvusvaheliste arutelude tulemused.

Artikkel 5

Kliimamuutustega kohanemine

1.   Asjakohased liidu institutsioonid ning liikmesriigid tagavad, et Pariisi kokkuleppe artikli 7 kohaselt vastupanuvõime tugevdamisel ning kliimamuutuste suhtes vastuvõtlikkuse vähendamisel tehakse järjepidevaid edusamme.

2.   Komisjon võtab kooskõlas Pariisi kokkuleppega vastu liidu kliimamuutustega kohanemise strateegia ja vaatab selle korrapäraselt läbi vastavalt käesoleva määruse artikli 6 lõike 2 punktile b.

3.   Asjakohased liidu institutsioonid ja liikmesriigid tagavad samuti, et liidu ja liikmesriikide kohanemispoliitika oleks sidus, vastastikku toetav, annaks lisakasu valdkondliku poliitika jaoks ning püüaks paremini ja järjepidevalt integreerida kliimamuutustega kohanemist kõikidesse poliitikavaldkondadesse, sealhulgas sotsiaal-majandus- ja keskkonnapoliitikasse ja meetmetesse ning liidu välistegevusse, kui see on kohane. Nad keskenduvad eelkõige kõige kaitsetumatele ja enim mõjutatud elanikkonnarühmadele ja sektoritele ning teevad siinkohal kodanikuühiskonnaga konsulteerides kindlaks puudused.

4.   Liikmesriigid võtavad vastu ja viivad ellu riiklikud kohanemisstrateegiad ja -kavad, võttes arvesse käesoleva artikli lõikes 2 osutatud liidu kliimamuutustega kohanemise strateegiat ning tuginedes kindlatele kliimamuutusi ja kliimamuutustele vastuvõtlikkust käsitlevatele analüüsidele, edusammude hindamistele ja näitajatele, milles juhindutakse parimast ja uusimast kättesaadavast teaduslikust tõendusmaterjalist. Liikmesriigid võtavad oma riiklikes kohanemisstrateegiates arvesse asjaomaste sektorite, muu hulgas põllumajanduse, vee- ja toidusüsteemide erilist vastuvõtlikkust, nagu ka toiduga kindlustatust ning edendavad looduspõhiseid lahendusi ja ökosüsteemipõhist kohanemist. Liikmesriigid ajakohastavad korrapäraselt strateegiaid ja lisavad ajakohastatud teabe määruse (EL) 2018/1999 artikli 19 lõike 1 kohaselt esitatavasse aruandesse.

5.   Hiljemalt 30. juulil 2022 võtab komisjon vastu suunised, milles määratakse kindlaks ühised põhimõtted ja tavad oluliste füüsiliste kliimariskide kindlakstegemiseks, liigitamiseks ja usaldatavusnõuetel põhinevaks juhtimiseks projektide ja programmide kavandamisel, väljatöötamisel, elluviimisel ja seirel.

Artikkel 6

Liidu edusammude ja meetmete hindamine

1.   Koos määruse (EL) 2018/1999 artikli 29 lõikes 5 sätestatud hindamisega hindab komisjon 30. septembriks 2023 ja seejärel iga viie aasta järel

| a) | edusamme, mida kõik liikmesriigid on ühiselt teinud, et saavutada käesoleva määruse artikli 2 lõikes 1 sätestatud kliimaneutraalsuse eesmärk; |
| --- | --- |

a)

edusamme, mida kõik liikmesriigid on ühiselt teinud, et saavutada käesoleva määruse artikli 2 lõikes 1 sätestatud kliimaneutraalsuse eesmärk;

| b) | edusamme, mida kõik liikmesriigid on kohanemisel ühiselt teinud, nagu osutatud käesoleva määruse artiklis 5. |
| --- | --- |

b)

edusamme, mida kõik liikmesriigid on kohanemisel ühiselt teinud, nagu osutatud käesoleva määruse artiklis 5.

Komisjon esitab kõnealuse hindamise järeldused koos määruse (EL) 2018/1999 artikli 35 kohaselt vastaval kalendriaastal koostatud energialiidu olukorda käsitleva aruandega Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

2.   Komisjon vaatab 30. septembriks 2023 ja seejärel iga viie aasta järel läbi

| a) | liidu meetmete kooskõla artikli 2 lõikes 1 sätestatud kliimaneutraalsuse eesmärgiga; |
| --- | --- |

a)

liidu meetmete kooskõla artikli 2 lõikes 1 sätestatud kliimaneutraalsuse eesmärgiga;

| b) | liidu meetmete kooskõla artiklis 5 osutatud kohanemisel tehtavate edusammude tagamisega. |
| --- | --- |

b)

liidu meetmete kooskõla artiklis 5 osutatud kohanemisel tehtavate edusammude tagamisega.

3.   Kui komisjon leiab käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud hindamiste põhjal, et liidu meetmed ei ole kooskõlas artikli 2 lõikes 1 sätestatud kliimaneutraalsuse eesmärgiga või ei ole kooskõlas artiklis 5 osutatud kohanemisel tehtavate edusammude tagamisega, või et kõnealuse kliimaneutraalsuse eesmärgi täitmiseks või artiklis 5 osutatud kohanemisel tehtavad edusammud ei ole piisavad, võtab ta kooskõlas aluslepingutega vajalikud meetmed.

4.   Komisjon hindab kõigi kavandatavate meetmete ja seadusandlike ettepanekute, sealhulgas eelarveettepanekute kooskõla artikli 2 lõikes 1 sätestatud kliimaneutraalsuse eesmärgi ning liidu 2030. ja 2040. aasta kliimaeesmärkidega enne nende vastuvõtmist, lisab tehtud hindamise meetme või ettepaneku mõjuhinnangusse ning teeb hindamise tulemuse üldsusele kättesaadavaks, kui meede või ettepanek vastu võetakse. Komisjon hindab ka seda, kas need kavandatavad meetmed või seadusandlikud ettepanekud, sealhulgas eelarveettepanekud, on kooskõlas artiklis 5 osutatud kohanemisel tehtavate edusammude tagamisega. Kavandatavate meetmete või seadusandlike ettepanekute koostamisel püüab komisjon viia need kooskõlla käesoleva määruse eesmärkidega. Kooskõla puudumisel esitab komisjon käesolevas lõikes osutatud kooskõla hindamise osana põhjendused.

Artikkel 7

Liikmesriikide meetmete hindamine

1.   Komisjon hindab 30. septembriks 2023 ja seejärel iga viie aasta järel

| a) | liikmesriikide nende meetmete kooskõla käesoleva määruse artikli 2 lõikes 1 sätestatud kliimaneutraalsuse eesmärgiga, mis on määruse (EL) 2018/1999 alusel esitatud lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade, riiklike pikaajaliste strateegiate ja iga kahe aasta tagant esitatavate eduaruannete kohaselt kõnealuse eesmärgi saavutamiseks asjakohased; |
| --- | --- |

a)

liikmesriikide nende meetmete kooskõla käesoleva määruse artikli 2 lõikes 1 sätestatud kliimaneutraalsuse eesmärgiga, mis on määruse (EL) 2018/1999 alusel esitatud lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade, riiklike pikaajaliste strateegiate ja iga kahe aasta tagant esitatavate eduaruannete kohaselt kõnealuse eesmärgi saavutamiseks asjakohased;

| b) | liikmesriikide asjakohaste meetmete kooskõla artiklis 5 osutatud kohanemisel tehtavate edusammude tagamisega, võttes arvesse artikli 5 lõikes 4 osutatud riiklikke kohanemisstrateegiaid. |
| --- | --- |

b)

liikmesriikide asjakohaste meetmete kooskõla artiklis 5 osutatud kohanemisel tehtavate edusammude tagamisega, võttes arvesse artikli 5 lõikes 4 osutatud riiklikke kohanemisstrateegiaid.

Komisjon esitab kõnealuse hindamise järeldused koos määruse (EL) 2018/1999 artikli 35 kohaselt vastaval kalendriaastal koostatud energialiidu olukorda käsitleva aruandega Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

2.   Kui komisjon leiab artikli 6 lõike 1 kohaselt hinnatud ühiseid edusamme igakülgselt arvesse võttes, et liikmesriigi meetmed ei ole kooskõlas artikli 2 lõikes 1 sätestatud kliimaneutraalsuse eesmärgiga või ei ole kooskõlas artiklis 5 osutatud kohanemisel tehtavate edusammude tagamisega, võib ta anda asjaomasele liikmesriigile soovitusi. Komisjon teeb need soovitused üldsusele kättesaadavaks.

3.   Kui kooskõlas lõikega 2 esitatakse soovitusi, kehtivad järgmised põhimõtted:

| a) | asjaomane liikmesriik teavitab komisjoni kuue kuu jooksul soovituse saamisest, kuidas ta kavatseb soovitusi igakülgselt arvesse võtta, toimides liikmesriikide ja liidu ning liikmesriikide vahelise solidaarsuse vaimus; |
| --- | --- |

a)

asjaomane liikmesriik teavitab komisjoni kuue kuu jooksul soovituse saamisest, kuidas ta kavatseb soovitusi igakülgselt arvesse võtta, toimides liikmesriikide ja liidu ning liikmesriikide vahelise solidaarsuse vaimus;

| b) | pärast käesoleva lõike punktis a osutatud teate esitamist kirjeldab asjaomane liikmesriik järgmises määruse (EL) 2018/1999 artikli 17 kohases lõimitud riiklikus energia- ja kliimaalases eduaruandes, mis esitatakse soovituse esitamise aastale järgneval aastal, kuidas ta on soovitusi igakülgselt arvesse võtnud; kui asjaomane liikmesriik otsustab soovitusi või olulist osa nendest mitte järgida, põhjendab ta seda komisjonile; |
| --- | --- |

b)

pärast käesoleva lõike punktis a osutatud teate esitamist kirjeldab asjaomane liikmesriik järgmises määruse (EL) 2018/1999 artikli 17 kohases lõimitud riiklikus energia- ja kliimaalases eduaruandes, mis esitatakse soovituse esitamise aastale järgneval aastal, kuidas ta on soovitusi igakülgselt arvesse võtnud; kui asjaomane liikmesriik otsustab soovitusi või olulist osa nendest mitte järgida, põhjendab ta seda komisjonile;

| c) | soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud uusimaid riigipõhiseid soovitusi. |
| --- | --- |

c)

soovitused täiendavad Euroopa poolaasta raames esitatud uusimaid riigipõhiseid soovitusi.

Artikkel 8

Komisjoni hindamist käsitlevad üldsätted

1.   Komisjon võtab artiklites 6 ja 7 osutatud esimese ja teise hindamise aluseks indikatiivse lineaarse trajektoori, millel liigutakse liidu tasandil netoheite vähendamiseks ning mis ühendab artikli 4 lõikes 1 osutatud liidu 2030. aasta kliimaeesmärgi, liidu 2040. aasta kliimaeesmärgi, kui see vastu võetakse, ja artikli 2 lõikes 1 sätestatud kliimaneutraalsuse eesmärgi.

2.   Pärast lõikes 1 osutatud esimest ja teist hindamist võtab komisjon kõigi edasiste hindamiste aluseks indikatiivse lineaarse trajektoori, mis ühendab liidu 2040. aasta kliimaeesmärgi, kui see vastu võetakse, ja artikli 2 lõikes 1 sätestatud kliimaneutraalsuse eesmärgi.

3.   Komisjon tugineb artiklites 6 ja 7 osutatud hindamistel peale artikli 7 lõike 1 punktis a osutatud liikmesriikide meetmete vähemalt järgmisele:

| a) | määruse (EL) 2018/1999 alusel esitatud teave ja aruanded; |
| --- | --- |

a)

määruse (EL) 2018/1999 alusel esitatud teave ja aruanded;

| b) | EEA, teadusnõukogu ja Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse aruanded; |
| --- | --- |

b)

EEA, teadusnõukogu ja Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse aruanded;

| c) | Euroopa ja üleilmne statistika ja andmed, sealhulgas Maa seire Euroopa programmi „Copernicus“ raames esitatud statistika ja andmed ning andmed kliimamuutuste ebasoodsast mõjust tuleneva teatatud ja prognoositava kahju kohta, kui need on kättesaadavad, ning hinnangud tegevusetuse või hilinenud tegevuse maksumuse kohta; |
| --- | --- |

c)

Euroopa ja üleilmne statistika ja andmed, sealhulgas Maa seire Euroopa programmi „Copernicus“ raames esitatud statistika ja andmed ning andmed kliimamuutuste ebasoodsast mõjust tuleneva teatatud ja prognoositava kahju kohta, kui need on kättesaadavad, ning hinnangud tegevusetuse või hilinenud tegevuse maksumuse kohta;

| d) | parim kättesaadav ja uusim teaduslik tõendusmaterjal, sealhulgas IPCC, IPBESi ja muude rahvusvaheliste organite uusimad aruanded, ning |
| --- | --- |

d)

parim kättesaadav ja uusim teaduslik tõendusmaterjal, sealhulgas IPCC, IPBESi ja muude rahvusvaheliste organite uusimad aruanded, ning

| e) | mis tahes täiendav teave liidu ja liikmesriikide keskkonnasäästlike investeeringute, sealhulgas juhul, kui see on kättesaadav, määruse (EL) 2020/852 kohaste investeeringute kohta. |
| --- | --- |

e)

mis tahes täiendav teave liidu ja liikmesriikide keskkonnasäästlike investeeringute, sealhulgas juhul, kui see on kättesaadav, määruse (EL) 2020/852 kohaste investeeringute kohta.

4.   EEA abistab komisjoni artiklites 6 ja 7 osutatud hindamistel vastavalt oma iga-aastasele tööprogrammile.

Artikkel 9

Üldsuse osalemine

1.   Komisjon teeb koostööd kõigi ühiskonna osadega, et neil oleks võimalik astuda samme ausaks ja sotsiaalselt õiglaseks üleminekuks kliimaneutraalse ja kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise ühiskonna suunas. Komisjon aitab tagada kaasava ja juurdepääsetava protsessi kõigil tasanditel, sealhulgas riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning sotsiaalpartnerite, akadeemiliste ja äriringkondade, kodanike ja kodanikuühiskonnaga, et võimaldada parimate tavade jagamist ja teha kindlaks meetmed, mis aitavad saavutada käesoleva määruse eesmärke. Komisjon võib kasutada liikmesriikide poolt määruse (EL) 2018/1999 artiklite 10 ja 11 kohaselt sisse seatud avalikke konsultatsioone ja mitmetasandilisi kliima- ja energiadialooge.

2.   Komisjon kasutab kõiki asjakohaseid vahendeid, sealhulgas Euroopa kliimapakti, et kaasata kodanikke, sotsiaalpartnereid ja sidusrühmi ning edendada dialoogi ja teaduspõhise teabe levitamist kliimamuutuste ning selle sotsiaalsete ja soolise võrdõiguslikkuse aspektide kohta.

Artikkel 10

Valdkondlikud teekaardid

Komisjon teeb koostööd liidu majandussektoritega, kes otsustavad koostada indikatiivsed vabatahtlikud teekaardid artikli 2 lõikes 1 sätestatud kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamiseks. Komisjon jälgib selliste teekaartite väljatöötamist. Komisjoni kaasamine hõlmab dialoogi vahendamist liidu tasandil ja parimate tavade jagamist asjaomaste sidusrühmade vahel.

Artikkel 11

Läbivaatamine

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule kuue kuu jooksul pärast iga Pariisi kokkuleppe artiklis 14 osutatud üleilmse kokkuvõtte tegemist koos käesoleva määruse artiklites 6 ja 7 osutatud hindamiste järeldustega aruande, milles käsitletakse käesoleva määruse toimimist, võttes arvesse järgmist:

| a) | parim kättesaadav ja uusim teaduslik tõendusmaterjal, sealhulgas IPCC ja teadusõukogu uusimad aruanded; |
| --- | --- |

a)

parim kättesaadav ja uusim teaduslik tõendusmaterjal, sealhulgas IPCC ja teadusõukogu uusimad aruanded;

| b) | rahvusvahelised arengusuunad ja jõupingutused, mis on tehtud Pariisi kokkuleppe pikaajaliste eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

b)

rahvusvahelised arengusuunad ja jõupingutused, mis on tehtud Pariisi kokkuleppe pikaajaliste eesmärkide saavutamiseks.

Komisjoni aruandele võidakse asjakohasel juhul lisada seadusandlik ettepanek käesoleva määruse muutmiseks.

Artikkel 12

Määruse (EÜ) nr 401/2009 muutmine

Määrust (EÜ) nr 401/2009 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 10a

  1.   Luuakse kliimamuutusi käsitlev Euroopa teadusnõukogu (edaspidi „teadusnõukogu“).


  2.   Teadusnõukogu koosneb 15 juhtivast teaduseksperdist, kes katavad mitmeid asjaomaseid valdkondi. Teadusnõukogu liikmed peavad vastama lõikes 3 sätestatud kriteeriumidele. Teadusnõukogus ei või sama liikmesriigi kodakondsusega liikmeid olla rohkem kui kaks. Teadusnõukogu liikmete sõltumatus peab olema väljaspool kahtlust.


  3.   Haldusnõukogu määrab pärast avatud, õiglast ja läbipaistvat valikumenetlust teadusnõukogu liikmed ametisse neljaks aastaks ning neid võib ühe korra ametisse tagasi nimetada. Haldusnõukogu püüab teadusnõukogu liikmete valimisel tagada mitmeid teadusharusid hõlmava ja valdkondliku pädevuse ning soolise ja geograafilise tasakaalu. Valiku tegemisel võetakse arvesse järgmisi kriteeriume:






  a) | teaduse tipptase; |
| --- | --- | --- |

1)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 10a

1.   Luuakse kliimamuutusi käsitlev Euroopa teadusnõukogu (edaspidi „teadusnõukogu“).

2.   Teadusnõukogu koosneb 15 juhtivast teaduseksperdist, kes katavad mitmeid asjaomaseid valdkondi. Teadusnõukogu liikmed peavad vastama lõikes 3 sätestatud kriteeriumidele. Teadusnõukogus ei või sama liikmesriigi kodakondsusega liikmeid olla rohkem kui kaks. Teadusnõukogu liikmete sõltumatus peab olema väljaspool kahtlust.

3.   Haldusnõukogu määrab pärast avatud, õiglast ja läbipaistvat valikumenetlust teadusnõukogu liikmed ametisse neljaks aastaks ning neid võib ühe korra ametisse tagasi nimetada. Haldusnõukogu püüab teadusnõukogu liikmete valimisel tagada mitmeid teadusharusid hõlmava ja valdkondliku pädevuse ning soolise ja geograafilise tasakaalu. Valiku tegemisel võetakse arvesse järgmisi kriteeriume:

a)

teaduse tipptase;

| b) | teadusliku hindamise ja teadusliku nõustamise kogemus oma pädevusvaldkonnas; |
| --- | --- |

b)

teadusliku hindamise ja teadusliku nõustamise kogemus oma pädevusvaldkonnas;

| c) | laialdased eksperditeadmised kliima- ja keskkonnateaduste valdkonnas või muudes liidu kliimaeesmärkide saavutamiseks asjakohastes teadusvaldkondades; |
| --- | --- |

c)

laialdased eksperditeadmised kliima- ja keskkonnateaduste valdkonnas või muudes liidu kliimaeesmärkide saavutamiseks asjakohastes teadusvaldkondades;

| d) | erialane töökogemus interdistsiplinaarses keskkonnas rahvusvahelises kontekstis. |
| --- | --- |

d)

erialane töökogemus interdistsiplinaarses keskkonnas rahvusvahelises kontekstis.

4.   Teadusnõukogu liikmed nimetatakse ametisse isikuliselt ning nad täidavad oma ülesandeid täiesti sõltumatult liikmesriikidest ja liidu institutsioonidest. Teadusnõukogu valib oma liikmete hulgast eesistuja neljaks aastaks ja võtab vastu töökorra.

5.   Teadusnõukogu täiendab ameti tööd, olles oma ülesannete täitmisel sõltumatu. Teadusnõukogu koostab oma iga-aastase tööprogrammi sõltumatult ja konsulteerib sealjuures haldusnõukoguga. Teadusnõukogu eesistuja teavitab kõnealusest programmist ja selle rakendamisest haldusnõukogu ja tegevdirektorit.“

| 2) | Artiklisse 11 lisatakse järgmine lõige:

  „5.   Ameti eelarve hõlmab ka teadusnõukogu kulusid.“ |
| --- | --- |

2)

Artiklisse 11 lisatakse järgmine lõige:

„5.   Ameti eelarve hõlmab ka teadusnõukogu kulusid.“

Artikkel 13

Määruse (EL) 2018/1999 muutmine

Määrust (EL) 2018/1999 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | rakendatakse energialiidu eesmärkidele ja Pariisi kokkuleppele vastavate liidu kasvuhoonegaaside heite pikaajaliste kohustuste täitmiseks välja töötatud strateegiaid ja meetmeid, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1119 (*1) artikli 2 lõikes 1 sätestatud kliimaneutraalsuse eesmärki ning seoses esimese kümneaastase ajavahemikuga (2021–2030) eelkõige liidu 2030. aasta energia- ja kliimaeesmärke; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 1 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

rakendatakse energialiidu eesmärkidele ja Pariisi kokkuleppele vastavate liidu kasvuhoonegaaside heite pikaajaliste kohustuste täitmiseks välja töötatud strateegiaid ja meetmeid, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1119 (*1) artikli 2 lõikes 1 sätestatud kliimaneutraalsuse eesmärki ning seoses esimese kümneaastase ajavahemikuga (2021–2030) eelkõige liidu 2030. aasta energia- ja kliimaeesmärke;

*1

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (ELT L 243, 9.7.2021, lk 1).“
  "

*1

| 2) | Artikli 2 punkt 7 asendatakse järgmisega:






  „7) | „prognoos“ – kasvuhoonegaaside inimtekkelistest allikatest pärineva heite ja nende neeldajates sidumise või energiasüsteemi arengu prognoos, sealhulgas vähemalt kvantitatiivsed hinnangud aruandlusaastale vahetult järgneva kuue sellise aasta kohta, mis lõpevad nulli või viiega;“. |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 2 punkt 7 asendatakse järgmisega:

„7)

„prognoos“ – kasvuhoonegaaside inimtekkelistest allikatest pärineva heite ja nende neeldajates sidumise või energiasüsteemi arengu prognoos, sealhulgas vähemalt kvantitatiivsed hinnangud aruandlusaastale vahetult järgneva kuue sellise aasta kohta, mis lõpevad nulli või viiega;“.

| 3) | Artikli 3 lõike 2 punkt f asendatakse järgmisega:






  „f) | hinnang käesoleva lõike punktis b osutatud eesmärkide saavutamiseks kavandatud poliitikasuundade ja meetmete mõju kohta, sealhulgas nende kooskõla kohta määruse (EL) 2021/1119. artikli 2 lõikes 1 sätestatud liidu kliimaneutraalsuse eesmärgi, Pariisi kokkuleppe kohaste kasvuhoonegaaside heite vähendamise pikaajaliste eesmärkide ja käesoleva määruse artiklis 15 osutatud pikaajaliste strateegiatega;“. |
| --- | --- | --- |

3)

Artikli 3 lõike 2 punkt f asendatakse järgmisega:

„f)

hinnang käesoleva lõike punktis b osutatud eesmärkide saavutamiseks kavandatud poliitikasuundade ja meetmete mõju kohta, sealhulgas nende kooskõla kohta määruse (EL) 2021/1119. artikli 2 lõikes 1 sätestatud liidu kliimaneutraalsuse eesmärgi, Pariisi kokkuleppe kohaste kasvuhoonegaaside heite vähendamise pikaajaliste eesmärkide ja käesoleva määruse artiklis 15 osutatud pikaajaliste strateegiatega;“.

| 4) | Artikli 8 lõikesse 2 lisatakse järgmine punkt:






  „e) | viis, kuidas olemasolevad poliitikasuunad ja meetmed ning kavandatavad poliitikasuunad ja meetmed aitavad saavutada määruse (EL) 2021/1119 artikli 2 lõikes 1 sätestatud liidu kliimaneutraalsuse eesmärki.“ |
| --- | --- | --- |

4)

Artikli 8 lõikesse 2 lisatakse järgmine punkt:

„e)

viis, kuidas olemasolevad poliitikasuunad ja meetmed ning kavandatavad poliitikasuunad ja meetmed aitavad saavutada määruse (EL) 2021/1119 artikli 2 lõikes 1 sätestatud liidu kliimaneutraalsuse eesmärki.“

| 5) | Artikkel 11 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 11
  Mitmetasandiline kliima- ja energiadialoog
  Iga liikmesriik seab riigisiseste õigusnormide kohaselt sisse mitmetasandilise kliima- ja energiadialoogi, mille raames kohalikud omavalitsused, kodanikuühiskonna organisatsioonid, äriringkonnad, investorid, muud asjaomased sidusrühmad ja üldsus saavad aktiivselt osaleda, arutada määruse (EL) 2021/1119 artikli 2 lõikes 1 sätestatud liidu kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamise üle ning energia- ja kliimapoliitika jaoks kavandatud erinevaid – ka pikaajalisi – stsenaariume ning jälgida edasiminekut, välja arvatud juhul, kui liikmesriigis on juba sama eesmärki täitev struktuur. Sellise dialoogi raames võib arutada ka lõimitud riiklikke energia- ja kliimakavu.“ |
| --- | --- |

5)

Artikkel 11 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 11

Mitmetasandiline kliima- ja energiadialoog

Iga liikmesriik seab riigisiseste õigusnormide kohaselt sisse mitmetasandilise kliima- ja energiadialoogi, mille raames kohalikud omavalitsused, kodanikuühiskonna organisatsioonid, äriringkonnad, investorid, muud asjaomased sidusrühmad ja üldsus saavad aktiivselt osaleda, arutada määruse (EL) 2021/1119 artikli 2 lõikes 1 sätestatud liidu kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamise üle ning energia- ja kliimapoliitika jaoks kavandatud erinevaid – ka pikaajalisi – stsenaariume ning jälgida edasiminekut, välja arvatud juhul, kui liikmesriigis on juba sama eesmärki täitev struktuur. Sellise dialoogi raames võib arutada ka lõimitud riiklikke energia- ja kliimakavu.“

| 6) | Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Iga liikmesriik koostab ja esitab komisjonile 1. jaanuariks 2020 ning seejärel 1. jaanuariks 2029 ja edaspidi iga kümne aasta tagant pikaajalise strateegia, milles lähtutakse 30-aastasest perspektiivist ning mis on kooskõlas määruse (EL) 2021/1119 artikli 2 lõikes 1 sätestatud liidu kliimaneutraalsuse eesmärgiga. Liikmesriigid peaksid kõnealuseid strateegiaid vajaduse korral iga viie aasta tagant ajakohastama.“; |
| --- | --- | --- |

6)

Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Iga liikmesriik koostab ja esitab komisjonile 1. jaanuariks 2020 ning seejärel 1. jaanuariks 2029 ja edaspidi iga kümne aasta tagant pikaajalise strateegia, milles lähtutakse 30-aastasest perspektiivist ning mis on kooskõlas määruse (EL) 2021/1119 artikli 2 lõikes 1 sätestatud liidu kliimaneutraalsuse eesmärgiga. Liikmesriigid peaksid kõnealuseid strateegiaid vajaduse korral iga viie aasta tagant ajakohastama.“;

| b) | lõike 3 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | saavutada pikaajaline kasvuhoonegaaside heite vähenemine ja nende suurem neeldajates sidumine kõigis sektorites kooskõlas määruse (EL) 2021/1119 artikli 2 lõikes 1 sätestatud liidu kliimaneutraalsuse eesmärgiga, pidades silmas valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) hinnangu kohaselt vajalikku kasvuhoonegaaside heite vähendamist ja neeldajates sidumise suurendamist, vähendada kulutõhusalt liidu kasvuhoonegaaside heidet ja suurendada neeldajates sidumist, püüeldes Pariisi kokkuleppes esitatud pikaajalise temperatuurieesmärgi poole, et saavutada liidus tasakaal kasvuhoonegaaside inimtekkelistest allikatest pärineva heite ja nende neeldajates sidumise vahel ning vajaduse korral saavutada pärast seda negatiivsed heitkogused;“. |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 3 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

saavutada pikaajaline kasvuhoonegaaside heite vähenemine ja nende suurem neeldajates sidumine kõigis sektorites kooskõlas määruse (EL) 2021/1119 artikli 2 lõikes 1 sätestatud liidu kliimaneutraalsuse eesmärgiga, pidades silmas valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) hinnangu kohaselt vajalikku kasvuhoonegaaside heite vähendamist ja neeldajates sidumise suurendamist, vähendada kulutõhusalt liidu kasvuhoonegaaside heidet ja suurendada neeldajates sidumist, püüeldes Pariisi kokkuleppes esitatud pikaajalise temperatuurieesmärgi poole, et saavutada liidus tasakaal kasvuhoonegaaside inimtekkelistest allikatest pärineva heite ja nende neeldajates sidumise vahel ning vajaduse korral saavutada pärast seda negatiivsed heitkogused;“.

| 7) | Artiklit 17 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | teave selle kohta, milliseid edusamme on tehtud lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud eesmärkide, sealhulgas määruse (EL) 2021/1119 artikli 2 lõikes 1 sätestatud liidu kliimaneutraalsuse eesmärgi, sihtide ja panuste elluviimisel ning nende elluviimiseks vajalike poliitikasuundade ja meetmete rahastamisel ja rakendamisel, sealhulgas ülevaade tegelikest investeeringutest võrreldes algselt eeldatud investeeringutega;“; |
| --- | --- | --- | --- |

7)

Artiklit 17 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

teave selle kohta, milliseid edusamme on tehtud lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud eesmärkide, sealhulgas määruse (EL) 2021/1119 artikli 2 lõikes 1 sätestatud liidu kliimaneutraalsuse eesmärgi, sihtide ja panuste elluviimisel ning nende elluviimiseks vajalike poliitikasuundade ja meetmete rahastamisel ja rakendamisel, sealhulgas ülevaade tegelikest investeeringutest võrreldes algselt eeldatud investeeringutega;“;

| b) | lõike 4 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „Komisjon, keda abistab artikli 44 lõike 1 punktis b osutatud energialiidu komitee, võtab vastu rakendusaktid, millega nähakse ette käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud teabe ülesehitus, vorm, tehnilised üksikasjad ning esitamise menetlus, sealhulgas metoodika energiatoetuste järkjärgulise kaotamise aruandluseks, eelkõige fossiilkütuste puhul, vastavalt artikli 25 punktile d.“ |
| --- | --- |

b)

lõike 4 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon, keda abistab artikli 44 lõike 1 punktis b osutatud energialiidu komitee, võtab vastu rakendusaktid, millega nähakse ette käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud teabe ülesehitus, vorm, tehnilised üksikasjad ning esitamise menetlus, sealhulgas metoodika energiatoetuste järkjärgulise kaotamise aruandluseks, eelkõige fossiilkütuste puhul, vastavalt artikli 25 punktile d.“

| 8) | Artikli 29 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | iga liikmesriigi edasiminek lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud eesmärkide, sealhulgas määruse (EL) 2021/1119 artikli 2 lõikes 1 sätestatud liidu kliimaneutraalsuse eesmärgi, sihtide ja panuste ning poliitikasuundade ja meetmete elluviimisel;“. |
| --- | --- | --- |

8)

Artikli 29 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

iga liikmesriigi edasiminek lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud eesmärkide, sealhulgas määruse (EL) 2021/1119 artikli 2 lõikes 1 sätestatud liidu kliimaneutraalsuse eesmärgi, sihtide ja panuste ning poliitikasuundade ja meetmete elluviimisel;“.

| 9) | Artikkel 45 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 45
  Läbivaatamine
  Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule kuue kuu jooksul pärast iga Pariisi kokkuleppe artikli 14 alusel kokku lepitud üleilmse kokkuvõtte tegemist aruande, milles käsitletakse käesoleva määruse toimimist, selle panust energialiidu juhtimisse ja Pariisi kokkuleppe pikaajaliste eesmärkide saavutamisse, edasiminekut 2030. aasta kliima- ja energiaeesmärkide ning määruse (EL) 2021/1119 artikli 2 lõikes 1 sätestatud liidu kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamisel, energialiidu täiendavaid eesmärke ning kavandamis-, aruandlus- ja seiretegevust käsitlevate käesoleva määruse sätete vastavust muudele ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Pariisi kokkuleppega seotud liidu õigusaktidele või otsustele. Komisjon lisab aruannetele asjakohasel juhul seadusandlikud ettepanekud.“ |
| --- | --- |

9)

Artikkel 45 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 45

Läbivaatamine

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule kuue kuu jooksul pärast iga Pariisi kokkuleppe artikli 14 alusel kokku lepitud üleilmse kokkuvõtte tegemist aruande, milles käsitletakse käesoleva määruse toimimist, selle panust energialiidu juhtimisse ja Pariisi kokkuleppe pikaajaliste eesmärkide saavutamisse, edasiminekut 2030. aasta kliima- ja energiaeesmärkide ning määruse (EL) 2021/1119 artikli 2 lõikes 1 sätestatud liidu kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamisel, energialiidu täiendavaid eesmärke ning kavandamis-, aruandlus- ja seiretegevust käsitlevate käesoleva määruse sätete vastavust muudele ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Pariisi kokkuleppega seotud liidu õigusaktidele või otsustele. Komisjon lisab aruannetele asjakohasel juhul seadusandlikud ettepanekud.“

| 10) | I lisa 1. osa muudetakse järgmiselt:






  a) | A jao punktis 3.1.1 asendatakse alapunkt i järgmisega:






  „i) | Poliitikasuunad ja meetmed, millega saavutatakse määruse (EL) 2018/842 kohane eesmärk, millele on osutatud käesoleva jao punktis 2.1.1, ning poliitikasuunad ja meetmed, mille eesmärk on järgida määrust (EL) 2018/841, ning mis hõlmavad kõiki peamisi heidet tekitavaid sektoreid ja sektoreid neeldajates sidumise suurendamiseks, pidades silmas määruse (EL) 2021/1119 artikli 2 lõikes 1 sätestatud liidu kliimaneutraalsuse eesmärki.“; |
| --- | --- | --- | --- |

10)

I lisa 1. osa muudetakse järgmiselt:

a)

A jao punktis 3.1.1 asendatakse alapunkt i järgmisega:

„i)

Poliitikasuunad ja meetmed, millega saavutatakse määruse (EL) 2018/842 kohane eesmärk, millele on osutatud käesoleva jao punktis 2.1.1, ning poliitikasuunad ja meetmed, mille eesmärk on järgida määrust (EL) 2018/841, ning mis hõlmavad kõiki peamisi heidet tekitavaid sektoreid ja sektoreid neeldajates sidumise suurendamiseks, pidades silmas määruse (EL) 2021/1119 artikli 2 lõikes 1 sätestatud liidu kliimaneutraalsuse eesmärki.“;

| b) | B jakku lisatakse järgmine punkt:






  „5.5. | Kavandatavate poliitikasuundade ja meetmete panus määruse (EL) 2021/1119 artikli 2 lõikes 1 sätestatud liidu kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamises.“ |
| --- | --- | --- |

b)

B jakku lisatakse järgmine punkt:

„5.5.

Kavandatavate poliitikasuundade ja meetmete panus määruse (EL) 2021/1119 artikli 2 lõikes 1 sätestatud liidu kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamises.“

| 11) | VI lisa punkti c alapunkt viii asendatakse järgmisega:






  „viii) | hinnang sellele, mil määral poliitikasuund või meede aitab saavutada määruse (EL) 2021/1119+artikli 2 lõikes 1 sätestatud liidu kliimaneutraalsuse eesmärki ja täita käesoleva määruse artiklis 15 osutatud pikaajalist strateegiat;“. |
| --- | --- | --- |

11)

VI lisa punkti c alapunkt viii asendatakse järgmisega:

„viii)

hinnang sellele, mil määral poliitikasuund või meede aitab saavutada määruse (EL) 2021/1119+artikli 2 lõikes 1 sätestatud liidu kliimaneutraalsuse eesmärki ja täita käesoleva määruse artiklis 15 osutatud pikaajalist strateegiat;“.

+

Artikkel 14

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. juuni 2021

Euroopa Parlamendi nimel

President

D.M. SASSOLI

Nõukogu nimel

Eesistuja

J.P. MATOS FERNANDES

---

(1)  
  ELT C 364, 28.10.2020, lk 143 ja ELT C 10, 11.1.2021, lk 69.

1

(2)  
  ELT C 324, 1.10.2020, lk 58.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 24. juuni 2021. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 28. juuni 2021. aasta otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  
  ELT L 282, 19.10.2016, lk 4.

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/87/EÜ, millega luuakse liidus kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (ELT L 275, 25.10.2003, lk 32).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/842, milles käsitletakse liikmesriikide kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heidet aastatel 2021–2030, millega panustatakse kliimameetmetesse, et täita Pariisi kokkuleppega võetud kohustused, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 (ELT L 156, 19.6.2018, lk 26).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/841, millega lisatakse maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest tulenev kasvuhoonegaaside heide ja sellest tulenevate kasvuhoonegaaside sidumine 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistikku ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 ja otsust nr 529/2013/EL (ELT L 156, 19.6.2018, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiiv 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta (ELT L 153, 18.6.2010, lk 13).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 401/2009 Euroopa Keskkonnaameti ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu kohta (ELT L 126, 21.5.2009, lk 13).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013 (ELT L 328, 21.12.2018, lk 1).

12

(13)  Nõukogu 14. detsembri 2020. aasta määrus (EL) 2020/2094, millega luuakse Euroopa Liidu taasterahastu COVID-19 kriisi järgse taastumise toetuseks (ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 23).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (ELT L 198, 22.6.2020, lk 13).

14

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 9.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 243/18 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 243/18

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/1120,

8. juuli 2021,

millega muudetakse määrust (EL) nr 468/2010, millega kehtestatakse ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade ELi nimekiri

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ning muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1936/2001 ja (EÜ) nr 601/2004 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1093/94 ja (EÜ) nr 1447/1999, (1) eriti selle artiklit 30,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1005/2008 V peatükis on sätestatud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga (edaspidi „ETR-kalapüük“) tegelevate laevade kindlaksmääramise kord, samuti selliste laevade ELi nimekirja kehtestamise kord. Kõnealuse määruse artiklis 37 on sätestatud sellisesse nimekirja kantud kalalaevade suhtes võetavad meetmed. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1005/2008 V peatükis on sätestatud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga (edaspidi „ETR-kalapüük“) tegelevate laevade kindlaksmääramise kord, samuti selliste laevade ELi nimekirja kehtestamise kord. Kõnealuse määruse artiklis 37 on sätestatud sellisesse nimekirja kantud kalalaevade suhtes võetavad meetmed.

| (2) | ELi nimekiri kehtestati komisjoni määrusega (EL) nr 468/2010 (2) ning seejärel muudeti nimekirja rakendusmäärustega (EL) nr 724/2011, (3) (EL) nr 1234/2012, (4) (EL) nr 672/2013, (5) (EL) nr 137/2014, (6) (EL) 2015/1296, (7) (EL) 2016/1852, (8) (EL) 2017/2178, (9) (EL) 2018/1883 (10) ja (EL) 2020/269 (11). |
| --- | --- |

(2)

ELi nimekiri kehtestati komisjoni määrusega (EL) nr 468/2010 (2) ning seejärel muudeti nimekirja rakendusmäärustega (EL) nr 724/2011, (3) (EL) nr 1234/2012, (4) (EL) nr 672/2013, (5) (EL) nr 137/2014, (6) (EL) 2015/1296, (7) (EL) 2016/1852, (8) (EL) 2017/2178, (9) (EL) 2018/1883 (10) ja (EL) 2020/269 (11).

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 30 lõike 1 kohaselt tuleb piirkondlike kalandusorganisatsioonide poolt vastuvõetud ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja kantud laevad kanda ka liidu nimekirja. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 30 lõike 1 kohaselt tuleb piirkondlike kalandusorganisatsioonide poolt vastuvõetud ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja kantud laevad kanda ka liidu nimekirja.

| (4) | Kõik piirkondlikud kalandusorganisatsioonid näevad ette ETR-kalapüügiga tegelevate kalalaevade nimekirjade koostamise ja korrapärase ajakohastamise vastavalt nende asjakohastele eeskirjadele (12). |
| --- | --- |

(4)

Kõik piirkondlikud kalandusorganisatsioonid näevad ette ETR-kalapüügiga tegelevate kalalaevade nimekirjade koostamise ja korrapärase ajakohastamise vastavalt nende asjakohastele eeskirjadele (12).

| (5) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1005/2008 artiklile 30 ajakohastab komisjon ELi nimekirja pärast seda, kui on saanud piirkondlikelt kalandusorganisatsioonidelt nende laevade nimekirja, mis eeldatavalt või tõendatult tegelevad ETR-kalapüügiga. Kuna komisjon on saanud uued nimekirjad piirkondlikelt kalandusorganisatsioonidelt, tuleks liidu nimekiri nüüd ajakohastada. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1005/2008 artiklile 30 ajakohastab komisjon ELi nimekirja pärast seda, kui on saanud piirkondlikelt kalandusorganisatsioonidelt nende laevade nimekirja, mis eeldatavalt või tõendatult tegelevad ETR-kalapüügiga. Kuna komisjon on saanud uued nimekirjad piirkondlikelt kalandusorganisatsioonidelt, tuleks liidu nimekiri nüüd ajakohastada.

| (6) | Arvestades asjaolu, et üks ja sama laev võib olla kantud nimekirja eri nimede ja/või lipuriikide all sõltuvalt sellest, millal lisati laev piirkondliku kalandusorganisatsiooni nimekirja, peaks liidu ajakohastatud nimekiri sisaldama vastavate piirkondlike kalandusorganisatsioonide poolt kindlaks tehtud eri nimesid ja/või lipuriike. |
| --- | --- |

(6)

Arvestades asjaolu, et üks ja sama laev võib olla kantud nimekirja eri nimede ja/või lipuriikide all sõltuvalt sellest, millal lisati laev piirkondliku kalandusorganisatsiooni nimekirja, peaks liidu ajakohastatud nimekiri sisaldama vastavate piirkondlike kalandusorganisatsioonide poolt kindlaks tehtud eri nimesid ja/või lipuriike.

| (7) | Laev Bellator, (13) mis on praegu kantud liidu nimekirja, on välja jäetud Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni (SPRFMO) koostatud nimekirjast kooskõlas selle piirkondliku kalandusorganisatsiooni kaitse- ja majandamismeetmega 04-2020. Kuna asjaomane piirkondlik kalandusorganisatsioon tegi otsuse kooskõlas määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 30 lõikega 1, tuleks see laev liidu nimekirjast välja jätta sõltumata asjaolust, et seda ei ole veel välja jäetud India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppe (SIOFA), India Ookeani Tuunikomisjoni (IOTC) ja Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni (NEAFC) koostatud nimekirjadest. |
| --- | --- |

(7)

Laev Bellator, (13) mis on praegu kantud liidu nimekirja, on välja jäetud Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni (SPRFMO) koostatud nimekirjast kooskõlas selle piirkondliku kalandusorganisatsiooni kaitse- ja majandamismeetmega 04-2020. Kuna asjaomane piirkondlik kalandusorganisatsioon tegi otsuse kooskõlas määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 30 lõikega 1, tuleks see laev liidu nimekirjast välja jätta sõltumata asjaolust, et seda ei ole veel välja jäetud India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppe (SIOFA), India Ookeani Tuunikomisjoni (IOTC) ja Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni (NEAFC) koostatud nimekirjadest.

| (8) | Laev Uthaiwan/Wisdom Sea reefer, (14) mis on praegu liidu nimekirjas, on välja jäetud India Ookeani Tuunikomisjoni (IOTC) koostatud nimekirjast vastavalt selle piirkondliku kalandusorganisatsiooni resolutsioonile 18/03. Kuna asjaomane piirkondlik kalandusorganisatsioon tegi otsuse kooskõlas määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 30 lõikega 1, tuleks see laev liidu nimekirjast välja jätta sõltumata asjaolust, et seda ei ole veel välja jäetud India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppe (SIOFA) koostatud nimekirjast. |
| --- | --- |

(8)

Laev Uthaiwan/Wisdom Sea reefer, (14) mis on praegu liidu nimekirjas, on välja jäetud India Ookeani Tuunikomisjoni (IOTC) koostatud nimekirjast vastavalt selle piirkondliku kalandusorganisatsiooni resolutsioonile 18/03. Kuna asjaomane piirkondlik kalandusorganisatsioon tegi otsuse kooskõlas määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 30 lõikega 1, tuleks see laev liidu nimekirjast välja jätta sõltumata asjaolust, et seda ei ole veel välja jäetud India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppe (SIOFA) koostatud nimekirjast.

| (9) | Laev Nefelin (15) on Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) koostatud nimekirjast välja jäetud vastavalt nimetatud piirkondliku kalandusorganisatsiooni soovitusele GFCM/33/209/8. Seda laeva ei tuleks seega liidu nimekirja kanda, hoolimata asjaolust, et see ei ole veel välja jäetud Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) ja India Ookeani Tuunikomisjoni (IOTC) koostatud nimekirjadest. |
| --- | --- |

(9)

Laev Nefelin (15) on Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) koostatud nimekirjast välja jäetud vastavalt nimetatud piirkondliku kalandusorganisatsiooni soovitusele GFCM/33/209/8. Seda laeva ei tuleks seega liidu nimekirja kanda, hoolimata asjaolust, et see ei ole veel välja jäetud Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) ja India Ookeani Tuunikomisjoni (IOTC) koostatud nimekirjadest.

| (10) | Põhjenduses 9 osutatud laev ei olnud kantud liidu nimekirja, mida on muudetud rakendusmäärusega (EL) 2018/1883, kuna komisjon sai piirkondliku kalandusorganisatsiooni poolt vastu võetud nimekirja kalalaevadest, mis eeldatavalt või tõendatult tegelevad ETR-kalapüügiga, alles pärast kõnealuse määruse vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(10)

Põhjenduses 9 osutatud laev ei olnud kantud liidu nimekirja, mida on muudetud rakendusmäärusega (EL) 2018/1883, kuna komisjon sai piirkondliku kalandusorganisatsiooni poolt vastu võetud nimekirja kalalaevadest, mis eeldatavalt või tõendatult tegelevad ETR-kalapüügiga, alles pärast kõnealuse määruse vastuvõtmist.

| (11) | Seepärast tuleks määrust (EL) nr 468/2010 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Seepärast tuleks määrust (EL) nr 468/2010 vastavalt muuta.

| (12) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 468/2010 lisa B osa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. juuli 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 286, 29.10.2008, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 28. mai 2010. aasta määrus (EL) nr 468/2010, millega kehtestatakse ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade ELi nimekiri (ELT L 131, 29.5.2010, lk 22).

2

(3)  Komisjoni 25. juuli 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 724/2011, millega muudetakse määrust (EL) nr 468/2010, millega kehtestatakse ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade ELi nimekiri (ELT L 194, 26.7.2011, lk 14).

3

(4)  Komisjoni 19. detsembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1234/2012, millega muudetakse määrust (EL) nr 468/2010, millega kehtestatakse ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade ELi nimekiri (ELT L 350, 20.12.2012, lk 38).

4

(5)  Komisjoni 15. juuli 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 672/2013, millega muudetakse määrust (EL) nr 468/2010, millega kehtestatakse ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade ELi nimekiri (ELT L 193, 16.7.2013, lk 6).

5

(6)  Komisjoni 12. veebruari 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 137/2014, millega muudetakse määrust (EL) nr 468/2010, millega kehtestatakse ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade ELi nimekiri (ELT L 43, 13.2.2014, lk 47).

6

(7)  Komisjoni 28. juuli 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1296, millega muudetakse määrust (EL) nr 468/2010, millega kehtestatakse ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade ELi nimekiri (ELT L 199, 29.7.2015, lk 12).

7

(8)  Komisjoni 19. oktoobri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1852, millega muudetakse määrust (EL) nr 468/2010, millega kehtestatakse ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade ELi nimekiri (ELT L 284, 20.10.2016, lk 5).

8

(9)  Komisjoni 22. novembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/2178, millega muudetakse määrust (EL) nr 468/2010, millega kehtestatakse ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade ELi nimekiri (ELT L 307, 23.11.2017, lk 14).

9

(10)  Komisjoni 3. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1883, millega muudetakse määrust (EL) nr 468/2010, millega kehtestatakse ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade ELi nimekiri (ELT L 308, 4.12.2018, lk 30).

10

(11)  Komisjoni 26. veebruari 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/269, millega muudetakse määrust (EL) nr 468/2010, millega kehtestatakse ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade ELi nimekiri (ELT L 56, 27.2.2020, lk 7).

11

(12)  Viimased ajakohastamised: Antarktika vete elusressursside kaitse komisjon (CCAMLR): Mittelepinguosaliste ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekiri ja lepinguosaliste ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekiri võeti vastu 39. aastakoosolekul 27.–30. oktoobril 2020; siniuim-tuuni kaitse komisjon (CCSBT): komisjoni 27. aastakoosolekul 12.–16. oktoobril 2020 vastu võetud ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja ajakohastati 25. märtsil 2021; Vahemere üldine kalanduskomisjon (GFCM): ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekiri võeti vastu GFCMi 43. istungjärgul 4.–8. novembril 2019; Ameerika Troopikatuunide Komisjon (IATTC): ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekiri võeti vastu IATTC 95. koosolekul 4. detsembril 2020; Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon (ICCAT): 2020. aasta ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekiri võeti vastu 2020. aasta ICCATi 22. erikoosolekut asendavatel aruteludel; India Ookeani Tuunikomisjon (IOTC): komisjoni 24. aastakoosolekul 2.–6. novembril 2020 vastu võetud ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja ajakohastati 26. veebruaril 2021; Loode-Atlandi Kalandusorganisatsioon (NAFO): NAFO ETR-kalapüügiga tegelevate kalalaevade nimekiri võeti vastu NAFO 42. aastakoosolekul 21.–25. septembril 2020; Kirde-Atlandi Kalanduskomisjon (NEAFC): ETR-kalapüügiga tegelevate kalalaevade B nimekiri võeti vastu NEAFC 39. aastakoosolekul 10.–13. novembril 2020 ning seda ajakohastati 2021. aasta märtsis; Vaikse ookeani põhjaosa kalanduskomisjon (NPFC): NPFC ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekiri võeti vastu komisjoni 5. koosolekul 16.–18. juulil 2019; Atlandi ookeani kaguosa kalandusorganisatsioon (SEAFO): ETR-kalapüügiga tegelevate laevade 2020. aasta nimekiri võeti vastu 16. aastakoosolekul 25.–28. novembril 2019; India ookeani lõunaosa kalanduskokkulepe (SIOFA): ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekiri võeti vastu osapoolte 7. koosolekul 17.–20. novembril 2020; Vaikse ookeani lõunaosa piirkondlik kalandusorganisatsioon (SPRFMO): ETR-kalapüügiga tegelevate laevade 2021. aasta nimekiri võeti vastu komisjoni 9. koosolekul 26. jaanuaril – 5. veebruaril 2021; Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjon (WCPFC): ETR-kalapüügiga tegelevate laevade 2020. aasta nimekiri võeti vastu komisjoni 17. korralisel istungjärgul 7.–15. detsembril 2020.

12

(13)  Laeva IMO number: 9179359.

13

(14)  Laeva IMO number: 7637527.

14

(15)  Laeva IMO number: 7645237.

15

---

LISA

| IMO  (1) laeva identifitseerimisnumber / viide piirkondlikule kalandusorganisatsioonile | Laeva nimi  (2) | Lipuriik või lipupiirkond  (2) | Piirkondlik kalandusorganisatsioon  (2), mille nimekirjas laev on |
| --- | --- | --- | --- |
| 417000878 | ABISHAK PUTHA 3 | Teadmata | CCSBT, SIOFA |
| 20150046 [ICCAT]/1 [IOTC] | ABUNDANT 1 (eelmine nimi ICCATi andmetel: YI HONG 6; eelmine nimi CCSBT, IOTC andmetel: YI HONG 06) | Teadmata | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC |
| 20150042 [ICCAT]/2 [IOTC] | ABUNDANT 12 (eelmine nimi CCSBT, ICCATi, IOTC andmetel: YI HONG 106) | Teadmata | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC |
| 20150044 [ICCAT]/3 [IOTC] | ABUNDANT 3 (eelmine nimi CCSBT, ICCATi, IOTC andmetel: YI HONG 16) | Teadmata | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC |
| 20170013 [ICCAT]/4 [IOTC] | ABUNDANT 6 (eelmine nimi CCSBT, ICCATi, IOTC andmetel: YI HONG 86) | Teadmata | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC |
| 20150043 [ICCAT]/5 [IOTC] | ABUNDANT 9 (eelmine nimi CCSBT, ICCATi, IOTC andmetel: YI HONG 116) | Teadmata | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC |
| 20060010 [ICCAT]/6 [IOTC] | ACROS No. 2 | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Honduras) | CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20060009 [ICCAT]/7[IOTC] | ACROS No. 3 | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Honduras) | CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20180003 [ICCAT]/108 [IOTC]/K22/IS/2019[CCSBT] | Al WESAM 5 [ICCATi, NEAFC, SIOFA andmetel], PROGRESO [CCSBT, IOTC andmetel] (eelmised nimed CCSBT, IOTC andmetel: AL WESAM 5, CHAINAVEE 54; eelmine nimi ICCATi, NEAFC, SIOFA andmetel: CHAINAVEE 54) | Kamerun [CFCBT, IOTC andmetel], teadmata [ICCATi, NEAFC, SIOFA andmetel] (viimased teadaolevad lipuriigid CCSBT, ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel: Djibouti, Tai) | CCSBT , ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 8[IOTC] | AL’AMIR MUHAMMAD | Egiptus | GFCM, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 7306570/9[IOTC]/20200001[ICCAT] | ALBORAN II (eelmine nimi GFCMi, ICCATi, IOTC, NAFO, NEAFC, SEAFO andmetel: WHITE ENTERPRISE) | Teadmata [GFCMi, ICCATi, IOTC, NAFO, NEAFC, SEAFO, SIOFA andmetel] (viimased teadaolevad lipuriigid GFCMi, IOTC, NAFO, SEAFO, SIOFA andmetel: Panama, Saint Kitts ja Nevis; viimane teadaolev lipuriik ICCATi andmetel: Panama) | GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, NAFO, SEAFO, SIOFA |
| 7036345/20190003 [ICCAT]/10[IOTC] | AMORINN (eelmised nimed: ICEBERG II, LOME, NOEMI) | Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid CCAMLRi, IOTC, SEAFO, SIOFA andmetel: Togo, Belize) | CCAMLR, CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA |
| 20150001 [ICCAT]/11[IOTC] | ANEKA 228 | Teadmata | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150002 [ICCAT]/12[IOTC] | ANEKA 228; KM. | Teadmata | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 7236634/20190004 [ICCAT]/13[IOTC] | ANTONY (eelmised nimed: URGORA, ATLANTIC OJI MARU No. 33, OJI MARU No. 33) | Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid CCAMLRi andmetel: Indoneesia, Belize, Panama, Honduras, Venezuela) viimased teadaolevad lipuriigid IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA andmetel: Venezuela, Honduras, Panama, Belize, Indoneesia) | CCAMLR, CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA |
| 7322897/20150024 [ICCAT]/14 [IOTC] | ASIAN WARRIOR (eelmised nimed CCAMLRi, CCSBT, GFCMi, ICCATi, NEAFC, SEAFO, SIOFA andmetel: KUNLUN, TAISHAN, CHANG BAI, HONGSHUI, HUANG HE 22, SIMA QIAN BARU 22, CORVUS, GALAXY, INA MAKA, BLACK MOON, RED MOON, EOLO, THULE, MAGNUS, DORITA; eelmine nimi IOTC andmetel: DORITA) | Saint Vincent ja Grenadiinid [CCAMLRi, GFCMi, NEAFC, SEAFO, SIOFA andmetel], Ekvatoriaal-Guinea [CCSBT, ICCATi, IOTC andmetel] (viimased teadaolevad lipuriigid CCAMLRi andmetel: Indoneesia, Tansaania, Põhja-Korea (KRDV), Panama, Sierra Leone, Põhja-Korea (KRDV), Ekvatoriaal-Guinea, Saint Vincent ja Grenadiinid, Uruguay; viimane teadaolev lipuriik ICCATi andmetel: Saint Vincent ja Grenadiinid; viimased teadaolevad lipuriigid SEAFO, SIOFA andmetel: Indoneesia, Tansaania, Põhja-Korea (KRDV), Panama, Sierra Leone, Ekvatoriaal-Guinea, Uruguay) | CCAMLR, CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA |
| 9042001/20150047 [ICCAT]/15 [IOTC] | ATLANTIC WIND (eelmised nimed CCAMLRi, CCSBT, GFCMi, ICCATi, NEAFC, SEAFO, SIOFA andmetel: ZEMOUR 2, LUAMPA, YONGDING, JIANGFENG, CHENGDU, SHAANXI HENAN 33, XIONG NU BARU 33, DRACO I, LIBERTY, CHILBO SAN 33, HAMMER, SEO YANG No. 88, CARRAN; eelmine nimi IOTC andmetel: CARRAN) | Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid CCAMLRi andmetel: Tansaania, Ekvatoriaal-Guinea, Indoneesia, Tansaania, Kambodža, Panama, Sierra Leone, Põhja-Korea (KRDV), Togo, Korea Vabariik, Uruguay; viimane teadaolev lipuriik IOTC andmetel: Ekvatoriaal-Guinea; viimased teadaolevad lipuriigid SEAFO, SIOFA andmetel: Tansaania, Ekvatoriaal-Guinea, Indoneesia, Kambodža, Panama, Sierra Leone, Põhja-Korea (KRDV), Togo, Uruguay) | CCAMLR, CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA |
| 9037537/20190005 [ICCAT]/16[IOTC] | BAROON (eelmised nimed CCAMLRi, CCSBT, ICCATi, NEAFC, SEAFO andmetel: LANA, ZEUS, TRITON I; eelmised nimed IOTC andmetel: LANA, ZEUS, TRITON-1) | Tansaania (viimased teadaolevad lipuriigid CCAMLRi, OTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA andmetel: Nigeeria, Mongoolia, Togo, Sierra Leone; viimased teadaolevad lipuriigid ICCATi andmetel: Mongoolia, Nigeeria, Sierra Leone, Togo) | CCSBT, CCAMLR, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA |
| 12290 [IATTC]/20110011 [ICCAT]/18[IOTC] | BHASKARA No. 10 | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik CCSBT, GFCMi, IATTCi, ICCATi, IOTC, NEAFC andmetel: Indoneesia) | CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 12291 [IATTC]/20110012 [ICCAT]/19[IOTC] | BHASKARA No. 9 | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik CCSBT, GFCMi, IATTCi, ICCATi, IOTC, NEAFC andmetel: Indoneesia) | CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20060001 [ICCAT]/20[IOTC] | BIGEYE | Teadmata | CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20040005 [ICCAT]/21[IOTC] | BRAVO | Teadmata | CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 9407 [IATTC]/20110013 [ICCAT]/22[IOTC] | CAMELOT | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik CCSBT, GFCMi, IATTCi, ICCATi, IOTC, NEAFC andmetel: Belize) | CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 6622642/20190006 [ICCAT]/23[IOTC] | CHALLENGE (eelmised nimed CCAMLRi, CCSBT, ICCATi, NEAFC, SEAFO andmetel: PERSEVERANCE, MILA; eelmised nimed IOTC andmetel: MILA, ISLA, MONTANA CLARA, PERSEVERANCE) | Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid CCAMLRi andmetel: Ekvatoriaal-Guinea, Ühendkuningriik) viimased teadaolevad lipuriigid IOTC, SEAFO, SIOFA andmetel: Panama, Ekvatoriaal-Guinea, Ühendkuningriik) | CCAMLR, CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA |
| 20150003 [ICCAT]/20 [IOTC]/24[IOTC] | CHI TONG | Teadmata | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 7825215/125 [IATTC]/20110014 [ICCAT]/25[IOTC]/280020064[CCSBT/IATTC] | CHIA HAO No. 66 [IATTC, IOTC, GFCMi, NEAFC, SIOFA andmetel], SAGE [ICCATi andmetel] (eelmine nimi IOTC andmetel: CHI FUW No. 6, eelmised nimed ICCATi andmetel: CHIA HAO No. 66, CHI FUW No.6) | Teadmata [CCSBT, GFCMi, IATTCi, IOTC, NEAFCi, SIOFA andmetel], Gambia [ICCATi andmetel] (viimane teadaolev lipuriik CCSBT, IATTC, NEAFC andmetel: Belize; viimane teadaolev lipuriik IOTC andmetel: Ekvatoriaal-Guinea; viimased teadaolevad lipuriigid ICCATi andmetel: Seišellid, Belize) | CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20190001 [ICCAT]/65 [IOTC]/26[IOTC] | CHOTCHAINAVEE 35 (eelmine nimi SIOFA andmetel: CARRAN) | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik CCSBT, ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel: Djibouti) | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 7330399/20190002 [ICCAT]/28[IOTC] | COBIJA (eelmised nimed IOTC, NEAFC, SEAFO andmetel: CAPE FLOWER; CAPE WRATH II; eelmised nimed CCSBT, ICCAT andmetel: CAPE FLOWER, CAPE WRATH; eelmised nimed SIOFA andmetel: CAPE WRATH II, Cape Flower) | Ebaseaduslikult Boliivia / teadmata [CCSBT andmetel], ebaseaduslikult Boliivia [SEAFO andmetel], teadmata [ICCATi, IOTC, NEAFC, SIOFA andmetel] (viimased teadaolevad lipuriigid CCSBT, IOTC, SEAFO andmetel: Boliivia, São Tomé ja Príncipe, teadmata, Lõuna-Aafrika, Kanada; viimane teadaolev lipuriik NEAFC, SIOFA andmetel: Boliivia; viimased teadaolevad lipuriigid ICCATi andmetel: Boliivia, São Tomé ja Príncipe) | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20080001 [ICCAT]/29[IOTC] | DANIAA (eelmised nimed CCSBT, GFCMi, ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel: CARLOS) | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik CCSBT, GFCMi, ICCATi, IOTC andmetel: Guinea) | CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 6163 [IATTC]/20130005 [ICCAT]/30[IOTC]/7742-PP[CCSBT/IATTC] | DRAGON III | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik CCSBT, GFCMi, IATTCi, ICCATi, IOTC, NEAFC andmetel: Kambodža) | CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 8604668/20200002[ICCAT]31[IOTC] | EROS DOS (eelmine nimi: FURABOLOS) | Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid: Panama, Seišellid) | GFCM, ICCAT, IOTC, NAFO, NEAFC, SEAFO, SIOFA |
| 20150004 [ICCAT]/33 [IOTC] | FU HSIANG FA 18 | Teadmata | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150005 [ICCAT]/34 [IOTC] | FU HSIANG FA No. 01 | Teadmata | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150006 [ICCAT]/35 [IOTC] | FU HSIANG FA No. 02 | Teadmata | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150007 [ICCAT]/36[IOTC] | FU HSIANG FA No. 06 | Teadmata | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150008 [ICCAT]/37 [IOTC] | FU HSIANG FA No. 08 | Teadmata | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150009 [ICCAT]/38 [IOTC] | FU HSIANG FA No. 09 | Teadmata | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150010 [ICCAT]/39[IOTC] | FU HSIANG FA No. 11 | Teadmata | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150011 [ICCAT]/40[IOTC] | FU HSIANG FA No. 13 | Teadmata | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150012 [ICCAT]/41 [IOTC] | FU HSIANG FA No. 17 | Teadmata | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150013 [ICCAT]/42 [IOTC] | FU HSIANG FA No. 20 | Teadmata | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150014 [ICCAT]/43 [IOTC] | FU HSIANG FA No. 21 [CSBT, ICCATi, IOTC andmetel], FU HSIANG FA No. 21a [SIOFA andmetel] | Teadmata | CCSBT, ICCAT, IOTC, SIOFA |
| 20130003 [ICCAT]/32-44 [IOTC] | FU HSIANG FA No. 21 [CCTSBT, ICCATi, IOTC, NEAFC andmetel], FU HSIANG FA [GFCMi, IOTC, NEAFC, SIOFA andmetel], FU HSIANG FA No. 21b [SIFA andmetel]  (3) | Teadmata | CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150015 [ICCAT]/45 [IOTC] | FU HSIANG FA No. 23 | Teadmata | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150016 [ICCAT]/46[IOTC] | FU HSIANG FA No. 26 | Teadmata | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150017 [ICCAT]/47[IOTC] | FU HSIANG FA No. 30 | Teadmata | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 7355662/20130001 [ICCAT]/M-01432 [WCPFC,CCSBT]/48[IOTC] | FU LIEN No. 1 | Teadmata [CCSBT, GFCMi, ICCATi, NEAFC, SIOFA, WCPFC andmetel], Gruusia [IOTC andmetel] (viimane teadaolev lipuriik CCSBT, GFCMi, NEAFC, WCPFC andmetel: Gruusia) | CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA, WCPFC |
| 20130004 [ICCAT]/49[IOTC] | FULL RICH | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik CCSBT, ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel: Belize) | CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20080005 [ICCAT]/50[IOTC] | GALA I (eelmised nimed: MANARA II, ROAGAN) | Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid CCSBT, ICCATi andmetel: Liibüa, Mani saar; viimane teadaolev lipuriik IOTC, NEAFC andmetel: Liibüa) | CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 6591 [IATTC]/20130006 [ICCAT]/51[IOTC] | GOIDAU RUEY No. 1 (eelmine nimi CCSBT, IATTC, ICCATi, IOTC, NEAFC andmetel: GOIDAU RUEY 1) | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Panama) | CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 7020126/20190007 [ICCAT]/52[IOTC] | GOOD HOPE (eelmised nimed CCAMLRi, CCSBT, GFCMi, NEAFC, SEAFO andmetel: TOTO; eelmised nimed ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel: TOTO, SEA RANGER V) | Nigeeria | CCSBT, CCAMLR, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA |
| 6719419 [GFCM/NEAFC, SEAFO, SIOFA]/6714919 [NAFO]/53[IOTC]/20200003[ICCAT] | GORILERO (eelmine nimi: GRAN SOL) | Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid: Sierra Leone, Panama) | GFCM, ICCAT, IOTC, NAFO, NEAFC, SEAFO, SIOFA |
| 2009003 [ICCAT]/54[IOTC] | GUNUAR MELYAN 21 | Teadmata | CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 13 [NPFC]/55[IOTC] | HAI DA 705 | Teadmata | IOTC, NEAFC NPFC, SIOFA |
| 4000354/20200012[ICCAT] | HALELUYA | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik ICCATi andmetel: Tansaania) | CCSBT, ICCAT |
| 7322926/20190009[ICCAT]/57[IOTC] | HEAVY SEA (eelmised nimed: DUERO, JULIUS, KETA, SHERPA UNO) | Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid CCAMLRi, IOTC, SEAFO, SIOFA andmetel: Panama, Saint Kitts ja Nevis, Belize) | CCAMLR, CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA |
| 20150018 [ICCAT]/58 [IOTC] | HOOM XIANG 101 | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik CCSBT, ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel: Malaisia) | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150019 [ICCAT]/59[IOTC] | HOOM XIANG 103 | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik CCSBT, ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel: Malaisia) | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150020 [ICCAT]/60[IOTC] | HOOM XIANG 105 | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik CCSBT, ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel: Malaisia) | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20100004 [ICCAT]/61 [IOTC] | HOOM XIANG II [CCSBT, IOTC, SIOFA andmetel], HOOM XIANG 11 [GFCMi, ICCATi, NEAFC andmetel] | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Malaisia) | CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 7332218/62[IOTC]/20200004[ICCAT] | IANNIS 1 [NEAFC andmetel], IANNIS I [GFCMi, ICCATi, IOTC, NAFO, SEAFO, SIOFA andmetel] (eelmised nimed GFCMi, SIOFA andmetel: MOANA MAR, CANOS DE MECA) | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Panama) | GFCM, ICCAT, IOTC, NAFO, NEAFC, SEAFO, SIOFA |
| 6607666/20190008 [ICCAT]/56[IOTC] | JINZHANG [CCAMLRi, CCSBT, ICCATi andmetel], HAI LUNG [GFCMi, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA andmetel] (eelmised nimed CCAMLRi, CCSBT, ICCATi andmetel: HAI LUNG, YELE, RAY, KILY, CONSTANT, TROPIC, ISLA GRACIOSA; eelmised nimed GFCMi, IOTC, SEAFO andmetel: YELE, RAY, KILY, CONSTANT, TROPIC, ISLA GRACIOSA; eelmised nimed NEAFC andmetel: RAY, KILLY, TROPIC, ISLA GRACIOSA, CONSTANT; eelmised nimed SIOFA andmetel: YELE, RAY, KILY, CONSTANT, TROPIC, ISLA GRACIOSA, CONSTANT)  (3) | Teadmata [CCAMLRi, GFCMi, ICCATi, IOTC, SEAFO, SIOFA andmetel], teadmata/Belize [NEAFC andmetel] (viimased teadaolevad lipuriigid CCAMLRi andmetel: Sierra Leone, Belize, Ekvatoriaal-Guinea, Lõuna-Aafrika; viimane teadaolev lipuriik NEAFC andmetel: Lõuna-Aafrika; viimane teadaolev lipuriik SEAFO andmetel: Belize; viimased teadaolevad lipuriigid IOTC andmetel: Belize, Mongoolia, Ekvatoriaal-Guinea, Lõuna-Aafrika, Belize) | CCAMLR, CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA |
| 9505 [IATTC]/20130007 [ICCAT]/63[IOTC] | JYI LIH 88 | Teadmata | CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150021 [ICCAT]/64 [IOTC] | KIM SENG DENG 3 | Teadmata | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 7905443/20190010[ICCAT]/65[IOTC] | KOOSHA 4 (eelmine nimi ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel: EGUZKIA) | Iraan | CCAMLR, CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA |
| 20150022 [ICCAT]/66[IOTC] | KUANG HSING 127 | Teadmata | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150023 [ICCAT]/67 [IOTC] | KUANG HSING 196 | Teadmata | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 7325746/27-68[IOTC]/20200005[ICCAT] | LABIKO [GFCMi, ICCATi, IOTC, NAFO, NEAFC, SIOFA andmetel], CLAUDE MOINIER [IOTC andmetel], MAINE [SEAFO andmetel] (eelmine nimi GFCMi, NAFO, NEAFC andmetel: MAINE; eelmine nimi IOTC andmetel: LABIKO; eelmised nimed IOTC andmetel: MAINE, CLAUDE MONIER, CHEVALIER D'ASSAS; eelmised nimed SEAFO andmetel: CLAUDE MOINIER, LABIKO; eelmised nimed ICCATi andmetel: CLAUDE MOUNIER, MAINE)  (3) | Teadmata [GFCMi, ICCATi, IOTC, NAFO, NEAFC, SIOFA andmetel], Guinea [IOTC, SEAFO andmetel] (viimane teadaolev lipuriik GFCMi, ICCATi, NAFO, NEAFC, SIOFA andmetel: Guinea; viimased teadaolevad lipuriigid IOTC andmetel: Tansaania, Ekvatoriaal-Guinea, Indoneesia, Kambodža, Panama, Sierra Leone, Põhja-Korea (KRDV), Togo, Uruguay) | GFCM, ICCAT, IOTC, NAFO, NEAFC, SEAFO, SIOFA |
| 1 [NPFC]/69[IOTC] | LIAO YUAN YU 071 | Teadmata | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 2 [NPFC]/70[IOTC] | LIAO YUAN YU 072 | Teadmata | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 3 [NPFC]/71[IOTC] | LIAO YUAN YU 9 | Teadmata | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 20060007 [ICCAT]/72[IOTC] | LILA No. 10 | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik CCSBT, GFCMi, ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel: Panama) | CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 7388267/20190011[ICCAT]/73[IOTC] | LIMPOPO (eelmised nimed CCAMLRi, CCSBT, NEAFC, SEAFO andmetel: ROSS, ALOS, LENA, CAP GEORGE; eelmised nimed IOTC andmetel: ROSS, ALOS, LENA, CAP GEORGE, CONBAROYA, TERCERO, LENA, ALOS, ROSS; eelmised nimed ICCATi andmetel: ROSS, ALOS, LENA, CAP GEORGE, CONBAROYA, TERCERO) | Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid CCAMLRi, IOTC, SEAFO, SIOFA andmetel: Togo, Ghana, Seišellid, Prantsusmaa; viimased teadaolevad lipuriigid GFCMi andmetel: Togo, Ghana, Seišellid) | CCAMLR, CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA |
| 28 [NPFC] | LU RONG SHUI 158 | Teadmata | NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 14 [NPFC]/74[IOTC] | LU RONG YU 1189 | Teadmata | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 24 [NPFC]/75[IOTC] | LU RONG YU 612 | Teadmata | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 17 [NPFC]/76[IOTC] | LU RONG YUAN YU 101 | Teadmata | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 18 [NPFC]77[IOTC] | LU RONG YUAN YU 102 | Teadmata | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 19 [NPFC]78[IOTC] | LU RONG YUAN YU 103 | Teadmata | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 20 [NPFC]/79[IOTC] | LU RONG YUAN YU 105 | Teadmata | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 21 [NPFC]/80[IOTC] | LU RONG YUAN YU 106 | Teadmata | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 22 [NPFC]/81[IOTC] | LU RONG YUAN YU 108 | Teadmata | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 23 [NPFC]/82[IOTC] | LU RONG YUAN YU 109 | Teadmata | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 25 [NPFC]/83[IOTC] | LU RONG YUAN YU 787 | Teadmata | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 27 [NPFC]/84[IOTC] | LU RONG YUAN YU 797 | Teadmata | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 26 [NPFC]/85[IOTC] | LU RONG YUAN YU YUN 958 | Teadmata | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 20150025 [ICCAT]/86[IOTC] | MAAN YIH HSING | Teadmata | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20040007 [ICCAT]/87[IOTC] | MADURA 2 | Teadmata | CCSBT, IOTC, GFCM, ICCAT, NEAFC, SIOFA |
| 20040008 [ICCAT]/88[IOTC] | MADURA 3 | Teadmata | CCSBT, IOTC, GFCM, ICCAT, NEAFC, SIOFA |
| 20060002 [ICCAT]/89[IOTC] | MARIA | Teadmata | CCSBT, IOTC, GFCM, ICCAT, NEAFC, SIOFA |
| 8529533/20200011[ICCAT] | MARIO 11 | Senegal | CCSBT, ICCAT |
| 20180002 [ICCAT]/90 [IOTC]/HSN5721[CCSBT] | MARWAN 1 (eelmised nimed CCSBT, ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel: AL WESAM 4, CHAICHANACHOKE 8) | Somaalia [CCSBT, IOTC, NEAFC, SIOFA andmetel]; Teadmata [ICCATi andmetel] (viimased teadaolevad lipuriigid CCSBT, ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel: Djibouti, Tai) | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20060005 [ICCAT]/91[IOTC] | MELILLA No. 101 (3) | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Panama) | CCSBT, GFCM, IOTC, ICCAT, NEAFC, SIOFA |
| 20060004 [ICCAT]/92[IOTC] | MELILLA No. 103 (3) | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Panama) | CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 7385174/93[IOTC]/20200006[ICCAT] | MURTOSA | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik GFCMi, ICCATi, IOTC, NAFO, NEAFC, SEAFO, SIOFA andmetel: Togo) | GFCM, ICCAT, IOTC, NAFO, NEAFC, SEAFO, SIOFA |
| 14613 [IATTC]/M-00545, 20110003 [ICCAT]/M-00545 [WCPFC, CCSBT]/95[IOTC]/C-00545(IATTC/IOTC) | NEPTUNE | Teadmata [CCSBT, GFCMi, ICCATi, SIOFA, WCPFC andmetel], Gruusia [IATTC, IOTC, NEAFC andmetel] (viimane teadaolev lipuriik CCSBT, GFCMi, ICCATi, SIOFA, WCPFC andmetel: Gruusia) | CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA, WCPFC |
| 20160001 [ICCAT]/96[IOTC] | NEW BAI I No. 168 (eelmine nimi SIOFA andmetel: TAI YUAN No. 227; eelmine nimi ICCATi andmetel: SAMUDERA) | Teadmata [CCSBT, GFCMi, ICCATi, IOTC, NEAFC andmetel], Libeeria [SIOFA andmetel] (viimased teadaolevad lipuriigid ICCATi andmetel: Libeeria, Indoneesia) | CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 8808654/50628PE XT[CCSBT] | NIKA | Panama | CCAMLR, CCSBT, SIOFA |
| 20060008 [ICCAT]/98[IOTC] | No. 2 CHOYU | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik CCSBT, GFCMi, ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel: Honduras) | CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20060011 [ICCAT]/99[IOTC] | No. 3 CHOYU | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik CCSBT, GFCMi, ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel: Honduras) | CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 8808903/20190012 [ICCAT]/100[IOTC] | NORTHERN WARRIOR (eelmised nimed MILLENNIUM, SIP 3) | Angola (viimased teadaolevad lipuriigid CCAMLRi, IOTC, SEAFO, SIOFA andmetel: Curaçao, Hollandi Antillid, Lõuna-Aafrika, Belize, Maroko) | CCAMLR, CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA |
| 20040006 [ICCAT]/101[IOTC] | OCEAN DIAMOND | Teadmata | CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 7826233/20090001 [ICCAT]/102-139[IOTC] | OCEAN LION [IOTC, GFCMi, NEAFC, SIOFA andmetel]; XING HAI FEN [ICCATi, NEAFC andmetel]; XING HAI FENG [CCTSBT, IOTC, SIOFA andmetel]; (eelmine nimi CCSBT, ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel: OCEAN LION)  (3) | Teadmata [GFCMi, IOTC, NEAFC, SIOFA andmetel], Panama [CCSBT, ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel] (viimane teadaolev lipuriik: Ekvatoriaal-Guinea) | CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 8665193/20200010[ICCAT] | OCEAN STAR No. 2 (eelmine nimi ICCATi andmetel: WANG FA) | Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid ICCATi andmetel: Vanuatu, Boliivia) | CCSBT, ICCAT |
| 11369 [IATTC]/20130008 [ICCAT]/104[IOTC] | ORCA | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Belize) | CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20060012 [ICCAT]/105[IOTC] | ORIENTE No. 7 | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik CCSBT, GFCMi, ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel: Honduras) | CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 5062479/20190013 [ICCAT]/106[IOTC] | PERLON (eelmised nimed CCAMLRi, CCSBT, ICCATi, NEAFC, SEAFO andmetel: CHERNE, BIGARO, HOKING, SARGO, LUGALPESCA; eelmised nimed IOTC andmetel: CHERNE, SARGO, HOKING, BIGARO, UGALPESCAA; eelmised nimed GFCMi, SIOFA andmetel: CHERNE, SARGO, HOKING, BIGARO, LUGALPESCA) | Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid CCAMLRi, IOTC, SEAFO, SIOFA andmetel: Mongoolia, Togo, Uruguay; viimased teadaolevad lipuriigid GFCMi andmetel: Uruguay, Mongoolia, Togo) | CCAMLR, CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA |
| 9319856/20150033 [ICCAT]/107 [IOTC] | PESCACISNE 1/PESCACISNE 2 (eelmised nimed CCAMLRi, CCSBT, GFCMi, ICCATi, NEAFC, SEAFO, SIOFA andmetel: ZEMOUR 1, KADEI, SONGHUA, YUNNAN, NIHEWAN, HUIQUAN, WUTAISHAN ANHUI 44, YANGZI HUA 44, TROSKY, PALOMA V; eelmine nimi IOTC andmetel: PALOMA V) | Teadmata [CCAMLRi, GFCMi, NEAFC, SEAFO, SIOFA andmetel], Mauritania [ICCATi, IOTC andmetel] (viimased teadaolevad lipuriigid CCAMLRi, SEAFO, SIOFA andmetel: Mauritaania, Ekvatoriaal-Guinea, Indoneesia, Tansaania, Mongoolia, Kambodža, Namiibia, Uruguay; viimane teadaolev lipuriik ICCATi, IOTC andmetel: Ekvatoriaal-Guinea) | CCAMLR, CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA |
| 95 [IATTC]/20130009 [ICCAT]/109[IOTC] | REYMAR 6 | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Belize) | CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20130013[ICCAT]/110 [IOTC] | SAMUDERA PASIFIK No. 18 (eelmised nimed CCSBT, GFCMi, ICCATi, IOTC andmetel: KAWIL No. 03, LADY VI-T-III) | Indoneesia | CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150026 [ICCAT]/111[IOTC] | SAMUDERA PERKASA 11 | Teadmata | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150027 [ICCAT]/41 [IOTC]/112[IOTC] | SAMUDERA PERKASA 12 [ICCATi andmetel], SAMUDRA PERKASA 12 [CCSBT, IOTC, SIOFA andmetel] | Teadmata | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 7424891/20190014 [ICCAT]/113[IOTC] | SEA URCHIN (eelmised nimed ALDABRA, OMOA I) | Gambia/riikkondsuseta [CCAMLRi, CCSBT andmetel], Gambia [GFCMi, ICCATi, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA andmetel] (viimased teadaolevad lipuriigid CCAMLRi, IOTC, SEAFO, SIOFA andmetel: Tansaania, Honduras) | CCAMLR, CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA |
| 8692342 /20180004 [ICCAT]/114[IOTC]HSB3852 [IOTC/CCSBT] | SEA VIEW [ICCATi, IOTC, NEAFC, SIOFA andmetel], SEAVIEW [CCSBT andmetel] (eelmised nimed CCSBT, ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel: AL WESAM 2, CHAINAVEE 55) | Kamerun (viimased teadaolevad lipuriigid CCSBT, ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel: Djibouti, Tai) | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 8692354/20180005 [ICCAT]/115[IOTC]/HSN5282 [IOTC/CCSBT] | SEA WIND (eelmised nimed CCSBT, ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel: AL WESAM 1, SUPPHERMNAVEE 21) | Kamerun (viimased teadaolevad lipuriigid CCSBT, ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel: Djibouti, Tai) | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20080004 [ICCAT]/116[IOTC] | SHARON 1 (eelmised nimed GFCMi, SIOFA andmetel: MANARA I, POSEIDON; eelmised nimed CCSBT, ICCATi, IOTC andmetel: MANARA 1, POSEIDON) | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik GFCMi, IOTC, SIOFA andmetel: Liibüa; viimased teadaolevad lipuriigid CCSBT, ICCAT andmetel: Liibüa, Ühendkuningriik) | CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20170014 [ICCAT]/117 [IOTC] | SHENG JI QUN 3 | Teadmata | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150028 [ICCAT]/118[IOTC] | SHUEN SIANG | Teadmata | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20170015 [ICCAT]/119 [IOTC] | SHUN LAI (eelmine nimi CCSBT, ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel: HSIN JYI WANG No. 6) | Teadmata | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150029 [ICCAT]/120[IOTC] | SIN SHUN FA 6 | Teadmata | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150030 [ICCAT]/121[IOTC] | SIN SHUN FA 67 | Teadmata | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150031 [ICCAT]/122 [IOTC] | SIN SHUN FA 8 | Teadmata | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150032 [ICCAT]/123 [IOTC] | SIN SHUN FA 9 | Teadmata | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20050001 [ICCAT]/124[IOTC] | SOUTHERN STAR 136 (eelmine nimi CCSBT, GFCMi, ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel: HSIANG CHANG) | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik CCSBT, GFCMi, ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel: Saint Vincent ja Grenadiinid) | CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150034 [ICCAT]/125 [IOTC] | SRI FU FA 168 | Teadmata | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150035 [ICCAT]/126 [IOTC] | SRI FU FA 18 | Teadmata | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150036 [ICCAT]/127 [IOTC] | SRI FU FA 188 | Teadmata | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150037 [ICCAT]/128[IOTC] | SRI FU FA 189 | Teadmata | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150038 [ICCAT]/129 [IOTC] | SRI FU FA 286 | Teadmata | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150039 [ICCAT]/130[IOTC] | SRI FU FA 67 | Teadmata | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150040 [ICCAT]/131 [IOTC] | SRI FU FA 888 | Teadmata | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 8514772/20190015 [ICCAT]/132[IOTC] | STS-50 (eelmised nimed CCAMLRi, CCSBT, ICCATi, NEAFC, SEAFO andmetel: AYDA, SEA BREEZE, ANDREY DOLGOV, STD No. 2, SUN TAI No. 2, SHINSEI MARU No. 2; eelmised nimed IOTC, SIOFA andmetel: AYDA, SEA BREEZ 1, ANDREY DOLGOV, STD No. 2, SUNTAI No. 2, SUN TAI No. 2, SHINSEI MARU No. 2; eelmised nimed GFCMi andmetel: AYDA, SEA BREEZE, ANDREY DOLGOV, STD No. 2, SUNTAI No. 2, SUN TAI No. 2, SHINSEI MARU No. 2) | Togo [CCAMLRi, CCSBT, ICCATi, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA andmetel], teadmata [GFCMi andmetel] (viimased teadaolevad lipuriigid CCAMLRi, SEAFO andmetel: Kambodža, Korea Vabariik, Filipiinid, Jaapan, Namiibia, Jaapan; viimased teadaolevad lipuriigid IOTC andmetel: Kambodža, Korea Vabariik, Filipiinid, Jaapan, Namiibia, Togo) | CCAMLR, CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA |
| 7816472/103[IOTC]/20200008[ICCAT] | SUMMER REFER [GFCMi, NEAFC, SIOFA andmetel], OKAPI MARTA [ICCATi, IOTC, NEAFC andmetel]  (3) | Teadmata [GFCMi, NEAFC, SIOFA andmetel], Belize [ICCATi, IOTC, NEAFC andmetel] | GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 9259070[NEAFC]/9405 [IATTC]/20130010 [ICCAT]/133[IOTC] | TA FU 1 | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik CCSBT, GFCMi, IATTCi, ICCATi, IOTC, NEAFC andmetel: Belize) | CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 13568 [IATTC]/20130011 [ICCAT]/134[IOTC]/490810002[CCSBT/IATTC] | TCHING YE No. 6 (eelmine nimi GFCMi, ICCATi, IOTCi, SIOFA andmetel: EL DIRIA I) | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik CCSBT, GFCMi, IATTCi, IOTC, NEAFC, SIOFA andmetel: Belize; viimased teadaolevad lipuriigid ICCATi andmetel: Belize, Costa Rica) | CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150041 [ICCAT]/135 [IOTC] | TIAN LUNG No.12 | Teadmata | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 7321374/136[IOTC]/20200009[ICCAT] | TRINITY (eelmised nimed NAFO andmetel: YUCUTAN BASIN, ENXEMBRE, FONTE NOVA, JAWHARA; eelmised nimed ICCATi, IOTC, NEAFC, SEAFO andmetel: ENXEMBRE, YUCUTAN BASIN, FONTENOVA, JAWHARA) | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik GFCMi andmetel: Ghana; viimased teadaolevad lipuriigid NAFO andmetel: Ghana, Panama; viimased teadaolevad lipuriigid IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA andmetel: Ghana, Panama, Maroko; viimased teadaolevad lipuriigid ICCATi andmetel: Türgi, Panama, Maroko) | GFCM, ICCAT, IOTC, NAFO, NEAFC, SEAFO, SIOFA |
| 8994295/129 [IATTC]/20130012 [ICCAT]/137[IOTC]/280110095[CCSBT/IATTC] | WEN TENG No. 688/MAHKOIA ABADI No. 196 [GFCMi, IATTC, SIOFA andmetel], WEN TENG No. 688 [CCSBT, ICCATi, IOTC, NEAFC andmetel] (eelmine nimi ICCATi, IOTC andmetel: MAHKOIA ABADI No. 196) | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Belize) | CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 138 [IOTC] | XIN SHI JI 16 (eelmine nimi IOTC, SIOFA andmetel: HSINLONG No. 5 ) | Fidži | IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20150045 [ICCAT]/140 [IOTC] | YI HONG 3 | Teadmata | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20130002 [ICCAT] | YU FONG 168 | Teadmata [CCSBT, GFCMi, ICCATi, NEAFC, SIOFA, WCPFC andmetel] (viimane teadaolev lipuriik CCSBT, GFCMi, ICCATi, SIOFA, WCPFC andmetel: Taiwan) | CCSBT, GFCM, ICCAT, NEAFC, SIOFA, WCPFC |
| 20150048 [ICCAT]/141 [IOTC] | YU FONG 168 | Teadmata | CCSBT, ICCAT, IOTC |
| 2009002 [ICCAT]/142 [IOTC] | YU MAAN WON | Teadmata (viimane teadaolev lipuriik CCSBT, GFCMi, ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel: Gruusia) | CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 412356488[SIOFA]/31 [NPFC] | YUANDA 6 | Teadmata | NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 412365486[SIOFA]/32 [NPFC] | YUANDA 8 | Teadmata | NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 20170016 [ICCAT]/143 [IOTC] | YUTUNA 3 (eelmine nimi CCSBT, ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel: HUNG SHENG No. 166) | Teadmata | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 20170017 [ICCAT]/144 [IOTC] | YUTUNA No.1 | Teadmata | CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 15 [NPFC]/145[IOTC] | ZHE LING YU LENG 90055 | Teadmata | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 16 [NPFC]/146[IOTC] | ZHE LING YU LENG 905 | Teadmata | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 412123526[SIOFA]/33 [NPFC] | ZHEXIANG YU 23029 | Teadmata | NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 7302548/2006003[ICCAT]/97[IOTC] | ZHI MING [CCSBT, ICCATi, NEAFC andmetel], No. 101 GLORIA [GFCMi, IOTC, NEAFC, SIOFA andmetel] (eelmised nimed CCSBT, ICCATi andmetel: GOLDEN LAKE, NO. 101 GLORIA; eelmine nimi GFCMi, IOTC, NEAFC, SIOFA andmetel: GOLDEN LAKE)  (3) | Mongoolia [CCSBT, ICCATi, NEAFC andmetel], teadmata [GFCMi, IOTC, NEAFC, SIOFA andmetel] (viimane teadaolev lipuriik: Panama) | CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA |
| 4 [NPFC]/147[IOTC] | ZHOU YU 651 | Teadmata | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 5 [NPFC]/148[IOTC] | ZHOU YU 652 | Teadmata | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 6 [NPFC]/149[IOTC] | ZHOU YU 653 | Teadmata | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 7 [NPFC]/150[IOTC] | ZHOU YU 656 | Teadmata | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 8 [NPFC]/151[IOTC] | ZHOU YU 657 | Teadmata | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 9 [NPFC]/152[IOTC] | ZHOU YU 658 | Teadmata | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 10 [NPFC]/153[IOTC] | ZHOU YU 659 | Teadmata | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 11 [NPFC]/154[IOTC] | ZHOU YU 660 | Teadmata | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 12 [NPFC]/155[IOTC] | ZHOU YU 661 | Teadmata | IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA |
| 29 [NPFC] | ZHOU YU 808 / Teadmata | Teadmata | NEAFC  (4), NPFC, SIOFA |
| 30 [NPFC] | ZHOU YU 809 / Teadmata | Teadmata | NEAFC  (4), NPFC, SIOFA |

IMO  (1) laeva identifitseerimisnumber / viide piirkondlikule kalandusorganisatsioonile

Laeva nimi  (2)

Lipuriik või lipupiirkond  (2)

Piirkondlik kalandusorganisatsioon  (2), mille nimekirjas laev on

417000878

ABISHAK PUTHA 3

Teadmata

CCSBT, SIOFA

20150046 [ICCAT]/1 [IOTC]

ABUNDANT 1 (eelmine nimi ICCATi andmetel: YI HONG 6; eelmine nimi CCSBT, IOTC andmetel: YI HONG 06)

Teadmata

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC

20150042 [ICCAT]/2 [IOTC]

ABUNDANT 12 (eelmine nimi CCSBT, ICCATi, IOTC andmetel: YI HONG 106)

Teadmata

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC

20150044 [ICCAT]/3 [IOTC]

ABUNDANT 3 (eelmine nimi CCSBT, ICCATi, IOTC andmetel: YI HONG 16)

Teadmata

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC

20170013 [ICCAT]/4 [IOTC]

ABUNDANT 6 (eelmine nimi CCSBT, ICCATi, IOTC andmetel: YI HONG 86)

Teadmata

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC

20150043 [ICCAT]/5 [IOTC]

ABUNDANT 9 (eelmine nimi CCSBT, ICCATi, IOTC andmetel: YI HONG 116)

Teadmata

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC

20060010 [ICCAT]/6 [IOTC]

ACROS No. 2

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Honduras)

CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20060009 [ICCAT]/7[IOTC]

ACROS No. 3

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Honduras)

CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20180003 [ICCAT]/108 [IOTC]/K22/IS/2019[CCSBT]

Al WESAM 5 [ICCATi, NEAFC, SIOFA andmetel], PROGRESO [CCSBT, IOTC andmetel] (eelmised nimed CCSBT, IOTC andmetel: AL WESAM 5, CHAINAVEE 54; eelmine nimi ICCATi, NEAFC, SIOFA andmetel: CHAINAVEE 54)

Kamerun [CFCBT, IOTC andmetel], teadmata [ICCATi, NEAFC, SIOFA andmetel] (viimased teadaolevad lipuriigid CCSBT, ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel: Djibouti, Tai)

CCSBT , ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

8[IOTC]

AL’AMIR MUHAMMAD

Egiptus

GFCM, IOTC, NEAFC, SIOFA

7306570/9[IOTC]/20200001[ICCAT]

ALBORAN II (eelmine nimi GFCMi, ICCATi, IOTC, NAFO, NEAFC, SEAFO andmetel: WHITE ENTERPRISE)

Teadmata [GFCMi, ICCATi, IOTC, NAFO, NEAFC, SEAFO, SIOFA andmetel] (viimased teadaolevad lipuriigid GFCMi, IOTC, NAFO, SEAFO, SIOFA andmetel: Panama, Saint Kitts ja Nevis; viimane teadaolev lipuriik ICCATi andmetel: Panama)

GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, NAFO, SEAFO, SIOFA

7036345/20190003 [ICCAT]/10[IOTC]

AMORINN (eelmised nimed: ICEBERG II, LOME, NOEMI)

Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid CCAMLRi, IOTC, SEAFO, SIOFA andmetel: Togo, Belize)

CCAMLR, CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA

20150001 [ICCAT]/11[IOTC]

ANEKA 228

Teadmata

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150002 [ICCAT]/12[IOTC]

ANEKA 228; KM.

Teadmata

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

7236634/20190004 [ICCAT]/13[IOTC]

ANTONY (eelmised nimed: URGORA, ATLANTIC OJI MARU No. 33, OJI MARU No. 33)

Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid CCAMLRi andmetel: Indoneesia, Belize, Panama, Honduras, Venezuela) viimased teadaolevad lipuriigid IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA andmetel: Venezuela, Honduras, Panama, Belize, Indoneesia)

CCAMLR, CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA

7322897/20150024 [ICCAT]/14 [IOTC]

ASIAN WARRIOR (eelmised nimed CCAMLRi, CCSBT, GFCMi, ICCATi, NEAFC, SEAFO, SIOFA andmetel: KUNLUN, TAISHAN, CHANG BAI, HONGSHUI, HUANG HE 22, SIMA QIAN BARU 22, CORVUS, GALAXY, INA MAKA, BLACK MOON, RED MOON, EOLO, THULE, MAGNUS, DORITA; eelmine nimi IOTC andmetel: DORITA)

Saint Vincent ja Grenadiinid [CCAMLRi, GFCMi, NEAFC, SEAFO, SIOFA andmetel], Ekvatoriaal-Guinea [CCSBT, ICCATi, IOTC andmetel] (viimased teadaolevad lipuriigid CCAMLRi andmetel: Indoneesia, Tansaania, Põhja-Korea (KRDV), Panama, Sierra Leone, Põhja-Korea (KRDV), Ekvatoriaal-Guinea, Saint Vincent ja Grenadiinid, Uruguay; viimane teadaolev lipuriik ICCATi andmetel: Saint Vincent ja Grenadiinid; viimased teadaolevad lipuriigid SEAFO, SIOFA andmetel: Indoneesia, Tansaania, Põhja-Korea (KRDV), Panama, Sierra Leone, Ekvatoriaal-Guinea, Uruguay)

CCAMLR, CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA

9042001/20150047 [ICCAT]/15 [IOTC]

ATLANTIC WIND (eelmised nimed CCAMLRi, CCSBT, GFCMi, ICCATi, NEAFC, SEAFO, SIOFA andmetel: ZEMOUR 2, LUAMPA, YONGDING, JIANGFENG, CHENGDU, SHAANXI HENAN 33, XIONG NU BARU 33, DRACO I, LIBERTY, CHILBO SAN 33, HAMMER, SEO YANG No. 88, CARRAN; eelmine nimi IOTC andmetel: CARRAN)

Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid CCAMLRi andmetel: Tansaania, Ekvatoriaal-Guinea, Indoneesia, Tansaania, Kambodža, Panama, Sierra Leone, Põhja-Korea (KRDV), Togo, Korea Vabariik, Uruguay; viimane teadaolev lipuriik IOTC andmetel: Ekvatoriaal-Guinea; viimased teadaolevad lipuriigid SEAFO, SIOFA andmetel: Tansaania, Ekvatoriaal-Guinea, Indoneesia, Kambodža, Panama, Sierra Leone, Põhja-Korea (KRDV), Togo, Uruguay)

CCAMLR, CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA

9037537/20190005 [ICCAT]/16[IOTC]

BAROON (eelmised nimed CCAMLRi, CCSBT, ICCATi, NEAFC, SEAFO andmetel: LANA, ZEUS, TRITON I; eelmised nimed IOTC andmetel: LANA, ZEUS, TRITON-1)

Tansaania (viimased teadaolevad lipuriigid CCAMLRi, OTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA andmetel: Nigeeria, Mongoolia, Togo, Sierra Leone; viimased teadaolevad lipuriigid ICCATi andmetel: Mongoolia, Nigeeria, Sierra Leone, Togo)

CCSBT, CCAMLR, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA

12290 [IATTC]/20110011 [ICCAT]/18[IOTC]

BHASKARA No. 10

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik CCSBT, GFCMi, IATTCi, ICCATi, IOTC, NEAFC andmetel: Indoneesia)

CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

12291 [IATTC]/20110012 [ICCAT]/19[IOTC]

BHASKARA No. 9

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik CCSBT, GFCMi, IATTCi, ICCATi, IOTC, NEAFC andmetel: Indoneesia)

CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20060001 [ICCAT]/20[IOTC]

BIGEYE

Teadmata

CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20040005 [ICCAT]/21[IOTC]

BRAVO

Teadmata

CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

9407 [IATTC]/20110013 [ICCAT]/22[IOTC]

CAMELOT

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik CCSBT, GFCMi, IATTCi, ICCATi, IOTC, NEAFC andmetel: Belize)

CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

6622642/20190006 [ICCAT]/23[IOTC]

CHALLENGE (eelmised nimed CCAMLRi, CCSBT, ICCATi, NEAFC, SEAFO andmetel: PERSEVERANCE, MILA; eelmised nimed IOTC andmetel: MILA, ISLA, MONTANA CLARA, PERSEVERANCE)

Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid CCAMLRi andmetel: Ekvatoriaal-Guinea, Ühendkuningriik) viimased teadaolevad lipuriigid IOTC, SEAFO, SIOFA andmetel: Panama, Ekvatoriaal-Guinea, Ühendkuningriik)

CCAMLR, CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA

20150003 [ICCAT]/20 [IOTC]/24[IOTC]

CHI TONG

Teadmata

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

7825215/125 [IATTC]/20110014 [ICCAT]/25[IOTC]/280020064[CCSBT/IATTC]

CHIA HAO No. 66 [IATTC, IOTC, GFCMi, NEAFC, SIOFA andmetel], SAGE [ICCATi andmetel] (eelmine nimi IOTC andmetel: CHI FUW No. 6, eelmised nimed ICCATi andmetel: CHIA HAO No. 66, CHI FUW No.6)

Teadmata [CCSBT, GFCMi, IATTCi, IOTC, NEAFCi, SIOFA andmetel], Gambia [ICCATi andmetel] (viimane teadaolev lipuriik CCSBT, IATTC, NEAFC andmetel: Belize; viimane teadaolev lipuriik IOTC andmetel: Ekvatoriaal-Guinea; viimased teadaolevad lipuriigid ICCATi andmetel: Seišellid, Belize)

CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20190001 [ICCAT]/65 [IOTC]/26[IOTC]

CHOTCHAINAVEE 35 (eelmine nimi SIOFA andmetel: CARRAN)

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik CCSBT, ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel: Djibouti)

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

7330399/20190002 [ICCAT]/28[IOTC]

COBIJA (eelmised nimed IOTC, NEAFC, SEAFO andmetel: CAPE FLOWER; CAPE WRATH II; eelmised nimed CCSBT, ICCAT andmetel: CAPE FLOWER, CAPE WRATH; eelmised nimed SIOFA andmetel: CAPE WRATH II, Cape Flower)

Ebaseaduslikult Boliivia / teadmata [CCSBT andmetel], ebaseaduslikult Boliivia [SEAFO andmetel], teadmata [ICCATi, IOTC, NEAFC, SIOFA andmetel] (viimased teadaolevad lipuriigid CCSBT, IOTC, SEAFO andmetel: Boliivia, São Tomé ja Príncipe, teadmata, Lõuna-Aafrika, Kanada; viimane teadaolev lipuriik NEAFC, SIOFA andmetel: Boliivia; viimased teadaolevad lipuriigid ICCATi andmetel: Boliivia, São Tomé ja Príncipe)

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20080001 [ICCAT]/29[IOTC]

DANIAA (eelmised nimed CCSBT, GFCMi, ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel: CARLOS)

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik CCSBT, GFCMi, ICCATi, IOTC andmetel: Guinea)

CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

6163 [IATTC]/20130005 [ICCAT]/30[IOTC]/7742-PP[CCSBT/IATTC]

DRAGON III

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik CCSBT, GFCMi, IATTCi, ICCATi, IOTC, NEAFC andmetel: Kambodža)

CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

8604668/20200002[ICCAT]31[IOTC]

EROS DOS (eelmine nimi: FURABOLOS)

Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid: Panama, Seišellid)

GFCM, ICCAT, IOTC, NAFO, NEAFC, SEAFO, SIOFA

20150004 [ICCAT]/33 [IOTC]

FU HSIANG FA 18

Teadmata

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150005 [ICCAT]/34 [IOTC]

FU HSIANG FA No. 01

Teadmata

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150006 [ICCAT]/35 [IOTC]

FU HSIANG FA No. 02

Teadmata

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150007 [ICCAT]/36[IOTC]

FU HSIANG FA No. 06

Teadmata

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150008 [ICCAT]/37 [IOTC]

FU HSIANG FA No. 08

Teadmata

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150009 [ICCAT]/38 [IOTC]

FU HSIANG FA No. 09

Teadmata

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150010 [ICCAT]/39[IOTC]

FU HSIANG FA No. 11

Teadmata

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150011 [ICCAT]/40[IOTC]

FU HSIANG FA No. 13

Teadmata

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150012 [ICCAT]/41 [IOTC]

FU HSIANG FA No. 17

Teadmata

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150013 [ICCAT]/42 [IOTC]

FU HSIANG FA No. 20

Teadmata

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150014 [ICCAT]/43 [IOTC]

FU HSIANG FA No. 21 [CSBT, ICCATi, IOTC andmetel], FU HSIANG FA No. 21a [SIOFA andmetel]

Teadmata

CCSBT, ICCAT, IOTC, SIOFA

20130003 [ICCAT]/32-44 [IOTC]

FU HSIANG FA No. 21 [CCTSBT, ICCATi, IOTC, NEAFC andmetel], FU HSIANG FA [GFCMi, IOTC, NEAFC, SIOFA andmetel], FU HSIANG FA No. 21b [SIFA andmetel]  (3)

Teadmata

CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150015 [ICCAT]/45 [IOTC]

FU HSIANG FA No. 23

Teadmata

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150016 [ICCAT]/46[IOTC]

FU HSIANG FA No. 26

Teadmata

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150017 [ICCAT]/47[IOTC]

FU HSIANG FA No. 30

Teadmata

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

7355662/20130001 [ICCAT]/M-01432 [WCPFC,CCSBT]/48[IOTC]

FU LIEN No. 1

Teadmata [CCSBT, GFCMi, ICCATi, NEAFC, SIOFA, WCPFC andmetel], Gruusia [IOTC andmetel] (viimane teadaolev lipuriik CCSBT, GFCMi, NEAFC, WCPFC andmetel: Gruusia)

CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA, WCPFC

20130004 [ICCAT]/49[IOTC]

FULL RICH

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik CCSBT, ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel: Belize)

CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20080005 [ICCAT]/50[IOTC]

GALA I (eelmised nimed: MANARA II, ROAGAN)

Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid CCSBT, ICCATi andmetel: Liibüa, Mani saar; viimane teadaolev lipuriik IOTC, NEAFC andmetel: Liibüa)

CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

6591 [IATTC]/20130006 [ICCAT]/51[IOTC]

GOIDAU RUEY No. 1 (eelmine nimi CCSBT, IATTC, ICCATi, IOTC, NEAFC andmetel: GOIDAU RUEY 1)

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Panama)

CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

7020126/20190007 [ICCAT]/52[IOTC]

GOOD HOPE (eelmised nimed CCAMLRi, CCSBT, GFCMi, NEAFC, SEAFO andmetel: TOTO; eelmised nimed ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel: TOTO, SEA RANGER V)

Nigeeria

CCSBT, CCAMLR, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA

6719419 [GFCM/NEAFC, SEAFO, SIOFA]/6714919 [NAFO]/53[IOTC]/20200003[ICCAT]

GORILERO (eelmine nimi: GRAN SOL)

Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid: Sierra Leone, Panama)

GFCM, ICCAT, IOTC, NAFO, NEAFC, SEAFO, SIOFA

2009003 [ICCAT]/54[IOTC]

GUNUAR MELYAN 21

Teadmata

CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

13 [NPFC]/55[IOTC]

HAI DA 705

Teadmata

IOTC, NEAFC NPFC, SIOFA

4000354/20200012[ICCAT]

HALELUYA

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik ICCATi andmetel: Tansaania)

CCSBT, ICCAT

7322926/20190009[ICCAT]/57[IOTC]

HEAVY SEA (eelmised nimed: DUERO, JULIUS, KETA, SHERPA UNO)

Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid CCAMLRi, IOTC, SEAFO, SIOFA andmetel: Panama, Saint Kitts ja Nevis, Belize)

CCAMLR, CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA

20150018 [ICCAT]/58 [IOTC]

HOOM XIANG 101

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik CCSBT, ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel: Malaisia)

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150019 [ICCAT]/59[IOTC]

HOOM XIANG 103

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik CCSBT, ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel: Malaisia)

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150020 [ICCAT]/60[IOTC]

HOOM XIANG 105

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik CCSBT, ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel: Malaisia)

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20100004 [ICCAT]/61 [IOTC]

HOOM XIANG II [CCSBT, IOTC, SIOFA andmetel], HOOM XIANG 11 [GFCMi, ICCATi, NEAFC andmetel]

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Malaisia)

CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

7332218/62[IOTC]/20200004[ICCAT]

IANNIS 1 [NEAFC andmetel], IANNIS I [GFCMi, ICCATi, IOTC, NAFO, SEAFO, SIOFA andmetel] (eelmised nimed GFCMi, SIOFA andmetel: MOANA MAR, CANOS DE MECA)

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Panama)

GFCM, ICCAT, IOTC, NAFO, NEAFC, SEAFO, SIOFA

6607666/20190008 [ICCAT]/56[IOTC]

JINZHANG [CCAMLRi, CCSBT, ICCATi andmetel], HAI LUNG [GFCMi, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA andmetel] (eelmised nimed CCAMLRi, CCSBT, ICCATi andmetel: HAI LUNG, YELE, RAY, KILY, CONSTANT, TROPIC, ISLA GRACIOSA; eelmised nimed GFCMi, IOTC, SEAFO andmetel: YELE, RAY, KILY, CONSTANT, TROPIC, ISLA GRACIOSA; eelmised nimed NEAFC andmetel: RAY, KILLY, TROPIC, ISLA GRACIOSA, CONSTANT; eelmised nimed SIOFA andmetel: YELE, RAY, KILY, CONSTANT, TROPIC, ISLA GRACIOSA, CONSTANT)  (3)

Teadmata [CCAMLRi, GFCMi, ICCATi, IOTC, SEAFO, SIOFA andmetel], teadmata/Belize [NEAFC andmetel] (viimased teadaolevad lipuriigid CCAMLRi andmetel: Sierra Leone, Belize, Ekvatoriaal-Guinea, Lõuna-Aafrika; viimane teadaolev lipuriik NEAFC andmetel: Lõuna-Aafrika; viimane teadaolev lipuriik SEAFO andmetel: Belize; viimased teadaolevad lipuriigid IOTC andmetel: Belize, Mongoolia, Ekvatoriaal-Guinea, Lõuna-Aafrika, Belize)

CCAMLR, CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA

9505 [IATTC]/20130007 [ICCAT]/63[IOTC]

JYI LIH 88

Teadmata

CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150021 [ICCAT]/64 [IOTC]

KIM SENG DENG 3

Teadmata

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

7905443/20190010[ICCAT]/65[IOTC]

KOOSHA 4 (eelmine nimi ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel: EGUZKIA)

Iraan

CCAMLR, CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA

20150022 [ICCAT]/66[IOTC]

KUANG HSING 127

Teadmata

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150023 [ICCAT]/67 [IOTC]

KUANG HSING 196

Teadmata

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

7325746/27-68[IOTC]/20200005[ICCAT]

LABIKO [GFCMi, ICCATi, IOTC, NAFO, NEAFC, SIOFA andmetel], CLAUDE MOINIER [IOTC andmetel], MAINE [SEAFO andmetel] (eelmine nimi GFCMi, NAFO, NEAFC andmetel: MAINE; eelmine nimi IOTC andmetel: LABIKO; eelmised nimed IOTC andmetel: MAINE, CLAUDE MONIER, CHEVALIER D'ASSAS; eelmised nimed SEAFO andmetel: CLAUDE MOINIER, LABIKO; eelmised nimed ICCATi andmetel: CLAUDE MOUNIER, MAINE)  (3)

Teadmata [GFCMi, ICCATi, IOTC, NAFO, NEAFC, SIOFA andmetel], Guinea [IOTC, SEAFO andmetel] (viimane teadaolev lipuriik GFCMi, ICCATi, NAFO, NEAFC, SIOFA andmetel: Guinea; viimased teadaolevad lipuriigid IOTC andmetel: Tansaania, Ekvatoriaal-Guinea, Indoneesia, Kambodža, Panama, Sierra Leone, Põhja-Korea (KRDV), Togo, Uruguay)

GFCM, ICCAT, IOTC, NAFO, NEAFC, SEAFO, SIOFA

1 [NPFC]/69[IOTC]

LIAO YUAN YU 071

Teadmata

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

2 [NPFC]/70[IOTC]

LIAO YUAN YU 072

Teadmata

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

3 [NPFC]/71[IOTC]

LIAO YUAN YU 9

Teadmata

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

20060007 [ICCAT]/72[IOTC]

LILA No. 10

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik CCSBT, GFCMi, ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel: Panama)

CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

7388267/20190011[ICCAT]/73[IOTC]

LIMPOPO (eelmised nimed CCAMLRi, CCSBT, NEAFC, SEAFO andmetel: ROSS, ALOS, LENA, CAP GEORGE; eelmised nimed IOTC andmetel: ROSS, ALOS, LENA, CAP GEORGE, CONBAROYA, TERCERO, LENA, ALOS, ROSS; eelmised nimed ICCATi andmetel: ROSS, ALOS, LENA, CAP GEORGE, CONBAROYA, TERCERO)

Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid CCAMLRi, IOTC, SEAFO, SIOFA andmetel: Togo, Ghana, Seišellid, Prantsusmaa; viimased teadaolevad lipuriigid GFCMi andmetel: Togo, Ghana, Seišellid)

CCAMLR, CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA

28 [NPFC]

LU RONG SHUI 158

Teadmata

NEAFC, NPFC, SIOFA

14 [NPFC]/74[IOTC]

LU RONG YU 1189

Teadmata

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

24 [NPFC]/75[IOTC]

LU RONG YU 612

Teadmata

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

17 [NPFC]/76[IOTC]

LU RONG YUAN YU 101

Teadmata

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

18 [NPFC]77[IOTC]

LU RONG YUAN YU 102

Teadmata

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

19 [NPFC]78[IOTC]

LU RONG YUAN YU 103

Teadmata

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

20 [NPFC]/79[IOTC]

LU RONG YUAN YU 105

Teadmata

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

21 [NPFC]/80[IOTC]

LU RONG YUAN YU 106

Teadmata

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

22 [NPFC]/81[IOTC]

LU RONG YUAN YU 108

Teadmata

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

23 [NPFC]/82[IOTC]

LU RONG YUAN YU 109

Teadmata

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

25 [NPFC]/83[IOTC]

LU RONG YUAN YU 787

Teadmata

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

27 [NPFC]/84[IOTC]

LU RONG YUAN YU 797

Teadmata

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

26 [NPFC]/85[IOTC]

LU RONG YUAN YU YUN 958

Teadmata

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

20150025 [ICCAT]/86[IOTC]

MAAN YIH HSING

Teadmata

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20040007 [ICCAT]/87[IOTC]

MADURA 2

Teadmata

CCSBT, IOTC, GFCM, ICCAT, NEAFC, SIOFA

20040008 [ICCAT]/88[IOTC]

MADURA 3

Teadmata

CCSBT, IOTC, GFCM, ICCAT, NEAFC, SIOFA

20060002 [ICCAT]/89[IOTC]

MARIA

Teadmata

CCSBT, IOTC, GFCM, ICCAT, NEAFC, SIOFA

8529533/20200011[ICCAT]

MARIO 11

Senegal

CCSBT, ICCAT

20180002 [ICCAT]/90 [IOTC]/HSN5721[CCSBT]

MARWAN 1 (eelmised nimed CCSBT, ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel: AL WESAM 4, CHAICHANACHOKE 8)

Somaalia [CCSBT, IOTC, NEAFC, SIOFA andmetel]; Teadmata [ICCATi andmetel] (viimased teadaolevad lipuriigid CCSBT, ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel: Djibouti, Tai)

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20060005 [ICCAT]/91[IOTC]

MELILLA No. 101 (3)

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Panama)

CCSBT, GFCM, IOTC, ICCAT, NEAFC, SIOFA

20060004 [ICCAT]/92[IOTC]

MELILLA No. 103 (3)

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Panama)

CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

7385174/93[IOTC]/20200006[ICCAT]

MURTOSA

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik GFCMi, ICCATi, IOTC, NAFO, NEAFC, SEAFO, SIOFA andmetel: Togo)

GFCM, ICCAT, IOTC, NAFO, NEAFC, SEAFO, SIOFA

14613 [IATTC]/M-00545, 20110003 [ICCAT]/M-00545 [WCPFC, CCSBT]/95[IOTC]/C-00545(IATTC/IOTC)

NEPTUNE

Teadmata [CCSBT, GFCMi, ICCATi, SIOFA, WCPFC andmetel], Gruusia [IATTC, IOTC, NEAFC andmetel] (viimane teadaolev lipuriik CCSBT, GFCMi, ICCATi, SIOFA, WCPFC andmetel: Gruusia)

CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA, WCPFC

20160001 [ICCAT]/96[IOTC]

NEW BAI I No. 168 (eelmine nimi SIOFA andmetel: TAI YUAN No. 227; eelmine nimi ICCATi andmetel: SAMUDERA)

Teadmata [CCSBT, GFCMi, ICCATi, IOTC, NEAFC andmetel], Libeeria [SIOFA andmetel] (viimased teadaolevad lipuriigid ICCATi andmetel: Libeeria, Indoneesia)

CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

8808654/50628PE XT[CCSBT]

NIKA

Panama

CCAMLR, CCSBT, SIOFA

20060008 [ICCAT]/98[IOTC]

No. 2 CHOYU

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik CCSBT, GFCMi, ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel: Honduras)

CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20060011 [ICCAT]/99[IOTC]

No. 3 CHOYU

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik CCSBT, GFCMi, ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel: Honduras)

CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

8808903/20190012 [ICCAT]/100[IOTC]

NORTHERN WARRIOR (eelmised nimed MILLENNIUM, SIP 3)

Angola (viimased teadaolevad lipuriigid CCAMLRi, IOTC, SEAFO, SIOFA andmetel: Curaçao, Hollandi Antillid, Lõuna-Aafrika, Belize, Maroko)

CCAMLR, CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA

20040006 [ICCAT]/101[IOTC]

OCEAN DIAMOND

Teadmata

CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

7826233/20090001 [ICCAT]/102-139[IOTC]

OCEAN LION [IOTC, GFCMi, NEAFC, SIOFA andmetel]; XING HAI FEN [ICCATi, NEAFC andmetel]; XING HAI FENG [CCTSBT, IOTC, SIOFA andmetel]; (eelmine nimi CCSBT, ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel: OCEAN LION)  (3)

Teadmata [GFCMi, IOTC, NEAFC, SIOFA andmetel], Panama [CCSBT, ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel] (viimane teadaolev lipuriik: Ekvatoriaal-Guinea)

CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

8665193/20200010[ICCAT]

OCEAN STAR No. 2 (eelmine nimi ICCATi andmetel: WANG FA)

Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid ICCATi andmetel: Vanuatu, Boliivia)

CCSBT, ICCAT

11369 [IATTC]/20130008 [ICCAT]/104[IOTC]

ORCA

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Belize)

CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20060012 [ICCAT]/105[IOTC]

ORIENTE No. 7

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik CCSBT, GFCMi, ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel: Honduras)

CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

5062479/20190013 [ICCAT]/106[IOTC]

PERLON (eelmised nimed CCAMLRi, CCSBT, ICCATi, NEAFC, SEAFO andmetel: CHERNE, BIGARO, HOKING, SARGO, LUGALPESCA; eelmised nimed IOTC andmetel: CHERNE, SARGO, HOKING, BIGARO, UGALPESCAA; eelmised nimed GFCMi, SIOFA andmetel: CHERNE, SARGO, HOKING, BIGARO, LUGALPESCA)

Teadmata (viimased teadaolevad lipuriigid CCAMLRi, IOTC, SEAFO, SIOFA andmetel: Mongoolia, Togo, Uruguay; viimased teadaolevad lipuriigid GFCMi andmetel: Uruguay, Mongoolia, Togo)

CCAMLR, CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA

9319856/20150033 [ICCAT]/107 [IOTC]

PESCACISNE 1/PESCACISNE 2 (eelmised nimed CCAMLRi, CCSBT, GFCMi, ICCATi, NEAFC, SEAFO, SIOFA andmetel: ZEMOUR 1, KADEI, SONGHUA, YUNNAN, NIHEWAN, HUIQUAN, WUTAISHAN ANHUI 44, YANGZI HUA 44, TROSKY, PALOMA V; eelmine nimi IOTC andmetel: PALOMA V)

Teadmata [CCAMLRi, GFCMi, NEAFC, SEAFO, SIOFA andmetel], Mauritania [ICCATi, IOTC andmetel] (viimased teadaolevad lipuriigid CCAMLRi, SEAFO, SIOFA andmetel: Mauritaania, Ekvatoriaal-Guinea, Indoneesia, Tansaania, Mongoolia, Kambodža, Namiibia, Uruguay; viimane teadaolev lipuriik ICCATi, IOTC andmetel: Ekvatoriaal-Guinea)

CCAMLR, CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA

95 [IATTC]/20130009 [ICCAT]/109[IOTC]

REYMAR 6

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Belize)

CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20130013[ICCAT]/110 [IOTC]

SAMUDERA PASIFIK No. 18 (eelmised nimed CCSBT, GFCMi, ICCATi, IOTC andmetel: KAWIL No. 03, LADY VI-T-III)

Indoneesia

CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150026 [ICCAT]/111[IOTC]

SAMUDERA PERKASA 11

Teadmata

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150027 [ICCAT]/41 [IOTC]/112[IOTC]

SAMUDERA PERKASA 12 [ICCATi andmetel], SAMUDRA PERKASA 12 [CCSBT, IOTC, SIOFA andmetel]

Teadmata

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

7424891/20190014 [ICCAT]/113[IOTC]

SEA URCHIN (eelmised nimed ALDABRA, OMOA I)

Gambia/riikkondsuseta [CCAMLRi, CCSBT andmetel], Gambia [GFCMi, ICCATi, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA andmetel] (viimased teadaolevad lipuriigid CCAMLRi, IOTC, SEAFO, SIOFA andmetel: Tansaania, Honduras)

CCAMLR, CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA

8692342 /20180004 [ICCAT]/114[IOTC]HSB3852 [IOTC/CCSBT]

SEA VIEW [ICCATi, IOTC, NEAFC, SIOFA andmetel], SEAVIEW [CCSBT andmetel] (eelmised nimed CCSBT, ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel: AL WESAM 2, CHAINAVEE 55)

Kamerun (viimased teadaolevad lipuriigid CCSBT, ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel: Djibouti, Tai)

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

8692354/20180005 [ICCAT]/115[IOTC]/HSN5282 [IOTC/CCSBT]

SEA WIND (eelmised nimed CCSBT, ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel: AL WESAM 1, SUPPHERMNAVEE 21)

Kamerun (viimased teadaolevad lipuriigid CCSBT, ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel: Djibouti, Tai)

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20080004 [ICCAT]/116[IOTC]

SHARON 1 (eelmised nimed GFCMi, SIOFA andmetel: MANARA I, POSEIDON; eelmised nimed CCSBT, ICCATi, IOTC andmetel: MANARA 1, POSEIDON)

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik GFCMi, IOTC, SIOFA andmetel: Liibüa; viimased teadaolevad lipuriigid CCSBT, ICCAT andmetel: Liibüa, Ühendkuningriik)

CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20170014 [ICCAT]/117 [IOTC]

SHENG JI QUN 3

Teadmata

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150028 [ICCAT]/118[IOTC]

SHUEN SIANG

Teadmata

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20170015 [ICCAT]/119 [IOTC]

SHUN LAI (eelmine nimi CCSBT, ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel: HSIN JYI WANG No. 6)

Teadmata

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150029 [ICCAT]/120[IOTC]

SIN SHUN FA 6

Teadmata

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150030 [ICCAT]/121[IOTC]

SIN SHUN FA 67

Teadmata

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150031 [ICCAT]/122 [IOTC]

SIN SHUN FA 8

Teadmata

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150032 [ICCAT]/123 [IOTC]

SIN SHUN FA 9

Teadmata

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20050001 [ICCAT]/124[IOTC]

SOUTHERN STAR 136 (eelmine nimi CCSBT, GFCMi, ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel: HSIANG CHANG)

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik CCSBT, GFCMi, ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel: Saint Vincent ja Grenadiinid)

CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150034 [ICCAT]/125 [IOTC]

SRI FU FA 168

Teadmata

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150035 [ICCAT]/126 [IOTC]

SRI FU FA 18

Teadmata

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150036 [ICCAT]/127 [IOTC]

SRI FU FA 188

Teadmata

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150037 [ICCAT]/128[IOTC]

SRI FU FA 189

Teadmata

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150038 [ICCAT]/129 [IOTC]

SRI FU FA 286

Teadmata

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150039 [ICCAT]/130[IOTC]

SRI FU FA 67

Teadmata

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150040 [ICCAT]/131 [IOTC]

SRI FU FA 888

Teadmata

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

8514772/20190015 [ICCAT]/132[IOTC]

STS-50 (eelmised nimed CCAMLRi, CCSBT, ICCATi, NEAFC, SEAFO andmetel: AYDA, SEA BREEZE, ANDREY DOLGOV, STD No. 2, SUN TAI No. 2, SHINSEI MARU No. 2; eelmised nimed IOTC, SIOFA andmetel: AYDA, SEA BREEZ 1, ANDREY DOLGOV, STD No. 2, SUNTAI No. 2, SUN TAI No. 2, SHINSEI MARU No. 2; eelmised nimed GFCMi andmetel: AYDA, SEA BREEZE, ANDREY DOLGOV, STD No. 2, SUNTAI No. 2, SUN TAI No. 2, SHINSEI MARU No. 2)

Togo [CCAMLRi, CCSBT, ICCATi, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA andmetel], teadmata [GFCMi andmetel] (viimased teadaolevad lipuriigid CCAMLRi, SEAFO andmetel: Kambodža, Korea Vabariik, Filipiinid, Jaapan, Namiibia, Jaapan; viimased teadaolevad lipuriigid IOTC andmetel: Kambodža, Korea Vabariik, Filipiinid, Jaapan, Namiibia, Togo)

CCAMLR, CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA

7816472/103[IOTC]/20200008[ICCAT]

SUMMER REFER [GFCMi, NEAFC, SIOFA andmetel], OKAPI MARTA [ICCATi, IOTC, NEAFC andmetel]  (3)

Teadmata [GFCMi, NEAFC, SIOFA andmetel], Belize [ICCATi, IOTC, NEAFC andmetel]

GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

9259070[NEAFC]/9405 [IATTC]/20130010 [ICCAT]/133[IOTC]

TA FU 1

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik CCSBT, GFCMi, IATTCi, ICCATi, IOTC, NEAFC andmetel: Belize)

CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

13568 [IATTC]/20130011 [ICCAT]/134[IOTC]/490810002[CCSBT/IATTC]

TCHING YE No. 6 (eelmine nimi GFCMi, ICCATi, IOTCi, SIOFA andmetel: EL DIRIA I)

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik CCSBT, GFCMi, IATTCi, IOTC, NEAFC, SIOFA andmetel: Belize; viimased teadaolevad lipuriigid ICCATi andmetel: Belize, Costa Rica)

CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20150041 [ICCAT]/135 [IOTC]

TIAN LUNG No.12

Teadmata

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

7321374/136[IOTC]/20200009[ICCAT]

TRINITY (eelmised nimed NAFO andmetel: YUCUTAN BASIN, ENXEMBRE, FONTE NOVA, JAWHARA; eelmised nimed ICCATi, IOTC, NEAFC, SEAFO andmetel: ENXEMBRE, YUCUTAN BASIN, FONTENOVA, JAWHARA)

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik GFCMi andmetel: Ghana; viimased teadaolevad lipuriigid NAFO andmetel: Ghana, Panama; viimased teadaolevad lipuriigid IOTC, NEAFC, SEAFO, SIOFA andmetel: Ghana, Panama, Maroko; viimased teadaolevad lipuriigid ICCATi andmetel: Türgi, Panama, Maroko)

GFCM, ICCAT, IOTC, NAFO, NEAFC, SEAFO, SIOFA

8994295/129 [IATTC]/20130012 [ICCAT]/137[IOTC]/280110095[CCSBT/IATTC]

WEN TENG No. 688/MAHKOIA ABADI No. 196 [GFCMi, IATTC, SIOFA andmetel], WEN TENG No. 688 [CCSBT, ICCATi, IOTC, NEAFC andmetel] (eelmine nimi ICCATi, IOTC andmetel: MAHKOIA ABADI No. 196)

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik: Belize)

CCSBT, GFCM, IATTC, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

138 [IOTC]

XIN SHI JI 16 (eelmine nimi IOTC, SIOFA andmetel: HSINLONG No. 5 )

Fidži

IOTC, NEAFC, SIOFA

20150045 [ICCAT]/140 [IOTC]

YI HONG 3

Teadmata

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20130002 [ICCAT]

YU FONG 168

Teadmata [CCSBT, GFCMi, ICCATi, NEAFC, SIOFA, WCPFC andmetel] (viimane teadaolev lipuriik CCSBT, GFCMi, ICCATi, SIOFA, WCPFC andmetel: Taiwan)

CCSBT, GFCM, ICCAT, NEAFC, SIOFA, WCPFC

20150048 [ICCAT]/141 [IOTC]

YU FONG 168

Teadmata

CCSBT, ICCAT, IOTC

2009002 [ICCAT]/142 [IOTC]

YU MAAN WON

Teadmata (viimane teadaolev lipuriik CCSBT, GFCMi, ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel: Gruusia)

CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

412356488[SIOFA]/31 [NPFC]

YUANDA 6

Teadmata

NEAFC, NPFC, SIOFA

412365486[SIOFA]/32 [NPFC]

YUANDA 8

Teadmata

NEAFC, NPFC, SIOFA

20170016 [ICCAT]/143 [IOTC]

YUTUNA 3 (eelmine nimi CCSBT, ICCATi, IOTC, SIOFA andmetel: HUNG SHENG No. 166)

Teadmata

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

20170017 [ICCAT]/144 [IOTC]

YUTUNA No.1

Teadmata

CCSBT, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

15 [NPFC]/145[IOTC]

ZHE LING YU LENG 90055

Teadmata

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

16 [NPFC]/146[IOTC]

ZHE LING YU LENG 905

Teadmata

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

412123526[SIOFA]/33 [NPFC]

ZHEXIANG YU 23029

Teadmata

NEAFC, NPFC, SIOFA

7302548/2006003[ICCAT]/97[IOTC]

ZHI MING [CCSBT, ICCATi, NEAFC andmetel], No. 101 GLORIA [GFCMi, IOTC, NEAFC, SIOFA andmetel] (eelmised nimed CCSBT, ICCATi andmetel: GOLDEN LAKE, NO. 101 GLORIA; eelmine nimi GFCMi, IOTC, NEAFC, SIOFA andmetel: GOLDEN LAKE)  (3)

Mongoolia [CCSBT, ICCATi, NEAFC andmetel], teadmata [GFCMi, IOTC, NEAFC, SIOFA andmetel] (viimane teadaolev lipuriik: Panama)

CCSBT, GFCM, ICCAT, IOTC, NEAFC, SIOFA

4 [NPFC]/147[IOTC]

ZHOU YU 651

Teadmata

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

5 [NPFC]/148[IOTC]

ZHOU YU 652

Teadmata

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

6 [NPFC]/149[IOTC]

ZHOU YU 653

Teadmata

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

7 [NPFC]/150[IOTC]

ZHOU YU 656

Teadmata

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

8 [NPFC]/151[IOTC]

ZHOU YU 657

Teadmata

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

9 [NPFC]/152[IOTC]

ZHOU YU 658

Teadmata

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

10 [NPFC]/153[IOTC]

ZHOU YU 659

Teadmata

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

11 [NPFC]/154[IOTC]

ZHOU YU 660

Teadmata

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

12 [NPFC]/155[IOTC]

ZHOU YU 661

Teadmata

IOTC, NEAFC, NPFC, SIOFA

29 [NPFC]

ZHOU YU 808 / Teadmata

Teadmata

NEAFC  (4), NPFC, SIOFA

30 [NPFC]

ZHOU YU 809 / Teadmata

Teadmata

NEAFC  (4), NPFC, SIOFA

---

(1)  Rahvusvaheline Mereorganisatsioon.

(2)  Lisateabe saamiseks vaadake piirkondlike kalandusorganisatsioonide veebisaite.

(3)  Teatavad piirkondlikud kalandusorganisatsioonid on kõnealuse laeva mitu korda nimekirja kandnud; seetõttu on kogu teave kopeeritud samale reale. Lisateabe saamiseks vaadake piirkondlike kalandusorganisatsioonide veebisaite.

(4)  NEAFC lisas ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja ühe laeva nimega „TEADMATA“ pärast seda, kui laev oli kantud NPFC nimekirja; siiski on võimatu kindlaks teha, kummale viidatakse. Seepärast viidatakse mõlema laeva „TEADMATA“ puhul NEAFC-le.

---

| 9.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 243/37 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 243/37

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/1121,

8. juuli 2021,

millega määratakse kindlaks liikmesriikide esitatavad statistilised andmed liidu turule tulevate toodete tooteohutuse ja nõuetele vastavuse kontrollimise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/1020 turujärelevalve ja toodete vastavuse kohta ning millega muudetakse direktiivi 2004/42/EÜ ja määruseid (EÜ) nr 765/2008 ja (EL) nr 305/2011, (1) eriti selle artikli 25 lõiget 9,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) 2019/1020 artikli 25 lõikele 6 peavad liikmesriigid esitama komisjonile üksikasjalikud statistilised andmed, mis käsitlevad selle määruse artikli 25 lõike 1 kohaselt määratud asutuste poolt tehtud selliste liidu turule tulevate toodete kontrolli, mille suhtes kohaldatakse liidu õigust. Eelkõige peavad määruse (EL) 2019/1020 kohaselt statistilised andmed hõlmama kõnealuste toodete kontrolli, sealhulgas tooteohutuse ja nõuetele vastavuse valdkonnas aset leidnud sekkumiste arvu. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) 2019/1020 artikli 25 lõikele 6 peavad liikmesriigid esitama komisjonile üksikasjalikud statistilised andmed, mis käsitlevad selle määruse artikli 25 lõike 1 kohaselt määratud asutuste poolt tehtud selliste liidu turule tulevate toodete kontrolli, mille suhtes kohaldatakse liidu õigust. Eelkõige peavad määruse (EL) 2019/1020 kohaselt statistilised andmed hõlmama kõnealuste toodete kontrolli, sealhulgas tooteohutuse ja nõuetele vastavuse valdkonnas aset leidnud sekkumiste arvu.

| (2) | Need statistilised andmed tuleb sätestada. |
| --- | --- |

(2)

Need statistilised andmed tuleb sätestada.

| (3) | Juhtudel, kui määruse (EL) 2019/1020 artikli 25 lõike 1 kohaselt määratud asutuste sekkumise tulemusel nõuavad turujärelevalveasutused, et toodet ei lubataks kõnealuse määruse artikli 28 lõigete 1 ja 2 kohaselt vabasse ringlusse, tuleks peale sekkumiste arvu kajastavate statistiliste andmete esitada ka üksikasjalikum teave asjaomase toote kohta, et paremini mõista probleeme ja suundumusi tooteohutuse ja nõuetele vastavuse valdkonnas. Need statistilised andmed võimaldavad ka parandada riskijuhtimist. |
| --- | --- |

(3)

Juhtudel, kui määruse (EL) 2019/1020 artikli 25 lõike 1 kohaselt määratud asutuste sekkumise tulemusel nõuavad turujärelevalveasutused, et toodet ei lubataks kõnealuse määruse artikli 28 lõigete 1 ja 2 kohaselt vabasse ringlusse, tuleks peale sekkumiste arvu kajastavate statistiliste andmete esitada ka üksikasjalikum teave asjaomase toote kohta, et paremini mõista probleeme ja suundumusi tooteohutuse ja nõuetele vastavuse valdkonnas. Need statistilised andmed võimaldavad ka parandada riskijuhtimist.

| (4) | Komisjonile sekkumiste kohta esitatavad statistilised andmed peaksid kajastama kõiki liidu turule tulevate toodete kontrollimisi, kuid ainult selliseid, mille puhul määratud asutused on tegelikult sekkunud. Statistilised andmed ei tohiks sisaldada selliste kontrollimiste andmeid, mida tehakse üksnes elektroonsete andmetöötlusvahendite abil. |
| --- | --- |

(4)

Komisjonile sekkumiste kohta esitatavad statistilised andmed peaksid kajastama kõiki liidu turule tulevate toodete kontrollimisi, kuid ainult selliseid, mille puhul määratud asutused on tegelikult sekkunud. Statistilised andmed ei tohiks sisaldada selliste kontrollimiste andmeid, mida tehakse üksnes elektroonsete andmetöötlusvahendite abil.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2019/1020 artikli 43 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2019/1020 artikli 43 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EL) 2019/1020 artikli 25 lõike 6 kohaselt esitatav statistika sisaldab järgmisi andmeid sekkumiste kohta liidu õiguse kohaldamisalasse kuuluvate toodete tooteohutuse ja nõuetele vastavuse kontrolli valdkonnas:

| a) | sekkumiste koguarv; |
| --- | --- |

a)

sekkumiste koguarv;

| b) | selliste sekkumiste koguarv, mille tulemusel peatati vabasse ringlusse lubamine määruse (EL) 2019/1020 artikli 26 lõike 1 kohaselt; |
| --- | --- |

b)

selliste sekkumiste koguarv, mille tulemusel peatati vabasse ringlusse lubamine määruse (EL) 2019/1020 artikli 26 lõike 1 kohaselt;

| c) | kui sekkumiste tulemusel nõuab asjaomane asutus ettevõtjatelt konkreetsete meetmete võtmist või turujärelevalveasutus nõuab toote vabasse ringlusse laskmise keelamist vastavalt määruse (EL) 2019/1020 artikli 28 lõigetele 1 ja 2, siis esitatakse:






  i) | tollideklaratsiooni tollis aktsepteerimise kuupäev; |
| --- | --- | --- |

c)

kui sekkumiste tulemusel nõuab asjaomane asutus ettevõtjatelt konkreetsete meetmete võtmist või turujärelevalveasutus nõuab toote vabasse ringlusse laskmise keelamist vastavalt määruse (EL) 2019/1020 artikli 28 lõigetele 1 ja 2, siis esitatakse:

i)

tollideklaratsiooni tollis aktsepteerimise kuupäev;

| ii) | komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 (2) artiklite 143a ja 144 kohase vähendatud andmestuga tollideklaratsiooni puhul tollideklaratsiooni liigitunnus; |
| --- | --- |

ii)

komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 (2) artiklite 143a ja 144 kohase vähendatud andmestuga tollideklaratsiooni puhul tollideklaratsiooni liigitunnus;

| iii) | päritoluriik (andmeelement 16 08 000 000) või selle puudumisel ekspordiriik (andmeelement 13 01 018 020); |
| --- | --- |

iii)

päritoluriik (andmeelement 16 08 000 000) või selle puudumisel ekspordiriik (andmeelement 13 01 018 020);

| iv) | harmoneeritud süsteemi alamrubriigi kood (osaelement 18 09 056 000); |
| --- | --- |

iv)

harmoneeritud süsteemi alamrubriigi kood (osaelement 18 09 056 000);

| v) | kombineeritud nomenklatuuri kood, kui see on olemas (osaelement 18 09 057 000); |
| --- | --- |

v)

kombineeritud nomenklatuuri kood, kui see on olemas (osaelement 18 09 057 000);

| vi) | lisamõõtühikud (andmeelement 18 02 000 000) või selle puudumisel netomass (andmeelement 18 01 000 000); |
| --- | --- |

vi)

lisamõõtühikud (andmeelement 18 02 000 000) või selle puudumisel netomass (andmeelement 18 01 000 000);

| vii) | transpordiliik piiril (andmeelement 19 03 000 000); |
| --- | --- |

vii)

transpordiliik piiril (andmeelement 19 03 000 000);

| viii) | peamine tootekategooria, kuhu asjaomased tooted kuuluvad; |
| --- | --- |

viii)

peamine tootekategooria, kuhu asjaomased tooted kuuluvad;

| ix) | peamised liidu õigusaktid, mille rikkumise on turujärelevalveasutused sedastanud; |
| --- | --- |

ix)

peamised liidu õigusaktid, mille rikkumise on turujärelevalveasutused sedastanud;

| x) | märge selle kohta, kas pärast seda, kui asjaomased ettevõtjad on ametiasutuste nõutud toimingud teostanud, võib toote lasta vabasse ringlusse. |
| --- | --- |

x)

märge selle kohta, kas pärast seda, kui asjaomased ettevõtjad on ametiasutuste nõutud toimingud teostanud, võib toote lasta vabasse ringlusse.

2.   Lõikes 1 osutatud andmed tuleb esitada kõikide kontrollimiste kohta peale nende kontrollimiste, mida tehakse üksnes elektroonsete andmetöötlusvahendite abil.

3.   Kui tollideklaratsioon hõlmab tooteid, mis kuuluvad selle tollideklaratsiooni kahe või enama punkti alla, siis lõike 1 kohaldamisel käsitatakse iga punktiga seotud sekkumist eraldi sekkumisena.

4.   Käesoleva artikli lõike 1 punkti c allpunktide iii–vii kohaldamisel tuleb esitada teave, mis on tollideklaratsioonis esitatud delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 B lisa vastava andmeelemendi kohaselt. Kui aga liikmesriigid kohaldavad vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklitele 2, 143a ja 144 või kõnealuses määruses sätestatud üleminekueeskirjadele tollideklaratsiooni suhtes muid andmenõudeid, tuleb esitada samaväärne teave, mis on olemas kõnealuste andmenõuete alla kuuluvas tollideklaratsioonis.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 16. juulist 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. juuli 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 169, 25.6.2019, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 28. juuli 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/2446, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 seoses liidu tolliseadustiku teatavaid sätteid täpsustavate üksikasjalike eeskirjadega (ELT L 343, 29.12.2015, lk 1).

2

---

| 9.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 243/39 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 243/39

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/1122,

8. juuli 2021,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2016/1368, lisades Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1011 kohasesse finantsturgudel kasutatavate kriitilise tähtsusega võrdlusaluste loetellu Norra pankadevahelise laenuintressimäära ja jättes nimetatud loetelust välja Londoni pankadevahelise laenuintressimäära

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1011, mis käsitleb indekseid, mida kasutatakse võrdlusalustena finantsinstrumentide ja -lepingute puhul või investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks, ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2014/17/EL ning määrust (EL) nr 596/2014, (1) eriti selle artikli 20 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Võrdlusaluseid võib tunnustada kriitilise tähtsusega võrdlusalustena vastavalt määruse (EL) 2016/1011 artikli 20 lõike 1 punktile a, b või c. Artikli 20 lõike 1 punkti b kohaselt peavad võrdlusalused selleks, et neid saaks tunnustada kriitilise tähtsusega võrdlusalustena, põhinema peamiselt ühes liikmesriigis asuvate sisendandmete esitajate andmetel ning neid tuleb kõnealuses liikmesriigis käsitada kriitilise tähtsusega võrdlusalustena. 11. augustil 2016 võttis komisjon vastu rakendusmääruse (EL) 2016/1368, (2) millega kehtestati kriitilise tähtsusega võrdlusaluste loetelu. |
| --- | --- |

(1)

Võrdlusaluseid võib tunnustada kriitilise tähtsusega võrdlusalustena vastavalt määruse (EL) 2016/1011 artikli 20 lõike 1 punktile a, b või c. Artikli 20 lõike 1 punkti b kohaselt peavad võrdlusalused selleks, et neid saaks tunnustada kriitilise tähtsusega võrdlusalustena, põhinema peamiselt ühes liikmesriigis asuvate sisendandmete esitajate andmetel ning neid tuleb kõnealuses liikmesriigis käsitada kriitilise tähtsusega võrdlusalustena. 11. augustil 2016 võttis komisjon vastu rakendusmääruse (EL) 2016/1368, (2) millega kehtestati kriitilise tähtsusega võrdlusaluste loetelu.

| (2) | Määrust (EL) 2016/1011 kohaldatakse Euroopa Majanduspiirkonnas (EMP) ja seda hakati Norra õiguses rakendama 6. detsembril 2019. |
| --- | --- |

(2)

Määrust (EL) 2016/1011 kohaldatakse Euroopa Majanduspiirkonnas (EMP) ja seda hakati Norra õiguses rakendama 6. detsembril 2019.

| (3) | 3. detsembril 2020 esitas Norra pädev asutus (edaspidi „Finanstilsynet“) Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele („ESMA“) ettepaneku tunnustada määruse (EL) 2016/1011 artikli 20 lõike 1 punkti b alusel kriitilise tähtsusega võrdlusalusena Norra pankadevahelist laenuintressimäära (Norwegian Interbank Offered Rate, edaspidi „NIBOR“), kuna see on Norras kriitilise tähtsusega ja põhineb ainult Norras asuvate sisendandmete esitajate andmetel. |
| --- | --- |

(3)

3. detsembril 2020 esitas Norra pädev asutus (edaspidi „Finanstilsynet“) Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele („ESMA“) ettepaneku tunnustada määruse (EL) 2016/1011 artikli 20 lõike 1 punkti b alusel kriitilise tähtsusega võrdlusalusena Norra pankadevahelist laenuintressimäära (Norwegian Interbank Offered Rate, edaspidi „NIBOR“), kuna see on Norras kriitilise tähtsusega ja põhineb ainult Norras asuvate sisendandmete esitajate andmetel.

| (4) | NIBOR on viiteintressimäär, mis põhineb selliste intressimäärade keskmisel, millega Norra rahaturul tegutsevad pangad on nõus andma üksteisele tagatiseta eri lõpptähtaegadega laene. NIBOR määratakse kindlaks iga päev viie erineva tähtaja kohta: üks nädal ning üks, kaks, kolm ja kuus kuud. 3. detsembri 2020. aasta seisuga osales NIBORi rühmas kuus panka, mis kõik asuvad Norras. |
| --- | --- |

(4)

NIBOR on viiteintressimäär, mis põhineb selliste intressimäärade keskmisel, millega Norra rahaturul tegutsevad pangad on nõus andma üksteisele tagatiseta eri lõpptähtaegadega laene. NIBOR määratakse kindlaks iga päev viie erineva tähtaja kohta: üks nädal ning üks, kaks, kolm ja kuus kuud. 3. detsembri 2020. aasta seisuga osales NIBORi rühmas kuus panka, mis kõik asuvad Norras.

| (5) | Finanstilsynet väitis ESMA-le esitatud hinnangus, et kui NIBORi väljaandmine lõpetataks või kui seda antaks välja sellistele sisendandmetele või sellisele sisendandmete esitajate rühmale tuginedes, mis ei peegelda enam aluseks olevat turgu või majandusolukorda, võiks sellel olla märkimisväärne kahjulik mõju Norra finantsturgude toimimisele. |
| --- | --- |

(5)

Finanstilsynet väitis ESMA-le esitatud hinnangus, et kui NIBORi väljaandmine lõpetataks või kui seda antaks välja sellistele sisendandmetele või sellisele sisendandmete esitajate rühmale tuginedes, mis ei peegelda enam aluseks olevat turgu või majandusolukorda, võiks sellel olla märkimisväärne kahjulik mõju Norra finantsturgude toimimisele.

| (6) | Finanstilsyneti hinnang näitab, et NIBORit kasutatakse võrdlusalusena kodumajapidamistele ja mittefinantsasutustele antavate laenude puhul kogusummas ligikaudu 418 miljardit eurot, mis on 94 % kõigist Norras kodumajapidamistele ja mittefinantsasutustele antud laenudest ning 136 % Norra sisemajanduse koguproduktist. Lisaks on NIBOR võrdlusaluseks kupongimaksetele, mis moodustavad umbes 60 % muutuva intressimääraga võlakirjade kogunimiväärtusest Norras ja mille kogusumma on ligikaudu 130 miljardit eurot. Samuti juhtis Finanstilsynet ühe keskse vastaspoole andmete alusel tähelepanu ka sellele, et NIBORit kasutatakse võrdlusalusena börsiväliste intressimäära tuletisinstrumentide puhul, mille tinglik väärtus oli 2020. aasta oktoobri seisuga vähemalt 1988 miljardit eurot. Lõpetuseks märkis Finanstilsynet, et NIBORit kasutatakse praegu võrdlusalusena investeerimisfondides, mille varade netoväärtus kokku on 0,3 miljardit eurot. NIBORit järgivate finantsinstrumentide ja -lepingute koguväärtus on seega vähemalt kaheksa korda suurem kui Norra rahvamajanduse kogutoodang. |
| --- | --- |

(6)

Finanstilsyneti hinnang näitab, et NIBORit kasutatakse võrdlusalusena kodumajapidamistele ja mittefinantsasutustele antavate laenude puhul kogusummas ligikaudu 418 miljardit eurot, mis on 94 % kõigist Norras kodumajapidamistele ja mittefinantsasutustele antud laenudest ning 136 % Norra sisemajanduse koguproduktist. Lisaks on NIBOR võrdlusaluseks kupongimaksetele, mis moodustavad umbes 60 % muutuva intressimääraga võlakirjade kogunimiväärtusest Norras ja mille kogusumma on ligikaudu 130 miljardit eurot. Samuti juhtis Finanstilsynet ühe keskse vastaspoole andmete alusel tähelepanu ka sellele, et NIBORit kasutatakse võrdlusalusena börsiväliste intressimäära tuletisinstrumentide puhul, mille tinglik väärtus oli 2020. aasta oktoobri seisuga vähemalt 1988 miljardit eurot. Lõpetuseks märkis Finanstilsynet, et NIBORit kasutatakse praegu võrdlusalusena investeerimisfondides, mille varade netoväärtus kokku on 0,3 miljardit eurot. NIBORit järgivate finantsinstrumentide ja -lepingute koguväärtus on seega vähemalt kaheksa korda suurem kui Norra rahvamajanduse kogutoodang.

| (7) | Finanstilsyneti hinnangus järeldati, et NIBOR on Norra finantsstabiilsuse ja turu usaldusväärsuse seisukohast ülioluline ning et NIBORi väljaandmise lõpetamisel või ebausaldusväärsusel oleks märkimisväärne kahjulik mõju Norra finantsturgude toimimisele ning äriühingutele ja tarbijatele, kuna sellega on seotud laenud, tarbijakrediiditooted, börsivälised intressimäära tuletisinstrumendid ja investeerimisfondid. |
| --- | --- |

(7)

Finanstilsyneti hinnangus järeldati, et NIBOR on Norra finantsstabiilsuse ja turu usaldusväärsuse seisukohast ülioluline ning et NIBORi väljaandmise lõpetamisel või ebausaldusväärsusel oleks märkimisväärne kahjulik mõju Norra finantsturgude toimimisele ning äriühingutele ja tarbijatele, kuna sellega on seotud laenud, tarbijakrediiditooted, börsivälised intressimäära tuletisinstrumendid ja investeerimisfondid.

| (8) | 28. jaanuaril 2021 saatis ESMA komisjonile arvamuse, milles ta sedastas, et Finanstilsyneti hinnang vastab määruse (EL) 2016/1011 artikli 20 lõikes 3 sätestatud kriteeriumidele ning et Finanstilsynet on esitanud kvantitatiivsed andmed, mis toetavad taotlust tunnustada NIBORit kriitilise tähtsusega võrdlusalusena, samuti analüüsi, mis näitab NIBORi väga olulist rolli Norra majanduses. |
| --- | --- |

(8)

28. jaanuaril 2021 saatis ESMA komisjonile arvamuse, milles ta sedastas, et Finanstilsyneti hinnang vastab määruse (EL) 2016/1011 artikli 20 lõikes 3 sätestatud kriteeriumidele ning et Finanstilsynet on esitanud kvantitatiivsed andmed, mis toetavad taotlust tunnustada NIBORit kriitilise tähtsusega võrdlusalusena, samuti analüüsi, mis näitab NIBORi väga olulist rolli Norra majanduses.

| (9) | Määruse (EL) 2016/1011 artikli 20 lõike 1 kohaselt peab komisjon kriitilise tähtsusega võrdlusaluste loetelu läbi vaatama vähemalt iga kahe aasta järel ning neid võrdlusaluseid peavad välja andma liidus asuvad haldurid. 31. jaanuaril 2020 lahkus Ühendkuningriik Euroopa Liidust. Seepärast ei saa Ühendkuningriigis asuva halduri välja antud võrdlusaluseid enam käsitada kriitilise tähtsusega võrdlusalustena ja need tuleks rakendusmääruse (EL) 2016/1368 lisas esitatud kriitilise tähtsusega võrdlusaluste loetelust välja jätta. Londoni pankadevaheline laenuintressimäär (LIBOR) liigitati 19. detsembril 2017 kriitilise tähtsusega võrdlusaluseks, mistõttu tuleks LIBOR rakendusmääruse (EL) 2016/1368 lisas esitatud kriitilise tähtsusega võrdlusaluste loetelust välja jätta. |
| --- | --- |

(9)

Määruse (EL) 2016/1011 artikli 20 lõike 1 kohaselt peab komisjon kriitilise tähtsusega võrdlusaluste loetelu läbi vaatama vähemalt iga kahe aasta järel ning neid võrdlusaluseid peavad välja andma liidus asuvad haldurid. 31. jaanuaril 2020 lahkus Ühendkuningriik Euroopa Liidust. Seepärast ei saa Ühendkuningriigis asuva halduri välja antud võrdlusaluseid enam käsitada kriitilise tähtsusega võrdlusalustena ja need tuleks rakendusmääruse (EL) 2016/1368 lisas esitatud kriitilise tähtsusega võrdlusaluste loetelust välja jätta. Londoni pankadevaheline laenuintressimäär (LIBOR) liigitati 19. detsembril 2017 kriitilise tähtsusega võrdlusaluseks, mistõttu tuleks LIBOR rakendusmääruse (EL) 2016/1368 lisas esitatud kriitilise tähtsusega võrdlusaluste loetelust välja jätta.

| (10) | Määrust (EL) 2016/1011 muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/2175 (3) muu hulgas selleks, et nimetada määruse (EL) 2016/1011 artikli 20 lõike 1 punktides a ja c osutatud kriitilise tähtsusega võrdlusaluste haldurite pädevaks asutuseks alates 1. jaanuarist 2022 ESMA. Määruse (EL) 2016/1011 artikli 20 lõike 1 punktis b osutatud kriitilise tähtsusega võrdlusaluste haldurid jäävad siiski asjaomase riikliku pädeva asutuse kompetentsi. Seepärast on asjakohane, et komisjoni kehtestatud kriitilise tähtsusega võrdlusaluste loetelus eristatakse määruse (EL) 2016/1011 artikli 20 lõike 1 punktides a ja c osutatud kriitilise tähtsusega võrdlusaluseid ja kõnealuse määruse artikli 20 lõike 1 punktis b osutatud võrdlusaluseid. |
| --- | --- |

(10)

Määrust (EL) 2016/1011 muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/2175 (3) muu hulgas selleks, et nimetada määruse (EL) 2016/1011 artikli 20 lõike 1 punktides a ja c osutatud kriitilise tähtsusega võrdlusaluste haldurite pädevaks asutuseks alates 1. jaanuarist 2022 ESMA. Määruse (EL) 2016/1011 artikli 20 lõike 1 punktis b osutatud kriitilise tähtsusega võrdlusaluste haldurid jäävad siiski asjaomase riikliku pädeva asutuse kompetentsi. Seepärast on asjakohane, et komisjoni kehtestatud kriitilise tähtsusega võrdlusaluste loetelus eristatakse määruse (EL) 2016/1011 artikli 20 lõike 1 punktides a ja c osutatud kriitilise tähtsusega võrdlusaluseid ja kõnealuse määruse artikli 20 lõike 1 punktis b osutatud võrdlusaluseid.

| (11) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2016/1368 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2016/1368 vastavalt muuta.

| (12) | Pidades silmas NIBORi olulisust, selle laialdast kasutamist ja selle rolli kapitali paigutamisel Norras, peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata. |
| --- | --- |

(12)

Pidades silmas NIBORi olulisust, selle laialdast kasutamist ja selle rolli kapitali paigutamisel Norras, peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata.

| (13) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2016/1368 lisa asendatakse käesoleva määruse lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. juuli 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 171, 29.6.2016, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 11. augusti 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1368, millega kehtestatakse finantsturgudel kasutatavate kriitilise tähtsusega võrdlusaluste loetelu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2016/1011 (ELT L 217, 12.8.2016, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2175, millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), määrust (EL) nr 1094/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), määrust (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), määrust (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta, määrust (EL) 2016/1011, mis käsitleb indekseid, mida kasutatakse võrdlusalustena finantsinstrumentide ja -lepingute puhul või investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks, ja määrust (EL) 2015/847, mis käsitleb rahaülekannetes edastatavat teavet (ELT L 334, 27.12.2019, lk 1).

3

---

LISA

„LISA

Määruse (EL) 2016/1011 artikli 20 lõike 1 punktide a ja c kohaste kriitilise tähtsusega võrdlusaluste loetelu

| Nr | Võrdlusalus | Haldur | Asukoht |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Euro pankadevaheline laenuintressimäär (EURIBOR®) | Euroopa rahaturgude instituut (EMMI) | Brüssel, Belgia |
| 2 | Euroala pankadevahelise üleöölaenamise intressimäär (EONIA®) | Euroopa rahaturgude instituut (EMMI) | Brüssel, Belgia |

Nr

Võrdlusalus

Haldur

Asukoht

1

Euro pankadevaheline laenuintressimäär (EURIBOR®)

Euroopa rahaturgude instituut (EMMI)

Brüssel, Belgia

2

Euroala pankadevahelise üleöölaenamise intressimäär (EONIA®)

Euroopa rahaturgude instituut (EMMI)

Brüssel, Belgia

Määruse (EL) 2016/1011 artikli 20 lõike 1 punkti b kohaste kriitilise tähtsusega võrdlusaluste loetelu

| Nr | Võrdlusalus | Haldur | Asukoht |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Stockholmi pankadevaheline laenuintressimäär (STIBOR) | Rootsi pankurite assotsiatsioon (Svenska Bankföreningen) | Stockholm, Rootsi |
| 2 | Varssavi pankadevaheline laenuintressimäär (WIBOR) | GPW Benchmarks S.A. | Varssavi, Poola |
| 5 | Norra pankadevaheline laenuintressimäär (NIBOR) | Norske Finansielle Referanser (NoRe) | Oslo, Norra |

Nr

Võrdlusalus

Haldur

Asukoht

1

Stockholmi pankadevaheline laenuintressimäär (STIBOR)

Rootsi pankurite assotsiatsioon (Svenska Bankföreningen)

Stockholm, Rootsi

2

Varssavi pankadevaheline laenuintressimäär (WIBOR)

GPW Benchmarks S.A.

Varssavi, Poola

5

Norra pankadevaheline laenuintressimäär (NIBOR)

Norske Finansielle Referanser (NoRe)

Oslo, Norra

---

| 9.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 243/43 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 243/43

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/1123,

8. juuli 2021,

millega peatatakse rakendusmäärusega (EL) 2020/1646 kehtestatud kaubanduspoliitika meetmed, mida kohaldatakse teatavate Ameerika Ühendriikidest pärit toodete suhtes pärast otsuse langetamist Maailma Kaubandusorganisatsiooni vaidluste lahendamise käsitusleppe kohases kaubandusvaidluses

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 654/2014, milles käsitletakse liidu õiguste rakendamist rahvusvaheliste kaubanduseeskirjade kohaldamisel ja jõustamisel ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3286/94, millega kehtestatakse ühenduse meetmed ühise kaubanduspoliitika vallas, et tagada rahvusvahelistest kaubanduseeskirjadest, eeskätt Maailma Kaubandusorganisatsiooni egiidi all kehtestatud eeskirjadest (1) tulenevate ühenduse õiguste kasutamine, eriti selle artikli 7 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 7. novembril 2020 võttis komisjon vastu rakendusmääruse (EL) 2020/1646 (milles käsitletakse kaubanduspoliitika meetmeid, mida kohaldatakse teatavate Ameerika Ühendriikidest pärit toodete suhtes pärast otsuse langetamist Maailma Kaubandusorganisatsiooni vaidluste lahendamise käsitusleppe kohases kaubandusvaidluses) (2), millega nähakse ette täiendavate tollimaksude kohaldamine mitme Ameerika Ühendriikidest pärit toote liitu importimisel. |
| --- | --- |

(1)

7. novembril 2020 võttis komisjon vastu rakendusmääruse (EL) 2020/1646 (milles käsitletakse kaubanduspoliitika meetmeid, mida kohaldatakse teatavate Ameerika Ühendriikidest pärit toodete suhtes pärast otsuse langetamist Maailma Kaubandusorganisatsiooni vaidluste lahendamise käsitusleppe kohases kaubandusvaidluses) (2), millega nähakse ette täiendavate tollimaksude kohaldamine mitme Ameerika Ühendriikidest pärit toote liitu importimisel.

| (2) | Rakendusmääruse (EL) 2020/1646 põhjenduses 9 on sätestatud, et komisjon kavatseb peatada määruse kohaldamise juhul, kui Ameerika Ühendriigid peatavad oma vastumeetmed teatavate Euroopa Liidust pärit toodete impordi suhtes seoses Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames toimuvate vaidlustega suurte tsiviilõhusõidukite üle. |
| --- | --- |

(2)

Rakendusmääruse (EL) 2020/1646 põhjenduses 9 on sätestatud, et komisjon kavatseb peatada määruse kohaldamise juhul, kui Ameerika Ühendriigid peatavad oma vastumeetmed teatavate Euroopa Liidust pärit toodete impordi suhtes seoses Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames toimuvate vaidlustega suurte tsiviilõhusõidukite üle.

| (3) | Pärast seda, kui Ameerika Ühendriikidega jõuti kokkuleppele peatada vastastikku kõik meetmed nelja kuu pikkuseks ajavahemikuks, võttis komisjon 9. märtsil 2021 vastu rakendusmääruse (EL) 2021/425 (millega peatatakse rakendusmäärusega (EL) 2020/1646 kehtestatud kaubanduspoliitika meetmed, mida kohaldatakse teatavate Ameerika Ühendriikidest pärit toodete suhtes pärast otsuse langetamist Maailma Kaubandusorganisatsiooni vaidluste lahendamise käsitusleppe kohases kaubandusvaidluses) (3), millega peatati rakendusmääruse (EL) 2020/1646 kohaldamine kuni 10. juuli 2021. |
| --- | --- |

(3)

Pärast seda, kui Ameerika Ühendriikidega jõuti kokkuleppele peatada vastastikku kõik meetmed nelja kuu pikkuseks ajavahemikuks, võttis komisjon 9. märtsil 2021 vastu rakendusmääruse (EL) 2021/425 (millega peatatakse rakendusmäärusega (EL) 2020/1646 kehtestatud kaubanduspoliitika meetmed, mida kohaldatakse teatavate Ameerika Ühendriikidest pärit toodete suhtes pärast otsuse langetamist Maailma Kaubandusorganisatsiooni vaidluste lahendamise käsitusleppe kohases kaubandusvaidluses) (3), millega peatati rakendusmääruse (EL) 2020/1646 kohaldamine kuni 10. juuli 2021.

| (4) | 15. juunil 2021 jõudsid juhtiv asepresident Valdis Dombrovskis ja Ameerika Ühendriikide kaubandusesindaja Katherine Tai kokkuleppele suurte tsiviilõhusõidukite koostööraamistiku suhtes, mille kohaselt „mõlemad pooled kavatsevad peatada oma vastumeetmete kohaldamise viie aasta pikkuseks ajavahemikuks“. |
| --- | --- |

(4)

15. juunil 2021 jõudsid juhtiv asepresident Valdis Dombrovskis ja Ameerika Ühendriikide kaubandusesindaja Katherine Tai kokkuleppele suurte tsiviilõhusõidukite koostööraamistiku suhtes, mille kohaselt „mõlemad pooled kavatsevad peatada oma vastumeetmete kohaldamise viie aasta pikkuseks ajavahemikuks“.

| (5) | Määruse (EL) nr 654/2014 artikli 7 lõikes 3 on sätestatud, et „[k]ui määruse kohaselt vastuvõetud kaubanduspoliitilisi meetmeid on vaja kohandada võttes arvesse artikli 4 lõikeid 2 ja 3, võib komisjon teha asjakohaseid muudatusi kooskõlas artikli 8 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega“. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EL) nr 654/2014 artikli 7 lõikes 3 on sätestatud, et „[k]ui määruse kohaselt vastuvõetud kaubanduspoliitilisi meetmeid on vaja kohandada võttes arvesse artikli 4 lõikeid 2 ja 3, võib komisjon teha asjakohaseid muudatusi kooskõlas artikli 8 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega“.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/1843 (4) kohaselt moodustatud kaubandustõkete komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/1843 (4) kohaselt moodustatud kaubandustõkete komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga peatatakse rakendusmääruse (EL) 2020/1646 kohaldamine viieks aastaks alates 11. juulist 2021. Rakendusmäärusega (EL) 2020/1646 ette nähtud tollimakse hakatakse seetõttu uuesti kohaldama alates 11. juulist 2026 (kaasa arvatud), ilma et see mõjutaks määruse kohaldamise täiendavat peatamist või muutmist, sealhulgas varasemat taastamist.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 11. juulil 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. juuli 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 189, 27.6.2014, lk 50; muudetud määrusega (EL) 2015/1843 (ELT L 272, 16.10.2015, lk 1) ning määrusega (EL) 2021/167 (ELT L 49, 12.2.2021, lk 1).

1

(2)  Komisjoni 7. novembri 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/1646, milles käsitletakse kaubanduspoliitika meetmeid, mida kohaldatakse teatavate Ameerika Ühendriikidest pärit toodete suhtes pärast otsuse langetamist Maailma Kaubandusorganisatsiooni vaidluste lahendamise käsitusleppe kohases kaubandusvaidluses (ELT L 373, 9.11.2020, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 9. märtsi 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/425, millega peatatakse rakendusmäärusega (EL) 2020/1646 kehtestatud kaubanduspoliitika meetmed, mida kohaldatakse teatavate Ameerika Ühendriikidest pärit toodete suhtes pärast otsuse langetamist Maailma Kaubandusorganisatsiooni vaidluste lahendamise käsitusleppe kohases kaubandusvaidluses (ELT L 84, 9.3.2021, lk 16).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. oktoobri 2015. aasta määrus (EL) 2015/1843, millega kehtestatakse liidu meetmed ühise kaubanduspoliitika vallas, et tagada rahvusvahelistest kaubandusreeglitest, eeskätt Maailma Kaubandusorganisatsiooni egiidi all kehtestatud reeglitest tulenevate liidu õiguste kasutamine (kodifitseeritud) (ELT L 272, 16.10.2015, lk 1).

4

---

OTSUSED

| 9.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 243/45 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 243/45

---

LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJATE OTSUS (EL) 2021/1124,

7. juuli 2021,

millega nimetatakse ametisse Euroopa Kohtu kaks kohtunikku ja kaks kohtujuristi

EUROOPA LIIDU LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 19,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 253 ja 255,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Neljateistkümne Euroopa Kohtu kohtuniku ja kuue Euroopa Kohtu kohtujuristi ametiaeg lõppeb 6. oktoobril 2021. |
| --- | --- |

(1)

Neljateistkümne Euroopa Kohtu kohtuniku ja kuue Euroopa Kohtu kohtujuristi ametiaeg lõppeb 6. oktoobril 2021.

| (2) | Uued kohtunikud ja kohtujuristid tuleks nimetada ametiajaks, mis algab 7. oktoobril 2021 ja lõppeb 6. oktoobril 2027. |
| --- | --- |

(2)

Uued kohtunikud ja kohtujuristid tuleks nimetada ametiajaks, mis algab 7. oktoobril 2021 ja lõppeb 6. oktoobril 2027.

| (3) | On esitatud ettepanek nimetada Euroopa Kohtu kohtuniku ametikohale uueks ametiajaks tagasi Küllike JÜRIMÄE. |
| --- | --- |

(3)

On esitatud ettepanek nimetada Euroopa Kohtu kohtuniku ametikohale uueks ametiajaks tagasi Küllike JÜRIMÄE.

| (4) | On esitatud ettepanek nimetada Euroopa Kohtu kohtujuristi ametikohale uueks ametiajaks tagasi Manuel CAMPOS SÁNCHEZ-BORDONA. |
| --- | --- |

(4)

On esitatud ettepanek nimetada Euroopa Kohtu kohtujuristi ametikohale uueks ametiajaks tagasi Manuel CAMPOS SÁNCHEZ-BORDONA.

| (5) | On esitatud ettepanek nimetada Euroopa Kohtu kohtuniku ametikohale esimeseks ametiajaks Maria Lourdes ARASTEY SAHÚN. |
| --- | --- |

(5)

On esitatud ettepanek nimetada Euroopa Kohtu kohtuniku ametikohale esimeseks ametiajaks Maria Lourdes ARASTEY SAHÚN.

| (6) | On esitatud ettepanek nimetada Euroopa Kohtu kohtujuristi ametikohale Tamara ĆAPETA. |
| --- | --- |

(6)

On esitatud ettepanek nimetada Euroopa Kohtu kohtujuristi ametikohale Tamara ĆAPETA.

| (7) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 255 loodud komitee esitas pooldava arvamuse eespool nimetatud kandidaatide sobivuse kohta Euroopa Kohtu kohtuniku ja kohtujuristi ametikohale, |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 255 loodud komitee esitas pooldava arvamuse eespool nimetatud kandidaatide sobivuse kohta Euroopa Kohtu kohtuniku ja kohtujuristi ametikohale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Kohtu kohtunikeks nimetatakse ajavahemikuks 7. oktoobrist 2021 kuni 6. oktoobrini 2027:

| — | Küllike JÜRIMÄE, |
| --- | --- |

—

Küllike JÜRIMÄE,

| — | Maria Lourdes ARASTEY SAHÚN. |
| --- | --- |

—

Maria Lourdes ARASTEY SAHÚN.

Artikkel 2

Euroopa Kohtu kohtujuristideks nimetatakse ajavahemikuks 7. oktoobrist 2021 kuni 6. oktoobrini 2027:

| — | Manuel CAMPOS SÁNCHEZ-BORDONA, |
| --- | --- |

—

Manuel CAMPOS SÁNCHEZ-BORDONA,

| — | Tamara ĆAPETA. |
| --- | --- |

—

Tamara ĆAPETA.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 7. juuli 2021

eesistuja

I. JARC

---

| 9.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 243/47 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 243/47

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2021/1125,

8. juuli 2021,

millega keeldutakse lisamast retsepti alusel väljastatavat ravimit tsink-D-glükonaati nende ravimite loetellu, mis ei pea kandma Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/83/EÜ artikli 54 punktis o osutatud turvaelemente

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivi 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 54a lõiget 4,

võttes arvesse komisjoni 2. oktoobri 2015. aasta delegeeritud määrust (EL) 2016/161, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/83/EÜ üksikasjalike eeskirjade kehtestamisega inimtervishoius kasutatavate ravimite välispakendil olevate turvaelementide kohta (2),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2001/83/EÜ artikli 54a lõikes 1 on sätestatud, et retsepti alusel väljastatavatel ravimitel peavad olema kõnealuse direktiivi artikli 54 punktis o osutatud turvaelemendid, välja arvatud juhul, kui ravim on lisatud loetellu kõnealuse direktiivi artikli 54a lõike 2 punktis b osutatud menetluse kohaselt. Delegeeritud määruse (EL) 2016/161 I lisas on esitatud loetelu retsepti alusel väljastatavatest ravimitest või ravimiliikidest, mis ei pea kandma turvaelemente, võttes arvesse ravimite või ravimiliikide võltsimise riski ja võltsimisest tulenevat riski. Retsepti alusel väljastatav ravim tsink-D-glükonaat ei ole sellesse loetellu kantud. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2001/83/EÜ artikli 54a lõikes 1 on sätestatud, et retsepti alusel väljastatavatel ravimitel peavad olema kõnealuse direktiivi artikli 54 punktis o osutatud turvaelemendid, välja arvatud juhul, kui ravim on lisatud loetellu kõnealuse direktiivi artikli 54a lõike 2 punktis b osutatud menetluse kohaselt. Delegeeritud määruse (EL) 2016/161 I lisas on esitatud loetelu retsepti alusel väljastatavatest ravimitest või ravimiliikidest, mis ei pea kandma turvaelemente, võttes arvesse ravimite või ravimiliikide võltsimise riski ja võltsimisest tulenevat riski. Retsepti alusel väljastatav ravim tsink-D-glükonaat ei ole sellesse loetellu kantud.

| (2) | 15. veebruaril 2019 teatas Saksamaa pädev asutus kooskõlas direktiivi 2001/83/EÜ artikli 54a lõikega 4 ja delegeeritud määruse (EL) 2016/161 artikli 46 lõikega 2 komisjonile e-posti teel, et nad ei pea retsepti alusel väljastatavat ravimit tsink-D-glükonaati direktiivi 2001/83/EÜ artikli 54a lõike 2 punktis b sätestatud kriteeriumide järgi võltsimisohus olevaks. Saksamaa pädev asutus leidis, et tsink-D-glükonaat tuleks seetõttu vabastada direktiivi 2001/83/EÜ artikli 54 punktis o osutatud turvaelementide kandmise nõudest. |
| --- | --- |

(2)

15. veebruaril 2019 teatas Saksamaa pädev asutus kooskõlas direktiivi 2001/83/EÜ artikli 54a lõikega 4 ja delegeeritud määruse (EL) 2016/161 artikli 46 lõikega 2 komisjonile e-posti teel, et nad ei pea retsepti alusel väljastatavat ravimit tsink-D-glükonaati direktiivi 2001/83/EÜ artikli 54a lõike 2 punktis b sätestatud kriteeriumide järgi võltsimisohus olevaks. Saksamaa pädev asutus leidis, et tsink-D-glükonaat tuleks seetõttu vabastada direktiivi 2001/83/EÜ artikli 54 punktis o osutatud turvaelementide kandmise nõudest.

| (3) | Komisjon hindas asjaomase ravimi võltsimise riski ja võltsimisest tulenevat riski, võttes arvesse direktiivi 2001/83/EÜ artikli 54a lõike 2 punktis b loetletud kriteeriume. Kuna ravim on lubatud selliste raskete seisundite raviks nagu Wilsoni tõbi ja acrodermatitis enteropathica, hindas komisjon eelkõige ravitavate haigusseisundite tõsidust, millele on osutatud kõnealuse direktiivi artikli 54a lõike 2 punkti b alapunktis iv, ning leidis, et võltsimisest tulenevad riskid ei olnud tähtsusetud. Seetõttu leiti, et kriteeriumid ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon hindas asjaomase ravimi võltsimise riski ja võltsimisest tulenevat riski, võttes arvesse direktiivi 2001/83/EÜ artikli 54a lõike 2 punktis b loetletud kriteeriume. Kuna ravim on lubatud selliste raskete seisundite raviks nagu Wilsoni tõbi ja acrodermatitis enteropathica, hindas komisjon eelkõige ravitavate haigusseisundite tõsidust, millele on osutatud kõnealuse direktiivi artikli 54a lõike 2 punkti b alapunktis iv, ning leidis, et võltsimisest tulenevad riskid ei olnud tähtsusetud. Seetõttu leiti, et kriteeriumid ei ole täidetud.

| (4) | Seepärast ei ole asjakohane lisada ravim tsink-D-glükonaat delegeeritud määruse (EL) 2016/161 I lisasse ning seda ei tohiks vabastada nõudest kanda direktiivi 2001/83/EÜ artikli 54 punktis o osutatud turvaelemente. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast ei ole asjakohane lisada ravim tsink-D-glükonaat delegeeritud määruse (EL) 2016/161 I lisasse ning seda ei tohiks vabastada nõudest kanda direktiivi 2001/83/EÜ artikli 54 punktis o osutatud turvaelemente.

| (5) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Komisjoni inimtervishoius kasutatavate ravimite turvaelemente käsitleva delegeeritud õigusakti eksperdirühma hinnanguga, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Komisjoni inimtervishoius kasutatavate ravimite turvaelemente käsitleva delegeeritud õigusakti eksperdirühma hinnanguga,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Retsepti alusel väljastatavat ravimit tsink-D-glükonaati ei lisata delegeeritud määruse (EL) 2016/161 I lisasse ning seda ei vabastata nõudest kanda direktiivi 2001/83/EÜ artikli 54 punktis o osutatud turvaelemente.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 8. juuli 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67.

1

(2)  
  ELT L 32, 9.2.2016, lk 1.

2

---

| 9.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 243/49 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 243/49

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/1126,

8. juuli 2021,

millega määratakse kindlaks Šveitsi välja antud COVID-19 tõendite samaväärsus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kohaselt välja antud tõenditega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/953, millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik, et hõlbustada vaba liikumist COVID-19 pandeemia ajal, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) 2021/953 kehtestatakse COVID-19 vastu vaktsineerimist, testimist ja läbipõdemist kinnitavate koostalitlusvõimeliste tõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik, eesmärgiga hõlbustada tõendi omaja vaba liikumise õiguse kasutamist COVID-19 pandeemia ajal. Määrus aitab samuti hõlbustada SARS-CoV-2 leviku piiramiseks kooskõlas liidu õigusega liikmesriikide kehtestatud vaba liikumise piirangute järkjärgulist kaotamist kooskõlastatud viisil. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) 2021/953 kehtestatakse COVID-19 vastu vaktsineerimist, testimist ja läbipõdemist kinnitavate koostalitlusvõimeliste tõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik, eesmärgiga hõlbustada tõendi omaja vaba liikumise õiguse kasutamist COVID-19 pandeemia ajal. Määrus aitab samuti hõlbustada SARS-CoV-2 leviku piiramiseks kooskõlas liidu õigusega liikmesriikide kehtestatud vaba liikumise piirangute järkjärgulist kaotamist kooskõlastatud viisil.

| (2) | Liidu kodanikel ja Šveitsi kodanikel on vastastikused sisenemis- ja elamisõigused Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe (2) („FMOPA“) alusel. Kuigi FMOPA I lisa artikli 5 lõige 1 näeb ette võimaluse piirata liikumisvabadust rahvatervisega seotud põhjustel, ei sisalda see liidu õigusaktide inkorporeerimise mehhanismi. Seepärast kohaldatakse Šveitsi suhtes määruse (EL) 2021/953 artikli 3 lõikes 10 sätestatud volitusi. |
| --- | --- |

(2)

Liidu kodanikel ja Šveitsi kodanikel on vastastikused sisenemis- ja elamisõigused Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe (2) („FMOPA“) alusel. Kuigi FMOPA I lisa artikli 5 lõige 1 näeb ette võimaluse piirata liikumisvabadust rahvatervisega seotud põhjustel, ei sisalda see liidu õigusaktide inkorporeerimise mehhanismi. Seepärast kohaldatakse Šveitsi suhtes määruse (EL) 2021/953 artikli 3 lõikes 10 sätestatud volitusi.

| (3) | 4. juunil 2021 võttis Šveits vastu COVID-19 tõendite määruse (3) (edaspidi „Šveitsi COVID-19 tõendite määrus“), mis on õiguslik alus COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite väljaandmiseks. |
| --- | --- |

(3)

4. juunil 2021 võttis Šveits vastu COVID-19 tõendite määruse (3) (edaspidi „Šveitsi COVID-19 tõendite määrus“), mis on õiguslik alus COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite väljaandmiseks.

| (4) | 23. juunil 2021 teavitas Šveits komisjoni sellest, et ta väljastab koostalitlusvõimelisi vaktsineerimistõendeid üksnes selliste COVID-19 vaktsiinide puhul, millele on antud Šveitsis müügiluba. Need on praegu COVID-19 vaktsiinid Comirnaty, Moderna ja Janssen, mis vastavad COVID-19 vaktsiinidele, mis on hõlmatud määruse (EL) 2021/953 artikli 5 lõike 5 esimese lõiguga. Lisaks teatas Šveits komisjonile, et ta väljastab COVID-19 vaktsineerimistõendid pärast iga doosi manustamist ning märgib selgelt, kas vaktsineerimiskuur on läbitud või mitte. |
| --- | --- |

(4)

23. juunil 2021 teavitas Šveits komisjoni sellest, et ta väljastab koostalitlusvõimelisi vaktsineerimistõendeid üksnes selliste COVID-19 vaktsiinide puhul, millele on antud Šveitsis müügiluba. Need on praegu COVID-19 vaktsiinid Comirnaty, Moderna ja Janssen, mis vastavad COVID-19 vaktsiinidele, mis on hõlmatud määruse (EL) 2021/953 artikli 5 lõike 5 esimese lõiguga. Lisaks teatas Šveits komisjonile, et ta väljastab COVID-19 vaktsineerimistõendid pärast iga doosi manustamist ning märgib selgelt, kas vaktsineerimiskuur on läbitud või mitte.

| (5) | Samuti teatas Šveits komisjonile, et ta väljastab koostalitlusvõimelisi testimistõendeid üksnes selliste nukleiinhappe amplifitseerimise testide või antigeeni kiirtestide kasutamise korral, mis on loetletud COVID-19 antigeeni kiirtestide ajakohastatud ühisloetelus, mille Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1082/2013/EL (4) artikli 17 kohaselt loodud terviseohutuse komitee kiitis heaks 21. jaanuaril 2021 (5). |
| --- | --- |

(5)

Samuti teatas Šveits komisjonile, et ta väljastab koostalitlusvõimelisi testimistõendeid üksnes selliste nukleiinhappe amplifitseerimise testide või antigeeni kiirtestide kasutamise korral, mis on loetletud COVID-19 antigeeni kiirtestide ajakohastatud ühisloetelus, mille Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1082/2013/EL (4) artikli 17 kohaselt loodud terviseohutuse komitee kiitis heaks 21. jaanuaril 2021 (5).

| (6) | Lisaks teatas Šveits komisjonile, et ta väljastab koostalitlusvõimelisi läbipõdemistõendeid mitte varem kui 11 päeva pärast positiivset testi ja et need kehtivad kuni 180 päeva. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks teatas Šveits komisjonile, et ta väljastab koostalitlusvõimelisi läbipõdemistõendeid mitte varem kui 11 päeva pärast positiivset testi ja et need kehtivad kuni 180 päeva.

| (7) | Samuti on Šveits komisjonile teatanud, et süsteem, mida ta kasutab koroonatõendite väljastamiseks vastavalt Šveitsi COVID-19 tõendite määrusele, on kooskõlas komisjoni rakendusotsuses (EL) 2021/1073 (6) sätestatud tehniliste spetsifikatsioonidega. |
| --- | --- |

(7)

Samuti on Šveits komisjonile teatanud, et süsteem, mida ta kasutab koroonatõendite väljastamiseks vastavalt Šveitsi COVID-19 tõendite määrusele, on kooskõlas komisjoni rakendusotsuses (EL) 2021/1073 (6) sätestatud tehniliste spetsifikatsioonidega.

| (8) | Komisjon tegi 9. juunil 2021 tehnilised katsed, mis kinnitasid, et liikmesriigid saavad määruse (EL) 2021/953 alusel kehtestatud usaldusraamistikku kasutades tehniliselt kontrollida Šveitsi poolt kooskõlas Šveitsi COVID-19 tõendite määrusega välja antud COVID-19 tõendeid. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon tegi 9. juunil 2021 tehnilised katsed, mis kinnitasid, et liikmesriigid saavad määruse (EL) 2021/953 alusel kehtestatud usaldusraamistikku kasutades tehniliselt kontrollida Šveitsi poolt kooskõlas Šveitsi COVID-19 tõendite määrusega välja antud COVID-19 tõendeid.

| (9) | 23. juunil 2021 esitas Šveits ka ametliku kinnituse selle kohta, et ta aktsepteerib tõendeid, mille liikmesriigid on välja andnud kooskõlas määrusega (EL) 2021/953. |
| --- | --- |

(9)

23. juunil 2021 esitas Šveits ka ametliku kinnituse selle kohta, et ta aktsepteerib tõendeid, mille liikmesriigid on välja andnud kooskõlas määrusega (EL) 2021/953.

| (10) | Eelkõige teatas Šveits komisjonile, et kui ta aktsepteerib vaktsineerimistõendit, et loobuda FMOPA alusel rahvatervise kaitseks kehtestatud vaba liikumise piirangutest SARS-CoV-2 leviku peatamiseks, aktsepteerib ta samadel tingimustel ka liidu liikmesriikide poolt vastavalt määrusele (EL) 2021/953 välja antud vaktsineerimistõendeid COVID-19 vaktsiini puhul, millele on antud müügiluba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 726/2004 (7). Šveits võib samal eesmärgil aktsepteerida ka liikmesriikide poolt kooskõlas määrusega (EL) 2021/953 välja antud vaktsineerimistõendeid COVID-19 vaktsiini puhul, millele liikmesriigi pädev asutus on andnud müügiloa vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/83/EÜ (8), COVID-19 vaktsiini puhul, millele on antud ajutine luba kooskõlas nimetatud direktiivi artikli 5 lõikega 2, või COVID-19 vaktsiini puhul, mis on läbinud WHO erakorralise kasutusloa saamise menetluse. Kui Šveits aktsepteerib tõendit sellise COVID-19 vaktsiini kohta, peab ta samadel tingimustel aktsepteerima ka liikmesriikide väljastatud tõendeid sama COVID-19 vaktsiini kohta kooskõlas määrusega (EL) 2021/953. |
| --- | --- |

(10)

Eelkõige teatas Šveits komisjonile, et kui ta aktsepteerib vaktsineerimistõendit, et loobuda FMOPA alusel rahvatervise kaitseks kehtestatud vaba liikumise piirangutest SARS-CoV-2 leviku peatamiseks, aktsepteerib ta samadel tingimustel ka liidu liikmesriikide poolt vastavalt määrusele (EL) 2021/953 välja antud vaktsineerimistõendeid COVID-19 vaktsiini puhul, millele on antud müügiluba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 726/2004 (7). Šveits võib samal eesmärgil aktsepteerida ka liikmesriikide poolt kooskõlas määrusega (EL) 2021/953 välja antud vaktsineerimistõendeid COVID-19 vaktsiini puhul, millele liikmesriigi pädev asutus on andnud müügiloa vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/83/EÜ (8), COVID-19 vaktsiini puhul, millele on antud ajutine luba kooskõlas nimetatud direktiivi artikli 5 lõikega 2, või COVID-19 vaktsiini puhul, mis on läbinud WHO erakorralise kasutusloa saamise menetluse. Kui Šveits aktsepteerib tõendit sellise COVID-19 vaktsiini kohta, peab ta samadel tingimustel aktsepteerima ka liikmesriikide väljastatud tõendeid sama COVID-19 vaktsiini kohta kooskõlas määrusega (EL) 2021/953.

| (11) | Samuti teavitas Šveits komisjoni sellest, et kui Šveits nõuab SARS-CoV-2 nakkuse testi tegemise tõendamist, et loobuda vaba liikumise piirangutest, mis on kehtestatud kooskõlas FMOPA-ga SARS-CoV-2 leviku piiramiseks, ja võttes arvesse piiriüleste kogukondade eriomast olukorda, aktsepteerib ta samadel tingimustel ka liikmesriikide poolt kooskõlas määrusega (EL) 2021/953 välja antud negatiivset testitulemust kinnitavaid tõendeid. |
| --- | --- |

(11)

Samuti teavitas Šveits komisjoni sellest, et kui Šveits nõuab SARS-CoV-2 nakkuse testi tegemise tõendamist, et loobuda vaba liikumise piirangutest, mis on kehtestatud kooskõlas FMOPA-ga SARS-CoV-2 leviku piiramiseks, ja võttes arvesse piiriüleste kogukondade eriomast olukorda, aktsepteerib ta samadel tingimustel ka liikmesriikide poolt kooskõlas määrusega (EL) 2021/953 välja antud negatiivset testitulemust kinnitavaid tõendeid.

| (12) | Samuti teatas Šveits komisjonile, et kui Šveits aktsepteerib tõendit SARS-CoV-2 nakkuse läbipõdemise kohta, et loobuda vaba liikumise piirangutest, mis on kehtestatud kooskõlas FMOPA-ga SARS-CoV-2 leviku piiramiseks, aktsepteerib ta samadel tingimustel ka liikmesriikide poolt kooskõlas määrusega (EL) 2021/953 välja antud läbipõdemistõendeid. |
| --- | --- |

(12)

Samuti teatas Šveits komisjonile, et kui Šveits aktsepteerib tõendit SARS-CoV-2 nakkuse läbipõdemise kohta, et loobuda vaba liikumise piirangutest, mis on kehtestatud kooskõlas FMOPA-ga SARS-CoV-2 leviku piiramiseks, aktsepteerib ta samadel tingimustel ka liikmesriikide poolt kooskõlas määrusega (EL) 2021/953 välja antud läbipõdemistõendeid.

| (13) | Samal ajal näitas 9. juunil 2021 läbi viidud tehniline test, et Šveits on tehniliselt võimeline kontrollima liikmesriikide poolt välja antud ELi digitaalseid COVID-tõendeid, kasutades määruse (EL) 2021/953 alusel loodud usaldusraamistikku. |
| --- | --- |

(13)

Samal ajal näitas 9. juunil 2021 läbi viidud tehniline test, et Šveits on tehniliselt võimeline kontrollima liikmesriikide poolt välja antud ELi digitaalseid COVID-tõendeid, kasutades määruse (EL) 2021/953 alusel loodud usaldusraamistikku.

| (14) | Seega on olemas vajalikud elemendid selleks, et Šveitsi poolt COVID-19 tõendite määruse alusel välja antud COVID-19 tõendeid saaks käsitada samaväärsetena määruse (EL) 2021/953 alusel välja antud tõenditega. |
| --- | --- |

(14)

Seega on olemas vajalikud elemendid selleks, et Šveitsi poolt COVID-19 tõendite määruse alusel välja antud COVID-19 tõendeid saaks käsitada samaväärsetena määruse (EL) 2021/953 alusel välja antud tõenditega.

| (15) | Seepärast tuleks Šveitsi poolt kooskõlas Šveitsi COVID-19 tõendite määrusega välja antud COVID-19 tõendeid aktsepteerida määruse (EL) 2021/953 artikli 5 lõikes 5, artikli 6 lõikes 5 ja artikli 7 lõikes 8 osutatud tingimustel. Seega, kui liikmesriik aktsepteerib vaktsineerimistõendit, SARS-CoV-2 läbipõdemistõendit või tõendit SARS-CoV-2 nakkuse testi kohta, et loobuda SARS-CoV-2 leviku piiramiseks kehtestatud vaba liikumise piirangutest, peab ta samadel tingimustel aktsepteerima ka Šveitsi poolt vastavalt Šveitsi COVID-19 tõendite määrusele välja antud vaktsineerimistõendeid COVID-19 vaktsiini puhul, millele on antud müügiluba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 726/2004, läbipõdemistõendeid või COVID-19 testi negatiivset tulemust kinnitavaid tõendeid. Samal eesmärgil võivad liikmesriigid aktsepteerida ka Šveitsi poolt vastavalt Šveitsi COVID-19 tõendite määrusele välja antud vaktsineerimistõendeid sellise COVID-19 vaktsiini puhul, millele Šveitsi pädev asutus on andnud müügiloa, kuid millele ei ole antud müügiluba määruse (EÜ) nr 726/2004 alusel. |
| --- | --- |

(15)

Seepärast tuleks Šveitsi poolt kooskõlas Šveitsi COVID-19 tõendite määrusega välja antud COVID-19 tõendeid aktsepteerida määruse (EL) 2021/953 artikli 5 lõikes 5, artikli 6 lõikes 5 ja artikli 7 lõikes 8 osutatud tingimustel. Seega, kui liikmesriik aktsepteerib vaktsineerimistõendit, SARS-CoV-2 läbipõdemistõendit või tõendit SARS-CoV-2 nakkuse testi kohta, et loobuda SARS-CoV-2 leviku piiramiseks kehtestatud vaba liikumise piirangutest, peab ta samadel tingimustel aktsepteerima ka Šveitsi poolt vastavalt Šveitsi COVID-19 tõendite määrusele välja antud vaktsineerimistõendeid COVID-19 vaktsiini puhul, millele on antud müügiluba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 726/2004, läbipõdemistõendeid või COVID-19 testi negatiivset tulemust kinnitavaid tõendeid. Samal eesmärgil võivad liikmesriigid aktsepteerida ka Šveitsi poolt vastavalt Šveitsi COVID-19 tõendite määrusele välja antud vaktsineerimistõendeid sellise COVID-19 vaktsiini puhul, millele Šveitsi pädev asutus on andnud müügiloa, kuid millele ei ole antud müügiluba määruse (EÜ) nr 726/2004 alusel.

| (16) | Selleks et kaitsta liidu huve, eelkõige rahvatervise valdkonnas, võib komisjon kasutada oma volitusi käesoleva otsuse kohaldamise peatamiseks või lõpetamiseks, kui määruse (EL) 2021/953 artikli 3 lõikes 10 sätestatud tingimused ei ole enam täidetud. |
| --- | --- |

(16)

Selleks et kaitsta liidu huve, eelkõige rahvatervise valdkonnas, võib komisjon kasutada oma volitusi käesoleva otsuse kohaldamise peatamiseks või lõpetamiseks, kui määruse (EL) 2021/953 artikli 3 lõikes 10 sätestatud tingimused ei ole enam täidetud.

| (17) | Käesoleva otsuse kohaldamiseks tuleks Šveits ühendada määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga. |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva otsuse kohaldamiseks tuleks Šveits ühendada määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga.

| (18) | Pidades silmas vajadust ühendada Šveits võimalikult kiiresti määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga, peaks käesolev otsus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. |
| --- | --- |

(18)

Pidades silmas vajadust ühendada Šveits võimalikult kiiresti määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga, peaks käesolev otsus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

| (19) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2021/953 artikliga 14 loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(19)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2021/953 artikliga 14 loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Šveitsi poolt kooskõlas Šveitsi COVID-19 tõendite määrusega välja antud COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid käsitatakse samaväärsetena tõenditega, mis on välja antud kooskõlas määrusega (EL) 2021/953.

Artikkel 2

Šveits ühendatakse määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 8. juuli 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 211, 15.6.2021, lk 1.

1

(2)  
  ELT L 114, 30.4.2002, lk 6.

2

(3)  
  Verordnung vom 4. Juni 2021 über Zertifikate zum Nachweis einer Covid-19-Impfung, einer Covid-19-Genesung oder eines Covid-19-Testergebnisses (Covid-19-Verordnung Zertifikate), AS 2021 325/ Ordonnance du 4 juin 2021 sur les certificats attestant la vaccination contre le COVID-19, la guérison du COVID-19 ou la réalisation d’un test de dépistage du COVID-19 (Ordonnance COVID-19 certificats), RO 2021 325/Ordinanza del 4 giugno 2021 concernente i certificati attestanti l’avvenuta vaccinazione anti-COVID-19, la guarigione dalla COVID-19 o il risultato di un test COVID-19 (Ordinanza sui certificati COVID-19), RU 2021 325.

3

Verordnung vom 4. Juni 2021 über Zertifikate zum Nachweis einer Covid-19-Impfung, einer Covid-19-Genesung oder eines Covid-19-Testergebnisses (Covid-19-Verordnung Zertifikate)

Ordonnance du 4 juin 2021 sur les certificats attestant la vaccination contre le COVID-19, la guérison du COVID-19 ou la réalisation d’un test de dépistage du COVID-19 (Ordonnance COVID-19 certificats)

Ordinanza del 4 giugno 2021 concernente i certificati attestanti l’avvenuta vaccinazione anti-COVID-19, la guarigione dalla COVID-19 o il risultato di un test COVID-19 (Ordinanza sui certificati COVID-19)

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta otsus nr 1082/2013/EL tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 2119/98/EÜ (ELT L 293, 5.11.2013, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 21. jaanuari 2021. aasta soovitus COVID-19 antigeeni kiirtestide ELis kasutamise ja valideerimise ning testitulemuste vastastikuse tunnustamise ühise raamistiku kohta (ELT C 24, 22.1.2021, lk 1).

5

(6)  Komisjoni 28. juuni 2021. aasta rakendusotsus (EL) 2021/1073, millega kehtestatakse ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistiku (mis loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/953) kasutuselevõtu tehnilised spetsifikatsioonid ja normid (ELT L 230, 30.6.2021, lk 32).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse liidu kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa ravimiamet (ELT L 136, 30.4.2004, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiiv 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67).

8

---