# Europeiska unionens L 249/2021

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 249 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 64 årgången14 juli 2021 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 249

Svensk utgåva

Lagstiftning

64 årgången14 juli 2021

---

| Innehållsförteckning | | I   Lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1150 av den 7 juli 2021 om ändring av förordningarna (EU) 2018/1862 och (EU) 2019/818 avseende fastställande av villkoren för åtkomst till andra EU-informationssystem för syften med anknytning till EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd | 1 |
| | * | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1151 av den 7 juli 2021 om ändring av förordningarna (EU) 2019/816 och (EU) 2019/818 avseende fastställande av villkoren för åtkomst till andra EU-informationssystem för syften med anknytning till EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd | 7 |
| | * | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1152 av den 7 juli 2021 om ändring av förordningarna (EG) nr 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861 och (EU) 2019/817 avseende fastställande av villkoren för åtkomst till andra EU-informationssystem för syften med anknytning till EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd | 15 |
| | * | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1153 av den 7 juli 2021 om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1316/2013 och (EU) nr 283/2014 (
  1
  ) | 38 |

Innehållsförteckning

I   Lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1150 av den 7 juli 2021 om ändring av förordningarna (EU) 2018/1862 och (EU) 2019/818 avseende fastställande av villkoren för åtkomst till andra EU-informationssystem för syften med anknytning till EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd

1

*

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1151 av den 7 juli 2021 om ändring av förordningarna (EU) 2019/816 och (EU) 2019/818 avseende fastställande av villkoren för åtkomst till andra EU-informationssystem för syften med anknytning till EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd

7

*

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1152 av den 7 juli 2021 om ändring av förordningarna (EG) nr 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861 och (EU) 2019/817 avseende fastställande av villkoren för åtkomst till andra EU-informationssystem för syften med anknytning till EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd

15

*

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1153 av den 7 juli 2021 om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1316/2013 och (EU) nr 283/2014 (
  1
  )

1

38

| | | II   Icke-lagstiftningsakter |
| --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2021/1154 av den 9 juli 2021 om stängning av fisket efter blåfenad tonfisk i Atlanten öster om 45° W, och i Medelhavet för fartyg som för grekisk flagg | 82 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2021/1155 av den 9 juli 2021 om stängning av fisket efter blåfenad tonfisk i vattnen kring vissa ögrupper för fartyg för icke-industriellt fiske som för grekisk flagg | 85 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2021/1156 av den 13 juli 2021 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 och av bilagan till kommissionens förordning (EU) nr 231/2012 vad gäller steviolglykosider (E 960) och rebaudiosid M framställt genom enzymmodifiering av steviolglykosider från Stevia (
  1
  ) | 87 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2021/1157 av den 30 juni 2021 om den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar beträffande Förenade kungarikets ensidiga förklaring om den praxis som Förenade kungariket avser att införa när det gäller import av köttprodukter från Storbritannien till Nordirland mellan den 1 juli och den 30 september 2021 | 99 |

II   Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens förordning (EU) 2021/1154 av den 9 juli 2021 om stängning av fisket efter blåfenad tonfisk i Atlanten öster om 45° W, och i Medelhavet för fartyg som för grekisk flagg

82

*

Kommissionens förordning (EU) 2021/1155 av den 9 juli 2021 om stängning av fisket efter blåfenad tonfisk i vattnen kring vissa ögrupper för fartyg för icke-industriellt fiske som för grekisk flagg

85

*

Kommissionens förordning (EU) 2021/1156 av den 13 juli 2021 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 och av bilagan till kommissionens förordning (EU) nr 231/2012 vad gäller steviolglykosider (E 960) och rebaudiosid M framställt genom enzymmodifiering av steviolglykosider från Stevia (
  1
  )

1

87

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2021/1157 av den 30 juni 2021 om den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar beträffande Förenade kungarikets ensidiga förklaring om den praxis som Förenade kungariket avser att införa när det gäller import av köttprodukter från Storbritannien till Nordirland mellan den 1 juli och den 30 september 2021

99

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 14.7.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 249/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 249/1

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2021/1150

av den 7 juli 2021

om ändring av förordningarna (EU) 2018/1862 och (EU) 2019/818 avseende fastställande av villkoren för åtkomst till andra EU-informationssystem för syften med anknytning till EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 87.2 a,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (1), och

av följande skäl:

| (1) | Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1240 (2) inrättades EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) för tredjelandsmedborgare som är undantagna från kravet att inneha visering när de passerar unionens yttre gränser. Den förordningen fastställde villkor och förfaranden för att utfärda eller neka resetillstånd inom ramen för Etias. |
| --- | --- |

(1)

Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1240 (2) inrättades EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) för tredjelandsmedborgare som är undantagna från kravet att inneha visering när de passerar unionens yttre gränser. Den förordningen fastställde villkor och förfaranden för att utfärda eller neka resetillstånd inom ramen för Etias.

| (2) | Etias gör det möjligt att avgöra huruvida dessa tredjelandsmedborgares vistelse på medlemsstaternas territorium skulle innebära en säkerhetsrisk, en risk för olaglig invandring eller en hög epidemirisk. |
| --- | --- |

(2)

Etias gör det möjligt att avgöra huruvida dessa tredjelandsmedborgares vistelse på medlemsstaternas territorium skulle innebära en säkerhetsrisk, en risk för olaglig invandring eller en hög epidemirisk.

| (3) | För att göra det möjligt för Etias centrala system att behandla ansökningsakter enligt förordning (EU) 2018/1240 är det nödvändigt att upprätta interoperabilitet mellan Etias informationssystem, å ena sidan, och in-och utresesystemet, informationssystemet för viseringar (VIS), Schengens informationssystem (SIS), Eurodac och det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister avseende tredjelandsmedborgare (Ecris-TCN) (andra EU-informationssystem), och Europoluppgifter enligt definitionen i den förordningen (Europoluppgifter), å andra sidan. |
| --- | --- |

(3)

För att göra det möjligt för Etias centrala system att behandla ansökningsakter enligt förordning (EU) 2018/1240 är det nödvändigt att upprätta interoperabilitet mellan Etias informationssystem, å ena sidan, och in-och utresesystemet, informationssystemet för viseringar (VIS), Schengens informationssystem (SIS), Eurodac och det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister avseende tredjelandsmedborgare (Ecris-TCN) (andra EU-informationssystem), och Europoluppgifter enligt definitionen i den förordningen (Europoluppgifter), å andra sidan.

| (4) | I denna förordning, tillsammans med Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2021/1151 (3) och (EU) 2021/1152 (4), fastställs regler för genomförandet av interoperabilitet mellan Etias informationssystem, å ena sidan, och andra EU-informationssystem och Europoluppgifter, å andra sidan, och villkoren för Etias inhämtande av uppgifter som lagras i andra EU-informationssystem och Europoluppgifter för att automatiskt identifiera träffar. Till följd av detta är det nödvändigt att ändra Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2018/1862 (5) och (EU) 2019/818 (6) för att ansluta Etias centrala system till andra EU-informationssystem och Europoluppgifter och för att specificera vilka uppgifter som kommer att sändas mellan dessa EU-informationssystem och Europoluppgifter. |
| --- | --- |

(4)

I denna förordning, tillsammans med Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2021/1151 (3) och (EU) 2021/1152 (4), fastställs regler för genomförandet av interoperabilitet mellan Etias informationssystem, å ena sidan, och andra EU-informationssystem och Europoluppgifter, å andra sidan, och villkoren för Etias inhämtande av uppgifter som lagras i andra EU-informationssystem och Europoluppgifter för att automatiskt identifiera träffar. Till följd av detta är det nödvändigt att ändra Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2018/1862 (5) och (EU) 2019/818 (6) för att ansluta Etias centrala system till andra EU-informationssystem och Europoluppgifter och för att specificera vilka uppgifter som kommer att sändas mellan dessa EU-informationssystem och Europoluppgifter.

| (5) | Vad gäller genomförandet av interoperabilitet med Eurodac i enlighet med förordning (EU) 2018/1240 kommer nödvändiga påföljande ändringar att antas när omarbetningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 603/2013 (7) antas. |
| --- | --- |

(5)

Vad gäller genomförandet av interoperabilitet med Eurodac i enlighet med förordning (EU) 2018/1240 kommer nödvändiga påföljande ändringar att antas när omarbetningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 603/2013 (7) antas.

| (6) | Den europeiska sökportalen (ESP), inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/817 (8) och förordning (EU) 2019/818, kommer att göra det möjligt att utföra parallella sökningar i de uppgifter som lagras i Etias och de uppgifter som lagras i de andra berörda EU-informationssystemen. |
| --- | --- |

(6)

Den europeiska sökportalen (ESP), inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/817 (8) och förordning (EU) 2019/818, kommer att göra det möjligt att utföra parallella sökningar i de uppgifter som lagras i Etias och de uppgifter som lagras i de andra berörda EU-informationssystemen.

| (7) | Tekniska arrangemang bör inrättas för att Etias regelbundet och automatiskt ska kunna kontrollera i andra EU-informationssystem om villkoren för lagring av ansökningsakter, enligt förordning (EU) 2018/1240, fortfarande är uppfyllda. |
| --- | --- |

(7)

Tekniska arrangemang bör inrättas för att Etias regelbundet och automatiskt ska kunna kontrollera i andra EU-informationssystem om villkoren för lagring av ansökningsakter, enligt förordning (EU) 2018/1240, fortfarande är uppfyllda.

| (8) | Det är möjligt att återkalla Etias-resetillstånd efter införandet av nya registreringar i SIS avseende nekad inresa och vistelse, eller nya registreringar avseende en resehandling som anmälts som förkommen, stulen, förskingrad eller ogiltigförklarad. För att SIS automatiskt ska kunna meddela Etias centrala system om sådana nya registreringar bör en automatiserad process inrättas mellan SIS och Etias. |
| --- | --- |

(8)

Det är möjligt att återkalla Etias-resetillstånd efter införandet av nya registreringar i SIS avseende nekad inresa och vistelse, eller nya registreringar avseende en resehandling som anmälts som förkommen, stulen, förskingrad eller ogiltigförklarad. För att SIS automatiskt ska kunna meddela Etias centrala system om sådana nya registreringar bör en automatiserad process inrättas mellan SIS och Etias.

| (9) | Villkoren – inbegripet åtkomsträttigheterna – enligt vilka Etias centralenhet och de nationella Etias-enheterna kan inhämta uppgifter som lagras i andra EU-informationssystem för ändamål som gäller Etias bör skyddas genom klara och tydliga regler om Etias centralenhets och de nationella Etias-enheternas åtkomst till uppgifter som lagras i andra EU-informationssystem, typerna av sökning och kategorierna av uppgifter, vilka samtliga bör begränsas till vad som är strikt nödvändigt för fullgörandet av deras uppgifter. På samma sätt bör de uppgifter som lagras i Etias-ansökningsakterna endast vara synliga för de medlemsstater som driver de underliggande informationssystemen i enlighet med arrangemangen för deras deltagande. |
| --- | --- |

(9)

Villkoren – inbegripet åtkomsträttigheterna – enligt vilka Etias centralenhet och de nationella Etias-enheterna kan inhämta uppgifter som lagras i andra EU-informationssystem för ändamål som gäller Etias bör skyddas genom klara och tydliga regler om Etias centralenhets och de nationella Etias-enheternas åtkomst till uppgifter som lagras i andra EU-informationssystem, typerna av sökning och kategorierna av uppgifter, vilka samtliga bör begränsas till vad som är strikt nödvändigt för fullgörandet av deras uppgifter. På samma sätt bör de uppgifter som lagras i Etias-ansökningsakterna endast vara synliga för de medlemsstater som driver de underliggande informationssystemen i enlighet med arrangemangen för deras deltagande.

| (10) | Enligt förordning (EU) 2018/1240 bör Europeiska unionens byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (eu-Lisa), inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1726 (9), ansvara för utformnings- och utvecklingsfasen för Etias informationssystem. |
| --- | --- |

(10)

Enligt förordning (EU) 2018/1240 bör Europeiska unionens byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (eu-Lisa), inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1726 (9), ansvara för utformnings- och utvecklingsfasen för Etias informationssystem.

| (11) | Denna förordning påverkar inte tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/38/EG (10). |
| --- | --- |

(11)

Denna förordning påverkar inte tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/38/EG (10).

| (12) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), deltar Danmark inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på Danmark. Eftersom denna förordning är en utveckling av Schengenregelverket ska Danmark, i enlighet med artikel 4 i det protokollet, inom sex månader efter det att rådet har beslutat om denna förordning besluta huruvida landet ska genomföra den i sin nationella lagstiftning. |
| --- | --- |

(12)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), deltar Danmark inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på Danmark. Eftersom denna förordning är en utveckling av Schengenregelverket ska Danmark, i enlighet med artikel 4 i det protokollet, inom sex månader efter det att rådet har beslutat om denna förordning besluta huruvida landet ska genomföra den i sin nationella lagstiftning.

| (13) | I den utsträckning som dess bestämmelser rör SIS såsom detta regleras genom förordning (EU) 2018/1862 deltar Irland i denna förordning i enlighet med artikel 5.1 i protokoll nr 19 om Schengenregelverket införlivat inom Europeiska unionens ramar, fogat till EU-fördraget och EUF-fördraget, samt artikel 6.2 i rådets beslut 2002/192/EG (11). Vidare, i den utsträckning som dess bestämmelser rör Europol, Eurodac och Ecris-TCN, i enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 21 om Förenade kungarikets och Irlands ställning med avseende på området med frihet, säkerhet och rättvisa, fogat till EU-fördraget och EUF-fördraget, och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 4 i det protokollet, deltar Irland inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på Irland. |
| --- | --- |

(13)

I den utsträckning som dess bestämmelser rör SIS såsom detta regleras genom förordning (EU) 2018/1862 deltar Irland i denna förordning i enlighet med artikel 5.1 i protokoll nr 19 om Schengenregelverket införlivat inom Europeiska unionens ramar, fogat till EU-fördraget och EUF-fördraget, samt artikel 6.2 i rådets beslut 2002/192/EG (11). Vidare, i den utsträckning som dess bestämmelser rör Europol, Eurodac och Ecris-TCN, i enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 21 om Förenade kungarikets och Irlands ställning med avseende på området med frihet, säkerhet och rättvisa, fogat till EU-fördraget och EUF-fördraget, och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 4 i det protokollet, deltar Irland inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på Irland.

| (14) | När det gäller Cypern och Kroatien utgör denna förordning en akt som utvecklar Schengenregelverket eller som på annat sätt har samband med detta i den mening som avses i artikel 3.2 i 2003 års anslutningsakt respektive artikel 4.2 i 2011 års anslutningsakt. Med avseende på Kroatien ska denna förordning läsas jämförd med rådets beslut (EU) 2017/733 (12). |
| --- | --- |

(14)

När det gäller Cypern och Kroatien utgör denna förordning en akt som utvecklar Schengenregelverket eller som på annat sätt har samband med detta i den mening som avses i artikel 3.2 i 2003 års anslutningsakt respektive artikel 4.2 i 2011 års anslutningsakt. Med avseende på Kroatien ska denna förordning läsas jämförd med rådets beslut (EU) 2017/733 (12).

| (15) | När det gäller Island och Norge utgör denna förordning, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (13), en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 G i rådets beslut 1999/437/EG (14). |
| --- | --- |

(15)

När det gäller Island och Norge utgör denna förordning, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (13), en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 G i rådets beslut 1999/437/EG (14).

| (16) | När det gäller Schweiz utgör denna förordning, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (15), en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 G i beslut 1999/437/EG jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2008/149/RIF (16). |
| --- | --- |

(16)

När det gäller Schweiz utgör denna förordning, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (15), en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 G i beslut 1999/437/EG jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2008/149/RIF (16).

| (17) | När det gäller Liechtenstein utgör denna förordning, i enlighet med protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (17), en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 G i rådets beslut 1999/437/EG jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2011/349/EU (18). |
| --- | --- |

(17)

När det gäller Liechtenstein utgör denna förordning, i enlighet med protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (17), en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 G i rådets beslut 1999/437/EG jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2011/349/EU (18).

| (18) | Förordningarna (EU) 2018/1862 och (EU) 2019/818 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(18)

Förordningarna (EU) 2018/1862 och (EU) 2019/818 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (19) | Eftersom målen för denna förordning, nämligen att ändra förordningarna (EU) 2018/1862 och (EU) 2019/818 för att ansluta Etias centrala system till andra EU-informationssystem och Europoluppgifter och för att specificera vilka uppgifter som kommer att sändas mellan dessa EU-informationssystem och Europoluppgifter, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av deras omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(19)

Eftersom målen för denna förordning, nämligen att ändra förordningarna (EU) 2018/1862 och (EU) 2019/818 för att ansluta Etias centrala system till andra EU-informationssystem och Europoluppgifter och för att specificera vilka uppgifter som kommer att sändas mellan dessa EU-informationssystem och Europoluppgifter, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av deras omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (20) | Europeiska datatillsynsmannen har hörts i enlighet med artikel 41.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (19). |
| --- | --- |

(20)

Europeiska datatillsynsmannen har hörts i enlighet med artikel 41.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (19).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av förordning (EU) 2018/1862

Förordning (EU) 2018/1862 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Följande artikel ska införas:

  ”Artikel 18b
  Förande av loggar för interoperabilitet med Etias
  I enlighet med artikel 18 i denna förordning och artikel 69 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1240 (*1) ska det föras logg över all uppgiftsbehandling som sker i SIS och EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) enligt artikel 50b i den här förordningen.


  (*1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1240 av den 12 september 2018 om inrättande av ett EU-system för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) och om ändring av förordningarna (EU) nr 1077/2011, (EU) nr 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 och (EU) 2017/2226 (EUT L 236, 19.9.2018, s. 1).”
  " |
| --- | --- |

1.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 18b

Förande av loggar för interoperabilitet med Etias

I enlighet med artikel 18 i denna förordning och artikel 69 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1240 (*1) ska det föras logg över all uppgiftsbehandling som sker i SIS och EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) enligt artikel 50b i den här förordningen.

(*1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1240 av den 12 september 2018 om inrättande av ett EU-system för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) och om ändring av förordningarna (EU) nr 1077/2011, (EU) nr 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 och (EU) 2017/2226 (EUT L 236, 19.9.2018, s. 1).”
  "

*1

| 2. | I artikel 44.1 ska följande led läggas till:






  ”h) | Den nationella Etias-enhetens manuella behandling av Etias-ansökningar enligt artikel 8 i förordning (EU) 2018/1240.” |
| --- | --- | --- |

2.

I artikel 44.1 ska följande led läggas till:

”h)

Den nationella Etias-enhetens manuella behandling av Etias-ansökningar enligt artikel 8 i förordning (EU) 2018/1240.”

| 3. | Följande artikel ska införas:

  ”Artikel 49a
  Etias centralenhets åtkomst till uppgifter i SIS

  1.   För att kunna utföra de uppgifter den tilldelats genom förordning (EU) 2018/1240 ska Etias centralenhet, inrättad inom Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån i enlighet med artikel 7 i den förordningen, ha rätt att få åtkomst till och söka i uppgifter i SIS i enlighet med artikel 11.8 i den förordningen. Artikel 50.4–50.8 i den här förordningen ska tillämpas på sådan åtkomst och sådana sökningar.


  2.   Om Etias centralenhets kontroll i enlighet med artiklarna 22 och 23.2 i förordning (EU) 2018/1240 bekräftar att uppgifter som registrerats i en Etias-ansökningsakt motsvarar en registrering i SIS eller om tvivel kvarstår efter en sådan kontroll, ska artiklarna 23, 24 och 26 i den förordningen tillämpas.” |
| --- | --- |

3.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 49a

Etias centralenhets åtkomst till uppgifter i SIS

1.   För att kunna utföra de uppgifter den tilldelats genom förordning (EU) 2018/1240 ska Etias centralenhet, inrättad inom Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån i enlighet med artikel 7 i den förordningen, ha rätt att få åtkomst till och söka i uppgifter i SIS i enlighet med artikel 11.8 i den förordningen. Artikel 50.4–50.8 i den här förordningen ska tillämpas på sådan åtkomst och sådana sökningar.

2.   Om Etias centralenhets kontroll i enlighet med artiklarna 22 och 23.2 i förordning (EU) 2018/1240 bekräftar att uppgifter som registrerats i en Etias-ansökningsakt motsvarar en registrering i SIS eller om tvivel kvarstår efter en sådan kontroll, ska artiklarna 23, 24 och 26 i den förordningen tillämpas.”

| 4. | Följande artikel ska införas:

  ”Artikel 50b
  Interoperabilitet med Etias

  1.   Från och med den dag då Etias tas i drift, enligt vad som fastställts i enlighet med artikel 88.1 i förordning (EU) 2018/1240, ska det centrala SIS vara anslutet till ESP för att möjliggöra de automatiserade kontrollerna enligt artiklarna 20, 23, 24.6 c ii, 41 och 54.1 b i den förordningen och de påföljande kontroller som föreskrivs i artiklarna 22, 23 och 26 i den förordningen.


  2.   För utförandet av de kontroller som avses i artiklarna 20.2 a, d och m i samt 23.1 i förordning (EU) 2018/1240 ska Etias centrala system, enligt definitionen i artikel 3.1.25 i den förordningen, använda ESP för att jämföra de uppgifter som avses i artikel 11.5 i den förordningen med uppgifterna i SIS, i enlighet med artikel 11.8 i den förordningen.


  3.   För utförandet av de kontroller som avses i artiklarna 24.6 c ii och 54.1 b i förordning (EU) 2018/1240 ska Etias centrala system använda ESP för att regelbundet kontrollera om en registrering om officiella blankodokument eller identitetshandlingar som förts in i SIS, enligt vad som avses i artikel 38.2 k och l i den här förordningen, som föranlett nekande, ogiltigförklaring eller återkallande av ett resetillstånd, har raderats.


  4.   Om en ny registrering förs in i SIS om en resehandling som anmälts som förkommen, stulen, förskingrad eller ogiltigförklarad, ska det centrala SIS i enlighet med artikel 41.3 i förordning (EU) 2018/1240 överföra information om den registreringen med hjälp av en automatiserad process och ESP till Etias centrala system för att det systemet ska kontrollera om den nya registreringen motsvarar ett giltigt resetillstånd.” |
| --- | --- |

4.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 50b

Interoperabilitet med Etias

1.   Från och med den dag då Etias tas i drift, enligt vad som fastställts i enlighet med artikel 88.1 i förordning (EU) 2018/1240, ska det centrala SIS vara anslutet till ESP för att möjliggöra de automatiserade kontrollerna enligt artiklarna 20, 23, 24.6 c ii, 41 och 54.1 b i den förordningen och de påföljande kontroller som föreskrivs i artiklarna 22, 23 och 26 i den förordningen.

2.   För utförandet av de kontroller som avses i artiklarna 20.2 a, d och m i samt 23.1 i förordning (EU) 2018/1240 ska Etias centrala system, enligt definitionen i artikel 3.1.25 i den förordningen, använda ESP för att jämföra de uppgifter som avses i artikel 11.5 i den förordningen med uppgifterna i SIS, i enlighet med artikel 11.8 i den förordningen.

3.   För utförandet av de kontroller som avses i artiklarna 24.6 c ii och 54.1 b i förordning (EU) 2018/1240 ska Etias centrala system använda ESP för att regelbundet kontrollera om en registrering om officiella blankodokument eller identitetshandlingar som förts in i SIS, enligt vad som avses i artikel 38.2 k och l i den här förordningen, som föranlett nekande, ogiltigförklaring eller återkallande av ett resetillstånd, har raderats.

4.   Om en ny registrering förs in i SIS om en resehandling som anmälts som förkommen, stulen, förskingrad eller ogiltigförklarad, ska det centrala SIS i enlighet med artikel 41.3 i förordning (EU) 2018/1240 överföra information om den registreringen med hjälp av en automatiserad process och ESP till Etias centrala system för att det systemet ska kontrollera om den nya registreringen motsvarar ett giltigt resetillstånd.”

Artikel 2

Ändringar av förordning (EU) 2019/818

I artikel 68 i förordning (EU) 2019/818 ska följande punkt införas:

”1b.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 i denna artikel ska ESP tas i drift, enbart för ändamål som rör de automatiserade kontrollerna enligt artiklarna 20, 23, 24.6 c ii, 41 och 54.1 b i förordning (EU) 2018/1240, så snart villkoren i artikel 88 i den förordningen har uppfyllts.”

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i medlemsstaterna i enlighet med fördragen.

Utfärdad i Strasbourg den 7 juli 2021.

På Europaparlamentets vägnar

D. M. SASSOLI

Ordförande

På rådets vägnar

A. LOGAR

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 8 juni 2021 (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 28 juni 2021.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1240 av den 12 september 2018 om inrättande av ett EU-system för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) och om ändring av förordningarna (EU) nr 1077/2011, (EU) nr 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 och (EU) 2017/2226 (EUT L 236, 19.9.2018, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1151 av den 7 juli 2021 om ändring av förordningarna (EU) 2019/816 och (EU) 2019/818 avseende fastställande av villkoren för åtkomst till andra EU-informationssystem för syften med anknytning till EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (se sidan 7 i detta nummer av EUT).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1152 av den 7 juli 2021 om ändring av förordningarna (EG) nr 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861 och (EU) 2019/817 avseende fastställande av villkoren för åtkomst till andra EU-informationssystem för syften med anknytning till EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (se sidan 15 i detta nummer av EUT).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1862 av den 28 november 2018 om inrättande, drift och användning av Schengens informationssystem (SIS) på området polissamarbete och straffrättsligt samarbete, om ändring och upphävande av rådets beslut 2007/533/RIF och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1986/2006 och kommissionens beslut 2010/261/EU (EUT L 312, 7.12.2018, s. 56).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/818 av den 20 maj 2019 om inrättande av en ram för interoperabilitet mellan EU-informationssystem på området polissamarbete och straffrättsligt samarbete, asyl och migration och om ändring av förordningarna (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 och (EU) 2019/816 (EUT L 135, 22.5.2019, s. 85).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 603/2013 av den 26 juni 2013 om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av förordning (EU) nr 604/2013 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har lämnat in i någon medlemsstat och för när medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter begär jämförelser med Eurodacuppgifter för brottsbekämpande ändamål, samt om ändring av förordning (EU) nr 1077/2011 om inrättande av en Europeisk byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (EUT L 180, 29.6.2013, s. 1).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/817 av den 20 maj 2019 om inrättande av en ram för interoperabilitet mellan EU-informationssystem på området gränser och viseringar, och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 767/2008, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1726 och (EU) 2018/1861 samt rådets beslut 2004/512/EG och 2008/633/RIF (EUT L 135, 22.5.2019, s. 27).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1726 av den 14 november 2018 om Europeiska unionens byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (eu-LISA), om ändring av förordning (EG) nr 1987/2006 och rådets beslut 2007/533/RIF och om upphävande av förordning (EU) nr 1077/2011 (EUT L 295, 21.11.2018, s. 99).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/38/EG av den 29 april 2004 om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier och om ändring av förordning (EEG) nr 1612/68 och om upphävande av direktiven 64/221/EEG, 68/360/EEG, 72/194/EEG, 73/148/EEG, 75/34/EEG, 75/35/EEG, 90/364/EEG, 90/365/EEG och 93/96/EEG (EUT L 158, 30.4.2004, s. 77).

10

(11)  Rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om Irlands begäran om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (EGT L 64, 7.3.2002, s. 20).

11

(12)  Rådets beslut (EU) 2017/733 av den 25 april 2017 om tillämpningen av de bestämmelser i Schengenregelverket som rör Schengens informationssystem i Republiken Kroatien (EUT L 108, 26.4.2017, s. 31).

12

(13)  
  EGT L 176, 10.7.1999, s. 36.

13

(14)  Rådets beslut 1999/437/EG av den 17 maj 1999 om vissa tillämpningsföreskrifter för det avtal som har ingåtts mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa båda staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (EGT L 176, 10.7.1999, s. 31).

14

(15)  
  EUT L 53, 27.2.2008, s. 52.

15

(16)  Rådets beslut 2008/149/RIF av den 28 januari 2008 om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (EUT L 53, 27.2.2008, s. 50).

16

(17)  
  EUT L 160, 18.6.2011, s. 21.

17

(18)  Rådets beslut 2011/349/EU av den 7 mars 2011 om ingående på Europeiska unionens vägnar av protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, särskilt om polissamarbete och straffrättsligt samarbete (EUT L 160, 18.6.2011, s. 1).

18

(19)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39).

19

---

| 14.7.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 249/7 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 249/7

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2021/1151

av den 7 juli 2021

om ändring av förordningarna (EU) 2019/816 och (EU) 2019/818 avseende fastställande av villkoren för åtkomst till andra EU-informationssystem för syften med anknytning till EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 82.1 d,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (1), och

av följande skäl:

| (1) | Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1240 (2) inrättades EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) för tredjelandsmedborgare som är undantagna från kravet att inneha visering när de passerar unionens yttre gränser. Den förordningen fastställde villkor och förfaranden för att utfärda eller neka resetillstånd inom ramen för Etias. |
| --- | --- |

(1)

Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1240 (2) inrättades EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) för tredjelandsmedborgare som är undantagna från kravet att inneha visering när de passerar unionens yttre gränser. Den förordningen fastställde villkor och förfaranden för att utfärda eller neka resetillstånd inom ramen för Etias.

| (2) | Etias gör det möjligt att avgöra huruvida dessa tredjelandsmedborgares vistelse på medlemsstaternas territorium skulle innebära en säkerhetsrisk, en risk för olaglig invandring eller en hög epidemirisk. |
| --- | --- |

(2)

Etias gör det möjligt att avgöra huruvida dessa tredjelandsmedborgares vistelse på medlemsstaternas territorium skulle innebära en säkerhetsrisk, en risk för olaglig invandring eller en hög epidemirisk.

| (3) | För att göra det möjligt för Etias centrala system att behandla ansökningsakter enligt förordning (EU) 2018/1240 är det nödvändigt att upprätta interoperabilitet mellan Etias informationssystem, å ena sidan, och in- och utresesystemet, informationssystemet för viseringar (VIS), Schengens informationssystem (SIS), Eurodac och det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister avseende tredjelandsmedborgare (Ecris-TCN) (andra EU-informationssystem), och Europoluppgifter enligt definitionen i den förordningen (Europoluppgifter), å andra sidan. |
| --- | --- |

(3)

För att göra det möjligt för Etias centrala system att behandla ansökningsakter enligt förordning (EU) 2018/1240 är det nödvändigt att upprätta interoperabilitet mellan Etias informationssystem, å ena sidan, och in- och utresesystemet, informationssystemet för viseringar (VIS), Schengens informationssystem (SIS), Eurodac och det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister avseende tredjelandsmedborgare (Ecris-TCN) (andra EU-informationssystem), och Europoluppgifter enligt definitionen i den förordningen (Europoluppgifter), å andra sidan.

| (4) | I denna förordning, tillsammans med Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2021/1150 (3) och (EU) 2021/1152 (4), fastställs regler för genomförandet av interoperabilitet mellan Etias informationssystem, å ena sidan, och andra EU-informationssystem och Europoluppgifter, å andra sidan, och villkoren för Etias inhämtande av uppgifter som lagras i andra EU-informationssystem och Europoluppgifter för att automatiskt identifiera träffar. Till följd av detta är det nödvändigt att ändra Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2019/816 (5) och (EU) 2019/818 (6) för att ansluta Etias centrala system till andra EU-informationssystem och Europoluppgifter och för att specificera vilka uppgifter som kommer att sändas mellan dessa EU-informationssystem och Europoluppgifter. |
| --- | --- |

(4)

I denna förordning, tillsammans med Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2021/1150 (3) och (EU) 2021/1152 (4), fastställs regler för genomförandet av interoperabilitet mellan Etias informationssystem, å ena sidan, och andra EU-informationssystem och Europoluppgifter, å andra sidan, och villkoren för Etias inhämtande av uppgifter som lagras i andra EU-informationssystem och Europoluppgifter för att automatiskt identifiera träffar. Till följd av detta är det nödvändigt att ändra Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2019/816 (5) och (EU) 2019/818 (6) för att ansluta Etias centrala system till andra EU-informationssystem och Europoluppgifter och för att specificera vilka uppgifter som kommer att sändas mellan dessa EU-informationssystem och Europoluppgifter.

| (5) | Vad gäller genomförandet av interoperabilitet med Eurodac i enlighet med förordning (EU) 2018/1240 kommer nödvändiga påföljande ändringar att antas när omarbetningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 603/2013 (7) antas. |
| --- | --- |

(5)

Vad gäller genomförandet av interoperabilitet med Eurodac i enlighet med förordning (EU) 2018/1240 kommer nödvändiga påföljande ändringar att antas när omarbetningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 603/2013 (7) antas.

| (6) | Den europeiska sökportalen (ESP), inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/817 (8) och förordning (EU) 2019/818, kommer att göra det möjligt att utföra parallella sökningar i de uppgifter som lagras i Etias och de uppgifter som lagras i de andra berörda EU-informationssystemen. |
| --- | --- |

(6)

Den europeiska sökportalen (ESP), inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/817 (8) och förordning (EU) 2019/818, kommer att göra det möjligt att utföra parallella sökningar i de uppgifter som lagras i Etias och de uppgifter som lagras i de andra berörda EU-informationssystemen.

| (7) | Tekniska arrangemang bör inrättas för att Etias regelbundet och automatiskt ska kunna kontrollera i andra EU-informationssystem om villkoren för lagring av ansökningsakter, enligt förordning (EU) 2018/1240, fortfarande är uppfyllda. |
| --- | --- |

(7)

Tekniska arrangemang bör inrättas för att Etias regelbundet och automatiskt ska kunna kontrollera i andra EU-informationssystem om villkoren för lagring av ansökningsakter, enligt förordning (EU) 2018/1240, fortfarande är uppfyllda.

| (8) | Medlemsstaterna samlar redan in och behandlar uppgifter om tredjelandsmedborgare enligt definitionen i förordning (EU) 2019/816 vid tillämpning av den förordningen. Den här förordningen ålägger inte medlemsstaterna någon skyldighet att ändra eller utvidga de kategorier av uppgifter om tredjelandsmedborgare enligt definitionen i förordning (EU) 2019/816 som redan samlas in enligt den förordningen. För Etias sökningar i Ecris-TCN bör endast flaggningar som anger att tredjelandsmedborgare enligt definitionen i förordning (EU) 2019/816 har dömts för ett terroristbrott eller något annat brott som förtecknas i bilagan till förordning (EU) 2018/1240 om det kan bestraffas med fängelse eller annan frihetsberövande åtgärd för en maximal period på minst tre år enligt nationell rätt, och koderna för dömande medlemsstater, läggas till i uppgiftsposten i Ecris-TCN. |
| --- | --- |

(8)

Medlemsstaterna samlar redan in och behandlar uppgifter om tredjelandsmedborgare enligt definitionen i förordning (EU) 2019/816 vid tillämpning av den förordningen. Den här förordningen ålägger inte medlemsstaterna någon skyldighet att ändra eller utvidga de kategorier av uppgifter om tredjelandsmedborgare enligt definitionen i förordning (EU) 2019/816 som redan samlas in enligt den förordningen. För Etias sökningar i Ecris-TCN bör endast flaggningar som anger att tredjelandsmedborgare enligt definitionen i förordning (EU) 2019/816 har dömts för ett terroristbrott eller något annat brott som förtecknas i bilagan till förordning (EU) 2018/1240 om det kan bestraffas med fängelse eller annan frihetsberövande åtgärd för en maximal period på minst tre år enligt nationell rätt, och koderna för dömande medlemsstater, läggas till i uppgiftsposten i Ecris-TCN.

| (9) | I enlighet med förordning (EU) 2019/816 och i syfte att stödja Etias mål att bidra till en hög säkerhetsnivå genom att föreskriva en noggrann bedömning av säkerhetsrisker förknippade med sökande före deras ankomst till gränsövergångsställen vid de yttre gränserna, i syfte att avgöra om det finns faktiska indikationer på, eller rimliga skäl på grundval av faktiska indikationer att anta, att personens vistelse på medlemsstaternas territorium innebär en säkerhetsrisk bör Etias kunna kontrollera om det föreligger motsvarigheter mellan uppgifter i Etias-ansökningsakter och uppgifter lagrade i Ecris-TCN, vad gäller vilka medlemsstater som innehar uppgifter om tredjelandsmedborgare, enligt definitionen i förordning (EU) 2019/816, som har dömts för ett terroristbrott under de föregående 25 åren eller något annat brott under de föregående 15 åren som förtecknas i bilagan till förordning (EU) 2018/1240, om det kan bestraffas med fängelse eller annan frihetsberövande åtgärd för en maximal tidsperiod på minst tre år enligt nationell rätt. |
| --- | --- |

(9)

I enlighet med förordning (EU) 2019/816 och i syfte att stödja Etias mål att bidra till en hög säkerhetsnivå genom att föreskriva en noggrann bedömning av säkerhetsrisker förknippade med sökande före deras ankomst till gränsövergångsställen vid de yttre gränserna, i syfte att avgöra om det finns faktiska indikationer på, eller rimliga skäl på grundval av faktiska indikationer att anta, att personens vistelse på medlemsstaternas territorium innebär en säkerhetsrisk bör Etias kunna kontrollera om det föreligger motsvarigheter mellan uppgifter i Etias-ansökningsakter och uppgifter lagrade i Ecris-TCN, vad gäller vilka medlemsstater som innehar uppgifter om tredjelandsmedborgare, enligt definitionen i förordning (EU) 2019/816, som har dömts för ett terroristbrott under de föregående 25 åren eller något annat brott under de föregående 15 åren som förtecknas i bilagan till förordning (EU) 2018/1240, om det kan bestraffas med fängelse eller annan frihetsberövande åtgärd för en maximal tidsperiod på minst tre år enligt nationell rätt.

| (10) | Villkoren – inbegripet åtkomsträttigheterna – enligt vilka Etias centralenhet och de nationella Etias-enheterna kan inhämta uppgifter som lagras i andra EU-informationssystem för ändamål som gäller Etias bör skyddas genom klara och tydliga regler om Etias centralenhets och de nationella Etias-enheternas åtkomst till uppgifter som lagras i andra EU-informationssystem, typerna av sökning och kategorierna av uppgifter, vilka samtliga bör begränsas till vad som är strikt nödvändigt för fullgörandet av deras uppgifter. På samma sätt bör de uppgifter som lagras i Etias-ansökningsakten endast vara synliga för de medlemsstater som driver de underliggande informationssystemen i enlighet med arrangemangen för deras deltagande. |
| --- | --- |

(10)

Villkoren – inbegripet åtkomsträttigheterna – enligt vilka Etias centralenhet och de nationella Etias-enheterna kan inhämta uppgifter som lagras i andra EU-informationssystem för ändamål som gäller Etias bör skyddas genom klara och tydliga regler om Etias centralenhets och de nationella Etias-enheternas åtkomst till uppgifter som lagras i andra EU-informationssystem, typerna av sökning och kategorierna av uppgifter, vilka samtliga bör begränsas till vad som är strikt nödvändigt för fullgörandet av deras uppgifter. På samma sätt bör de uppgifter som lagras i Etias-ansökningsakten endast vara synliga för de medlemsstater som driver de underliggande informationssystemen i enlighet med arrangemangen för deras deltagande.

| (11) | En träff i Ecris-TCN bör inte i sig uppfattas så att den berörda tredjelandsmedborgaren enligt definitionen i förordning (EU) 2019/816 har dömts i de angivna medlemsstaterna. Förekomsten av tidigare fällande domar bör bekräftas endast på grundval av information från kriminalregistren i de berörda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(11)

En träff i Ecris-TCN bör inte i sig uppfattas så att den berörda tredjelandsmedborgaren enligt definitionen i förordning (EU) 2019/816 har dömts i de angivna medlemsstaterna. Förekomsten av tidigare fällande domar bör bekräftas endast på grundval av information från kriminalregistren i de berörda medlemsstaterna.

| (12) | Enligt förordning (EU) 2018/1240 bör Europeiska unionens byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (eu-Lisa), inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1726 (9), ansvara för utformnings- och utvecklingsfasen för Etias informationssystem. |
| --- | --- |

(12)

Enligt förordning (EU) 2018/1240 bör Europeiska unionens byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (eu-Lisa), inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1726 (9), ansvara för utformnings- och utvecklingsfasen för Etias informationssystem.

| (13) | Denna förordning påverkar inte tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/38/EG (10). |
| --- | --- |

(13)

Denna förordning påverkar inte tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/38/EG (10).

| (14) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), deltar Danmark inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på Danmark. |
| --- | --- |

(14)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), deltar Danmark inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på Danmark.

| (15) | I enlighet med artikel 3 i protokoll nr 21 om Förenade kungarikets och Irlands ställning med avseende på området med frihet, säkerhet och rättvisa, fogat till EU-fördraget och EUF-fördraget, får Irland meddela rådets ordförande att landet önskar delta i antagandet och tillämpningen av denna förordning. |
| --- | --- |

(15)

I enlighet med artikel 3 i protokoll nr 21 om Förenade kungarikets och Irlands ställning med avseende på området med frihet, säkerhet och rättvisa, fogat till EU-fördraget och EUF-fördraget, får Irland meddela rådets ordförande att landet önskar delta i antagandet och tillämpningen av denna förordning.

| (16) | I enlighet med artiklarna 1, 2 och 4a.1 i protokoll nr 21 om Förenade kungarikets och Irlands ställning med avseende på området med frihet, säkerhet och rättvisa, fogat till EU-fördraget och EUF-fördraget, och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 4 i det protokollet, deltar Irland inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på Irland. |
| --- | --- |

(16)

I enlighet med artiklarna 1, 2 och 4a.1 i protokoll nr 21 om Förenade kungarikets och Irlands ställning med avseende på området med frihet, säkerhet och rättvisa, fogat till EU-fördraget och EUF-fördraget, och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 4 i det protokollet, deltar Irland inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på Irland.

| (17) | Förordningarna (EU) 2019/816 och (EU) 2019/818 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(17)

Förordningarna (EU) 2019/816 och (EU) 2019/818 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (18) | Eftersom målen för denna förordning, nämligen att ändra förordningarna (EU) 2019/816 och (EU) 2019/818 för att ansluta Etias centrala system till andra EU-informationssystem och Europoluppgifter och för att specificera vilka uppgifter som kommer att sändas mellan dessa EU-informationssystem och Europoluppgifter, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av deras omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(18)

Eftersom målen för denna förordning, nämligen att ändra förordningarna (EU) 2019/816 och (EU) 2019/818 för att ansluta Etias centrala system till andra EU-informationssystem och Europoluppgifter och för att specificera vilka uppgifter som kommer att sändas mellan dessa EU-informationssystem och Europoluppgifter, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av deras omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (19) | Europeiska datatillsynsmannen har hörts i enlighet med artikel 41.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (11). |
| --- | --- |

(19)

Europeiska datatillsynsmannen har hörts i enlighet med artikel 41.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (11).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av förordning (EU) 2019/816

Förordning (EU) 2019/816 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 1 ska följande led läggas till:






  ”e) | de villkor enligt vilka uppgifter i Ecris-TCN får användas av Etias centralenhet, inrättad inom Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån i enlighet med artikel 7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1240 (*) för att stödja Etias mål att bidra till en hög säkerhetsnivå genom att föreskriva en noggrann bedömning av säkerhetsrisker förknippade med sökande före deras ankomst till gränsövergångsställen vid de yttre gränserna, i syfte att avgöra om det finns faktiska indikationer på, eller rimliga skäl på grundval av faktiska indikationer att anta, att personens vistelse på medlemsstaternas territorium innebär en säkerhetsrisk. |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 1 ska följande led läggas till:

”e)

de villkor enligt vilka uppgifter i Ecris-TCN får användas av Etias centralenhet, inrättad inom Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån i enlighet med artikel 7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1240 (*) för att stödja Etias mål att bidra till en hög säkerhetsnivå genom att föreskriva en noggrann bedömning av säkerhetsrisker förknippade med sökande före deras ankomst till gränsövergångsställen vid de yttre gränserna, i syfte att avgöra om det finns faktiska indikationer på, eller rimliga skäl på grundval av faktiska indikationer att anta, att personens vistelse på medlemsstaternas territorium innebär en säkerhetsrisk.

*

(*)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1240 av den 12 september 2018 om inrättande av ett EU-system för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) och om ändring av förordningarna (EU) nr 1077/2011, (EU) nr 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 och (EU) 2017/2226 (EUT L 236, 19.9.2018, s. 1).”
  "

*

| 2. | Artikel 2 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 2
  Tillämpningsområde
  Denna förordning ska tillämpas på behandlingen av identitetsuppgifter om tredjelandsmedborgare som har varit föremål för fällande domar i medlemsstaterna, för ändamålet att identifiera de medlemsstater där dessa domar har meddelats. Med undantag för artikel 5.1 b ii är de bestämmelser i denna förordning som är tillämpliga på tredjelandsmedborgare även tillämpliga på unionsmedborgare som också är medborgare i ett tredjeland och som har varit föremål för fällande domar i medlemsstaterna.
  Denna förordning






  a) | stöder VIS mål om bedömning av huruvida sökanden av visering, visering för längre vistelse eller uppehållstillstånd kan utgöra ett hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i enlighet med förordning (EG) nr 767/2008, |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 2 ska ersättas med följande:

”Artikel 2

Tillämpningsområde

Denna förordning ska tillämpas på behandlingen av identitetsuppgifter om tredjelandsmedborgare som har varit föremål för fällande domar i medlemsstaterna, för ändamålet att identifiera de medlemsstater där dessa domar har meddelats. Med undantag för artikel 5.1 b ii är de bestämmelser i denna förordning som är tillämpliga på tredjelandsmedborgare även tillämpliga på unionsmedborgare som också är medborgare i ett tredjeland och som har varit föremål för fällande domar i medlemsstaterna.

Denna förordning

a)

stöder VIS mål om bedömning av huruvida sökanden av visering, visering för längre vistelse eller uppehållstillstånd kan utgöra ett hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i enlighet med förordning (EG) nr 767/2008,

| b) | stöder Etias mål att bidra till en hög säkerhetsnivå i enlighet med förordning (EU) 2018/1240, |
| --- | --- |

b)

stöder Etias mål att bidra till en hög säkerhetsnivå i enlighet med förordning (EU) 2018/1240,

| c) | underlättar och stöder korrekt identifiering av personer i enlighet med denna förordning och förordning (EU) 2019/818.” |
| --- | --- |

c)

underlättar och stöder korrekt identifiering av personer i enlighet med denna förordning och förordning (EU) 2019/818.”

| 3. | I artikel 3 ska led 6 ersättas med följande:






  ”6. | behöriga myndigheter: centralmyndigheterna, Eurojust, Europol, Europeiska åklagarmyndigheten, de utsedda VIS-myndigheter som avses i artiklarna 9d och 22b.13 i förordning (EG) nr 767/2008 samt Etias centralenhet som är behöriga att få åtkomst till eller göra sökningar i Ecris-TCN i enlighet med den här förordningen.” |
| --- | --- | --- |

3.

I artikel 3 ska led 6 ersättas med följande:

”6.

behöriga myndigheter: centralmyndigheterna, Eurojust, Europol, Europeiska åklagarmyndigheten, de utsedda VIS-myndigheter som avses i artiklarna 9d och 22b.13 i förordning (EG) nr 767/2008 samt Etias centralenhet som är behöriga att få åtkomst till eller göra sökningar i Ecris-TCN i enlighet med den här förordningen.”

behöriga myndigheter

| 4. | Artikel 5 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ändras på följande sätt:






  i) | Den första strecksatsen i led a iii ska ersättas med följande:






  ”– | Id-nummer eller typ av och nummer på personens identitetshandlingar, inbegripet resehandlingar, samt namnet på den utfärdande myndigheten.” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

4.

Artikel 5 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ändras på följande sätt:

i)

Den första strecksatsen i led a iii ska ersättas med följande:

”–

Id-nummer eller typ av och nummer på personens identitetshandlingar, inbegripet resehandlingar, samt namnet på den utfärdande myndigheten.”

| ii) | Led c ska ersättas med följande:






  ”c) | en flaggning som, för de ändamål som avses i förordningarna (EG) nr 767/2008 och (EU) 2018/1240, anger att den berörda tredjelandsmedborgaren under de föregående 25 åren har dömts för ett terroristbrott eller under de föregående 15 åren har dömts för något annat brott som förtecknas i bilagan till förordning (EU) 2018/1240 om det kan bestraffas med fängelse eller annan frihetsberövande åtgärd för en maximal tidsperiod på minst tre år enligt nationell rätt, inbegripet koden för den dömande medlemsstaten.” |
| --- | --- | --- |

ii)

Led c ska ersättas med följande:

”c)

en flaggning som, för de ändamål som avses i förordningarna (EG) nr 767/2008 och (EU) 2018/1240, anger att den berörda tredjelandsmedborgaren under de föregående 25 åren har dömts för ett terroristbrott eller under de föregående 15 åren har dömts för något annat brott som förtecknas i bilagan till förordning (EU) 2018/1240 om det kan bestraffas med fängelse eller annan frihetsberövande åtgärd för en maximal tidsperiod på minst tre år enligt nationell rätt, inbegripet koden för den dömande medlemsstaten.”

| b) | Punkt 7 ska ersättas med följande:

  ”7.   De dömande medlemsstaternas flaggningar och koder som avses i punkt 1 c i denna artikel ska vara tillgängliga och sökbara enbart för






  a) | VIS centrala system, inrättat enligt artikel 2a.1 b i förordning (EG) nr 767/2008, för verifieringar enligt artikel 7a i den här förordningen jämförd med artikel 9a.4 e eller artikel 22b.3 e i förordning (EG) nr 767/2008, |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 7 ska ersättas med följande:

”7.   De dömande medlemsstaternas flaggningar och koder som avses i punkt 1 c i denna artikel ska vara tillgängliga och sökbara enbart för

a)

VIS centrala system, inrättat enligt artikel 2a.1 b i förordning (EG) nr 767/2008, för verifieringar enligt artikel 7a i den här förordningen jämförd med artikel 9a.4 e eller artikel 22b.3 e i förordning (EG) nr 767/2008,

| b) | Etias centrala system, enligt definitionen i artikel 3.1.25 i förordning (EU) 2018/1240, för kontrollerna enligt artikel 7b i den här förordningen jämförd med artikel 20.2 n i förordning (EU) 2018/1240, om träffar rapporterats till följd av de automatiserade kontrollerna enligt artiklarna 20, 24.6 c ii och 54.1 b i den förordningen. |
| --- | --- |

b)

Etias centrala system, enligt definitionen i artikel 3.1.25 i förordning (EU) 2018/1240, för kontrollerna enligt artikel 7b i den här förordningen jämförd med artikel 20.2 n i förordning (EU) 2018/1240, om träffar rapporterats till följd av de automatiserade kontrollerna enligt artiklarna 20, 24.6 c ii och 54.1 b i den förordningen.

Utan att det påverkar tillämpningen av första stycket i denna punkt ska den dömande medlemsstatens flaggningar och kod som avses i punkt 1 c inte vara synliga för någon annan myndighet än den centralmyndighet i den dömande medlemsstaten som skapade den flaggade uppgiftsposten.”

| 5. | Artikel 7.7 ska ersättas med följande:

  ”7.   Vid en träff ska det centrala systemet eller CIR automatiskt förse den behöriga myndigheten med information om de medlemsstater som innehar uppgifter i kriminalregister om tredjelandsmedborgaren, tillsammans med de tillhörande referensnummer som avses i artikel 5.1 och eventuella motsvarande identitetsuppgifter. Sådana identitetsuppgifter får endast användas för att kontrollera den berörda tredjelandsmedborgarens identitet. Resultatet av en sökning i det centrala systemet får endast användas för att






  a) | göra en ansökan enligt artikel 6 i rambeslut 2009/315/RIF, |
| --- | --- | --- |

5.

Artikel 7.7 ska ersättas med följande:

”7.   Vid en träff ska det centrala systemet eller CIR automatiskt förse den behöriga myndigheten med information om de medlemsstater som innehar uppgifter i kriminalregister om tredjelandsmedborgaren, tillsammans med de tillhörande referensnummer som avses i artikel 5.1 och eventuella motsvarande identitetsuppgifter. Sådana identitetsuppgifter får endast användas för att kontrollera den berörda tredjelandsmedborgarens identitet. Resultatet av en sökning i det centrala systemet får endast användas för att

a)

göra en ansökan enligt artikel 6 i rambeslut 2009/315/RIF,

| b) | göra en sådan begäran som avses i artikel 17.3 i denna förordning, |
| --- | --- |

b)

göra en sådan begäran som avses i artikel 17.3 i denna förordning,

| c) | stödja VIS mål att bedöma huruvida sökanden av visering, visering för längre vistelse eller uppehållstillstånd kan utgöra ett hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i enlighet med förordning (EG) nr 767/2008, eller |
| --- | --- |

c)

stödja VIS mål att bedöma huruvida sökanden av visering, visering för längre vistelse eller uppehållstillstånd kan utgöra ett hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i enlighet med förordning (EG) nr 767/2008, eller

| d) | stödja Etias mål att bidra till en hög säkerhetsnivå, i enlighet med förordning (EU) 2018/1240.” |
| --- | --- |

d)

stödja Etias mål att bidra till en hög säkerhetsnivå, i enlighet med förordning (EU) 2018/1240.”

| 6. | Följande artikel ska införas:

  ”Artikel 7b
  Användning av ECRIS-TCN för Etias-kontroller

  1.   För att kunna utföra uppgifterna enligt förordning (EU) 2018/1240 ska Etias centralenhet ha rätt att få åtkomst till och söka i Ecris-TCN-uppgifter. I enlighet med artikel 11.8 i den förordningen ska dock Etias centralenhet endast ha rätt att få åtkomst till uppgiftsposter för vilka en flaggning har lagts till enligt artikel 5.1 c i den här förordningen.
  De uppgifter som avses i första stycket får endast användas för kontroller som utförs av






  a) | Etias centralenhet enligt artikel 22 i förordning (EU) 2018/1240, eller |
| --- | --- | --- |

6.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 7b

Användning av ECRIS-TCN för Etias-kontroller

1.   För att kunna utföra uppgifterna enligt förordning (EU) 2018/1240 ska Etias centralenhet ha rätt att få åtkomst till och söka i Ecris-TCN-uppgifter. I enlighet med artikel 11.8 i den förordningen ska dock Etias centralenhet endast ha rätt att få åtkomst till uppgiftsposter för vilka en flaggning har lagts till enligt artikel 5.1 c i den här förordningen.

De uppgifter som avses i första stycket får endast användas för kontroller som utförs av

a)

Etias centralenhet enligt artikel 22 i förordning (EU) 2018/1240, eller

| b) | de nationella Etias-enheterna enligt artikel 25a.2 i förordning (EU) 2018/1240 för sökningar i nationella kriminalregister; sökningar ska genomföras i nationella kriminalregister före de bedömningar och de beslut som avses i artikel 26 i den förordningen och, i tillämpliga fall, före bedömningarna och yttrandena enligt artikel 28 i den förordningen. |
| --- | --- |

b)

de nationella Etias-enheterna enligt artikel 25a.2 i förordning (EU) 2018/1240 för sökningar i nationella kriminalregister; sökningar ska genomföras i nationella kriminalregister före de bedömningar och de beslut som avses i artikel 26 i den förordningen och, i tillämpliga fall, före bedömningarna och yttrandena enligt artikel 28 i den förordningen.

2.   CIR ska vara anslutet till ESP för att möjliggöra de automatiserade kontrollerna enligt artiklarna 20, 24.6 c ii och 54.1 b i förordning (EU) 2018/1240.

3.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 24 i förordning (EU) 2018/1240 ska de automatiserade kontrollerna enligt artiklarna 20, 24.6 c ii och 54.1 b i den förordningen möjliggöra de påföljande kontroller som föreskrivs i artiklarna 22 och 26 i den förordningen.

För utförandet av de kontroller som avses i artikel 20.2 n i förordning (EU) 2018/1240 ska Etias centrala system använda ESP för att jämföra uppgifterna i Etias med Ecris-TCN-uppgifter för vilka en flaggning har lagts till enligt artikel 5.1 c i den här förordningen och artikel 11.8 i förordning (EU) 2018/1240, med hjälp av de uppgifter som förtecknas i jämförelsetabellen som anges i bilaga II till den här förordningen.”

| 7. | Artikel 8.3 ska ersättas med följande:

  ”3.   Flaggningar som avses i artikel 5.1 c ska raderas automatiskt när den lagringsperiod som avses i punkt 1 i den här artikeln löper ut eller 25 år efter det att flaggningen gjordes såvitt avser fällande domar för terroristbrott eller 15 år efter det att flaggningen gjordes såvitt avser fällande domar för andra brott, beroende på vilket som infaller först.” |
| --- | --- |

7.

Artikel 8.3 ska ersättas med följande:

”3.   Flaggningar som avses i artikel 5.1 c ska raderas automatiskt när den lagringsperiod som avses i punkt 1 i den här artikeln löper ut eller 25 år efter det att flaggningen gjordes såvitt avser fällande domar för terroristbrott eller 15 år efter det att flaggningen gjordes såvitt avser fällande domar för andra brott, beroende på vilket som infaller först.”

| 8. | Artikel 24.1 ska ersättas med följande:

  ”1.   De uppgifter som förs in i det centrala systemet och CIR ska endast behandlas i syfte att






  a) | identifiera de medlemsstater som innehar uppgifterna i kriminalregister om tredjelandsmedborgare, |
| --- | --- | --- |

8.

Artikel 24.1 ska ersättas med följande:

”1.   De uppgifter som förs in i det centrala systemet och CIR ska endast behandlas i syfte att

a)

identifiera de medlemsstater som innehar uppgifterna i kriminalregister om tredjelandsmedborgare,

| b) | stödja VIS mål om bedömning av huruvida sökanden av visering, visering för längre vistelse eller uppehållstillstånd kan utgöra ett hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i enlighet med förordning (EG) nr 767/2008, eller |
| --- | --- |

b)

stödja VIS mål om bedömning av huruvida sökanden av visering, visering för längre vistelse eller uppehållstillstånd kan utgöra ett hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i enlighet med förordning (EG) nr 767/2008, eller

| c) | stödja Etias mål att bidra till en hög säkerhetsnivå i enlighet med förordning (EU) 2018/1240. |
| --- | --- |

c)

stödja Etias mål att bidra till en hög säkerhetsnivå i enlighet med förordning (EU) 2018/1240.

De uppgifter som förs in i CIR ska också behandlas i enlighet med förordning (EU) 2019/818 för att underlätta och stödja en korrekt identifiering av personer som registrerats i Ecris-TCN i enlighet med den här förordningen.”

| 9. | Följande artikel ska införas:

  ”Artikel 31b
  Förande av loggar för interoperabilitet med Etias
  För de sökningar som avses i artikel 7b i denna förordning ska det i enlighet med artikel 69 i förordning (EU) 2018/1240 föras logg över all Ecris-TCN-uppgiftsbehandling som sker i CIR och Etias.” |
| --- | --- |

9.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 31b

Förande av loggar för interoperabilitet med Etias

För de sökningar som avses i artikel 7b i denna förordning ska det i enlighet med artikel 69 i förordning (EU) 2018/1240 föras logg över all Ecris-TCN-uppgiftsbehandling som sker i CIR och Etias.”

| 10. | I artikel 32.3 ska andra stycket ersättas med följande:

  ”Varje månad ska eu-Lisa till kommissionen översända statistik över registrering, lagring och utbyte av uppgifter ur kriminalregister via Ecris-TCN och Ecris referensprogramvara, inbegripet statistik över uppgiftsposter som har försetts med en flaggning enligt artikel 5.1 c. eu-Lisa ska säkerställa att det inte är möjligt att identifiera enskilda personer med hjälp av statistiken. På kommissionens begäran ska eu-Lisa tillhandahålla kommissionen statistik om särskilda aspekter som rör genomförandet av denna förordning.” |
| --- | --- |

10.

I artikel 32.3 ska andra stycket ersättas med följande:

”Varje månad ska eu-Lisa till kommissionen översända statistik över registrering, lagring och utbyte av uppgifter ur kriminalregister via Ecris-TCN och Ecris referensprogramvara, inbegripet statistik över uppgiftsposter som har försetts med en flaggning enligt artikel 5.1 c. eu-Lisa ska säkerställa att det inte är möjligt att identifiera enskilda personer med hjälp av statistiken. På kommissionens begäran ska eu-Lisa tillhandahålla kommissionen statistik om särskilda aspekter som rör genomförandet av denna förordning.”

| 11. | Följande bilaga ska läggas till:


  ”BILAGA II
  Jämförelsetabell






  Uppgifter enligt artikel 17.2 i förordning (EU) 2018/1240 vilka skickas från Etias centrala system | De motsvarande Ecris-TCN-uppgifter enligt artikel 5.1 i denna förordning med vilka uppgifter i Etias ska jämföras |
| --- | --- | --- |
| Efternamn (familjenamn) | Efternamn |
| Efternamn vid födseln | Tidigare namn |
| Förnamn | Förnamn |
| Andra namn (alias, artistnamn eller pseudonymer, smeknamn) | Pseudonymer eller alias |
| Födelsedatum | Födelsedatum |
| Födelseort | Födelseort (ort och land) |
| Födelseland | Födelseort (ort och land) |
| Kön | Kön |
| Nuvarande medborgarskap | Medborgarskap |
| Eventuella andra medborgarskap | Medborgarskap |
| Resehandlingens typ | Typ av resehandling |
| Resehandlingens nummer | Resehandlingens nummer |
| Resehandlingens utfärdandeland | Utfärdande myndighet |

11.

Följande bilaga ska läggas till:

”BILAGA II

Jämförelsetabell

Uppgifter enligt artikel 17.2 i förordning (EU) 2018/1240 vilka skickas från Etias centrala system

De motsvarande Ecris-TCN-uppgifter enligt artikel 5.1 i denna förordning med vilka uppgifter i Etias ska jämföras

Efternamn (familjenamn)

Efternamn

Efternamn vid födseln

Tidigare namn

Förnamn

Förnamn

Andra namn (alias, artistnamn eller pseudonymer, smeknamn)

Pseudonymer eller alias

Födelsedatum

Födelsedatum

Födelseort

Födelseort (ort och land)

Födelseland

Födelseort (ort och land)

Kön

Kön

Nuvarande medborgarskap

Medborgarskap

Eventuella andra medborgarskap

Medborgarskap

Resehandlingens typ

Typ av resehandling

Resehandlingens nummer

Resehandlingens nummer

Resehandlingens utfärdandeland

Utfärdande myndighet

Artikel 2

Ändringar av förordning (EU) 2019/818

Förordning (EU) 2019/818 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 18 ska följande punkt införas:

  ”1b.   Vid tillämpning av artikel 20 i förordning (EU) 2018/1240 ska CIR även lagra de uppgifter som avses i artikel 5.1 c i förordning (EU) 2019/816, logiskt åtskilda från uppgifterna enligt punkt 1 i den här artikeln. De uppgifter som avses i artikel 5.1 c i förordning (EU) 2019/816 ska enbart vara tillgängliga på det sätt som avses i artikel 5.7 i den förordningen.” |
| --- | --- |

1.

I artikel 18 ska följande punkt införas:

”1b.   Vid tillämpning av artikel 20 i förordning (EU) 2018/1240 ska CIR även lagra de uppgifter som avses i artikel 5.1 c i förordning (EU) 2019/816, logiskt åtskilda från uppgifterna enligt punkt 1 i den här artikeln. De uppgifter som avses i artikel 5.1 c i förordning (EU) 2019/816 ska enbart vara tillgängliga på det sätt som avses i artikel 5.7 i den förordningen.”

| 2. | I artikel 68 ska följande punkt införas:

  ”1b.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 i denna artikel ska ESP tas i drift, enbart för ändamål som rör de automatiserade kontrollerna enligt artiklarna 20, 23, 24.6 c ii, 41 och 54.1 b i förordning (EU) 2018/1240, så snart villkoren i artikel 88 i den förordningen har uppfyllts.” |
| --- | --- |

2.

I artikel 68 ska följande punkt införas:

”1b.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 i denna artikel ska ESP tas i drift, enbart för ändamål som rör de automatiserade kontrollerna enligt artiklarna 20, 23, 24.6 c ii, 41 och 54.1 b i förordning (EU) 2018/1240, så snart villkoren i artikel 88 i den förordningen har uppfyllts.”

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i medlemsstaterna i enlighet med fördragen.

Utfärdad i Strasbourg den 7 juli 2021.

På Europaparlamentets vägnar

D. M. SASSOLI

Ordförande

På rådets vägnar

A. LOGAR

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 8 juni 2021 (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 28 juni 2021.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1240 av den 12 september 2018 om inrättande av ett EU-system för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) och om ändring av förordningarna (EU) nr 1077/2011, (EU) nr 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 och (EU) 2017/2226 (EUT L 236, 19.9.2018, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1150 av den 7 juli 2021 om ändring av förordningarna (EU) 2018/1862 och (EU) 2019/818 avseende fastställande av villkoren för åtkomst till andra EU-informationssystem för syften med anknytning till EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (se sidan 1 i detta nummer av EUT).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1152 av den 7 juli 2021 om ändring av förordningarna (EG) nr 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861 och (EU) 2019/817 avseende fastställande av villkoren för åtkomst till andra EU-informationssystem för syften med anknytning till EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (se sidan 15 i detta nummer av EUT).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/816 av den 17 april 2019 om inrättande av ett centraliserat system för identifiering av medlemsstater som innehar uppgifter om fällande domar mot tredjelandsmedborgare och statslösa personer (Ecris-TCN) för att komplettera det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister och om ändring av förordning (EU) 2018/1726 (EUT L 135, 22.5.2019, s. 1).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/818 av den 20 maj 2019 om inrättande av en ram för interoperabilitet mellan EU-informationssystem på området polissamarbete och straffrättsligt samarbete, asyl och migration och om ändring av förordningarna (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 och (EU) 2019/816 (EUT L 135, 22.5.2019, s. 85).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 603/2013 av den 26 juni 2013 om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av förordning (EU) nr 604/2013 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har lämnat in i någon medlemsstat och för när medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter begär jämförelser med Eurodacuppgifter för brottsbekämpande ändamål, samt om ändring av förordning (EU) nr 1077/2011 om inrättande av en Europeisk byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (EUT L 180, 29.6.2013, s. 1).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/817 av den 20 maj 2019 om inrättande av en ram för interoperabilitet mellan EU-informationssystem på området gränser och viseringar, och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 767/2008, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1726 och (EU) 2018/1861 samt rådets beslut 2004/512/EG och 2008/633/RIF (EUT L 135, 22.5.2019, s. 27).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1726 av den 14 november 2018 om Europeiska unionens byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (eu-LISA), om ändring av förordning (EG) nr 1987/2006 och rådets beslut 2007/533/RIF och om upphävande av förordning (EU) nr 1077/2011 (EUT L 295, 21.11.2018, s. 99).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/38/EG av den 29 april 2004 om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier och om ändring av förordning (EEG) nr 1612/68 och om upphävande av direktiven 64/221/EEG, 68/360/EEG, 72/194/EEG, 73/148/EEG, 75/34/EEG, 75/35/EEG, 90/364/EEG, 90/365/EEG och 93/96/EEG (EUT L 158, 30.4.2004, s. 77).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39).

11

---

| 14.7.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 249/15 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 249/15

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2021/1152

av den 7 juli 2021

om ändring av förordningarna (EG) nr 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861 och (EU) 2019/817 avseende fastställande av villkoren för åtkomst till andra EU-informationssystem för syften med anknytning till EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 77.2 a, b och d,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (1), och

av följande skäl:

| (1) | Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1240 (2) inrättades EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) för tredjelandsmedborgare som är undantagna från kravet att inneha visering när de passerar unionens yttre gränser. Den förordningen fastställde villkor och förfaranden för att utfärda eller neka resetillstånd inom ramen för Etias. |
| --- | --- |

(1)

Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1240 (2) inrättades EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) för tredjelandsmedborgare som är undantagna från kravet att inneha visering när de passerar unionens yttre gränser. Den förordningen fastställde villkor och förfaranden för att utfärda eller neka resetillstånd inom ramen för Etias.

| (2) | Etias gör det möjligt att avgöra huruvida dessa tredjelandsmedborgares vistelse på medlemsstaternas territorium skulle innebära en säkerhetsrisk, en risk för olaglig invandring eller en hög epidemirisk. |
| --- | --- |

(2)

Etias gör det möjligt att avgöra huruvida dessa tredjelandsmedborgares vistelse på medlemsstaternas territorium skulle innebära en säkerhetsrisk, en risk för olaglig invandring eller en hög epidemirisk.

| (3) | För att göra det möjligt för Etias centrala system att behandla ansökningsakter enligt förordning (EU) 2018/1240 är det nödvändigt att upprätta interoperabilitet mellan Etias informationssystem, å ena sidan, och in-och utresesystemet, informationssystemet för viseringar (VIS), Schengens informationssystem (SIS), Eurodac och det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister avseende tredjelandsmedborgare (Ecris-TCN) (andra EU-informationssystem), och Europoluppgifter enligt definitionen i den förordningen (Europoluppgifter), å andra sidan. |
| --- | --- |

(3)

För att göra det möjligt för Etias centrala system att behandla ansökningsakter enligt förordning (EU) 2018/1240 är det nödvändigt att upprätta interoperabilitet mellan Etias informationssystem, å ena sidan, och in-och utresesystemet, informationssystemet för viseringar (VIS), Schengens informationssystem (SIS), Eurodac och det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister avseende tredjelandsmedborgare (Ecris-TCN) (andra EU-informationssystem), och Europoluppgifter enligt definitionen i den förordningen (Europoluppgifter), å andra sidan.

| (4) | I denna förordning, tillsammans med Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2021/1150 (3) och (EU) 2021/1151 (4), fastställs regler för genomförandet av interoperabilitet mellan Etias informationssystem, å ena sidan, och andra EU-informationssystem och Europoluppgifter, å andra sidan, och villkoren för Etias inhämtande av i uppgifter som lagras i andra EU-informationssystem och Europoluppgifter för att automatiskt identifiera träffar. Till följd av detta är det nödvändigt att ändra Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 767/2008 (5), (EU) 2017/2226 (6), (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860 (7), (EU) 2018/1861 (8) och (EU) 2019/817 (9) för att ansluta Etias centrala system till andra EU-informationssystem och Europoluppgifter och för att specificera vilka uppgifter som kommer att sändas mellan dessa EU-informationssystem och Europoluppgifter. |
| --- | --- |

(4)

I denna förordning, tillsammans med Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2021/1150 (3) och (EU) 2021/1151 (4), fastställs regler för genomförandet av interoperabilitet mellan Etias informationssystem, å ena sidan, och andra EU-informationssystem och Europoluppgifter, å andra sidan, och villkoren för Etias inhämtande av i uppgifter som lagras i andra EU-informationssystem och Europoluppgifter för att automatiskt identifiera träffar. Till följd av detta är det nödvändigt att ändra Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 767/2008 (5), (EU) 2017/2226 (6), (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860 (7), (EU) 2018/1861 (8) och (EU) 2019/817 (9) för att ansluta Etias centrala system till andra EU-informationssystem och Europoluppgifter och för att specificera vilka uppgifter som kommer att sändas mellan dessa EU-informationssystem och Europoluppgifter.

| (5) | Den europeiska sökportalen (ESP), inrättad genom förordning (EU) 2019/817 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/818 (10), kommer att göra det möjligt att utföra parallella sökningar i de uppgifter som lagras i Etias och de uppgifter som lagras i de andra berörda EU-informationssystemen. |
| --- | --- |

(5)

Den europeiska sökportalen (ESP), inrättad genom förordning (EU) 2019/817 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/818 (10), kommer att göra det möjligt att utföra parallella sökningar i de uppgifter som lagras i Etias och de uppgifter som lagras i de andra berörda EU-informationssystemen.

| (6) | Tekniska arrangemang bör inrättas för att Etias regelbundet och automatiskt ska kunna kontrollera i andra EU-informationssystem om villkoren för lagring av ansökningsakter, enligt förordning (EU) 2018/1240, fortfarande är uppfyllda. |
| --- | --- |

(6)

Tekniska arrangemang bör inrättas för att Etias regelbundet och automatiskt ska kunna kontrollera i andra EU-informationssystem om villkoren för lagring av ansökningsakter, enligt förordning (EU) 2018/1240, fortfarande är uppfyllda.

| (7) | För att säkerställa att målen med Etias uppnås till fullo och för att främja målen med SIS som anges i förordning (EU) 2018/1860 är det nödvändigt att i de automatiska kontrollerna inkludera en ny registreringskategori som infördes genom den förordningen, nämligen registreringen om tredjelandsmedborgare som är föremål för ett beslut om återvändande. |
| --- | --- |

(7)

För att säkerställa att målen med Etias uppnås till fullo och för att främja målen med SIS som anges i förordning (EU) 2018/1860 är det nödvändigt att i de automatiska kontrollerna inkludera en ny registreringskategori som infördes genom den förordningen, nämligen registreringen om tredjelandsmedborgare som är föremål för ett beslut om återvändande.

| (8) | Återvändande av tredjelandsmedborgare som inte uppfyller eller inte längre uppfyller villkoren för inresa till, vistelse inom eller bosättning på medlemsstaternas territorium i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/115/EG (11) är en viktig del av de övergripande insatserna för att ta itu med irreguljär migration och utgör en viktig orsak av stort allmänintresse. |
| --- | --- |

(8)

Återvändande av tredjelandsmedborgare som inte uppfyller eller inte längre uppfyller villkoren för inresa till, vistelse inom eller bosättning på medlemsstaternas territorium i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/115/EG (11) är en viktig del av de övergripande insatserna för att ta itu med irreguljär migration och utgör en viktig orsak av stort allmänintresse.

| (9) | För att säkerställa en hög nivå av korrekthet och tillförlitlighet i uppgifterna är det viktigt att rapportera falska träffar som genereras vid Etias centralenhet. |
| --- | --- |

(9)

För att säkerställa en hög nivå av korrekthet och tillförlitlighet i uppgifterna är det viktigt att rapportera falska träffar som genereras vid Etias centralenhet.

| (10) | I syfte att komplettera vissa detaljerade tekniska aspekter av förordning (EU) 2018/1240 bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) delegeras till kommissionen med avseende på specificering av villkoren för motsvarighet mellan de uppgifter som finns i en post, en registrering eller en akt i de andra EU-informationssystem som konsulterats och uppgifterna i en Etias-ansökningsakt. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (12). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |
| --- | --- |

(10)

I syfte att komplettera vissa detaljerade tekniska aspekter av förordning (EU) 2018/1240 bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) delegeras till kommissionen med avseende på specificering av villkoren för motsvarighet mellan de uppgifter som finns i en post, en registrering eller en akt i de andra EU-informationssystem som konsulterats och uppgifterna i en Etias-ansökningsakt. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (12). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

| (11) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av förordning (EU) 2018/1240 bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter för att fastställa de tekniska arrangemangen för genomförandet av vissa bestämmelser avseende lagring av uppgifter och för att ytterligare specificera reglerna för det stöd som ska tillhandahållas transportörer av Etias centralenhet. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (13). |
| --- | --- |

(11)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av förordning (EU) 2018/1240 bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter för att fastställa de tekniska arrangemangen för genomförandet av vissa bestämmelser avseende lagring av uppgifter och för att ytterligare specificera reglerna för det stöd som ska tillhandahållas transportörer av Etias centralenhet. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (13).

| (12) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av förordning (EU) 2017/2226, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter för att fastställa närmare bestämmelser om reservförfaranden om det är tekniskt omöjligt för transportörer att få åtkomst till uppgifter och att ytterligare specificera reglerna för det stöd som ska tillhandahållas transportörer av Etias centralenhet. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011. |
| --- | --- |

(12)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av förordning (EU) 2017/2226, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter för att fastställa närmare bestämmelser om reservförfaranden om det är tekniskt omöjligt för transportörer att få åtkomst till uppgifter och att ytterligare specificera reglerna för det stöd som ska tillhandahållas transportörer av Etias centralenhet. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011.

| (13) | Det är möjligt att återkalla Etias-resetillstånd efter införandet av nya registreringar i SIS avseende nekad inresa och vistelse, eller nya registreringar avseende en resehandling som anmälts som förkommen, stulen, förskingrad eller ogiltigförklarad. För att SIS automatiskt ska kunna meddela Etias centrala system om sådana nya registreringar bör en automatiserad process upprättas mellan SIS och Etias. |
| --- | --- |

(13)

Det är möjligt att återkalla Etias-resetillstånd efter införandet av nya registreringar i SIS avseende nekad inresa och vistelse, eller nya registreringar avseende en resehandling som anmälts som förkommen, stulen, förskingrad eller ogiltigförklarad. För att SIS automatiskt ska kunna meddela Etias centrala system om sådana nya registreringar bör en automatiserad process upprättas mellan SIS och Etias.

| (14) | I syfte att rationalisera och förenkla gränskontrolltjänstemännens arbete genom att genomföra en mer enhetlig gränskontrollprocess för alla tredjelandsmedborgare som vill resa in till medlemsstaternas territorium för en kortare vistelse, och efter antagandet av förordningarna (EU) 2017/2226 och (EU) 2018/1240, är det önskvärt att anpassa hur in- och utresesystemet och Etias samverkar till hur in- och utresesystemet och VIS är integrerade med varandra för gränskontroll och registrering av gränspassager i in- och utresesystemet. |
| --- | --- |

(14)

I syfte att rationalisera och förenkla gränskontrolltjänstemännens arbete genom att genomföra en mer enhetlig gränskontrollprocess för alla tredjelandsmedborgare som vill resa in till medlemsstaternas territorium för en kortare vistelse, och efter antagandet av förordningarna (EU) 2017/2226 och (EU) 2018/1240, är det önskvärt att anpassa hur in- och utresesystemet och Etias samverkar till hur in- och utresesystemet och VIS är integrerade med varandra för gränskontroll och registrering av gränspassager i in- och utresesystemet.

| (15) | Villkoren – inbegripet åtkomsträttigheterna – enligt vilka Etias centralenhet och de nationella Etias-enheterna kan inhämta uppgifter som lagras i andra EU-informationssystem för ändamål som gäller Etias bör skyddas genom klara och tydliga regler om Etias centralenhets och de nationella Etias-enheternas åtkomst till uppgifter som lagras i andra EU-informationssystem, typerna av sökning och kategorierna av uppgifter, vilka samtliga bör begränsas till vad som är strikt nödvändigt för fullgörandet av deras uppgifter. Åtkomsten för medlemsstaterna via nationella Etias-enheter till andra EU-informationssystem bör vara i enhetlighet med deltagandet i respektive rättsliga instrument. På samma sätt bör de uppgifter som lagras i Etias-ansökningsakter endast vara synliga för de medlemsstater som driver de underliggande informationssystemen i enlighet med arrangemangen för deras deltagande. Som ett exempel kan nämnas att de bestämmelser i denna förordning som rör SIS och VIS bygger på alla de bestämmelser i Schengenregelverket för vilka rådets beslut 2010/365/EU (14), (EU) 2017/733 (15), (EU) 2017/1908 (16) och (EU) 2018/934 (17) om tillämpningen av de bestämmelser i Schengenregelverket som rör SIS och VIS är relevanta. |
| --- | --- |

(15)

Villkoren – inbegripet åtkomsträttigheterna – enligt vilka Etias centralenhet och de nationella Etias-enheterna kan inhämta uppgifter som lagras i andra EU-informationssystem för ändamål som gäller Etias bör skyddas genom klara och tydliga regler om Etias centralenhets och de nationella Etias-enheternas åtkomst till uppgifter som lagras i andra EU-informationssystem, typerna av sökning och kategorierna av uppgifter, vilka samtliga bör begränsas till vad som är strikt nödvändigt för fullgörandet av deras uppgifter. Åtkomsten för medlemsstaterna via nationella Etias-enheter till andra EU-informationssystem bör vara i enhetlighet med deltagandet i respektive rättsliga instrument. På samma sätt bör de uppgifter som lagras i Etias-ansökningsakter endast vara synliga för de medlemsstater som driver de underliggande informationssystemen i enlighet med arrangemangen för deras deltagande. Som ett exempel kan nämnas att de bestämmelser i denna förordning som rör SIS och VIS bygger på alla de bestämmelser i Schengenregelverket för vilka rådets beslut 2010/365/EU (14), (EU) 2017/733 (15), (EU) 2017/1908 (16) och (EU) 2018/934 (17) om tillämpningen av de bestämmelser i Schengenregelverket som rör SIS och VIS är relevanta.

| (16) | När det uppstår tekniska svårigheter som gör det omöjligt för transportörer att få åtkomst till Etias informationssystem via nätportalen för transportörer, bör Etias centralenhet ge transportörerna operativt stöd för att begränsa inverkan på passagerartrafik och transportörer i största möjliga utsträckning. Av det skälet är det nödvändigt att anpassa de reservförfaranden i händelse av tekniskt omöjlighet, inbegripet operativt stöd, som föreskrivs i VIS, Etias och in- och utresesystemet. |
| --- | --- |

(16)

När det uppstår tekniska svårigheter som gör det omöjligt för transportörer att få åtkomst till Etias informationssystem via nätportalen för transportörer, bör Etias centralenhet ge transportörerna operativt stöd för att begränsa inverkan på passagerartrafik och transportörer i största möjliga utsträckning. Av det skälet är det nödvändigt att anpassa de reservförfaranden i händelse av tekniskt omöjlighet, inbegripet operativt stöd, som föreskrivs i VIS, Etias och in- och utresesystemet.

| (17) | Enligt förordning (EU) 2018/1240 bör Europeiska unionens byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (eu-Lisa), inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1726 (18), ansvara för utformnings- och utvecklingsfasen för Etias informationssystem. |
| --- | --- |

(17)

Enligt förordning (EU) 2018/1240 bör Europeiska unionens byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (eu-Lisa), inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1726 (18), ansvara för utformnings- och utvecklingsfasen för Etias informationssystem.

| (18) | Denna förordning påverkar inte tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/38/EG (19). |
| --- | --- |

(18)

Denna förordning påverkar inte tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/38/EG (19).

| (19) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och EUF-fördraget, deltar Danmark inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på Danmark. Eftersom denna förordning är en utveckling av Schengenregelverket ska Danmark, i enlighet med artikel 4 i det protokollet, inom sex månader efter det att rådet har beslutat om denna förordning, besluta huruvida landet ska genomföra den i sin nationella lagstiftning. |
| --- | --- |

(19)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och EUF-fördraget, deltar Danmark inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på Danmark. Eftersom denna förordning är en utveckling av Schengenregelverket ska Danmark, i enlighet med artikel 4 i det protokollet, inom sex månader efter det att rådet har beslutat om denna förordning, besluta huruvida landet ska genomföra den i sin nationella lagstiftning.

| (20) | Denna förordning utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG (20). Irland deltar därför inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på Irland. |
| --- | --- |

(20)

Denna förordning utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG (20). Irland deltar därför inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på Irland.

| (21) | När det gäller Island och Norge utgör denna förordning, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (21), en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av de områden som avses i artikel 1 A, B, C och G i rådets beslut 1999/437/EG (22). |
| --- | --- |

(21)

När det gäller Island och Norge utgör denna förordning, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (21), en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av de områden som avses i artikel 1 A, B, C och G i rådets beslut 1999/437/EG (22).

| (22) | När det gäller Schweiz utgör denna förordning, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (23), en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av de områden som avses i artikel 1 A, B, C och G i beslut 1999/437/EG jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2008/146/EG (24). |
| --- | --- |

(22)

När det gäller Schweiz utgör denna förordning, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (23), en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av de områden som avses i artikel 1 A, B, C och G i beslut 1999/437/EG jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2008/146/EG (24).

| (23) | När det gäller Liechtenstein utgör denna förordning, i enlighet med protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (25), en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av de områden som avses i artikel 1 A, B, C och G i rådets beslut 1999/437/EG jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2011/350/EU (26). |
| --- | --- |

(23)

När det gäller Liechtenstein utgör denna förordning, i enlighet med protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (25), en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av de områden som avses i artikel 1 A, B, C och G i rådets beslut 1999/437/EG jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2011/350/EU (26).

| (24) | När det gäller Cypern, Bulgarien, Rumänien och Kroatien utgör de bestämmelser i denna förordning som rör VIS, SIS och in- och utresesystemet bestämmelser som utvecklar Schengenregelverket eller som på annat sätt har samband med detta i den mening som avses i artikel 3.2 i 2003 års anslutningsakt, artikel 4.2 i 2005 års anslutningsakt respektive artikel 4.2 i 2011 års anslutningsakt jämförda med besluten 2010/365/EU, (EU) 2017/733, (EU) 2017/1908 och (EU) 2018/934. |
| --- | --- |

(24)

När det gäller Cypern, Bulgarien, Rumänien och Kroatien utgör de bestämmelser i denna förordning som rör VIS, SIS och in- och utresesystemet bestämmelser som utvecklar Schengenregelverket eller som på annat sätt har samband med detta i den mening som avses i artikel 3.2 i 2003 års anslutningsakt, artikel 4.2 i 2005 års anslutningsakt respektive artikel 4.2 i 2011 års anslutningsakt jämförda med besluten 2010/365/EU, (EU) 2017/733, (EU) 2017/1908 och (EU) 2018/934.

| (25) | Förordningarna (EG) nr 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861 och (EU) 2019/817 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(25)

Förordningarna (EG) nr 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861 och (EU) 2019/817 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (26) | Eftersom målen för denna förordning, nämligen att ändra förordningarna (EG) nr 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861 och (EU) 2019/817 för att ansluta Etias centrala system till andra EU-informationssystem och Europoluppgifter och för att specificera vilka uppgifter som kommer att sändas mellan dessa EU-informationssystem och Europoluppgifter, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av deras omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(26)

Eftersom målen för denna förordning, nämligen att ändra förordningarna (EG) nr 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861 och (EU) 2019/817 för att ansluta Etias centrala system till andra EU-informationssystem och Europoluppgifter och för att specificera vilka uppgifter som kommer att sändas mellan dessa EU-informationssystem och Europoluppgifter, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av deras omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (27) | Europeiska datatillsynsmannen har hörts i enlighet med artikel 41.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (27). |
| --- | --- |

(27)

Europeiska datatillsynsmannen har hörts i enlighet med artikel 41.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (27).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ÄNDRINGAR AV FÖRORDNING (EU) 2018/1240

Artikel 1

Ändringar av förordning (EU) 2018/1240

Förordning (EU) 2018/1240 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 3.1 ska följande led läggas till:






  ”28) | andra EU-informationssystem: in- och utresesystemet, inrättat genom förordning (EU) 2017/2226, Informationssystemet för viseringar (VIS), inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 767/2008 (*1), Schengens informationssystem (SIS), inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2018/1860 (*2), (EU) 2018/1861 (*3) och (EU) 2018/1862 (*4), Eurodac, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 603/2013 (*5) och det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister avseende tredjelandsmedborgare (Ecris-TCN), inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/816 (*6). |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 3.1 ska följande led läggas till:

”28)

andra EU-informationssystem: in- och utresesystemet, inrättat genom förordning (EU) 2017/2226, Informationssystemet för viseringar (VIS), inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 767/2008 (*1), Schengens informationssystem (SIS), inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2018/1860 (*2), (EU) 2018/1861 (*3) och (EU) 2018/1862 (*4), Eurodac, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 603/2013 (*5) och det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister avseende tredjelandsmedborgare (Ecris-TCN), inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/816 (*6).

andra EU-informationssystem

VIS

*1

SIS

*2

*3

*4

*5

Ecris-TCN

*6

(*1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 767/2008 av den 9 juli 2008 om informationssystemet för viseringar (VIS) och utbytet av information mellan medlemsstaterna om viseringar för kortare vistelse, viseringar för längre vistelse och uppehållstillstånd (VIS-förordningen) (EUT L 218, 13.8.2008, s. 60)."

*1

(*2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1860 av den 28 november 2018 om användning av Schengens informationssystem för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna (EUT L 312, 7.12.2018, s. 1)."

*2

(*3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1861 av den 28 november 2018 om inrättande, drift och användning av Schengens informationssystem (SIS) på området in- och utresekontroller, om ändring av konventionen om tillämpning av Schengenavtalet och om ändring och upphävande av förordning (EG) nr 1987/2006 (EUT L 312, 7.12.2018, s. 14)."

*3

(*4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1862 av den 28 november 2018 om inrättande, drift och användning av Schengens informationssystem (SIS) på området polissamarbete och straffrättsligt samarbete, om ändring och upphävande av rådets beslut 2007/533/RIF och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1986/2006 och kommissionens beslut 2010/261/EU (EUT L 312, 7.12.2018, s. 56)."

*4

(*5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 603/2013 av den 26 juni 2013 om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av förordning (EU) nr 604/2013 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har lämnat in i någon medlemsstat och för när medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter begär jämförelser med Eurodacuppgifter för brottsbekämpande ändamål, samt om ändring av förordning (EU) nr 1077/2011 om inrättande av en Europeisk byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (EUT L 180, 29.6.2013, s. 1)."

*5

(*6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/816 av den 17 april 2019 om inrättande av ett centraliserat system för identifiering av medlemsstater som innehar uppgifter om fällande domar mot tredjelandsmedborgare och statslösa personer (Ecris-TCN) för att komplettera det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister och om ändring av förordning (EU) 2018/1726 (EUT L 135, 22.5.2019, s. 1).”
  "

*6

| 2. | Artikel 4 ska ändras på följande sätt:






  a) | Led e ska ersättas med följande:






  ”e) | Stödja syftet med SIS avseende registreringar om tredjelandsmedborgare som har nekats inresa eller vistelse, registreringar om personer som är efterlysta för att gripas i syfte att överlämnas eller utlämnas, registreringar om försvunna personer eller registreringar om personer som söks för att delta i ett rättsligt förfarande, registreringar om personer som omfattas av diskreta kontroller eller särskilda kontroller och registreringar om tredjelandsmedborgare som är föremål för ett beslut om återvändande.” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Artikel 4 ska ändras på följande sätt:

a)

Led e ska ersättas med följande:

”e)

Stödja syftet med SIS avseende registreringar om tredjelandsmedborgare som har nekats inresa eller vistelse, registreringar om personer som är efterlysta för att gripas i syfte att överlämnas eller utlämnas, registreringar om försvunna personer eller registreringar om personer som söks för att delta i ett rättsligt förfarande, registreringar om personer som omfattas av diskreta kontroller eller särskilda kontroller och registreringar om tredjelandsmedborgare som är föremål för ett beslut om återvändande.”

| b) | Följande led ska införas:






  ”ea) | Stödja målen med in- och utresesystemet.” |
| --- | --- | --- |

b)

Följande led ska införas:

”ea)

Stödja målen med in- och utresesystemet.”

| 3. | I artikel 6.2 ska följande led införas:






  ”da) | en säker kommunikationskanal mellan Etias centrala system och in- och utresesystemets centrala system,”. |
| --- | --- | --- |

3.

I artikel 6.2 ska följande led införas:

”da)

en säker kommunikationskanal mellan Etias centrala system och in- och utresesystemets centrala system,”.

| 4. | Artikel 7 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 2 ska led a ersättas med följande:






  ”a) | i de fall där den automatiserade behandlingen har gett en träff, kontrollera i enlighet med artikel 22 om sökandens personuppgifter motsvarar personuppgifterna för den person som gett upphov till denna träff i Etias centrala system, i något av de EU-informationssystem i vilka uppgifter inhämtats, Europoluppgifter, någon av Interpols databaser som avses i artikel 12 eller de särskilda riskindikatorer som avses i artikel 33 och, om motsvarighet har bekräftats eller om tvivel kvarstår efter en sådan kontroll, inleda en manuell behandling av ansökan enligt artikel 26,”. |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Artikel 7 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 2 ska led a ersättas med följande:

”a)

i de fall där den automatiserade behandlingen har gett en träff, kontrollera i enlighet med artikel 22 om sökandens personuppgifter motsvarar personuppgifterna för den person som gett upphov till denna träff i Etias centrala system, i något av de EU-informationssystem i vilka uppgifter inhämtats, Europoluppgifter, någon av Interpols databaser som avses i artikel 12 eller de särskilda riskindikatorer som avses i artikel 33 och, om motsvarighet har bekräftats eller om tvivel kvarstår efter en sådan kontroll, inleda en manuell behandling av ansökan enligt artikel 26,”.

| b) | Följande punkt ska läggas till:

  ”4.   Etias centralenhet ska regelbundet rapportera till kommissionen och eu-Lisa om falska träffar som avses i artikel 22.4 och som genereras under de automatiserade kontrollerna enligt artikel 20.2.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkt ska läggas till:

”4.   Etias centralenhet ska regelbundet rapportera till kommissionen och eu-Lisa om falska träffar som avses i artikel 22.4 och som genereras under de automatiserade kontrollerna enligt artikel 20.2.”

| 5. | Artikel 11 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 11
  Interoperabilitet med andra EU-informationssystem och Europoluppgifter

  1.   Interoperabilitet mellan Etias informationssystem, å ena sidan, och andra EU-informationssystem och Europoluppgifter, å andra sidan, ska upprättas för att möjliggöra de automatiserade kontrollerna enligt artiklarna 20, 23, 24.6 c ii, 41 och 54.1 b i denna förordning och ska bygga på den europeiska sökportalen (ESP), inrättad genom artikel 6 i förordning (EU) 2019/817 och artikel 6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/818 (*7), från och med den dag som avses i artikel 72.1b i förordning (EU) 2019/817 och artikel 68.1b i förordning (EU) 2019/818.


  2.   För att utföra de kontroller som avses i artikel 20.2 i ska de automatiserade kontrollerna enligt artiklarna 20, 24.6 c ii och 54.1 b göra det möjligt för Etias centrala system att göra sökningar i VIS med följande uppgifter som tillhandahållits av sökande enligt artikel 17.2 a, aa, c och d:






  a) | Efternamn (familjenamn). |
| --- | --- | --- |

5.

Artikel 11 ska ersättas med följande:

”Artikel 11

Interoperabilitet med andra EU-informationssystem och Europoluppgifter

1.   Interoperabilitet mellan Etias informationssystem, å ena sidan, och andra EU-informationssystem och Europoluppgifter, å andra sidan, ska upprättas för att möjliggöra de automatiserade kontrollerna enligt artiklarna 20, 23, 24.6 c ii, 41 och 54.1 b i denna förordning och ska bygga på den europeiska sökportalen (ESP), inrättad genom artikel 6 i förordning (EU) 2019/817 och artikel 6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/818 (*7), från och med den dag som avses i artikel 72.1b i förordning (EU) 2019/817 och artikel 68.1b i förordning (EU) 2019/818.

2.   För att utföra de kontroller som avses i artikel 20.2 i ska de automatiserade kontrollerna enligt artiklarna 20, 24.6 c ii och 54.1 b göra det möjligt för Etias centrala system att göra sökningar i VIS med följande uppgifter som tillhandahållits av sökande enligt artikel 17.2 a, aa, c och d:

a)

Efternamn (familjenamn).

| b) | Efternamn vid födseln. |
| --- | --- |

b)

Efternamn vid födseln.

| c) | Förnamn. |
| --- | --- |

c)

Förnamn.

| d) | Födelsedatum. |
| --- | --- |

d)

Födelsedatum.

| e) | Födelseort. |
| --- | --- |

e)

Födelseort.

| f) | Födelseland. |
| --- | --- |

f)

Födelseland.

| g) | Kön. |
| --- | --- |

g)

Kön.

| h) | Nuvarande medborgarskap. |
| --- | --- |

h)

Nuvarande medborgarskap.

| i) | Eventuella andra medborgarskap. |
| --- | --- |

i)

Eventuella andra medborgarskap.

| j) | Resehandlingens typ, nummer och utfärdandeland. |
| --- | --- |

j)

Resehandlingens typ, nummer och utfärdandeland.

3.   För att utföra de kontroller som avses i artikel 20.2 g och h ska de automatiserade kontrollerna enligt artiklarna 20, 24.6 c ii, 41 och 54.1 b göra det möjligt för Etias centrala system att göra sökningar i in- och utresesystemet med följande uppgifter som tillhandhållits av sökande enligt artikel 17.2 a–d:

| a) | Efternamn (familjenamn). |
| --- | --- |

a)

Efternamn (familjenamn).

| b) | Efternamn vid födseln. |
| --- | --- |

b)

Efternamn vid födseln.

| c) | Förnamn. |
| --- | --- |

c)

Förnamn.

| d) | Födelsedatum. |
| --- | --- |

d)

Födelsedatum.

| e) | Kön. |
| --- | --- |

e)

Kön.

| f) | Nuvarande medborgarskap. |
| --- | --- |

f)

Nuvarande medborgarskap.

| g) | Eventuella andra namn (alias). |
| --- | --- |

g)

Eventuella andra namn (alias).

| h) | Artistnamn eller pseudonymer. |
| --- | --- |

h)

Artistnamn eller pseudonymer.

| i) | Smeknamn. |
| --- | --- |

i)

Smeknamn.

| j) | Eventuella andra medborgarskap. |
| --- | --- |

j)

Eventuella andra medborgarskap.

| k) | Resehandlingens typ, nummer och utfärdandeland. |
| --- | --- |

k)

Resehandlingens typ, nummer och utfärdandeland.

4.   För att utföra de kontroller som avses i artiklarna 20.2 c, m ii och o samt 23 i denna förordning ska de automatiserade kontrollerna enligt artiklarna 20, 23, 24.6 c ii, 41 och 54.1 b i denna förordning göra det möjligt för Etias centrala system att göra sökningar i SIS, inrättat genom förordningarna (EU) 2018/1860 och (EU) 2018/1861, med följande uppgifter som tillhandahållits av sökande enligt artikel 17.2 a–d och k i den här förordningen:

| a) | Efternamn (familjenamn). |
| --- | --- |

a)

Efternamn (familjenamn).

| b) | Efternamn vid födseln. |
| --- | --- |

b)

Efternamn vid födseln.

| c) | Förnamn. |
| --- | --- |

c)

Förnamn.

| d) | Födelsedatum. |
| --- | --- |

d)

Födelsedatum.

| e) | Födelseort. |
| --- | --- |

e)

Födelseort.

| f) | Kön. |
| --- | --- |

f)

Kön.

| g) | Nuvarande medborgarskap. |
| --- | --- |

g)

Nuvarande medborgarskap.

| h) | Eventuella andra namn (alias). |
| --- | --- |

h)

Eventuella andra namn (alias).

| i) | Artistnamn eller pseudonymer. |
| --- | --- |

i)

Artistnamn eller pseudonymer.

| j) | Smeknamn. |
| --- | --- |

j)

Smeknamn.

| k) | Eventuella andra medborgarskap. |
| --- | --- |

k)

Eventuella andra medborgarskap.

| l) | Resehandlingens typ, nummer och utfärdandeland. |
| --- | --- |

l)

Resehandlingens typ, nummer och utfärdandeland.

| m) | För underåriga: vårdnadshavarnas eller förmyndarnas efternamn och förnamn. |
| --- | --- |

m)

För underåriga: vårdnadshavarnas eller förmyndarnas efternamn och förnamn.

5.   För att utföra de kontroller som avses i artiklarna 20.2 a, d och m i och 23.1 i denna förordning ska de automatiserade kontrollerna enligt artiklarna 20, 23, 24.6 c ii, 41 och 54.1 b i denna förordning göra det möjligt för Etias centrala system att göra sökningar i SIS, inrättat genom förordning (EU) 2018/1862, med följande uppgifter som tillhandahållits av sökande enligt artikel 17.2 a–d och k i den här förordningen:

| a) | Efternamn (familjenamn). |
| --- | --- |

a)

Efternamn (familjenamn).

| b) | Efternamn vid födseln. |
| --- | --- |

b)

Efternamn vid födseln.

| c) | Förnamn. |
| --- | --- |

c)

Förnamn.

| d) | Födelsedatum. |
| --- | --- |

d)

Födelsedatum.

| e) | Födelseort. |
| --- | --- |

e)

Födelseort.

| f) | Kön. |
| --- | --- |

f)

Kön.

| g) | Nuvarande medborgarskap. |
| --- | --- |

g)

Nuvarande medborgarskap.

| h) | Eventuella andra namn (alias). |
| --- | --- |

h)

Eventuella andra namn (alias).

| i) | Artistnamn eller pseudonymer. |
| --- | --- |

i)

Artistnamn eller pseudonymer.

| j) | Smeknamn. |
| --- | --- |

j)

Smeknamn.

| k) | Eventuella andra medborgarskap. |
| --- | --- |

k)

Eventuella andra medborgarskap.

| l) | Resehandlingens typ, nummer och utfärdandeland. |
| --- | --- |

l)

Resehandlingens typ, nummer och utfärdandeland.

| m) | För underåriga: vårdnadshavarnas eller förmyndarnas efternamn och förnamn. |
| --- | --- |

m)

För underåriga: vårdnadshavarnas eller förmyndarnas efternamn och förnamn.

6.   För att utföra de kontroller som avses i artikel 20.2 n ska de automatiserade kontrollerna enligt artiklarna 20, 24.6 c ii och 54.1 b göra det möjligt för Etias centrala system att göra sökningar i Ecris-TCN med följande uppgifter som tillhandahållits av sökande enligt artikel 17.2 a–d:

| a) | Efternamn (familjenamn). |
| --- | --- |

a)

Efternamn (familjenamn).

| b) | Efternamn vid födseln. |
| --- | --- |

b)

Efternamn vid födseln.

| c) | Förnamn. |
| --- | --- |

c)

Förnamn.

| d) | Födelsedatum. |
| --- | --- |

d)

Födelsedatum.

| e) | Födelseort. |
| --- | --- |

e)

Födelseort.

| ea) | Födelseland. |
| --- | --- |

ea)

Födelseland.

| f) | Kön. |
| --- | --- |

f)

Kön.

| g) | Nuvarande medborgarskap. |
| --- | --- |

g)

Nuvarande medborgarskap.

| h) | Eventuella andra namn (alias). |
| --- | --- |

h)

Eventuella andra namn (alias).

| i) | Artistnamn eller pseudonymer. |
| --- | --- |

i)

Artistnamn eller pseudonymer.

| j) | Smeknamn. |
| --- | --- |

j)

Smeknamn.

| k) | Eventuella andra medborgarskap. |
| --- | --- |

k)

Eventuella andra medborgarskap.

| l) | Resehandlingens typ, nummer och utfärdandeland. |
| --- | --- |

l)

Resehandlingens typ, nummer och utfärdandeland.

7.   För att utföra de kontroller som avses i artikel 20.2 j ska de automatiserade kontrollerna enligt artiklarna 20, 24.6 c ii och 54.1 b göra det möjligt för Etias centrala system att göra sökningar i Europoluppgifter med de uppgifter som avses i artikel 17.2 a, aa, b, c, d, f, g, j, k och m och 17.8.

8.   Om de automatiserade kontrollerna enligt artiklarna 20 och 23 ger en träff, ska ESP ge Etias centralenhet tillfällig skrivskyddad åtkomst till resultaten av de automatiserade kontrollerna. Avseende de automatiserade kontrollerna enligt artikel 20, ska åtkomsten ges i ansökningsakten till dess att den manuella behandlingen enligt artikel 22.2 har slutförts. Om de uppgifter som gjorts tillgängliga motsvarar den sökandes, eller om tvivel kvarstår efter de automatiserade kontrollerna enligt artiklarna 20 och 23, ska det unika referensnumret till posten i det EU-informationssystem där sökningen gjorts för de uppgifter som gett upphov till träffen bevaras i ansökningsakten.

Om de automatiska kontrollerna enligt artikel 20 ger en träff, ska lämplig underrättelse i enlighet med artikel 21.1a i förordning (EU) 2016/794 mottas inom ramen för dessa automatiserade kontroller.

9.   En träff ska utlösas när alla eller vissa av uppgifterna i den ansökningsakt som används för sökningen helt eller delvis motsvarar de uppgifter som finns i en post, en registrering eller en akt i de andra EU-informationssystem som konsulterats. Kommissionen ska anta delegerade akter i enlighet med artikel 89 för att specificera villkoren för motsvarighet mellan de uppgifter som finns i en post, en registrering eller en akt i de andra EU-informationssystem som konsulterats och en ansökningsakt.

10.   För tillämpningen av punkt 1 i denna artikel ska kommissionen, genom en genomförandeakt, fastställa de tekniska arrangemangen för genomförandet av artiklarna 24.6 c ii och 54.1 b avseende lagring av uppgifter. Den genomförandeakten ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 90.2.

11.   Vid tillämpningen av artiklarna 25.2, 28.8 och 29.9, när uppgifter som rör träffar registreras i ansökningsakten, ska uppgifternas ursprung anges genom följande uppgifter:

| a) | Typen av registrering, med undantag av registreringar som avses i artikel 23.1. |
| --- | --- |

a)

Typen av registrering, med undantag av registreringar som avses i artikel 23.1.

| b) | Uppgifternas källa, nämligen de andra EU-informationssystem från vilka uppgifterna kommer eller Europoluppgifter, beroende på vad som är lämpligt. |
| --- | --- |

b)

Uppgifternas källa, nämligen de andra EU-informationssystem från vilka uppgifterna kommer eller Europoluppgifter, beroende på vad som är lämpligt.

| c) | Referensnumret i det EU-informationssystem där sökningen gjordes till den post som gav upphov till träffen och den medlemsstat som förde in eller tillhandahöll de uppgifter som gav upphov till träffen. |
| --- | --- |

c)

Referensnumret i det EU-informationssystem där sökningen gjordes till den post som gav upphov till träffen och den medlemsstat som förde in eller tillhandahöll de uppgifter som gav upphov till träffen.

| d) | Om möjligt, datum och klockslag då uppgifterna fördes in i de andra EU-informationssystemen eller Europoluppgifterna. |
| --- | --- |

d)

Om möjligt, datum och klockslag då uppgifterna fördes in i de andra EU-informationssystemen eller Europoluppgifterna.

De uppgifter som avses i första stycket a–d ska endast vara åtkomliga och synliga för Etias centralenhet om Etias centrala system inte kan identifiera den ansvariga medlemsstaten.

(*7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/818 av den 20 maj 2019 om inrättande av en ram för interoperabilitet mellan EU-informationssystem på området polissamarbete och straffrättsligt samarbete, asyl och migration och om ändring av förordningarna (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 och (EU) 2019/816 (EUT L 135, 22.5.2019, s. 85).”
  "

*7

| 6. | Följande artiklar ska införas:

  ”Artikel 11b
  Stödja målen med in- och utresesystemet
  Vid tillämpningen av artiklarna 6, 14, 17 och 18 i förordning (EU) 2017/2226 ska en automatiserad process som använder den säkra kommunikationskanal som avses i artikel 6.2 da i den här förordningen i Etias centrala system söka och från systemet importera den information som avses i artikel 47.2 i den här förordningen, liksom ansökningsnumret och sista giltighetsdag för Etias-resetillståndet, samt i in- och utresesystemet skapa eller uppdatera in- och utreseposten eller posten om nekad inresa i enlighet med detta.


  Artikel 11c
  Interoperabilitet mellan Etias och in- och utresesystemet för återkallande av ett Etias-resetillstånd på begäran av en sökande

  1.   För genomförande av artikel 41.8 ska en automatiserad process som använder den säkra kommunikationskanal som avses i artikel 6.2 da göra en sökning i in- och utresesystemets centrala system för att kontrollera att sökande som begär att deras resetillstånd återkallas inte befinner sig på medlemsstaternas territorium.


  2.   Om resultatet av kontrollen i in- och utresesystemets centrala system enligt punkt 1 visar att sökanden inte befinner sig på medlemsstaternas territorium ska återkallandet få verkan omedelbart.


  3.   Om resultatet av kontrollen enligt punkt 1 i denna artikel visar att sökanden befinner sig på medlemsstaternas territorium, ska artikel 41.8 tillämpas. In- och utresesystemets centrala system ska registrera det faktum att en underrättelse ska skickas till Etias centrala system så snart det har skapats en in- och utresepost som visar att den sökande som begärt återkallande av resetillståndet har lämnat medlemsstaternas territorium.” |
| --- | --- |

6.

Följande artiklar ska införas:

”Artikel 11b

Stödja målen med in- och utresesystemet

Vid tillämpningen av artiklarna 6, 14, 17 och 18 i förordning (EU) 2017/2226 ska en automatiserad process som använder den säkra kommunikationskanal som avses i artikel 6.2 da i den här förordningen i Etias centrala system söka och från systemet importera den information som avses i artikel 47.2 i den här förordningen, liksom ansökningsnumret och sista giltighetsdag för Etias-resetillståndet, samt i in- och utresesystemet skapa eller uppdatera in- och utreseposten eller posten om nekad inresa i enlighet med detta.

Artikel 11c

Interoperabilitet mellan Etias och in- och utresesystemet för återkallande av ett Etias-resetillstånd på begäran av en sökande

1.   För genomförande av artikel 41.8 ska en automatiserad process som använder den säkra kommunikationskanal som avses i artikel 6.2 da göra en sökning i in- och utresesystemets centrala system för att kontrollera att sökande som begär att deras resetillstånd återkallas inte befinner sig på medlemsstaternas territorium.

2.   Om resultatet av kontrollen i in- och utresesystemets centrala system enligt punkt 1 visar att sökanden inte befinner sig på medlemsstaternas territorium ska återkallandet få verkan omedelbart.

3.   Om resultatet av kontrollen enligt punkt 1 i denna artikel visar att sökanden befinner sig på medlemsstaternas territorium, ska artikel 41.8 tillämpas. In- och utresesystemets centrala system ska registrera det faktum att en underrättelse ska skickas till Etias centrala system så snart det har skapats en in- och utresepost som visar att den sökande som begärt återkallande av resetillståndet har lämnat medlemsstaternas territorium.”

| 7. | Artikel 12 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 12
  Sökningar i Interpols databaser

  1.   Etias centrala system ska söka i Interpols databas över stulna och förkomna resehandlingar (SLTD) och Interpols databas för resehandlingar som är föremål för ett meddelande (TDAWN).


  2.   Varje sökning och kontroll ska utföras på ett sådant sätt att inga uppgifter avslöjas för Interpol-registreringens ägare.


  3.   Om genomförandet av punkt 2 inte är säkerställt ska Etias centrala system inte söka i Interpols databaser.” |
| --- | --- |

7.

Artikel 12 ska ersättas med följande:

”Artikel 12

Sökningar i Interpols databaser

1.   Etias centrala system ska söka i Interpols databas över stulna och förkomna resehandlingar (SLTD) och Interpols databas för resehandlingar som är föremål för ett meddelande (TDAWN).

2.   Varje sökning och kontroll ska utföras på ett sådant sätt att inga uppgifter avslöjas för Interpol-registreringens ägare.

3.   Om genomförandet av punkt 2 inte är säkerställt ska Etias centrala system inte söka i Interpols databaser.”

| 8. | I artikel 17.4 ska led a ersättas med följande:






  ”a) | huruvida han eller hon har dömts för terroristbrott under de föregående 25 åren eller under de föregående 15 åren för något annat brott som förtecknas i bilagan samt i så fall när och i vilket land,”. |
| --- | --- | --- |

8.

I artikel 17.4 ska led a ersättas med följande:

”a)

huruvida han eller hon har dömts för terroristbrott under de föregående 25 åren eller under de föregående 15 åren för något annat brott som förtecknas i bilagan samt i så fall när och i vilket land,”.

| 9. | Artikel 20.2 ska ersättas med följande:

  ”2.   Etias centrala system ska inleda en sökning genom att använda ESP för att jämföra de relevanta uppgifter som avses i artikel 17.2 a, aa, b, c, d, f, g, j, k och m och 17.8 med de uppgifter som finns i en post, en akt eller en registrering i en ansökningsakt i Etias centrala system, SIS, in- och utresesystemet, VIS, Eurodac, Ecris-TCN, Europoluppgifter och Interpols databaser SLTD och TDAWN. I synnerhet ska Etias centrala system kontrollera följande:






  a) | Om den resehandling som använts för ansökan motsvarar en resehandling som anmälts som förkommen, stulen, förskingrad eller ogiltigförklarad i SIS. |
| --- | --- | --- |

9.

Artikel 20.2 ska ersättas med följande:

”2.   Etias centrala system ska inleda en sökning genom att använda ESP för att jämföra de relevanta uppgifter som avses i artikel 17.2 a, aa, b, c, d, f, g, j, k och m och 17.8 med de uppgifter som finns i en post, en akt eller en registrering i en ansökningsakt i Etias centrala system, SIS, in- och utresesystemet, VIS, Eurodac, Ecris-TCN, Europoluppgifter och Interpols databaser SLTD och TDAWN. I synnerhet ska Etias centrala system kontrollera följande:

a)

Om den resehandling som använts för ansökan motsvarar en resehandling som anmälts som förkommen, stulen, förskingrad eller ogiltigförklarad i SIS.

| b) | Om den resehandling som använts för ansökan motsvarar en resehandling som anmälts som förkommen, stulen eller ogiltigförklarad i SLTD. |
| --- | --- |

b)

Om den resehandling som använts för ansökan motsvarar en resehandling som anmälts som förkommen, stulen eller ogiltigförklarad i SLTD.

| c) | Om registrering om nekad inresa och vistelse har gjorts för sökanden i SIS. |
| --- | --- |

c)

Om registrering om nekad inresa och vistelse har gjorts för sökanden i SIS.

| d) | Om sökanden är föremål för en registrering i SIS om personer som är efterlysta för att gripas och överlämnas enligt en europeisk arresteringsorder eller som är efterlysta för att gripas i syfte att utlämnas. |
| --- | --- |

d)

Om sökanden är föremål för en registrering i SIS om personer som är efterlysta för att gripas och överlämnas enligt en europeisk arresteringsorder eller som är efterlysta för att gripas i syfte att utlämnas.

| e) | Om sökanden och resehandlingen motsvarar ett nekat, återkallat eller ogiltigförklarat resetillstånd i Etias centrala system. |
| --- | --- |

e)

Om sökanden och resehandlingen motsvarar ett nekat, återkallat eller ogiltigförklarat resetillstånd i Etias centrala system.

| f) | Om de uppgifter som lämnats i ansökan avseende resehandlingen motsvarar en annan ansökan om resetillstånd i Etias centrala system som lämnats in tillsammans med andra sådana identitetsuppgifter som avses i artikel 17.2 a. |
| --- | --- |

f)

Om de uppgifter som lämnats i ansökan avseende resehandlingen motsvarar en annan ansökan om resetillstånd i Etias centrala system som lämnats in tillsammans med andra sådana identitetsuppgifter som avses i artikel 17.2 a.

| g) | Om sökanden för närvarande är registrerad som en person som överskridit den tillåtna vistelsen eller tidigare har registrerats som en person som överskridit den tillåtna vistelsen i in- och utresesystemet. |
| --- | --- |

g)

Om sökanden för närvarande är registrerad som en person som överskridit den tillåtna vistelsen eller tidigare har registrerats som en person som överskridit den tillåtna vistelsen i in- och utresesystemet.

| h) | Om sökanden är registrerad som en person som nekats inresa i in- och utresesystemet. |
| --- | --- |

h)

Om sökanden är registrerad som en person som nekats inresa i in- och utresesystemet.

| i) | Om sökanden varit föremål för beslut om nekande, ogiltigförklaring eller återkallande av visering för kortare vistelse enligt registrering i VIS. |
| --- | --- |

i)

Om sökanden varit föremål för beslut om nekande, ogiltigförklaring eller återkallande av visering för kortare vistelse enligt registrering i VIS.

| j) | Om uppgifterna i ansökan motsvarar registrerade Europoluppgifter. |
| --- | --- |

j)

Om uppgifterna i ansökan motsvarar registrerade Europoluppgifter.

| k) | Om sökanden är registrerad i Eurodac. |
| --- | --- |

k)

Om sökanden är registrerad i Eurodac.

| l) | Om den resehandling som använts för ansökan motsvarar en resehandling som registrerats i en akt i TDAWN. |
| --- | --- |

l)

Om den resehandling som använts för ansökan motsvarar en resehandling som registrerats i en akt i TDAWN.

| m) | I de fall sökanden är underårig, huruvida sökandens vårdnadshavare eller förmyndare






  i) | är föremål för en registrering i SIS om personer som är efterlysta för att gripas och överlämnas enligt en europeisk arresteringsorder eller som är efterlysta för att gripas i syfte att utlämnas, |
| --- | --- | --- |

m)

I de fall sökanden är underårig, huruvida sökandens vårdnadshavare eller förmyndare

i)

är föremål för en registrering i SIS om personer som är efterlysta för att gripas och överlämnas enligt en europeisk arresteringsorder eller som är efterlysta för att gripas i syfte att utlämnas,

| ii) | är föremål för en registrering om nekad inresa och vistelse i SIS. |
| --- | --- |

ii)

är föremål för en registrering om nekad inresa och vistelse i SIS.

| n) | Om sökanden motsvarar en person vars uppgifter har registrerats i Ecris-TCN och flaggats i enlighet med artikel 5.1 c i förordning (EU) 2019/816; dessa uppgifter får endast användas för de kontroller som utförs av Etias centralenhet enligt artikel 22 i den här förordningen och för de sökningar i de nationella kriminalregistren som utförs av nationella Etias-enheter enligt artikel 25a.2 i den här förordningen; nationella Etias-enheter ska söka i nationella kriminalregister före de bedömningar och beslut som avses i artikel 26 i den här förordningen och, i tillämpliga fall, före bedömningarna och yttrandena enligt artikel 28 i den här förordningen. |
| --- | --- |

n)

Om sökanden motsvarar en person vars uppgifter har registrerats i Ecris-TCN och flaggats i enlighet med artikel 5.1 c i förordning (EU) 2019/816; dessa uppgifter får endast användas för de kontroller som utförs av Etias centralenhet enligt artikel 22 i den här förordningen och för de sökningar i de nationella kriminalregistren som utförs av nationella Etias-enheter enligt artikel 25a.2 i den här förordningen; nationella Etias-enheter ska söka i nationella kriminalregister före de bedömningar och beslut som avses i artikel 26 i den här förordningen och, i tillämpliga fall, före bedömningarna och yttrandena enligt artikel 28 i den här förordningen.

| o) | Om en registrering om återvändande har förts in i SIS avseende sökanden.” |
| --- | --- |

o)

Om en registrering om återvändande har förts in i SIS avseende sökanden.”

| 10. | Artikel 22 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 2 ska ersättas med följande:

  ”2.   Om Etias centralenhet konsulteras ska denna ha åtkomst till ansökningsakten och eventuella anknytande ansökningsakter samt till alla träffar som uppkommit vid de automatiserade kontrollerna enligt artikel 20.2, 20.3 och 20.5 och till de upplysningar som kartlagts av Etias centrala system enligt artikel 20.7 och 20.8.” |
| --- | --- | --- |

10.

Artikel 22 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   Om Etias centralenhet konsulteras ska denna ha åtkomst till ansökningsakten och eventuella anknytande ansökningsakter samt till alla träffar som uppkommit vid de automatiserade kontrollerna enligt artikel 20.2, 20.3 och 20.5 och till de upplysningar som kartlagts av Etias centrala system enligt artikel 20.7 och 20.8.”

| b) | I punkt 3 ska led b ersättas med följande:






  ”b) | uppgifterna i Etias centrala system,”. |
| --- | --- | --- |

b)

I punkt 3 ska led b ersättas med följande:

”b)

uppgifterna i Etias centrala system,”.

| c) | Punkt 5 ska ersättas med följande:

  ”5.   Om uppgifterna motsvarar sökandens uppgifter, om det fortfarande råder tvivel om sökandens identitet eller om de automatiserade kontrollerna enligt artikel 20.4 har gett en träff ska ansökan behandlas manuellt i enlighet med förfarandet i artikel 26.” |
| --- | --- |

c)

Punkt 5 ska ersättas med följande:

”5.   Om uppgifterna motsvarar sökandens uppgifter, om det fortfarande råder tvivel om sökandens identitet eller om de automatiserade kontrollerna enligt artikel 20.4 har gett en träff ska ansökan behandlas manuellt i enlighet med förfarandet i artikel 26.”

| d) | Följande punkt ska läggas till:

  ”7.   Etias informationssystem ska dokumentera all uppgiftsbehandling som utförs av Etias centralenhet för kontroller enligt punkterna 2–6. Denna dokumentation ska automatiskt skapas och tas med i ansökningsakten. Av dokumentationen ska framgå datum och tidpunkt för all behandling, uppgifter som är kopplade till den rapporterade träffen, den anställda som har utfört den manuella behandlingen enligt punkterna 2–6 samt resultatet av kontrollen och den tillhörande motiveringen.” |
| --- | --- |

d)

Följande punkt ska läggas till:

”7.   Etias informationssystem ska dokumentera all uppgiftsbehandling som utförs av Etias centralenhet för kontroller enligt punkterna 2–6. Denna dokumentation ska automatiskt skapas och tas med i ansökningsakten. Av dokumentationen ska framgå datum och tidpunkt för all behandling, uppgifter som är kopplade till den rapporterade träffen, den anställda som har utfört den manuella behandlingen enligt punkterna 2–6 samt resultatet av kontrollen och den tillhörande motiveringen.”

| 11. | Artikel 23 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 ska led c ersättas med följande:






  ”c) | En registrering om personer som omfattas av diskreta kontroller, undersökningskontroller eller särskilda kontroller.” |
| --- | --- | --- | --- |

11.

Artikel 23 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska led c ersättas med följande:

”c)

En registrering om personer som omfattas av diskreta kontroller, undersökningskontroller eller särskilda kontroller.”

| b) | Punkt 2 ska ändras på följande sätt:






  i) | Första stycket ska ersättas med följande:

  ”2.   Om den jämförelse som avses i punkt 1 leder till en eller flera träffar ska Etias centrala system skicka ett automatiserat meddelande till Etias centralenhet. När den fått ett meddelande ska Etias centralenhet i enlighet med artikel 11.8 ha åtkomst till ansökningsakten och eventuella anknytande ansökningsakter, i syfte att kontrollera huruvida sökandens personuppgifter motsvarar personuppgifterna i den registrering som gav upphov till denna träff, och om motsvarighet har bekräftats ska Etias centrala system skicka ett automatiserat meddelande till Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten. Det berörda Sirenekontoret ska kontrollera huruvida sökandens personuppgifter motsvarar personuppgifterna i den registrering som gav upphov till träffen och vidta lämpliga uppföljningsåtgärder.” |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 2 ska ändras på följande sätt:

i)

Första stycket ska ersättas med följande:

”2.   Om den jämförelse som avses i punkt 1 leder till en eller flera träffar ska Etias centrala system skicka ett automatiserat meddelande till Etias centralenhet. När den fått ett meddelande ska Etias centralenhet i enlighet med artikel 11.8 ha åtkomst till ansökningsakten och eventuella anknytande ansökningsakter, i syfte att kontrollera huruvida sökandens personuppgifter motsvarar personuppgifterna i den registrering som gav upphov till denna träff, och om motsvarighet har bekräftats ska Etias centrala system skicka ett automatiserat meddelande till Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten. Det berörda Sirenekontoret ska kontrollera huruvida sökandens personuppgifter motsvarar personuppgifterna i den registrering som gav upphov till träffen och vidta lämpliga uppföljningsåtgärder.”

| ii) | Följande stycke ska läggas till:

  ”Om träffen gäller en registrering om återvändande, ska Sirenekontoret i den medlemsstat som gjorde registreringen, i samarbete med dess nationella Etias-enhet, kontrollera om det krävs att registreringen om återvändande raderas i enlighet med artikel 14.1 i förordning (EU) 2018/1860 och en registrering om nekad inresa och vistelse införs i enlighet med artikel 24.3 i förordning (EU) 2018/1861.” |
| --- | --- |

ii)

Följande stycke ska läggas till:

”Om träffen gäller en registrering om återvändande, ska Sirenekontoret i den medlemsstat som gjorde registreringen, i samarbete med dess nationella Etias-enhet, kontrollera om det krävs att registreringen om återvändande raderas i enlighet med artikel 14.1 i förordning (EU) 2018/1860 och en registrering om nekad inresa och vistelse införs i enlighet med artikel 24.3 i förordning (EU) 2018/1861.”

| c) | Punkt 4 ska ersättas med följande:

  ”4.   Etias centrala system ska till ansökningsakten foga en hänvisning till alla sådana träffar som rapporterats enligt punkt 1. Denna hänvisning ska endast vara synlig och åtkomlig för Etias centralenhet och det Sirenekontor som meddelats i enlighet med punkt 3, såvida inga andra begränsningar föreskrivs i denna förordning.” |
| --- | --- |

c)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”4.   Etias centrala system ska till ansökningsakten foga en hänvisning till alla sådana träffar som rapporterats enligt punkt 1. Denna hänvisning ska endast vara synlig och åtkomlig för Etias centralenhet och det Sirenekontor som meddelats i enlighet med punkt 3, såvida inga andra begränsningar föreskrivs i denna förordning.”

| 12. | Följande artikel ska införas:

  ”Artikel 25a
  Användning av andra EU-informationssystem för de nationella Etias-enheternas manuella behandling av ansökningar

  1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 13.1, ska den vederbörligen bemyndigade personalen vid de nationella Etias-enheterna ha direkt åtkomst till och får konsultera, i skrivskyddat format, de andra EU-informationssystemen för att pröva ansökningar om resetillstånd och fatta beslut om dessa ansökningar i enlighet med artikel 26. De nationella Etias-enheterna får konsultera






  a) | de uppgifter som avses i artiklarna 16, 17 och 18 i förordning (EU) 2017/2226, |
| --- | --- | --- |

12.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 25a

Användning av andra EU-informationssystem för de nationella Etias-enheternas manuella behandling av ansökningar

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 13.1, ska den vederbörligen bemyndigade personalen vid de nationella Etias-enheterna ha direkt åtkomst till och får konsultera, i skrivskyddat format, de andra EU-informationssystemen för att pröva ansökningar om resetillstånd och fatta beslut om dessa ansökningar i enlighet med artikel 26. De nationella Etias-enheterna får konsultera

a)

de uppgifter som avses i artiklarna 16, 17 och 18 i förordning (EU) 2017/2226,

| b) | de uppgifter som avses i artiklarna 9–14 i förordning (EG) nr 767/2008, |
| --- | --- |

b)

de uppgifter som avses i artiklarna 9–14 i förordning (EG) nr 767/2008,

| c) | de uppgifter som avses i artikel 20 i förordning (EU) 2018/1861 och som behandlas i enlighet med artiklarna 24, 25 och 26 i den förordningen, |
| --- | --- |

c)

de uppgifter som avses i artikel 20 i förordning (EU) 2018/1861 och som behandlas i enlighet med artiklarna 24, 25 och 26 i den förordningen,

| d) | de uppgifter som avses i artikel 20 i förordning (EU) 2018/1862 och som behandlas i enlighet med artiklarna 26 och 38.2 k och l i den förordningen, |
| --- | --- |

d)

de uppgifter som avses i artikel 20 i förordning (EU) 2018/1862 och som behandlas i enlighet med artiklarna 26 och 38.2 k och l i den förordningen,

| e) | de uppgifter som avses i artikel 4 i förordning (EU) 2018/1860 och som behandlas i enlighet med artikel 3 i den förordningen. |
| --- | --- |

e)

de uppgifter som avses i artikel 4 i förordning (EU) 2018/1860 och som behandlas i enlighet med artikel 3 i den förordningen.

2.   Om en träff är en följd av en kontroll enligt artikel 20.2 n ska den vederbörligen bemyndigade personalen vid de nationella Etias-enheterna i enlighet med nationell rätt också ha direkt eller indirekt åtkomst till de relevanta uppgifterna från den egna medlemsstatens nationella kriminalregister för att få information om tredjelandsmedborgare enligt definitionen i förordning (EU) 2019/816 som dömts för ett terroristbrott eller något annat brott som förtecknas i bilagan till den här förordningen, för de ändamål som avses i punkt 1 i den här artikeln.”

| 13. | Artikel 26 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 3 ska led b ersättas med följande:






  ”b) | bedöma säkerhetsrisken eller risken för olaglig invandring och fatta beslut om att utfärda eller neka resetillstånd om träffen motsvarar någon av de kontroller som avses i artikel 20.2 b och d–o.” |
| --- | --- | --- | --- |

13.

Artikel 26 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 3 ska led b ersättas med följande:

”b)

bedöma säkerhetsrisken eller risken för olaglig invandring och fatta beslut om att utfärda eller neka resetillstånd om träffen motsvarar någon av de kontroller som avses i artikel 20.2 b och d–o.”

| b) | Följande punkt ska införas:

  ”3a.   Om den automatiserade behandlingen som avses i artikel 20.2 o gett en träff ska den nationella Etias-enheten i den ansvariga medlemsstaten






  a) | neka sökanden resetillstånd om kontrollen enligt artikel 23.2 tredje stycket ledde till radering av registreringen om återvändande och till införande av en registrering om nekad inresa och vistelse, |
| --- | --- | --- |

b)

Följande punkt ska införas:

”3a.   Om den automatiserade behandlingen som avses i artikel 20.2 o gett en träff ska den nationella Etias-enheten i den ansvariga medlemsstaten

a)

neka sökanden resetillstånd om kontrollen enligt artikel 23.2 tredje stycket ledde till radering av registreringen om återvändande och till införande av en registrering om nekad inresa och vistelse,

| b) | bedöma säkerhetsrisken eller risken för olaglig invandring och fatta beslut om att utfärda eller neka resetillstånd i alla andra fall. |
| --- | --- |

b)

bedöma säkerhetsrisken eller risken för olaglig invandring och fatta beslut om att utfärda eller neka resetillstånd i alla andra fall.

Den nationella Etias-enheten i den medlemsstat som infört uppgifterna ska konsultera dess Sirenekontor för att kontrollera om det krävs att registreringen om återvändande raderas i enlighet med artikel 14.1 i förordning (EU) 2018/1860 och, i tillämpliga fall, att en registrering om nekad inresa och vistelse införs i enlighet med artikel 24.3 i förordning (EU) 2018/1861.”

| c) | I punkt 4 ska följande stycke läggas till:

  ”Om den automatiserade behandlingen som avses i artikel 20.2 n gett en träff men ingen träff uppkom enligt led c i den punkten ska den nationella Etias-enheten i den ansvariga medlemsstaten särskilt beakta avsaknaden av en sådan träff i sin bedömning av säkerhetsrisken för att fatta beslut om att utfärda eller neka resetillstånd.” |
| --- | --- |

c)

I punkt 4 ska följande stycke läggas till:

”Om den automatiserade behandlingen som avses i artikel 20.2 n gett en träff men ingen träff uppkom enligt led c i den punkten ska den nationella Etias-enheten i den ansvariga medlemsstaten särskilt beakta avsaknaden av en sådan träff i sin bedömning av säkerhetsrisken för att fatta beslut om att utfärda eller neka resetillstånd.”

| 14. | I artikel 28.3 ska följande stycke läggas till:

  ”Vid manuell behandling enligt artikel 26 ska ett sådant motiverat positivt eller negativt yttrande vara synligt endast för den nationella Etias-enheten i den medlemsstat som rådfrågats och för den nationella Etias-enheten i den ansvariga medlemsstaten.” |
| --- | --- |

14.

I artikel 28.3 ska följande stycke läggas till:

”Vid manuell behandling enligt artikel 26 ska ett sådant motiverat positivt eller negativt yttrande vara synligt endast för den nationella Etias-enheten i den medlemsstat som rådfrågats och för den nationella Etias-enheten i den ansvariga medlemsstaten.”

| 15. | Artikel 37.3 ska ersättas med följande:

  ”3.   Sökande som nekats resetillstånd ska ha rätt att överklaga beslutet. Överklaganden ska ges in i den medlemsstat som fattade beslut om ansökan, i enlighet med den medlemsstatens nationella rätt. Under överklagandeförfarandet ska klaganden ges tillgång till uppgifterna i ansökningsakten i enlighet med de dataskyddsregler som avses i artikel 56 i denna förordning. Den nationella Etias-enheten i den ansvariga medlemsstaten ska informera sökande om överklagandeförfarandet. Den informationen ska tillhandahållas på ett av de officiella språken i de länder som förtecknas i bilaga II till förordning (EG) nr 539/2001 och som sökanden är medborgare i.” |
| --- | --- |

15.

Artikel 37.3 ska ersättas med följande:

”3.   Sökande som nekats resetillstånd ska ha rätt att överklaga beslutet. Överklaganden ska ges in i den medlemsstat som fattade beslut om ansökan, i enlighet med den medlemsstatens nationella rätt. Under överklagandeförfarandet ska klaganden ges tillgång till uppgifterna i ansökningsakten i enlighet med de dataskyddsregler som avses i artikel 56 i denna förordning. Den nationella Etias-enheten i den ansvariga medlemsstaten ska informera sökande om överklagandeförfarandet. Den informationen ska tillhandahållas på ett av de officiella språken i de länder som förtecknas i bilaga II till förordning (EG) nr 539/2001 och som sökanden är medborgare i.”

| 16. | Artikel 41.3 ska ersättas med följande:

  ”3.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 2 ska SIS informera Etias centrala system när en ny registrering förs in i SIS om en nekad inresa och vistelse eller om en resehandling som anmälts som förkommen, stulen, förskingrad eller ogiltigförklarad. Etias centrala system ska kontrollera om den nya registreringen motsvarar ett giltigt resetillstånd. Om så är fallet ska Etias centrala system överlämna ansökningsakten till den nationella Etias-enheten i den medlemsstat som gjorde registreringen. Om en ny registrering om nekad inresa och vistelse har införts ska den nationella Etias-enheten återkalla resetillståndet. Om resetillståndet är kopplat till en resehandling som anmälts som förkommen, stulen, förskingrad eller ogiltigförklarad i SIS eller i Interpols databas SLTD, ska den nationella Etias-enheten manuellt behandla ansökningsakten.” |
| --- | --- |

16.

Artikel 41.3 ska ersättas med följande:

”3.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 2 ska SIS informera Etias centrala system när en ny registrering förs in i SIS om en nekad inresa och vistelse eller om en resehandling som anmälts som förkommen, stulen, förskingrad eller ogiltigförklarad. Etias centrala system ska kontrollera om den nya registreringen motsvarar ett giltigt resetillstånd. Om så är fallet ska Etias centrala system överlämna ansökningsakten till den nationella Etias-enheten i den medlemsstat som gjorde registreringen. Om en ny registrering om nekad inresa och vistelse har införts ska den nationella Etias-enheten återkalla resetillståndet. Om resetillståndet är kopplat till en resehandling som anmälts som förkommen, stulen, förskingrad eller ogiltigförklarad i SIS eller i Interpols databas SLTD, ska den nationella Etias-enheten manuellt behandla ansökningsakten.”

| 17. | Artikel 46 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:

  ”1.   Om det är tekniskt omöjligt att göra den förfrågan som avses i artikel 45.1 på grund av fel på någon del av Etias informationssystem ska transportörerna inte vara skyldiga att kontrollera passagerarens innehav av giltigt resetillstånd. Om eu-Lisa upptäcker ett sådant fel ska Etias centralenhet underrätta transportörerna och medlemsstaterna. Den ska också underrätta transportörerna och medlemsstaten när felet är åtgärdat. Om transportörerna upptäcker ett sådant fel får de underrätta Etias centralenhet. Etias centralenhet ska utan dröjsmål informera medlemsstaterna om underrättelsen från transportören.” |
| --- | --- | --- |

17.

Artikel 46 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   Om det är tekniskt omöjligt att göra den förfrågan som avses i artikel 45.1 på grund av fel på någon del av Etias informationssystem ska transportörerna inte vara skyldiga att kontrollera passagerarens innehav av giltigt resetillstånd. Om eu-Lisa upptäcker ett sådant fel ska Etias centralenhet underrätta transportörerna och medlemsstaterna. Den ska också underrätta transportörerna och medlemsstaten när felet är åtgärdat. Om transportörerna upptäcker ett sådant fel får de underrätta Etias centralenhet. Etias centralenhet ska utan dröjsmål informera medlemsstaterna om underrättelsen från transportören.”

| b) | Punkt 3 ska ersättas med följande:

  ”3.   Om det av andra skäl än fel på någon del av Etias informationssystem under en längre tid är tekniskt omöjligt för en transportör att göra den sökning som avses i artikel 45.1 ska transportören underrätta Etias centralenhet. Etias centralenhet ska utan dröjsmål informera medlemsstaterna om underrättelsen från den transportören.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   Om det av andra skäl än fel på någon del av Etias informationssystem under en längre tid är tekniskt omöjligt för en transportör att göra den sökning som avses i artikel 45.1 ska transportören underrätta Etias centralenhet. Etias centralenhet ska utan dröjsmål informera medlemsstaterna om underrättelsen från den transportören.”

| c) | Följande punkt ska läggas till:

  ”5.   Etias centralenhet ska tillhandahålla operativt stöd till transportörer med avseende på punkterna 1 och 3. Etias centralenhet ska fastställa förfaranden för standardiserade tillvägagångssätt för att ange hur sådant stöd ska tillhandahållas. Kommissionen ska genom genomförandeakter anta närmare regler med avseende på det stöd som ska tillhandahållas och medlen för att tillhandahålla sådant stöd. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 90.2.” |
| --- | --- |

c)

Följande punkt ska läggas till:

”5.   Etias centralenhet ska tillhandahålla operativt stöd till transportörer med avseende på punkterna 1 och 3. Etias centralenhet ska fastställa förfaranden för standardiserade tillvägagångssätt för att ange hur sådant stöd ska tillhandahållas. Kommissionen ska genom genomförandeakter anta närmare regler med avseende på det stöd som ska tillhandahållas och medlen för att tillhandahålla sådant stöd. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 90.2.”

| 18. | I artikel 47.2 ska led a ersättas med följande:






  ”a) | huruvida personen har ett giltigt resetillstånd eller inte – inbegripet huruvida personens ställning motsvarar den ställning som avses i artikel 2.1 c – samt, i det fall det rör sig om ett sådant resetillstånd med begränsad territoriell giltighet som utfärdats enligt artikel 44, för vilken medlemsstat eller vilka medlemsstater som tillståndet är giltigt,”. |
| --- | --- | --- |

18.

I artikel 47.2 ska led a ersättas med följande:

”a)

huruvida personen har ett giltigt resetillstånd eller inte – inbegripet huruvida personens ställning motsvarar den ställning som avses i artikel 2.1 c – samt, i det fall det rör sig om ett sådant resetillstånd med begränsad territoriell giltighet som utfärdats enligt artikel 44, för vilken medlemsstat eller vilka medlemsstater som tillståndet är giltigt,”.

| 19. | I artikel 64 ska följande punkt läggas till:

  ”7.   Rätten till tillgång till personuppgifter enligt denna artikel påverkar inte tillämpningen av artikel 53 i förordning (EU) 2018/1861 och artikel 67 i förordning (EU) 2018/1862.” |
| --- | --- |

19.

I artikel 64 ska följande punkt läggas till:

”7.   Rätten till tillgång till personuppgifter enligt denna artikel påverkar inte tillämpningen av artikel 53 i förordning (EU) 2018/1861 och artikel 67 i förordning (EU) 2018/1862.”

| 20. | I artikel 73.3 ska tredje stycket ersättas med följande:

  ”eu-Lisa ska utveckla och genomföra Etias centrala system, inklusive Etias bevakningslista, de enhetliga nationella gränssnitten, kommunikationsinfrastrukturen och den säkra kommunikationskanalen mellan Etias centrala system och in- och utresesystemets centrala system, så snart som möjligt efter det att denna förordning trätt i kraft och kommissionen antagit






  a) | de åtgärder som avses i artiklarna 6.4, 16.10, 17.9, 31, 35.7, 45.2, 54.2, 74.5, 84.2 och 92.8, och |
| --- | --- | --- |

20.

I artikel 73.3 ska tredje stycket ersättas med följande:

”eu-Lisa ska utveckla och genomföra Etias centrala system, inklusive Etias bevakningslista, de enhetliga nationella gränssnitten, kommunikationsinfrastrukturen och den säkra kommunikationskanalen mellan Etias centrala system och in- och utresesystemets centrala system, så snart som möjligt efter det att denna förordning trätt i kraft och kommissionen antagit

a)

de åtgärder som avses i artiklarna 6.4, 16.10, 17.9, 31, 35.7, 45.2, 54.2, 74.5, 84.2 och 92.8, och

| b) | de åtgärder, antagna i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 90.2, som krävs för utvecklingen och det tekniska genomförandet av Etias centrala system, de enhetliga nationella gränssnitten, kommunikationsinfrastrukturen, den säkra kommunikationskanalen mellan Etias centrala system och in- och utresesystemets centrala system och nätportalen för transportörer, i synnerhet genomförandeakter om






  i) | åtkomst till uppgifter i enlighet med artiklarna 22–29 och 33–53, |
| --- | --- | --- |

b)

de åtgärder, antagna i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 90.2, som krävs för utvecklingen och det tekniska genomförandet av Etias centrala system, de enhetliga nationella gränssnitten, kommunikationsinfrastrukturen, den säkra kommunikationskanalen mellan Etias centrala system och in- och utresesystemets centrala system och nätportalen för transportörer, i synnerhet genomförandeakter om

i)

åtkomst till uppgifter i enlighet med artiklarna 22–29 och 33–53,

| ii) | ändring, radering och radering i förtid av uppgifter i enlighet med artikel 55, |
| --- | --- |

ii)

ändring, radering och radering i förtid av uppgifter i enlighet med artikel 55,

| iii) | registerföring av och åtkomst till loggarna i enlighet med artiklarna 45 och 69, |
| --- | --- |

iii)

registerföring av och åtkomst till loggarna i enlighet med artiklarna 45 och 69,

| iv) | prestationskrav, |
| --- | --- |

iv)

prestationskrav,

| v) | specifikationer för de tekniska lösningarna för anslutning av centrala åtkomstpunkter i enlighet med artiklarna 51, 52 och 53.” |
| --- | --- |

v)

specifikationer för de tekniska lösningarna för anslutning av centrala åtkomstpunkter i enlighet med artiklarna 51, 52 och 53.”

| 21. | Artikel 88 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ändras på följande sätt:






  i) | Led a ska ersättas med följande:






  ”a) | De nödvändiga ändringarna av de rättsakter som upprättar de andra EU-informationssystem med vilka interoperabilitet, i den mening som avses i artikel 11 i denna förordning, ska upprättas med Etias informationssystem, har trätt i kraft, med undantag för den omarbetade förordningen (EU) nr 603/2013.” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

21.

Artikel 88 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ändras på följande sätt:

i)

Led a ska ersättas med följande:

”a)

De nödvändiga ändringarna av de rättsakter som upprättar de andra EU-informationssystem med vilka interoperabilitet, i den mening som avses i artikel 11 i denna förordning, ska upprättas med Etias informationssystem, har trätt i kraft, med undantag för den omarbetade förordningen (EU) nr 603/2013.”

| ii) | Led d ska ersättas med följande:






  ”d) | De åtgärder som avses i artiklarna 11.9, 11.10, 15.5, 17.3, 17.5, 17.6, 18.4, 27.3, 27.5, 33.2, 33.3, 36.3, 38.3, 39.2, 45.3, 46.4, 48.4, 59.4, 73.3 b, 83.1, 83.3, 83.4 och 85.3 har antagits.” |
| --- | --- | --- |

ii)

Led d ska ersättas med följande:

”d)

De åtgärder som avses i artiklarna 11.9, 11.10, 15.5, 17.3, 17.5, 17.6, 18.4, 27.3, 27.5, 33.2, 33.3, 36.3, 38.3, 39.2, 45.3, 46.4, 48.4, 59.4, 73.3 b, 83.1, 83.3, 83.4 och 85.3 har antagits.”

| b) | Följande punkter ska läggas till:

  ”6.   Interoperabiliteten med Ecris-TCN, i den mening som avses i artikel 11, ska börja när CIR tas i drift. Etias ska tas i drift oavsett om interoperabiliteten med Ecris-TCN har upprättats.


  7.   Etias ska tas i drift oavsett om det är möjligt att söka i Interpols databaser enligt artikel 12.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkter ska läggas till:

”6.   Interoperabiliteten med Ecris-TCN, i den mening som avses i artikel 11, ska börja när CIR tas i drift. Etias ska tas i drift oavsett om interoperabiliteten med Ecris-TCN har upprättats.

7.   Etias ska tas i drift oavsett om det är möjligt att söka i Interpols databaser enligt artikel 12.”

| 22. | Artikel 89 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 2 ska ersättas med följande:

  ”2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 6.4, 11.9, 17.3, 17.5, 17.6, 18.4, 27.3, 31, 33.2, 36.4, 39.2, 54.2, 83.1, 83.3 och 85.3 ska ges till kommissionen för en period på fem år från och med den 9 oktober 2018. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden på fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.” |
| --- | --- | --- |

22.

Artikel 89 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 6.4, 11.9, 17.3, 17.5, 17.6, 18.4, 27.3, 31, 33.2, 36.4, 39.2, 54.2, 83.1, 83.3 och 85.3 ska ges till kommissionen för en period på fem år från och med den 9 oktober 2018. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden på fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.”

| b) | Punkt 3 ska ersättas med följande:

  ”3.   Den delegering av befogenheter som avses i artiklarna 6.4, 11.9, 17.3, 17.5, 17.6, 18.4, 27.3, 31, 33.2, 36.4, 39.2, 54.2, 83.1, 83.3 och 85.3 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   Den delegering av befogenheter som avses i artiklarna 6.4, 11.9, 17.3, 17.5, 17.6, 18.4, 27.3, 31, 33.2, 36.4, 39.2, 54.2, 83.1, 83.3 och 85.3 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.”

| c) | Punkt 6 ska ersättas med följande:

  ”6.   En delegerad akt som antas enligt artikel 6.4, 11.9, 17.3, 17.5, 17.6, 18.4, 27.3, 31, 33.2, 36.4, 39.2, 54.2, 83.1, 83.3 eller 85.3 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.” |
| --- | --- |

c)

Punkt 6 ska ersättas med följande:

”6.   En delegerad akt som antas enligt artikel 6.4, 11.9, 17.3, 17.5, 17.6, 18.4, 27.3, 31, 33.2, 36.4, 39.2, 54.2, 83.1, 83.3 eller 85.3 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.”

| 23. | Artikel 90.1 ska ersättas med följande:

  ”1.   Kommissionen ska biträdas av den kommitté som inrättats genom artikel 68 i förordning (EU) 2017/2226. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.” |
| --- | --- |

23.

Artikel 90.1 ska ersättas med följande:

”1.   Kommissionen ska biträdas av den kommitté som inrättats genom artikel 68 i förordning (EU) 2017/2226. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.”

| 24. | I artikel 92 ska följande punkt införas:

  ”5a.   Ett år efter utgången av den övergångsperiod som avses i artikel 83.1 och därefter vart fjärde år ska kommissionen utvärdera sökningarna i Ecris-TCN genom Etias centrala system. Kommissionen ska översända dessa utvärderingar, tillsammans med yttrandet från Etias rådgivningsnämnd för grundläggande rättigheter och eventuella nödvändiga rekommendationer, till Europaparlamentet och rådet.
  För att bedöma i vilken utsträckning sökningarna i Ecris-TCN genom Etias centrala system har bidragit till att uppnå målet med Etias ska de utvärderingar som avses i första stycket omfatta följande:






  a) | En jämförelse av antalet samtidiga träffar, för en och samma ansökan, i Ecris-TCN avseende fällande domar för terroristbrott som förtecknas i bilagan till denna förordning och i SIS i fråga om registreringar om nekad inresa och vistelse. |
| --- | --- | --- |

24.

I artikel 92 ska följande punkt införas:

”5a.   Ett år efter utgången av den övergångsperiod som avses i artikel 83.1 och därefter vart fjärde år ska kommissionen utvärdera sökningarna i Ecris-TCN genom Etias centrala system. Kommissionen ska översända dessa utvärderingar, tillsammans med yttrandet från Etias rådgivningsnämnd för grundläggande rättigheter och eventuella nödvändiga rekommendationer, till Europaparlamentet och rådet.

För att bedöma i vilken utsträckning sökningarna i Ecris-TCN genom Etias centrala system har bidragit till att uppnå målet med Etias ska de utvärderingar som avses i första stycket omfatta följande:

a)

En jämförelse av antalet samtidiga träffar, för en och samma ansökan, i Ecris-TCN avseende fällande domar för terroristbrott som förtecknas i bilagan till denna förordning och i SIS i fråga om registreringar om nekad inresa och vistelse.

| b) | En jämförelse av antalet samtidiga träffar, för en och samma ansökan, i Ecris-TCN avseende andra brott som förtecknas i bilagan till denna förordning och i SIS i fråga om registreringar om nekad inresa och vistelse. |
| --- | --- |

b)

En jämförelse av antalet samtidiga träffar, för en och samma ansökan, i Ecris-TCN avseende andra brott som förtecknas i bilagan till denna förordning och i SIS i fråga om registreringar om nekad inresa och vistelse.

| c) | För ansökningar där den enda träffen uppkommit i Ecris-TCN, en jämförelse av antalet nekade resetillstånd med det totala antalet träffar som rapporterats genom sökningen i Ecris-TCN. |
| --- | --- |

c)

För ansökningar där den enda träffen uppkommit i Ecris-TCN, en jämförelse av antalet nekade resetillstånd med det totala antalet träffar som rapporterats genom sökningen i Ecris-TCN.

Etias rådgivningsnämnd för grundläggande rättigheter ska avge yttranden över de utvärderingar som avses i denna punkt.

Utvärderingarna får vid behov åtföljas av lagstiftningsförslag.”

| 25. | I artikel 96 ska följande stycke införas efter andra stycket:

  ”Artikel 11b ska tillämpas från och med den 3 augusti 2021.” |
| --- | --- |

25.

I artikel 96 ska följande stycke införas efter andra stycket:

”Artikel 11b ska tillämpas från och med den 3 augusti 2021.”

KAPITEL II

ÄNDRINGAR AV ANDRA UNIONSRÄTTSAKTER

Artikel 2

Ändringar av förordning (EG) nr 767/2008

Förordning (EG) nr 767/2008 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 6.2 ska ersättas med följande:

  ”2.   Åtkomst till VIS för att inhämta uppgifter ska uteslutande förbehållas vederbörligen bemyndigad personal vid






  a) | de nationella myndigheterna i varje medlemsstat samt de unionsorgan som är behöriga för de ändamål som anges i artiklarna 15–22, 22g–22m och 45e i denna förordning, |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 6.2 ska ersättas med följande:

”2.   Åtkomst till VIS för att inhämta uppgifter ska uteslutande förbehållas vederbörligen bemyndigad personal vid

a)

de nationella myndigheterna i varje medlemsstat samt de unionsorgan som är behöriga för de ändamål som anges i artiklarna 15–22, 22g–22m och 45e i denna förordning,

| b) | Etias centralenhet och de nationella Etias-enheterna, som utsetts enligt artiklarna 7 och 8 i förordning (EU) 2018/1240, för de ändamål som anges i artiklarna 18c och 18d i den här förordningen och i förordning (EU) 2018/1240, och |
| --- | --- |

b)

Etias centralenhet och de nationella Etias-enheterna, som utsetts enligt artiklarna 7 och 8 i förordning (EU) 2018/1240, för de ändamål som anges i artiklarna 18c och 18d i den här förordningen och i förordning (EU) 2018/1240, och

| c) | de nationella myndigheterna i varje medlemsstat samt de unionsorgan som är behöriga för ändamålen i artiklarna 20 och 21 i förordning (EU) 2019/817. |
| --- | --- |

c)

de nationella myndigheterna i varje medlemsstat samt de unionsorgan som är behöriga för ändamålen i artiklarna 20 och 21 i förordning (EU) 2019/817.

Sådan åtkomst ska endast ges i den utsträckning som uppgifterna är nödvändiga för utförandet av dessa myndigheters och unionsorgans uppgifter i enlighet med dessa ändamål och ska stå i proportion till de mål som eftersträvas.”

| 2. | Följande artiklar ska införas:

  ”Artikel 18b
  Interoperabilitet med Etias

  1.   Från och med den dag då Etias tas i drift, enligt vad som fastställts i enlighet med artikel 88.1 i förordning (EU) 2018/1240, ska VIS vara anslutet till ESP för att möjliggöra de automatiserade kontrollerna enligt artiklarna 20, 24.6 c ii och 54.1 b i den förordningen.


  2.   De automatiserade kontrollerna enligt artiklarna 20, 24.6 c ii och 54.1 b i förordning (EU) 2018/1240 ska möjliggöra de kontroller som föreskrivs i artikel 20 i den förordningen och de påföljande kontroller som föreskrivs i artiklarna 22 och 26 i den förordningen.
  För att utföra kontrollerna i artikel 20.2 i) i förordning (EU) 2018/1240 ska Etias centrala system använda ESP för att jämföra de uppgifter som lagras i Etias med de uppgifter som lagras i VIS, i enlighet med artikel 11.8 i den förordningen, med hjälp av de uppgifter som förtecknas i jämförelsetabellen i bilaga II till den här förordningen.



  Artikel 18c
  Etias centralenhets åtkomst till VIS-uppgifter

  1.   För att kunna utföra de uppgifter den tilldelats genom förordning (EU) 2018/1240 ska Etias centralenhet ha rätt att få åtkomst till och söka i relevanta VIS-uppgifter i enlighet med artikel 11.8 i den förordningen.


  2.   Om Etias centralenhets kontroll i enlighet med artikel 22 i förordning (EU) 2018/1240 bekräftar en motsvarighet mellan uppgifter som registrerats i Etias-ansökningsakten och VIS-uppgifter, eller om tvivel kvarstår efter en sådan kontroll, ska det förfarande som anges i artikel 26 i den förordningen tillämpas.



  Artikel 18d
  Användning av VIS för de nationella Etias-enheternas manuella behandling av ansökningar

  1.   Nationella Etias-enheters sökning i VIS enligt artikel 8.1 i förordning (EU) 2018/1240 ska göras med samma alfanumeriska uppgifter som de som används för de automatiserade kontrollerna enligt artiklarna 20, 24.6 c ii och 54.1 b i den förordningen.


  2.   De nationella Etias-enheterna ska ha tillfällig åtkomst till sökningar i VIS, i skrivskyddat format, för att pröva ansökningar om resetillstånd i enlighet med artikel 8.2 i förordning (EU) 2018/1240. De nationella Etias-enheterna får inhämta de uppgifter som avses i artiklarna 9–14 i den här förordningen.


  3.   Efter att nationella Etias-enheter sökt i VIS, enligt artikel 8.1 i förordning (EU) 2018/1240, ska den vederbörligen bemyndigade personalen vid de nationella Etias-enheterna registrera resultatet av sökningen endast i Etias-ansökningsakterna.” |
| --- | --- |

2.

Följande artiklar ska införas:

”Artikel 18b

Interoperabilitet med Etias

1.   Från och med den dag då Etias tas i drift, enligt vad som fastställts i enlighet med artikel 88.1 i förordning (EU) 2018/1240, ska VIS vara anslutet till ESP för att möjliggöra de automatiserade kontrollerna enligt artiklarna 20, 24.6 c ii och 54.1 b i den förordningen.

2.   De automatiserade kontrollerna enligt artiklarna 20, 24.6 c ii och 54.1 b i förordning (EU) 2018/1240 ska möjliggöra de kontroller som föreskrivs i artikel 20 i den förordningen och de påföljande kontroller som föreskrivs i artiklarna 22 och 26 i den förordningen.

För att utföra kontrollerna i artikel 20.2 i) i förordning (EU) 2018/1240 ska Etias centrala system använda ESP för att jämföra de uppgifter som lagras i Etias med de uppgifter som lagras i VIS, i enlighet med artikel 11.8 i den förordningen, med hjälp av de uppgifter som förtecknas i jämförelsetabellen i bilaga II till den här förordningen.

Artikel 18c

Etias centralenhets åtkomst till VIS-uppgifter

1.   För att kunna utföra de uppgifter den tilldelats genom förordning (EU) 2018/1240 ska Etias centralenhet ha rätt att få åtkomst till och söka i relevanta VIS-uppgifter i enlighet med artikel 11.8 i den förordningen.

2.   Om Etias centralenhets kontroll i enlighet med artikel 22 i förordning (EU) 2018/1240 bekräftar en motsvarighet mellan uppgifter som registrerats i Etias-ansökningsakten och VIS-uppgifter, eller om tvivel kvarstår efter en sådan kontroll, ska det förfarande som anges i artikel 26 i den förordningen tillämpas.

Artikel 18d

Användning av VIS för de nationella Etias-enheternas manuella behandling av ansökningar

1.   Nationella Etias-enheters sökning i VIS enligt artikel 8.1 i förordning (EU) 2018/1240 ska göras med samma alfanumeriska uppgifter som de som används för de automatiserade kontrollerna enligt artiklarna 20, 24.6 c ii och 54.1 b i den förordningen.

2.   De nationella Etias-enheterna ska ha tillfällig åtkomst till sökningar i VIS, i skrivskyddat format, för att pröva ansökningar om resetillstånd i enlighet med artikel 8.2 i förordning (EU) 2018/1240. De nationella Etias-enheterna får inhämta de uppgifter som avses i artiklarna 9–14 i den här förordningen.

3.   Efter att nationella Etias-enheter sökt i VIS, enligt artikel 8.1 i förordning (EU) 2018/1240, ska den vederbörligen bemyndigade personalen vid de nationella Etias-enheterna registrera resultatet av sökningen endast i Etias-ansökningsakterna.”

| 3. | Följande artikel ska införas:

  ”Artikel 34a
  Förande av loggar för interoperabilitet med Etias
  I enlighet med artikel 34 i denna förordning och artikel 69 i förordning (EU) 2018/1240 ska det föras logg över all uppgiftsbehandling som sker inom VIS och Etias enligt artiklarna 20, 24.6 c ii och 54.1 b i förordning (EU) 2018/1240.” |
| --- | --- |

3.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 34a

Förande av loggar för interoperabilitet med Etias

I enlighet med artikel 34 i denna förordning och artikel 69 i förordning (EU) 2018/1240 ska det föras logg över all uppgiftsbehandling som sker inom VIS och Etias enligt artiklarna 20, 24.6 c ii och 54.1 b i förordning (EU) 2018/1240.”

| 4. | Bilagan ska betecknas Bilaga I och följande bilaga läggs till:


  ”BILAGA II
  Jämförelsetabell






  Uppgifter enligt artikel 17.2 i förordning (EU) 2018/1240 vilka skickas från Etias centrala system | Motsvarande VIS-uppgifter enligt artikel 9.4 i denna förordning med vilka uppgifterna i Etias ska jämföras |
| --- | --- | --- |
| Efternamn (familjenamn). | Efternamn (familjenamn). |
| Efternamn vid födseln. | Efternamn vid födseln (tidigare efternamn). |
| Förnamn. | Förnamn. |
| Födelsedatum. | Födelsedatum. |
| Födelseort. | Födelseort. |
| Födelseland. | Födelseland. |
| Kön. | Kön. |
| Nuvarande medborgarskap. | Nuvarande medborgarskap och medborgarskap vid födseln. |
| Eventuella andra medborgarskap. | Nuvarande medborgarskap och medborgarskap vid födseln. |
| Resehandlingens typ. | Resehandlingens typ. |
| Resehandlingens nummer. | Resehandlingens nummer. |
| Resehandlingens utfärdandeland. | Det land som utfärdade resehandlingen. |

4.

Bilagan ska betecknas Bilaga I och följande bilaga läggs till:

”BILAGA II

Jämförelsetabell

Uppgifter enligt artikel 17.2 i förordning (EU) 2018/1240 vilka skickas från Etias centrala system

Motsvarande VIS-uppgifter enligt artikel 9.4 i denna förordning med vilka uppgifterna i Etias ska jämföras

Efternamn (familjenamn).

Efternamn (familjenamn).

Efternamn vid födseln.

Efternamn vid födseln (tidigare efternamn).

Förnamn.

Förnamn.

Födelsedatum.

Födelsedatum.

Födelseort.

Födelseort.

Födelseland.

Födelseland.

Kön.

Kön.

Nuvarande medborgarskap.

Nuvarande medborgarskap och medborgarskap vid födseln.

Eventuella andra medborgarskap.

Nuvarande medborgarskap och medborgarskap vid födseln.

Resehandlingens typ.

Resehandlingens typ.

Resehandlingens nummer.

Resehandlingens nummer.

Resehandlingens utfärdandeland.

Det land som utfärdade resehandlingen.

Artikel 3

Ändringar av förordning (EU) 2017/2226

Förordning (EU) 2017/2226 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 6.1 ska följande led läggas till:






  ”k) | stödja målen för EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (Etias), inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1240 (*8). |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 6.1 ska följande led läggas till:

”k)

stödja målen för EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (Etias), inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1240 (*8).

*8

(*8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1240 av den 12 september 2018 om inrättande av ett EU-system för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) och om ändring av förordningarna (EU) nr 1077/2011, (EU) nr 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 och (EU) 2017/2226 (EUT L 236, 19.9.2018, s. 1).”
  "

*8

| 2. | Följande artiklar ska införas:

  ”Artikel 8a
  Automatiserad process med Etias

  1.   En automatiserad process som använder den säkra kommunikationskanal som avses i artikel 6.2 da i förordning (EU) 2018/1240 ska göra det möjligt för in- och utresesystemet att skapa eller uppdatera en in- och utresepost eller en post om nekad inresa i in- och utresesystemet avseende en tredjelandsmedborgare som är undantagen från viseringskrav i enlighet med artiklarna 14, 17 och 18 i den här förordningen.
  När en in- och utresepost eller en post om nekad inresa för en tredjelandsmedborgare som är undantagen från viseringskrav skapas ska den automatiserade process som avses i första stycket göra det möjligt för in- och utresesystemets centrala system att






  a) | i Etias centrala system söka och från systemet importera den information som avses i artikel 47.2 i förordning (EU) 2018/1240, samt ansökningsnumret och sista giltighetsdag för Etias-resetillståndet, |
| --- | --- | --- |

2.

Följande artiklar ska införas:

”Artikel 8a

Automatiserad process med Etias

1.   En automatiserad process som använder den säkra kommunikationskanal som avses i artikel 6.2 da i förordning (EU) 2018/1240 ska göra det möjligt för in- och utresesystemet att skapa eller uppdatera en in- och utresepost eller en post om nekad inresa i in- och utresesystemet avseende en tredjelandsmedborgare som är undantagen från viseringskrav i enlighet med artiklarna 14, 17 och 18 i den här förordningen.

När en in- och utresepost eller en post om nekad inresa för en tredjelandsmedborgare som är undantagen från viseringskrav skapas ska den automatiserade process som avses i första stycket göra det möjligt för in- och utresesystemets centrala system att

a)

i Etias centrala system söka och från systemet importera den information som avses i artikel 47.2 i förordning (EU) 2018/1240, samt ansökningsnumret och sista giltighetsdag för Etias-resetillståndet,

| b) | uppdatera in- och utreseposten i in- och utresesystemet i enlighet med artikel 17.2 i denna förordning, och |
| --- | --- |

b)

uppdatera in- och utreseposten i in- och utresesystemet i enlighet med artikel 17.2 i denna förordning, och

| c) | uppdatera posten om nekad inresa i in- och utresesystemet i enlighet med artikel 18.1 b i denna förordning. |
| --- | --- |

c)

uppdatera posten om nekad inresa i in- och utresesystemet i enlighet med artikel 18.1 b i denna förordning.

2.   En automatiserad process som använder den säkra kommunikationskanal som avses i artikel 6.2 da i förordning (EU) 2018/1240 ska göra det möjligt för in- och utresesystemet att behandla sökningar från Etias centrala system och skicka motsvarande svar i enlighet med artiklarna 11c och 41.8 i den förordningen. Vid behov ska in- och utresesystemets centrala system registrera det faktum att ett meddelande ska skickas till Etias centrala system så snart det har skapats en in- och utresepost som visar att den sökande som begärt återkallande av resetillståndet har lämnat medlemsstaternas territorium.

Artikel 8b

Interoperabilitet med Etias

1.   Från och med den dag då Etias tas i drift, enligt vad som fastställts i enlighet med artikel 88.1 i förordning (EU) 2018/1240, ska in- och utresesystemets centrala system vara anslutet till ESP för att möjliggöra de automatiserade kontrollerna enligt artiklarna 20, 24.6 c ii, 41 och 54.1 b i den förordningen.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 24 i förordning (EU) 2018/1240 ska de automatiserade kontrollerna enligt artiklarna 20, 24.6 c ii, 41 och 54.1 b i den förordningen möjliggöra de kontroller som föreskrivs i artikel 20 i den förordningen och de påföljande kontroller som föreskrivs i artiklarna 22 och 26 i den förordningen.

För att utföra de kontroller som avses i artikel 20.2 g och h i förordning (EU) 2018/1240 ska Etias centrala system använda ESP för att jämföra de uppgifter som lagras i Etias med de uppgifter som lagras i in- och utresesystemet, i enlighet med artikel 11.8 i den förordningen, med hjälp av de uppgifter som förtecknas i jämförelsetabellen i bilaga III till den här förordningen.

De kontroller som avses i artikel 20.2 g och h i förordning (EU) 2018/1240 ska inte påverka tillämpningen av de särskilda regler som föreskrivs i artikel 24.3 i den förordningen.”

| 3. | I artikel 9 ska följande punkt införas:

  ”2a.   Den vederbörligen bemyndigade personalen vid de nationella Etias-enheterna, som utsetts enligt artikel 8 i förordning (EU) 2018/1240, ska ha åtkomst till in- och utresesystemet för att inhämta uppgifter i skrivskyddat format.” |
| --- | --- |

3.

I artikel 9 ska följande punkt införas:

”2a.   Den vederbörligen bemyndigade personalen vid de nationella Etias-enheterna, som utsetts enligt artikel 8 i förordning (EU) 2018/1240, ska ha åtkomst till in- och utresesystemet för att inhämta uppgifter i skrivskyddat format.”

| 4. | Följande artikel ska införas:

  ”Artikel 13a
  Reservförfaranden om det är tekniskt omöjligt för transportörer att få åtkomst till uppgifter

  1.   Om det är tekniskt omöjligt att göra den kontroll som avses i artikel 13.3 på grund av fel på någon del av in- och utresesystemet ska transportörerna inte vara skyldiga att kontrollera huruvida tredjelandsmedborgare som innehar en visering för kortare vistelse som utfärdats för en eller två inresor redan har använt det antal inresor som är tillåtna enligt viseringen. Om eu-Lisa upptäcker ett sådant fel ska Etias centralenhet underrätta transportörerna och medlemsstaterna. Den ska också underrätta transportörerna och medlemsstaterna när felet är åtgärdat. Om transportörerna upptäcker ett sådant fel får de underrätta Etias centralenhet. Etias centralenhet ska utan dröjsmål informera medlemsstaterna om underrättelsen från transportörerna.


  2.   Om det av andra skäl än fel i någon del av in- och utresesystemet under en längre tid är tekniskt omöjligt för en transportör att göra den kontroll som avses i artikel 13.3 ska transportören underrätta Etias centralenhet. Etias centralenhet ska utan dröjsmål informera medlemsstaterna om underrättelsen från den transportören.


  3.   Kommissionen ska genom en genomförandeakt anta närmare bestämmelser om de reservförfaranden som avses i denna artikel. Den genomförandeakten ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 68.2.


  4.   Etias centralenhet ska tillhandahålla operativt stöd till transportörer med avseende på punkterna 1 och 2. Etias centralenhet ska fastställa förfaranden för standardiserade tillvägagångssätt som anger hur sådant stöd ska tillhandahållas. Kommissionen ska genom genomförandeakter anta närmare regler med avseende på det stöd som ska tillhandahållas och medlen för att tillhandahålla sådant stöd. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 68.2.” |
| --- | --- |

4.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 13a

Reservförfaranden om det är tekniskt omöjligt för transportörer att få åtkomst till uppgifter

1.   Om det är tekniskt omöjligt att göra den kontroll som avses i artikel 13.3 på grund av fel på någon del av in- och utresesystemet ska transportörerna inte vara skyldiga att kontrollera huruvida tredjelandsmedborgare som innehar en visering för kortare vistelse som utfärdats för en eller två inresor redan har använt det antal inresor som är tillåtna enligt viseringen. Om eu-Lisa upptäcker ett sådant fel ska Etias centralenhet underrätta transportörerna och medlemsstaterna. Den ska också underrätta transportörerna och medlemsstaterna när felet är åtgärdat. Om transportörerna upptäcker ett sådant fel får de underrätta Etias centralenhet. Etias centralenhet ska utan dröjsmål informera medlemsstaterna om underrättelsen från transportörerna.

2.   Om det av andra skäl än fel i någon del av in- och utresesystemet under en längre tid är tekniskt omöjligt för en transportör att göra den kontroll som avses i artikel 13.3 ska transportören underrätta Etias centralenhet. Etias centralenhet ska utan dröjsmål informera medlemsstaterna om underrättelsen från den transportören.

3.   Kommissionen ska genom en genomförandeakt anta närmare bestämmelser om de reservförfaranden som avses i denna artikel. Den genomförandeakten ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 68.2.

4.   Etias centralenhet ska tillhandahålla operativt stöd till transportörer med avseende på punkterna 1 och 2. Etias centralenhet ska fastställa förfaranden för standardiserade tillvägagångssätt som anger hur sådant stöd ska tillhandahållas. Kommissionen ska genom genomförandeakter anta närmare regler med avseende på det stöd som ska tillhandahållas och medlen för att tillhandahålla sådant stöd. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 68.2.”

| 5. | I artikel 17.2 ska följande stycke läggas till:

  ”Följande uppgifter ska också föras in i in- och utreseposten:






  a) | Etias-ansökningsnumret. |
| --- | --- | --- |

5.

I artikel 17.2 ska följande stycke läggas till:

”Följande uppgifter ska också föras in i in- och utreseposten:

a)

Etias-ansökningsnumret.

| b) | Sista giltighetsdag för Etias-resetillståndet. |
| --- | --- |

b)

Sista giltighetsdag för Etias-resetillståndet.

| c) | För Etias-resetillstånd med begränsad territoriell giltighet, för vilken eller vilka medlemsstater som tillståndet är giltigt.” |
| --- | --- |

c)

För Etias-resetillstånd med begränsad territoriell giltighet, för vilken eller vilka medlemsstater som tillståndet är giltigt.”

| 6. | I artikel 18.1 ska led b ersättas med följande:






  ”b) | för tredjelandsmedborgare som är undantagna från viseringskrav: de alfanumeriska uppgifter som krävs enligt artikel 17.1 och 17.2 i den här förordningen.” |
| --- | --- | --- |

6.

I artikel 18.1 ska led b ersättas med följande:

”b)

för tredjelandsmedborgare som är undantagna från viseringskrav: de alfanumeriska uppgifter som krävs enligt artikel 17.1 och 17.2 i den här förordningen.”

| 7. | Följande artiklar ska införas:

  ”Artikel 25a
  Etias centralenhets åtkomst till uppgifter i in- och utresesystemet

  1.   För att kunna utföra de uppgifter den tilldelats genom förordning (EU) 2018/1240 ska Etias centralenhet ha rätt att få åtkomst till och söka i uppgifter i in- och utresesystemet i enlighet med artikel 11.8 i den förordningen.


  2.   Om Etias centralenhets kontroll i enlighet med artikel 22 i förordning (EU) 2018/1240 bekräftar en motsvarighet mellan uppgifter som registrerats i Etias-ansökningsakten och uppgifter i in- och utresesystemet, eller om tvivel kvarstår efter en sådan kontroll, ska det förfarande som anges i artikel 26 i den förordningen tillämpas.



  Artikel 25b
  Användning av in- och utresesystemet för de nationella Etias-enheternas manuella behandling av ansökningar

  1.   Nationella Etias-enheter, som avses i artikel 8.1 i förordning (EU) 2018/1240, ska göra sökningar i in- och utresesystemet med samma alfanumeriska uppgifter som de som används för de automatiserade kontrollerna enligt artiklarna 20, 24.6 c ii, 41 och 54.1 b i den förordningen.


  2.   De nationella Etias-enheterna ska ha åtkomst till och får söka i in- och utresesystemet, i skrivskyddat format, för att pröva ansökningar om resetillstånd i enlighet med artikel 8.2 i förordning (EU) 2018/1240. De nationella Etias-enheterna får inhämta de uppgifter som avses i artiklarna 16–18 i den här förordningen, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 24 i förordning (EU) 2018/1240.


  3.   Efter att de nationella Etias-enheterna sökt i in- och utresesystemet, enligt artikel 8.1 i förordning (EU) 2018/1240, ska den vederbörligen bemyndigade personalen vid de nationella Etias-enheterna registrera resultatet av sökningen endast i Etias-ansökningsakterna.” |
| --- | --- |

7.

Följande artiklar ska införas:

”Artikel 25a

Etias centralenhets åtkomst till uppgifter i in- och utresesystemet

1.   För att kunna utföra de uppgifter den tilldelats genom förordning (EU) 2018/1240 ska Etias centralenhet ha rätt att få åtkomst till och söka i uppgifter i in- och utresesystemet i enlighet med artikel 11.8 i den förordningen.

2.   Om Etias centralenhets kontroll i enlighet med artikel 22 i förordning (EU) 2018/1240 bekräftar en motsvarighet mellan uppgifter som registrerats i Etias-ansökningsakten och uppgifter i in- och utresesystemet, eller om tvivel kvarstår efter en sådan kontroll, ska det förfarande som anges i artikel 26 i den förordningen tillämpas.

Artikel 25b

Användning av in- och utresesystemet för de nationella Etias-enheternas manuella behandling av ansökningar

1.   Nationella Etias-enheter, som avses i artikel 8.1 i förordning (EU) 2018/1240, ska göra sökningar i in- och utresesystemet med samma alfanumeriska uppgifter som de som används för de automatiserade kontrollerna enligt artiklarna 20, 24.6 c ii, 41 och 54.1 b i den förordningen.

2.   De nationella Etias-enheterna ska ha åtkomst till och får söka i in- och utresesystemet, i skrivskyddat format, för att pröva ansökningar om resetillstånd i enlighet med artikel 8.2 i förordning (EU) 2018/1240. De nationella Etias-enheterna får inhämta de uppgifter som avses i artiklarna 16–18 i den här förordningen, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 24 i förordning (EU) 2018/1240.

3.   Efter att de nationella Etias-enheterna sökt i in- och utresesystemet, enligt artikel 8.1 i förordning (EU) 2018/1240, ska den vederbörligen bemyndigade personalen vid de nationella Etias-enheterna registrera resultatet av sökningen endast i Etias-ansökningsakterna.”

| 8. | Artikel 28 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 28
  Lagring av uppgifter som inhämtats från in- och utresesystemet
  Uppgifter som inhämtats från in- och utresesystemet enligt artiklarna 24, 25, 26 och 27 får lagras i nationella register, och uppgifter som inhämtats från in- och utresesystemet enligt artiklarna 25a och 25b får lagras i Etias-ansökningsakter, endast om detta är nödvändigt i ett enskilt fall i enlighet med det syfte för vilket de inhämtades och i enlighet med relevant unionsrätt, särskilt avseende dataskydd, och de får inte lagras under längre tid än vad som är absolut nödvändigt i det enskilda fallet.” |
| --- | --- |

8.

Artikel 28 ska ersättas med följande:

”Artikel 28

Lagring av uppgifter som inhämtats från in- och utresesystemet

Uppgifter som inhämtats från in- och utresesystemet enligt artiklarna 24, 25, 26 och 27 får lagras i nationella register, och uppgifter som inhämtats från in- och utresesystemet enligt artiklarna 25a och 25b får lagras i Etias-ansökningsakter, endast om detta är nödvändigt i ett enskilt fall i enlighet med det syfte för vilket de inhämtades och i enlighet med relevant unionsrätt, särskilt avseende dataskydd, och de får inte lagras under längre tid än vad som är absolut nödvändigt i det enskilda fallet.”

| 9. | I artikel 46.2 ska följande stycke läggas till:

  ”I enlighet med denna artikel och artikel 69 i förordning (EU) 2018/1240 ska det föras logg över all uppgiftsbehandling som sker i in- och utresesystemet och Etias enligt artiklarna 8a, 8b och 25a i den här förordningen.” |
| --- | --- |

9.

I artikel 46.2 ska följande stycke läggas till:

”I enlighet med denna artikel och artikel 69 i förordning (EU) 2018/1240 ska det föras logg över all uppgiftsbehandling som sker i in- och utresesystemet och Etias enligt artiklarna 8a, 8b och 25a i den här förordningen.”

| 10. | Följande bilaga ska läggas till:


  ”BILAGA III
  Jämförelsetabell






  Uppgifter enligt artikel 17.2 i förordning (EU) 2018/1240 vilka skickas från Etias centrala system | Motsvarande uppgifter i in- och utresesystemet enligt artikel 17.1 a i denna förordning med vilka uppgifterna i Etias ska jämföras |
| --- | --- | --- |
| Efternamn (familjenamn) | Efternamn (familjenamn) |
| Efternamn vid födseln | Efternamn (familjenamn) |
| Förnamn | Förnamn |
| Andra namn (alias, artistnamn eller pseudonymer, smeknamn) | Förnamn |
| Födelsedatum | Födelsedatum |
| Kön | Kön |
| Nuvarande medborgarskap | Medborgarskap |
| Eventuella andra medborgarskap | Medborgarskap |
| Resehandlingens typ | Resehandlingens typ |
| Resehandlingens nummer | Resehandlingens nummer |
| Resehandlingens utfärdandeland | Koden på tre bokstäver för det land som har utfärdat resehandlingen |

10.

Följande bilaga ska läggas till:

”BILAGA III

Jämförelsetabell

Uppgifter enligt artikel 17.2 i förordning (EU) 2018/1240 vilka skickas från Etias centrala system

Motsvarande uppgifter i in- och utresesystemet enligt artikel 17.1 a i denna förordning med vilka uppgifterna i Etias ska jämföras

Efternamn (familjenamn)

Efternamn (familjenamn)

Efternamn vid födseln

Efternamn (familjenamn)

Förnamn

Förnamn

Andra namn (alias, artistnamn eller pseudonymer, smeknamn)

Förnamn

Födelsedatum

Födelsedatum

Kön

Kön

Nuvarande medborgarskap

Medborgarskap

Eventuella andra medborgarskap

Medborgarskap

Resehandlingens typ

Resehandlingens typ

Resehandlingens nummer

Resehandlingens nummer

Resehandlingens utfärdandeland

Koden på tre bokstäver för det land som har utfärdat resehandlingen

Artikel 4

Ändring av förordning (EU) 2018/1860

I förordning (EU) 2018/1860 ska artikel 19 ersättas med följande:

”Artikel 19

Tillämpning av förordning (EU) 2018/1861

I den mån detta inte fastställs i denna förordning ska bestämmelserna om införande, behandling och uppdatering av registreringar och om medlemsstaternas och eu-Lisas ansvarsområden, villkoren för åtkomst till och tidsfrist för översyn av registreringar, databehandling, dataskydd, skadeståndsansvar, övervakning och statistik, som fastställs i artiklarna 6–19, 20.3, 20.4, 21, 23, 32, 33, 34.5, 36a, 36b, 36c och 38–60 i förordning (EU) 2018/1861, vara tillämpliga på uppgifter som förs in i och behandlas i SIS i enlighet med den här förordningen.”

Artikel 5

Ändringar av förordning (EU) 2018/1861

Förordning (EU) 2018/1861 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Följande artikel ska införas:

  ”Artikel 18b
  Förande av loggar för interoperabilitet med Etias
  I enlighet med artikel 18 i denna förordning och artikel 69 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1240 (*9) ska det föras logg över all uppgiftsbehandling som sker i SIS och Etias enligt artiklarna 36a och 36b i den här förordningen.


  (*9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1240 av den 12 september 2018 om inrättande av ett EU-system för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) och om ändring av förordningarna (EU) nr 1077/2011, (EU) nr 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 och (EU) 2017/2226 (EUT L 236, 19.9.2018, s. 1).”
  " |
| --- | --- |

1.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 18b

Förande av loggar för interoperabilitet med Etias

I enlighet med artikel 18 i denna förordning och artikel 69 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1240 (*9) ska det föras logg över all uppgiftsbehandling som sker i SIS och Etias enligt artiklarna 36a och 36b i den här förordningen.

(*9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1240 av den 12 september 2018 om inrättande av ett EU-system för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) och om ändring av förordningarna (EU) nr 1077/2011, (EU) nr 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 och (EU) 2017/2226 (EUT L 236, 19.9.2018, s. 1).”
  "

*9

| 2. | I artikel 34.1 ska följande led läggas till:






  ”h) | Den nationella Etias-enhetens manuella behandling av Etias-ansökningar enligt artikel 8 i förordning (EU) 2018/1240.” |
| --- | --- | --- |

2.

I artikel 34.1 ska följande led läggas till:

”h)

Den nationella Etias-enhetens manuella behandling av Etias-ansökningar enligt artikel 8 i förordning (EU) 2018/1240.”

| 3. | Följande artiklar ska införas:

  ”Artikel 36b
  Etias centralenhets åtkomst till SIS-uppgifter

  1.   För att kunna utföra de uppgifter den tilldelats genom förordning (EU) 2018/1240 ska Etias centralenhet, inrättad inom Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån i enlighet med artikel 7 i den förordningen, ha rätt att få åtkomst till och söka i relevanta uppgifter i SIS i enlighet med artikel 11.8 i den förordningen. Artikel 36.4–36.8 i den här förordningen ska tillämpas på den åtkomsten och sökningen.


  2.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 24 i förordning (EU) 2018/1240 ska det förfarande som anges i artikel 26 i den förordningen tillämpas om Etias centralenhets kontroll i enlighet med artikel 22 i den förordningen bekräftar en motsvarighet mellan uppgifter som registrerats i Etias-ansökningsakten och en registrering i SIS, eller om tvivel kvarstår efter en sådan kontroll.



  Artikel 36c
  Interoperabilitet med Etias

  1.   Från och med den dag då Etias tas i drift, enligt vad som fastställts i enlighet med artikel 88.1 i förordning (EU) 2018/1240, ska det centrala SIS vara anslutet till ESP för att möjliggöra de automatiserade kontrollerna enligt artiklarna 20, 23, 24.6 c ii, 41 och 54.1 b i den förordningen och de påföljande kontroller som föreskrivs i artiklarna 22 och 26 i den förordningen.


  2.   För att utföra de kontroller som avses i artikel 20.2 c, m ii och o i förordning (EU) 2018/1240 ska Etias centrala system använda ESP för att jämföra de uppgifter som avses i artikel 11.4 i den förordningen med uppgifter i SIS, i enlighet med artikel 11.8 i den förordningen.


  3.   För att utföra de kontroller som avses i artiklarna 24.6 c ii och 54.1 b i förordning (EU) 2018/1240 ska Etias centrala system använda ESP för att regelbundet kontrollera om en registrering om nekad inresa och vistelse som förts in i SIS, som lett till nekande, ogiltigförklaring eller återkallande av ett resetillstånd, har raderats.


  4.   Om en ny registrering om nekad inresa och vistelse förs in i SIS ska centrala SIS enligt artikel 41.3 i förordning (EU) 2018/1240, med hjälp av ESP, överföra de uppgifter som avses i artikel 20.2 a–d, f–i och s–v i den här förordningen till Etias centrala system, för att kontrollera om den nya registreringen motsvarar ett giltigt resetillstånd.” |
| --- | --- |

3.

Följande artiklar ska införas:

”Artikel 36b

Etias centralenhets åtkomst till SIS-uppgifter

1.   För att kunna utföra de uppgifter den tilldelats genom förordning (EU) 2018/1240 ska Etias centralenhet, inrättad inom Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån i enlighet med artikel 7 i den förordningen, ha rätt att få åtkomst till och söka i relevanta uppgifter i SIS i enlighet med artikel 11.8 i den förordningen. Artikel 36.4–36.8 i den här förordningen ska tillämpas på den åtkomsten och sökningen.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 24 i förordning (EU) 2018/1240 ska det förfarande som anges i artikel 26 i den förordningen tillämpas om Etias centralenhets kontroll i enlighet med artikel 22 i den förordningen bekräftar en motsvarighet mellan uppgifter som registrerats i Etias-ansökningsakten och en registrering i SIS, eller om tvivel kvarstår efter en sådan kontroll.

Artikel 36c

Interoperabilitet med Etias

1.   Från och med den dag då Etias tas i drift, enligt vad som fastställts i enlighet med artikel 88.1 i förordning (EU) 2018/1240, ska det centrala SIS vara anslutet till ESP för att möjliggöra de automatiserade kontrollerna enligt artiklarna 20, 23, 24.6 c ii, 41 och 54.1 b i den förordningen och de påföljande kontroller som föreskrivs i artiklarna 22 och 26 i den förordningen.

2.   För att utföra de kontroller som avses i artikel 20.2 c, m ii och o i förordning (EU) 2018/1240 ska Etias centrala system använda ESP för att jämföra de uppgifter som avses i artikel 11.4 i den förordningen med uppgifter i SIS, i enlighet med artikel 11.8 i den förordningen.

3.   För att utföra de kontroller som avses i artiklarna 24.6 c ii och 54.1 b i förordning (EU) 2018/1240 ska Etias centrala system använda ESP för att regelbundet kontrollera om en registrering om nekad inresa och vistelse som förts in i SIS, som lett till nekande, ogiltigförklaring eller återkallande av ett resetillstånd, har raderats.

4.   Om en ny registrering om nekad inresa och vistelse förs in i SIS ska centrala SIS enligt artikel 41.3 i förordning (EU) 2018/1240, med hjälp av ESP, överföra de uppgifter som avses i artikel 20.2 a–d, f–i och s–v i den här förordningen till Etias centrala system, för att kontrollera om den nya registreringen motsvarar ett giltigt resetillstånd.”

Artikel 6

Ändring av förordning (EU) 2019/817

I artikel 72 i förordning (EU) 2019/817 ska följande punkt införas:

”1b.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 i denna artikel ska ESP tas i drift, enbart för ändamål som rör de automatiserade kontrollerna enligt artiklarna 20, 23, 24.6 c ii, 41 och 54.1 b i förordning (EU) 2018/1240, så snart villkoren i artikel 88 i den förordningen har uppfyllts.”

KAPITEL III

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 7

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i medlemsstaterna i enlighet med fördragen.

Utfärdad i Strasbourg den 7 juli 2021.

På Europaparlamentets vägnar

D.M. SASSOLI

Ordförande

På rådets vägnar

A. LOGAR

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 8 juni 2021 (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 28 juni 2021.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1240 av den 12 september 2018 om inrättande av ett EU-system för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) och om ändring av förordningarna (EU) nr 1077/2011, (EU) nr 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 och (EU) 2017/2226 (EUT L 236, 19.9.2018, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1150 av den 7 juli 2021 om ändring av förordningarna (EU) 2018/1862 och (EU) 2019/818 avseende fastställande av villkoren för åtkomst till andra EU-informationssystem för syften med anknytning till EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (se sidan 1 i detta nummer av EUT).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1151 av den 7 juli 2021 om ändring av förordningarna (EU) 2019/816 och (EU) 2019/818 avseende fastställande av villkoren för åtkomst till andra EU-informationssystem för syften med anknytning till EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd se sidan 7 i detta nummer av EUT).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 767/2008 av den 9 juli 2008 om informationssystemet för viseringar (VIS) och utbytet av information mellan medlemsstaterna om viseringar för kortare vistelse, viseringar för längre vistelse och uppehållstillstånd (VIS-förordningen) (EUT L 218, 13.8.2008, s. 60).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2226 av den 30 november 2017 om inrättande av ett in- och utresesystem för registrering av in- och utreseuppgifter och av uppgifter om nekad inresa för tredjelandsmedborgare som passerar medlemsstaternas yttre gränser, om fastställande av villkoren för åtkomst till in- och utresesystemet för brottsbekämpande ändamål och om ändring av konventionen om tillämpning av Schengenavtalet och förordningarna (EG) nr 767/2008 och (EU) nr 1077/2011 (EUT L 327, 9.12.2017, s. 20).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1860 av den 28 november 2018 om användning av Schengens informationssystem för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna (EUT L 312, 7.12.2018, s. 1).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1861 av den 28 november 2018 om inrättande, drift och användning av Schengens informationssystem (SIS) på området in- och utresekontroller, om ändring av konventionen om tillämpning av Schengenavtalet och om ändring och upphävande av förordning (EG) nr 1987/2006 (EUT L 312, 7.12.2018, s. 14).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/817 av den 20 maj 2019 om inrättande av en ram för interoperabilitet mellan EU-informationssystem på området gränser och viseringar, och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 767/2008, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1726 och (EU) 2018/1861 samt rådets beslut 2004/512/EG och 2008/633/RIF (EUT L 135, 22.5.2019, s. 27).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/818 av den 20 maj 2019 om inrättande av en ram för interoperabilitet mellan EU-informationssystem på området polissamarbete och straffrättsligt samarbete, asyl och migration och om ändring av förordningarna (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 och (EU) 2019/816 (EUT L 135, 22.5.2019, s. 85).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/115/EG av den 16 december 2008 om gemensamma normer och förfaranden för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna (EUT L 348, 24.12.2008, s. 98).

11

(12)  
  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

12

(13)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

13

(14)  Rådets beslut 2010/365/EU av den 29 juni 2010 om tillämpningen av de bestämmelser i Schengenregelverket som rör Schengens informationssystem i Republiken Bulgarien och Rumänien (EUT L 166, 1.7.2010, s. 17).

14

(15)  Rådets beslut (EU) 2017/733 av den 25 april 2017 om tillämpningen av de bestämmelser i Schengenregelverket som rör Schengens informationssystem i Republiken Kroatien (EUT L 108, 26.4.2017, s. 31).

15

(16)  Rådets beslut (EU) 2017/1908 av den 12 oktober 2017 om inledande av tillämpningen av vissa bestämmelser i Schengenregelverket rörande Informationssystemet för viseringar i Republiken Bulgarien och Rumänien (EUT L 269, 19.10.2017, s. 39).

16

(17)  Rådets beslut (EU) 2018/934 av den 25 juni 2018 om inledande av tillämpningen av återstående bestämmelser i Schengenregelverket rörande Schengens informationssystem i Republiken Bulgarien och Rumänien (EUT L 165, 2.7.2018, s. 37).

17

(18)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1726 av den 14 november 2018 om Europeiska unionens byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (eu-LISA), om ändring av förordning (EG) nr 1987/2006 och rådets beslut 2007/533/RIF och om upphävande av förordning (EU) nr 1077/2011 (EUT L 295, 21.11.2018, s. 99).

18

(19)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/38/EG av den 29 april 2004 om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier och om ändring av förordning (EEG) nr 1612/68 och om upphävande av direktiven 64/221/EEG, 68/360/EEG, 72/194/EEG, 73/148/EEG, 75/34/EEG, 75/35/EEG, 90/364/EEG, 90/365/EEG och 93/96/EEG (EUT L 158, 30.4.2004, s. 77).

19

(20)  Rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om Irlands begäran om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (EGT L 64, 7.3.2002, s. 20).

20

(21)  
  EGT L 176, 10.7.1999, s. 36.

21

(22)  Rådets beslut 1999/437/EG av den 17 maj 1999 om vissa tillämpningsföreskrifter för det avtal som har ingåtts mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa båda staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (EGT L 176, 10.7.1999, s. 31).

22

(23)  
  EUT L 53, 27.2.2008, s. 52.

23

(24)  Rådets beslut 2008/146/EG av den 28 januari 2008 om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (EUT L 53, 27.2.2008, s. 1).

24

(25)  
  EUT L 160, 18.6.2011, s. 21.

25

(26)  Rådets beslut 2011/350/EU av den 7 mars 2011 om ingående på Europeiska unionens vägnar av protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, om avskaffande av kontroller vid de inre gränserna och om personers rörlighet (EUT L 160, 18.6.2011, s. 19).

26

(27)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39).

27

---

| 14.7.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 249/38 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 249/38

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2021/1153

av den 7 juli 2021

om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1316/2013 och (EU) nr 283/2014

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 172 och 194,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (3), och

av följande skäl:

| (1) | För att få till stånd en smart och hållbar tillväxt för alla, stimulera skapandet av arbetstillfällen och respektera långsiktiga åtaganden om minskade koldioxidutsläpp behöver unionen modern, multimodal och högeffektiv infrastruktur inom transport-, energi- och digitaliseringssektorerna, som bidrar till att binda samman och integrera unionen och alla dess öar och områden, inbegripet avlägsna områden, yttersta randområden, perifera områden, bergsområden och glesbefolkade områden. Dessa förbindelser bör bidra till att förbättra den fria rörligheten för personer, varor, kapital och tjänster. De transeuropeiska näten bör underlätta gränsöverskridande förbindelselänkar, främja större ekonomisk, social och territoriell sammanhållning och bidra till en mer konkurrenskraftig och hållbar social marknadsekonomi och till bekämpningen av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

(1)

För att få till stånd en smart och hållbar tillväxt för alla, stimulera skapandet av arbetstillfällen och respektera långsiktiga åtaganden om minskade koldioxidutsläpp behöver unionen modern, multimodal och högeffektiv infrastruktur inom transport-, energi- och digitaliseringssektorerna, som bidrar till att binda samman och integrera unionen och alla dess öar och områden, inbegripet avlägsna områden, yttersta randområden, perifera områden, bergsområden och glesbefolkade områden. Dessa förbindelser bör bidra till att förbättra den fria rörligheten för personer, varor, kapital och tjänster. De transeuropeiska näten bör underlätta gränsöverskridande förbindelselänkar, främja större ekonomisk, social och territoriell sammanhållning och bidra till en mer konkurrenskraftig och hållbar social marknadsekonomi och till bekämpningen av klimatförändringarna.

| (2) | Syftet med Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) är att påskynda investeringarna på området för transeuropeiska nät och stimulera till ökade medel från både den offentliga och den privata sektorn, samtidigt som rättssäkerheten ökas och principen om teknikneutralitet respekteras. FSE bör möjliggöra maximalt utnyttjande av synergierna mellan transport-, energi- och digitaliseringssektorerna och därmed öka ändamålsenligheten i unionens åtgärder och göra det möjligt att minimera genomförandekostnaderna. |
| --- | --- |

(2)

Syftet med Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) är att påskynda investeringarna på området för transeuropeiska nät och stimulera till ökade medel från både den offentliga och den privata sektorn, samtidigt som rättssäkerheten ökas och principen om teknikneutralitet respekteras. FSE bör möjliggöra maximalt utnyttjande av synergierna mellan transport-, energi- och digitaliseringssektorerna och därmed öka ändamålsenligheten i unionens åtgärder och göra det möjligt att minimera genomförandekostnaderna.

| (3) | FSE bör även bidra till unionens åtgärder mot klimatförändringarna och stödja miljömässigt och socialt hållbara projekt, inklusive, om så är lämpligt, åtgärder för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna. Särskilt bör FSE:s bidrag till att uppnå målen i Parisavtalet, som antogs inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (4) (Parisavtalet), samt klimat- och energimålen för 2030 och de långsiktiga målen för minskningen av koldioxidutsläpp förstärkas. |
| --- | --- |

(3)

FSE bör även bidra till unionens åtgärder mot klimatförändringarna och stödja miljömässigt och socialt hållbara projekt, inklusive, om så är lämpligt, åtgärder för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna. Särskilt bör FSE:s bidrag till att uppnå målen i Parisavtalet, som antogs inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (4) (Parisavtalet), samt klimat- och energimålen för 2030 och de långsiktiga målen för minskningen av koldioxidutsläpp förstärkas.

| (4) | FSE bör garantera en hög grad av öppenhet och säkerställa offentliga samråd i enlighet med tillämplig unionsrätt och nationell rätt. |
| --- | --- |

(4)

FSE bör garantera en hög grad av öppenhet och säkerställa offentliga samråd i enlighet med tillämplig unionsrätt och nationell rätt.

| (5) | För att ge uttryck för vikten av att bekämpa klimatförändringarna i linje med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet och Förenta Nationernas mål för hållbar utveckling, är denna förordning avsedd att bidra till att integrera klimatåtgärder och till uppnåendet av det övergripande målet att minst 30 % av utgifterna i unionens budget ska stödja klimatmål. Denna förordning bör dessutom bidra till ambitionen att 7,5 % av de årliga utgifterna i den fleråriga budgetramen 2021–2027 ska anslås till mål som rör biologisk mångfald under 2024, och 10 % av de årliga utgifterna i den fleråriga budgetramen 2021–2027 ska anslås till mål som rör biologisk mångfald under 2026 och 2027, samtidigt som befintliga överlappningar mellan klimatmål och mål för biologisk mångfald beaktas. Genom sina åtgärder bör FSE bidra med 60 % av sin totala finansieringsram till klimatmål, baserat på bl.a. följande koefficienter: i) 100 % för utgifter som rör järnvägsinfrastruktur, laddningsinfrastruktur, alternativa och hållbara bränslen, rena stadstransporter, överföring och lagring av elektricitet, smarta nät, koldioxidtransport och förnybar energi, ii) 40 % för inre vattenvägar och multimodal transport samt gasinfrastruktur, förutsatt att detta möjliggör ökad användning av förnybart väte eller biometan. De koefficienter som används för att spåra detaljerade klimatutgifter bör vara förenliga med dem som anges i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 (5), om så är tillämpligt. Relevanta åtgärder kommer att identifieras under utarbetandet och genomförandet av FSE och omprövas i samband med relevanta utvärderingar och översyner. För att förhindra att infrastruktur är sårbar för klimatförändringarnas potentiella långsiktiga effekter och säkerställa att kostnaderna för växthusgasutsläpp till följd av ett projekt ingår i projektets ekonomiska utvärdering, bör projekt som stöds genom FSE klimatsäkras, om detta är relevant, i enlighet med anvisningar som bör utarbetas av kommissionen i linje med de anvisningar som utarbetas för andra unionsprogram. |
| --- | --- |

(5)

För att ge uttryck för vikten av att bekämpa klimatförändringarna i linje med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet och Förenta Nationernas mål för hållbar utveckling, är denna förordning avsedd att bidra till att integrera klimatåtgärder och till uppnåendet av det övergripande målet att minst 30 % av utgifterna i unionens budget ska stödja klimatmål. Denna förordning bör dessutom bidra till ambitionen att 7,5 % av de årliga utgifterna i den fleråriga budgetramen 2021–2027 ska anslås till mål som rör biologisk mångfald under 2024, och 10 % av de årliga utgifterna i den fleråriga budgetramen 2021–2027 ska anslås till mål som rör biologisk mångfald under 2026 och 2027, samtidigt som befintliga överlappningar mellan klimatmål och mål för biologisk mångfald beaktas. Genom sina åtgärder bör FSE bidra med 60 % av sin totala finansieringsram till klimatmål, baserat på bl.a. följande koefficienter: i) 100 % för utgifter som rör järnvägsinfrastruktur, laddningsinfrastruktur, alternativa och hållbara bränslen, rena stadstransporter, överföring och lagring av elektricitet, smarta nät, koldioxidtransport och förnybar energi, ii) 40 % för inre vattenvägar och multimodal transport samt gasinfrastruktur, förutsatt att detta möjliggör ökad användning av förnybart väte eller biometan. De koefficienter som används för att spåra detaljerade klimatutgifter bör vara förenliga med dem som anges i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 (5), om så är tillämpligt. Relevanta åtgärder kommer att identifieras under utarbetandet och genomförandet av FSE och omprövas i samband med relevanta utvärderingar och översyner. För att förhindra att infrastruktur är sårbar för klimatförändringarnas potentiella långsiktiga effekter och säkerställa att kostnaderna för växthusgasutsläpp till följd av ett projekt ingår i projektets ekonomiska utvärdering, bör projekt som stöds genom FSE klimatsäkras, om detta är relevant, i enlighet med anvisningar som bör utarbetas av kommissionen i linje med de anvisningar som utarbetas för andra unionsprogram.

| (6) | I artikel 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) föreskrivs att unionen i all sin verksamhet ska syfta till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och att främja jämställdhet mellan dem. Jämställdhet liksom rättigheter och lika möjligheter för alla samt integreringen av dessa mål bör beaktas och främjas under bedömningen, utarbetandet, genomförandet och övervakningen av FSE. |
| --- | --- |

(6)

I artikel 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) föreskrivs att unionen i all sin verksamhet ska syfta till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och att främja jämställdhet mellan dem. Jämställdhet liksom rättigheter och lika möjligheter för alla samt integreringen av dessa mål bör beaktas och främjas under bedömningen, utarbetandet, genomförandet och övervakningen av FSE.

| (7) | För att uppfylla rapporteringsskyldigheterna rörande användningen av unionsfinansiering som stöd till åtgärder som vidtas för att uppfylla målen i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2284 (6), bör utgifter som rör minskning av utsläpp eller av luftföroreningar inom ramen för det direktivet följas upp. |
| --- | --- |

(7)

För att uppfylla rapporteringsskyldigheterna rörande användningen av unionsfinansiering som stöd till åtgärder som vidtas för att uppfylla målen i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2284 (6), bör utgifter som rör minskning av utsläpp eller av luftföroreningar inom ramen för det direktivet följas upp.

| (8) | Ett viktigt mål för FSE är att skapa ökade synergier och ökad komplementaritet mellan transport-, energi- och digitaliseringssektorerna. Därför bör FSE föreskriva antagande av arbetsprogram som kan riktas mot särskilda områden för interventioner, t.ex. avseende uppkopplad och automatiserad mobilitet eller hållbara alternativa bränslen. Möjliggörande av digital kommunikation kan utgöra en integrerad del av ett projekt av gemensamt intresse på energi- och transportområdet. FSE bör dessutom, inom varje sektor, ge möjlighet att betrakta vissa samverkande element som rör en annan sektor som stödberättigande, om detta förbättrar investeringens socioekonomiska nytta. Synergier mellan sektorer bör ges incitament genom de tilldelningskriterier som används för att välja ut åtgärder samt genom ökad medfinansiering. |
| --- | --- |

(8)

Ett viktigt mål för FSE är att skapa ökade synergier och ökad komplementaritet mellan transport-, energi- och digitaliseringssektorerna. Därför bör FSE föreskriva antagande av arbetsprogram som kan riktas mot särskilda områden för interventioner, t.ex. avseende uppkopplad och automatiserad mobilitet eller hållbara alternativa bränslen. Möjliggörande av digital kommunikation kan utgöra en integrerad del av ett projekt av gemensamt intresse på energi- och transportområdet. FSE bör dessutom, inom varje sektor, ge möjlighet att betrakta vissa samverkande element som rör en annan sektor som stödberättigande, om detta förbättrar investeringens socioekonomiska nytta. Synergier mellan sektorer bör ges incitament genom de tilldelningskriterier som används för att välja ut åtgärder samt genom ökad medfinansiering.

| (9) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 (7) fastställs riktlinjer (TEN-T-riktlinjerna) för det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) som kartlägger infrastrukturen för TEN-T, specificerar de krav som ska uppfyllas av infrastrukturen och föreskriver åtgärder för upprättandet av TEN-T. Enligt TEN-T-riktlinjerna ska framför allt stomnätet fullbordas senast 2030 genom skapande av ny infrastruktur samt genom den betydande uppgradering och återställande av befintlig infrastruktur som är nödvändig för att säkerställa nätets kontinuitet. |
| --- | --- |

(9)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 (7) fastställs riktlinjer (TEN-T-riktlinjerna) för det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) som kartlägger infrastrukturen för TEN-T, specificerar de krav som ska uppfyllas av infrastrukturen och föreskriver åtgärder för upprättandet av TEN-T. Enligt TEN-T-riktlinjerna ska framför allt stomnätet fullbordas senast 2030 genom skapande av ny infrastruktur samt genom den betydande uppgradering och återställande av befintlig infrastruktur som är nödvändig för att säkerställa nätets kontinuitet.

| (10) | För att säkerställa konnektivitet i hela unionen bör åtgärder som bidrar till utvecklingen av projekt av gemensamt intresse i transportsektorn, vilka finansieras av FSE, bygga på komplementaritet mellan alla transportsätt för att möjliggöra effektiva, sammanlänkade och multimodala nät. Detta bör inbegripa vägar i de medlemsstater där det fortfarande finns ett betydande behov av investeringar för att färdigställa deras TEN-T-stomvägnät. |
| --- | --- |

(10)

För att säkerställa konnektivitet i hela unionen bör åtgärder som bidrar till utvecklingen av projekt av gemensamt intresse i transportsektorn, vilka finansieras av FSE, bygga på komplementaritet mellan alla transportsätt för att möjliggöra effektiva, sammanlänkade och multimodala nät. Detta bör inbegripa vägar i de medlemsstater där det fortfarande finns ett betydande behov av investeringar för att färdigställa deras TEN-T-stomvägnät.

| (11) | I enlighet med artikel 193.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (8) (budgetförordningen) kan bidrag tilldelas för en redan inledd åtgärd, om sökanden kan visa att det var nödvändigt att inleda åtgärden innan bidragsöverenskommelsen undertecknades. Kostnader hänförliga till tiden före den dag då bidragsansökan lämnades in är dock inte stödberättigande, utom i vederbörligen motiverade undantagsfall. För att undvika avbrott i unionsstödet som skulle kunna inverka negativt på unionens intressen bör det under en begränsad period i början av den fleråriga budgetramen 2021–2027 vara möjligt att anse kostnader som stödberättigande från och med den 1 januari 2021 om de uppkommit med avseende på åtgärder som får stöd enligt denna förordning och som redan har inletts, även om de uppkom innan bidragsansökan lämnades in. |
| --- | --- |

(11)

I enlighet med artikel 193.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (8) (budgetförordningen) kan bidrag tilldelas för en redan inledd åtgärd, om sökanden kan visa att det var nödvändigt att inleda åtgärden innan bidragsöverenskommelsen undertecknades. Kostnader hänförliga till tiden före den dag då bidragsansökan lämnades in är dock inte stödberättigande, utom i vederbörligen motiverade undantagsfall. För att undvika avbrott i unionsstödet som skulle kunna inverka negativt på unionens intressen bör det under en begränsad period i början av den fleråriga budgetramen 2021–2027 vara möjligt att anse kostnader som stödberättigande från och med den 1 januari 2021 om de uppkommit med avseende på åtgärder som får stöd enligt denna förordning och som redan har inletts, även om de uppkom innan bidragsansökan lämnades in.

| (12) | För att uppnå de mål som fastställs i TEN-T-riktlinjerna är det nödvändigt att prioritera stöd till de pågående TEN-T-projekten och de gränsöverskridande förbindelselänkarna och de förbindelselänkar som saknas och att säkerställa, om så är tillämpligt, att de åtgärder som stöds är förenliga med de arbetsplaner för korridorer som fastställs i enlighet med förordning (EU) nr 1315/2013 och med den övergripande nätutvecklingen i fråga om prestanda och driftskompatibilitet. |
| --- | --- |

(12)

För att uppnå de mål som fastställs i TEN-T-riktlinjerna är det nödvändigt att prioritera stöd till de pågående TEN-T-projekten och de gränsöverskridande förbindelselänkarna och de förbindelselänkar som saknas och att säkerställa, om så är tillämpligt, att de åtgärder som stöds är förenliga med de arbetsplaner för korridorer som fastställs i enlighet med förordning (EU) nr 1315/2013 och med den övergripande nätutvecklingen i fråga om prestanda och driftskompatibilitet.

| (13) | Framför allt kräver det fullständiga införandet av det europeiska trafikstyrningssystemet för tåg (ERTMS) i stomnätet senast 2030, i enlighet med vad som föreskrivs i förordning (EU) nr 1315/2013, att stödet på unionsnivå ökas och att incitament för privata investerares deltagande skapas. |
| --- | --- |

(13)

Framför allt kräver det fullständiga införandet av det europeiska trafikstyrningssystemet för tåg (ERTMS) i stomnätet senast 2030, i enlighet med vad som föreskrivs i förordning (EU) nr 1315/2013, att stödet på unionsnivå ökas och att incitament för privata investerares deltagande skapas.

| (14) | Dessutom är anslutningen av flygplatser till TEN-T-stomnätet en viktig förutsättning för ett framgångsrikt fullbordande av TEN-T-stomnätet och för säkerställande av ändamålsenlig intermodalitet. Därför bör upprättande av sådana anslutningar prioriteras där de saknas. |
| --- | --- |

(14)

Dessutom är anslutningen av flygplatser till TEN-T-stomnätet en viktig förutsättning för ett framgångsrikt fullbordande av TEN-T-stomnätet och för säkerställande av ändamålsenlig intermodalitet. Därför bör upprättande av sådana anslutningar prioriteras där de saknas.

| (15) | För genomförandet av gränsöverskridande åtgärder krävs en hög integreringsgrad i fråga om planering och genomförande. Utan att prioritera något av följande exempel skulle denna integrering kunna påvisas genom inrättandet av ett gemensamt projektföretag, en gemensam styrningsstruktur, ett samriskföretag, en bilateral rättslig ram, en ram som baseras på en genomförandeakt enligt artikel 47 i förordning (EU) nr 1315/2013 eller någon annan form av samarbete. Inrättande av integrerade förvaltningsstrukturer, däribland samriskföretag, bör uppmuntras, inbegripet genom en högre medfinansieringsgrad. |
| --- | --- |

(15)

För genomförandet av gränsöverskridande åtgärder krävs en hög integreringsgrad i fråga om planering och genomförande. Utan att prioritera något av följande exempel skulle denna integrering kunna påvisas genom inrättandet av ett gemensamt projektföretag, en gemensam styrningsstruktur, ett samriskföretag, en bilateral rättslig ram, en ram som baseras på en genomförandeakt enligt artikel 47 i förordning (EU) nr 1315/2013 eller någon annan form av samarbete. Inrättande av integrerade förvaltningsstrukturer, däribland samriskföretag, bör uppmuntras, inbegripet genom en högre medfinansieringsgrad.

| (16) | Rationaliseringsåtgärder, som för närvarande håller på att utarbetas, för att främja förverkligandet av TEN-T bör stödja ett effektivare genomförande av projekt av gemensamt intresse inom transportområdet. |
| --- | --- |

(16)

Rationaliseringsåtgärder, som för närvarande håller på att utarbetas, för att främja förverkligandet av TEN-T bör stödja ett effektivare genomförande av projekt av gemensamt intresse inom transportområdet.

| (17) | För att återspegla ökande transportflöden och utvecklingen av TEN-T bör sträckningen för stomnätskorridorerna och de i förväg identifierade avsnitten anpassas. Sådana anpassningar av stomnätskorridorerna bör inte påverka färdigställandet av stomnätet senast 2030, de bör förbättra korridorernas täckning av medlemsstaternas territorium och de bör vara proportionerliga för att bevara samstämmigheten och effektiviteten i korridorernas utveckling och samordning. Av denna anledning bör stomnätskorridorernas längd inte öka med mer än 15 %. Efter hand bör resultatet av den översyn av stomnätets genomförande som föreskrivs i förordning (EU) nr 1315/2013 beaktas vid anpassningen av stomnätskorridorerna. Vid översynen bör hänsyn tas till regionala gränsöverskridande järnvägsförbindelser i TEN-T som har övergetts eller avvecklats samt till andra ändringar i det övergripande nätet och konsekvenserna av Förenade kungarikets utträde ur unionen. |
| --- | --- |

(17)

För att återspegla ökande transportflöden och utvecklingen av TEN-T bör sträckningen för stomnätskorridorerna och de i förväg identifierade avsnitten anpassas. Sådana anpassningar av stomnätskorridorerna bör inte påverka färdigställandet av stomnätet senast 2030, de bör förbättra korridorernas täckning av medlemsstaternas territorium och de bör vara proportionerliga för att bevara samstämmigheten och effektiviteten i korridorernas utveckling och samordning. Av denna anledning bör stomnätskorridorernas längd inte öka med mer än 15 %. Efter hand bör resultatet av den översyn av stomnätets genomförande som föreskrivs i förordning (EU) nr 1315/2013 beaktas vid anpassningen av stomnätskorridorerna. Vid översynen bör hänsyn tas till regionala gränsöverskridande järnvägsförbindelser i TEN-T som har övergetts eller avvecklats samt till andra ändringar i det övergripande nätet och konsekvenserna av Förenade kungarikets utträde ur unionen.

| (18) | Det är nödvändigt att främja offentliga och privata investeringar i alla transportsätt i syfte att främja smart, driftskompatibel, hållbar, multimodal, inkluderande, tillgänglig, säker och trygg mobilitet i hela unionen. I sitt meddelande av den 31 maj 2017 med titeln Europa på väg: En agenda för en socialt rättvis övergång till ren, konkurrenskraftig och uppkopplad rörlighet för alla presenterade kommissionen en bred uppsättning initiativ för att göra trafiken säkrare, uppmuntra till smarta vägavgifter, minska koldioxidutsläpp, luftföroreningar och trafikstockningar, främja uppkopplad och autonom mobilitet och säkerställa korrekta förhållanden och vilotider för arbetare. Dessa initiativ bör åtföljas av ekonomiskt stöd från unionen, i relevanta fall genom FSE. |
| --- | --- |

(18)

Det är nödvändigt att främja offentliga och privata investeringar i alla transportsätt i syfte att främja smart, driftskompatibel, hållbar, multimodal, inkluderande, tillgänglig, säker och trygg mobilitet i hela unionen. I sitt meddelande av den 31 maj 2017 med titeln Europa på väg: En agenda för en socialt rättvis övergång till ren, konkurrenskraftig och uppkopplad rörlighet för alla presenterade kommissionen en bred uppsättning initiativ för att göra trafiken säkrare, uppmuntra till smarta vägavgifter, minska koldioxidutsläpp, luftföroreningar och trafikstockningar, främja uppkopplad och autonom mobilitet och säkerställa korrekta förhållanden och vilotider för arbetare. Dessa initiativ bör åtföljas av ekonomiskt stöd från unionen, i relevanta fall genom FSE.

| (19) | I riktlinjerna för TEN-T krävs, med avseende på ny teknik och innovation, att TEN-T möjliggör minskade koldioxidutsläpp för alla transportsätt genom incitament för energieffektiva lösningar och användning av alternativa bränslen samtidigt som principen om teknikneutralitet respekteras. I Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/94/EU (9) fastställs en gemensam ram med åtgärder för utbyggnad av infrastruktur för alternativa bränslen för alla transportsätt i unionen, i syfte att så långt det är möjligt minska beroendet av fossila bränslen och begränsa transporternas miljö- och klimatpåverkan. I det direktivet krävs också att medlemsstaterna ska säkerställa att för allmänheten tillgängliga laddningsstationer eller tankstationer görs tillgängliga senast den 31 december 2025. Såsom kommissionen angav i sitt meddelande från den 8 november 2017 med titeln Resultat för utsläppssnål rörlighet Ett EU som skyddar vår planet, sätter konsumenterna i centrum och försvarar sina företag och sina arbetstagare krävs en uttömmande uppsättning åtgärder för att främja utsläppssnål mobilitet, inbegripet ekonomiskt stöd om marknadsförhållandena inte ger tillräckligt med incitament. |
| --- | --- |

(19)

I riktlinjerna för TEN-T krävs, med avseende på ny teknik och innovation, att TEN-T möjliggör minskade koldioxidutsläpp för alla transportsätt genom incitament för energieffektiva lösningar och användning av alternativa bränslen samtidigt som principen om teknikneutralitet respekteras. I Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/94/EU (9) fastställs en gemensam ram med åtgärder för utbyggnad av infrastruktur för alternativa bränslen för alla transportsätt i unionen, i syfte att så långt det är möjligt minska beroendet av fossila bränslen och begränsa transporternas miljö- och klimatpåverkan. I det direktivet krävs också att medlemsstaterna ska säkerställa att för allmänheten tillgängliga laddningsstationer eller tankstationer görs tillgängliga senast den 31 december 2025. Såsom kommissionen angav i sitt meddelande från den 8 november 2017 med titeln Resultat för utsläppssnål rörlighet Ett EU som skyddar vår planet, sätter konsumenterna i centrum och försvarar sina företag och sina arbetstagare krävs en uttömmande uppsättning åtgärder för att främja utsläppssnål mobilitet, inbegripet ekonomiskt stöd om marknadsförhållandena inte ger tillräckligt med incitament.

| (20) | Kommissionen framhöll i sitt meddelande av den 17 maj 2018 med titeln Hållbar mobilitet i EU: säker, uppkopplad och ren att automatiserade fordon och avancerade system för konnektivitet kommer att leda till fordon som är säkrare, enklare att dela med andra och mer tillgängliga för alla medborgare, inbegripet för dem som kan vara utestängda från mobilitetstjänster i dag, t.ex. äldre personer och personer med nedsatt rörlighet. I detta sammanhang föreslog kommissionen också en ”strategisk handlingsplan för trafiksäkerhet” och en ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/96/EG (10). |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen framhöll i sitt meddelande av den 17 maj 2018 med titeln Hållbar mobilitet i EU: säker, uppkopplad och ren att automatiserade fordon och avancerade system för konnektivitet kommer att leda till fordon som är säkrare, enklare att dela med andra och mer tillgängliga för alla medborgare, inbegripet för dem som kan vara utestängda från mobilitetstjänster i dag, t.ex. äldre personer och personer med nedsatt rörlighet. I detta sammanhang föreslog kommissionen också en ”strategisk handlingsplan för trafiksäkerhet” och en ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/96/EG (10).

| (21) | För att förbättra fullbordandet av transportprojekt i nätets mindre utvecklade delar bör ett anslag från Sammanhållningsfonden, som regleras av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1058 (11), överföras till FSE, för finansiering av transportprojekt i de medlemsstater som är berättigade till finansiering genom Sammanhållningsfonden. I en inledande fas, som rör 70 % av det anslag som överförs, bör anslaget till projekt som är berättigade till finansiering respektera de nationella anslagen inom ramen för Sammanhållningsfonden. Återstående 30 % av det överförda anslaget bör på ett konkurrensbaserat sätt tilldelas så många projekt som möjligt som är belägna i medlemsstaterna och som är berättigade till finansiering från Sammanhållningsfonden, med prioritet för gränsöverskridande förbindelselänkar och förbindelselänkar som saknas. Medlemsstaterna bör behandlas lika, och vederbörlig hänsyn bör tas till nackdelar som härrör från permanent geografisk sårbarhet. Kommissionen bör stödja medlemsstater som är berättigade till finansiering från Sammanhållningsfonden i deras ansträngningar att förbereda en lämplig rad stödberättigande projekt, särskilt genom att stärka den institutionella kapaciteten i berörda offentliga förvaltningar. |
| --- | --- |

(21)

För att förbättra fullbordandet av transportprojekt i nätets mindre utvecklade delar bör ett anslag från Sammanhållningsfonden, som regleras av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1058 (11), överföras till FSE, för finansiering av transportprojekt i de medlemsstater som är berättigade till finansiering genom Sammanhållningsfonden. I en inledande fas, som rör 70 % av det anslag som överförs, bör anslaget till projekt som är berättigade till finansiering respektera de nationella anslagen inom ramen för Sammanhållningsfonden. Återstående 30 % av det överförda anslaget bör på ett konkurrensbaserat sätt tilldelas så många projekt som möjligt som är belägna i medlemsstaterna och som är berättigade till finansiering från Sammanhållningsfonden, med prioritet för gränsöverskridande förbindelselänkar och förbindelselänkar som saknas. Medlemsstaterna bör behandlas lika, och vederbörlig hänsyn bör tas till nackdelar som härrör från permanent geografisk sårbarhet. Kommissionen bör stödja medlemsstater som är berättigade till finansiering från Sammanhållningsfonden i deras ansträngningar att förbereda en lämplig rad stödberättigande projekt, särskilt genom att stärka den institutionella kapaciteten i berörda offentliga förvaltningar.

| (22) | I sina slutsatser av den 21 juli 2020 enades Europeiska rådet, mot bakgrund av det större sammanhanget i form av den fleråriga budgetramen 2021–2027, om att 1 384 000 000 EUR (i 2018 års priser) från FSE ska användas för att fullborda viktiga gränsöverskridande järnvägsförbindelselänkar som saknas mellan sammanhållningsländer för att stödja den inre marknadens funktion och om att medfinansieringsreglerna för överföring från Sammanhållningsfonden till FSE ska gälla för det beloppet. |
| --- | --- |

(22)

I sina slutsatser av den 21 juli 2020 enades Europeiska rådet, mot bakgrund av det större sammanhanget i form av den fleråriga budgetramen 2021–2027, om att 1 384 000 000 EUR (i 2018 års priser) från FSE ska användas för att fullborda viktiga gränsöverskridande järnvägsförbindelselänkar som saknas mellan sammanhållningsländer för att stödja den inre marknadens funktion och om att medfinansieringsreglerna för överföring från Sammanhållningsfonden till FSE ska gälla för det beloppet.

| (23) | I linje med det gemensamma meddelandet av den 10 november 2017 med titeln Förbättrad militär rörlighet i Europeiska unionen underströks i det gemensamma meddelandet av den 28 mars 2018 om handlingsplanen för militär rörlighet att politiken för transportinfrastruktur erbjuder goda möjligheter att öka synergierna mellan försvarsbehoven och TEN-T med det övergripande syftet att förbättra den militära rörligheten i unionen, med beaktande av den geografiska fördelningen och de potentiella vinsterna för civilskyddet. I enlighet med handlingsplanen för militär rörlighet övervägde och validerade rådet 2018 de militära kraven avseende transportinfrastrukturen och 2019 identifierade kommissionen de delar av TEN-T som är lämpliga för dubbla användningsområden, inklusive nödvändiga uppgraderingar av befintlig infrastruktur. Unionsfinansiering för projekt med dubbla användningsområden bör inrättas genom FSE på grundval av arbetsprogram, med beaktande av de tillämpliga krav som fastställts med avseende på handlingsplanen för militär rörlighet och eventuella ytterligare vägledande förteckningar över prioriterade projekt som medlemsstaterna fastställer i enlighet med den planen. |
| --- | --- |

(23)

I linje med det gemensamma meddelandet av den 10 november 2017 med titeln Förbättrad militär rörlighet i Europeiska unionen underströks i det gemensamma meddelandet av den 28 mars 2018 om handlingsplanen för militär rörlighet att politiken för transportinfrastruktur erbjuder goda möjligheter att öka synergierna mellan försvarsbehoven och TEN-T med det övergripande syftet att förbättra den militära rörligheten i unionen, med beaktande av den geografiska fördelningen och de potentiella vinsterna för civilskyddet. I enlighet med handlingsplanen för militär rörlighet övervägde och validerade rådet 2018 de militära kraven avseende transportinfrastrukturen och 2019 identifierade kommissionen de delar av TEN-T som är lämpliga för dubbla användningsområden, inklusive nödvändiga uppgraderingar av befintlig infrastruktur. Unionsfinansiering för projekt med dubbla användningsområden bör inrättas genom FSE på grundval av arbetsprogram, med beaktande av de tillämpliga krav som fastställts med avseende på handlingsplanen för militär rörlighet och eventuella ytterligare vägledande förteckningar över prioriterade projekt som medlemsstaterna fastställer i enlighet med den planen.

| (24) | I TEN-T-riktlinjerna konstateras att det övergripande nätet säkerställer tillgänglighet och konnektivitet för alla öar och områden i unionen, inklusive avlägsna områden och yttersta randområden. Vidare framhöll kommissionen i sitt meddelande av den 24 oktober 2017 med titeln Ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU:s yttersta randområden de yttersta randområdenas specifika transport-, energi- och digitaliseringsbehov och nödvändigheten att erbjuda tillräcklig unionsfinansiering som passar dessa behov, inbegripet genom FSE, genom att tillämpa medfinansieringsgrader på upp till högst 70 %. |
| --- | --- |

(24)

I TEN-T-riktlinjerna konstateras att det övergripande nätet säkerställer tillgänglighet och konnektivitet för alla öar och områden i unionen, inklusive avlägsna områden och yttersta randområden. Vidare framhöll kommissionen i sitt meddelande av den 24 oktober 2017 med titeln Ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU:s yttersta randområden de yttersta randområdenas specifika transport-, energi- och digitaliseringsbehov och nödvändigheten att erbjuda tillräcklig unionsfinansiering som passar dessa behov, inbegripet genom FSE, genom att tillämpa medfinansieringsgrader på upp till högst 70 %.

| (25) | Mot bakgrund av de betydande investeringsbehov som behöver tillgodoses för att göra framsteg mot ett fullständigt stomnät i TEN-T senast 2030 (vilka uppskattas till 350 miljarder EUR under perioden 2021–2027), ett fullständigt övergripande nät i TEN-T senast 2050 och investeringar som rör minskade koldioxidutsläpp, digitalisering och stadsutveckling (vilka uppskattas till 700 miljarder EUR under perioden 2021–2027) är det lämpligt att använda unionens olika stödprogram och instrument så effektivt som möjligt och därigenom maximera mervärdet av de investeringar som får stöd från unionen. Detta kan uppnås genom en rationell investeringsprocess som ökar synligheten i fråga om transportprojektens planering och samstämmighet mellan relevanta unionsprogram, särskilt FSE, Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Sammanhållningsfonden och InvestEU-programmet. Särskild hänsyn bör, i relevanta fall, tas till de nödvändiga villkor som beskrivs i bilaga IV till förordning (EU) 2021/1060. |
| --- | --- |

(25)

Mot bakgrund av de betydande investeringsbehov som behöver tillgodoses för att göra framsteg mot ett fullständigt stomnät i TEN-T senast 2030 (vilka uppskattas till 350 miljarder EUR under perioden 2021–2027), ett fullständigt övergripande nät i TEN-T senast 2050 och investeringar som rör minskade koldioxidutsläpp, digitalisering och stadsutveckling (vilka uppskattas till 700 miljarder EUR under perioden 2021–2027) är det lämpligt att använda unionens olika stödprogram och instrument så effektivt som möjligt och därigenom maximera mervärdet av de investeringar som får stöd från unionen. Detta kan uppnås genom en rationell investeringsprocess som ökar synligheten i fråga om transportprojektens planering och samstämmighet mellan relevanta unionsprogram, särskilt FSE, Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Sammanhållningsfonden och InvestEU-programmet. Särskild hänsyn bör, i relevanta fall, tas till de nödvändiga villkor som beskrivs i bilaga IV till förordning (EU) 2021/1060.

| (26) | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 347/2013 (12) identifierar de prioriteringar för transeuropeisk energiinfrastruktur som behöver genomföras för att unionens energi- och klimatpolitiska mål ska kunna uppnås, identifierar projekt av gemensamt intresse som krävs för genomförandet av dessa prioriteringar och fastställer åtgärder beträffande tillståndsgivning, allmänhetens deltagande och regler för att påskynda och/eller underlätta genomförandet av dessa projekt, inbegripet de allmänna kriterier som ska vara uppfyllda för att sådana projekt ska vara berättigade till ekonomiskt stöd från unionen. Identifieringen av projekt av gemensamt intresse enligt den förordningen kommer även fortsättningsvis att följa principen om energieffektivitet först genom att projekten bedöms mot scenarier för energiefterfrågan som är helt förenliga med unionens energi- och klimatmål. |
| --- | --- |

(26)

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 347/2013 (12) identifierar de prioriteringar för transeuropeisk energiinfrastruktur som behöver genomföras för att unionens energi- och klimatpolitiska mål ska kunna uppnås, identifierar projekt av gemensamt intresse som krävs för genomförandet av dessa prioriteringar och fastställer åtgärder beträffande tillståndsgivning, allmänhetens deltagande och regler för att påskynda och/eller underlätta genomförandet av dessa projekt, inbegripet de allmänna kriterier som ska vara uppfyllda för att sådana projekt ska vara berättigade till ekonomiskt stöd från unionen. Identifieringen av projekt av gemensamt intresse enligt den förordningen kommer även fortsättningsvis att följa principen om energieffektivitet först genom att projekten bedöms mot scenarier för energiefterfrågan som är helt förenliga med unionens energi- och klimatmål.

| (27) | Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 (13) understryker behovet av att inrätta en ram som möjliggör en bättre användning av unionsmedel, med en uttrycklig hänvisning till möjliggörande av åtgärder som stöder gränsöverskridande samarbete inom området förnybar energi. |
| --- | --- |

(27)

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 (13) understryker behovet av att inrätta en ram som möjliggör en bättre användning av unionsmedel, med en uttrycklig hänvisning till möjliggörande av åtgärder som stöder gränsöverskridande samarbete inom området förnybar energi.

| (28) | Samtidigt som fullbordandet av nätinfrastrukturen kvarstår som första prioritering för utvecklingen av förnybar energi, återspeglar integrationen av det gränsöverskridande samarbetet om förnybar energi, och utvecklingen av ett smart och effektivt energisystem med lagrings- och efterfrågeflexibilitetslösningar som hjälper till att balansera nätet, den strategi som antogs enligt paketet om ren energi för alla i EU, med gemensamt ansvar att nå ett ambitiöst mål för förnybar energi 2030, och den ändrade politiska ramen, varigenom en rättvis och lämplig omställning med ambitiösa, långsiktiga mål för minskade koldioxidutsläpp säkerställs. |
| --- | --- |

(28)

Samtidigt som fullbordandet av nätinfrastrukturen kvarstår som första prioritering för utvecklingen av förnybar energi, återspeglar integrationen av det gränsöverskridande samarbetet om förnybar energi, och utvecklingen av ett smart och effektivt energisystem med lagrings- och efterfrågeflexibilitetslösningar som hjälper till att balansera nätet, den strategi som antogs enligt paketet om ren energi för alla i EU, med gemensamt ansvar att nå ett ambitiöst mål för förnybar energi 2030, och den ändrade politiska ramen, varigenom en rättvis och lämplig omställning med ambitiösa, långsiktiga mål för minskade koldioxidutsläpp säkerställs.

| (29) | Innovativ infrastrukturteknik som möjliggör omställning till utsläppssnåla energi- och mobilitetssystem och förbättrar försörjningstryggheten samtidigt som man strävar efter att stärka unionens energioberoende, är nödvändiga för unionens strategi för minskade koldioxidutsläpp. Kommissionen underströk särskilt i sitt Meddelande om att stärka Europas energinät av den 23 november 2017 att eftersom förnybar energi kommer att utgöra hälften av elproduktionen senast 2030 kommer elektriciteten i allt högre grad att driva på minskningen av koldioxidutsläpp i sektorer där fossila bränslen hittills har dominerat, t.ex. transport, industri och uppvärmning och kylning, och att den transeuropeiska politiken för energiinfrastruktur i enlighet med detta måste inriktas mot projekt som rör investeringar i elsammanlänkning, lagring av el, projekt för smarta nät samt gasinfrastruktur. För att ge stöd till unionens mål för minskade koldioxidutsläpp, integrering av den inre marknaden och försörjningstrygghet bör teknik och projekt som bidrar till övergången till en ekonomi med låga utsläpp vederbörligen beaktas och prioriteras. Kommissionen kommer att försöka öka antalet projekt för gränsöverskridande smarta nät och innovativ lagring samt koldioxidtransport som får stöd inom ramen för FSE. |
| --- | --- |

(29)

Innovativ infrastrukturteknik som möjliggör omställning till utsläppssnåla energi- och mobilitetssystem och förbättrar försörjningstryggheten samtidigt som man strävar efter att stärka unionens energioberoende, är nödvändiga för unionens strategi för minskade koldioxidutsläpp. Kommissionen underströk särskilt i sitt Meddelande om att stärka Europas energinät av den 23 november 2017 att eftersom förnybar energi kommer att utgöra hälften av elproduktionen senast 2030 kommer elektriciteten i allt högre grad att driva på minskningen av koldioxidutsläpp i sektorer där fossila bränslen hittills har dominerat, t.ex. transport, industri och uppvärmning och kylning, och att den transeuropeiska politiken för energiinfrastruktur i enlighet med detta måste inriktas mot projekt som rör investeringar i elsammanlänkning, lagring av el, projekt för smarta nät samt gasinfrastruktur. För att ge stöd till unionens mål för minskade koldioxidutsläpp, integrering av den inre marknaden och försörjningstrygghet bör teknik och projekt som bidrar till övergången till en ekonomi med låga utsläpp vederbörligen beaktas och prioriteras. Kommissionen kommer att försöka öka antalet projekt för gränsöverskridande smarta nät och innovativ lagring samt koldioxidtransport som får stöd inom ramen för FSE.

| (30) | Gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi ska möjliggöra kostnadseffektiv utbyggnad av förnybar energi i unionen och göra det möjligt att uppnå unionens bindande mål på minst 32 % förnybar energi år 2030 enligt artikel 3 i direktiv (EU) 2018/2001 och ska bidra till strategisk spridning av innovativ teknik för förnybar energi. Några belysande exempel på teknik som är stödberättigande är produktion av förnybar energi från land- och havsbaserad vindkraft, solenergi, hållbar biomassa, havsenergi, geotermisk energi eller kombinationer av dessa, nätanslutning för dessa tekniker samt ytterligare aspekter såsom lagrings- eller konverteringsanläggningar. Stödberättigande åtgärder är inte begränsade till elsektorn utan kan omfatta andra energibärare och potentiell integrering av sektorer, t.ex. med uppvärmning och kylning, kraft till gas, lagring och transport. I syfte att bevara flexibiliteten när det gäller tekniska framsteg och den tekniska utvecklingen är denna förteckning inte uttömmande. Sådana projekt innebär inte nödvändigtvis en fysisk koppling mellan de samarbetande medlemsstaterna. Dessa projekt kan vara belägna i endast en av de berörda medlemsstaterna, under förutsättning att de allmänna kriterierna i del IV i bilagan till denna förordning är tillämpliga. |
| --- | --- |

(30)

Gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi ska möjliggöra kostnadseffektiv utbyggnad av förnybar energi i unionen och göra det möjligt att uppnå unionens bindande mål på minst 32 % förnybar energi år 2030 enligt artikel 3 i direktiv (EU) 2018/2001 och ska bidra till strategisk spridning av innovativ teknik för förnybar energi. Några belysande exempel på teknik som är stödberättigande är produktion av förnybar energi från land- och havsbaserad vindkraft, solenergi, hållbar biomassa, havsenergi, geotermisk energi eller kombinationer av dessa, nätanslutning för dessa tekniker samt ytterligare aspekter såsom lagrings- eller konverteringsanläggningar. Stödberättigande åtgärder är inte begränsade till elsektorn utan kan omfatta andra energibärare och potentiell integrering av sektorer, t.ex. med uppvärmning och kylning, kraft till gas, lagring och transport. I syfte att bevara flexibiliteten när det gäller tekniska framsteg och den tekniska utvecklingen är denna förteckning inte uttömmande. Sådana projekt innebär inte nödvändigtvis en fysisk koppling mellan de samarbetande medlemsstaterna. Dessa projekt kan vara belägna i endast en av de berörda medlemsstaterna, under förutsättning att de allmänna kriterierna i del IV i bilagan till denna förordning är tillämpliga.

| (31) | För att stödja gränsöverskridande samarbete inom området förnybar energi och marknadsgenomslaget för projekt bör kommissionen underlätta utvecklingen av gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi. Om marknadsgenomslaget för gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi är otillräckligt i energisektorn bör outnyttjade budgetmedel avsedda för gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi användas för att uppfylla målen för de transeuropeiska energinäten i samband med åtgärder som rör projekt av gemensamt intresse i enlighet med förordning (EU) nr 347/2013, innan man överväger att eventuellt använda dem till unionens finansieringsmekanism för förnybar energi som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 (14). |
| --- | --- |

(31)

För att stödja gränsöverskridande samarbete inom området förnybar energi och marknadsgenomslaget för projekt bör kommissionen underlätta utvecklingen av gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi. Om marknadsgenomslaget för gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi är otillräckligt i energisektorn bör outnyttjade budgetmedel avsedda för gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi användas för att uppfylla målen för de transeuropeiska energinäten i samband med åtgärder som rör projekt av gemensamt intresse i enlighet med förordning (EU) nr 347/2013, innan man överväger att eventuellt använda dem till unionens finansieringsmekanism för förnybar energi som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 (14).

| (32) | Det är nödvändigt att stödja projekt för smarta nät som integrerar elproduktion, eldistribution eller elförbrukning genom att använda ett system för realtidsstyrning och påverka de gränsöverskridande energiflödena. Stöd från FSE till sådana projekt bör också återspegla smarta näts centrala betydelse för energiomställningen och bör bidra till att komma till rätta med finansieringsunderskott som för närvarande hämmar investeringar i storskalig utbyggnad av tekniken för smarta nät. |
| --- | --- |

(32)

Det är nödvändigt att stödja projekt för smarta nät som integrerar elproduktion, eldistribution eller elförbrukning genom att använda ett system för realtidsstyrning och påverka de gränsöverskridande energiflödena. Stöd från FSE till sådana projekt bör också återspegla smarta näts centrala betydelse för energiomställningen och bör bidra till att komma till rätta med finansieringsunderskott som för närvarande hämmar investeringar i storskalig utbyggnad av tekniken för smarta nät.

| (33) | Inom ramen för unionens stöd bör man särskilt beakta gränsöverskridande sammanlänkningar av energinäten, inbegripet de som krävs för att nå elsammanlänkningsmålet på 10 % för 2020 och målet på 15 % för 2030 som fastställs i förordning (EU) 2018/1999. Utbyggnaden av elsammanlänkningar är avgörande för att man ska kunna integrera marknaderna och avskaffa energiisoleringen genom att släppa in mer förnybar energi i systemet och därigenom dra nytta av de olika portföljerna för efterfrågan och tillgång på förnybar energi samt av havsbaserade vindkraftsnät och smarta nät och integrera alla länder i en likvid och konkurrenskraftig energimarknad. |
| --- | --- |

(33)

Inom ramen för unionens stöd bör man särskilt beakta gränsöverskridande sammanlänkningar av energinäten, inbegripet de som krävs för att nå elsammanlänkningsmålet på 10 % för 2020 och målet på 15 % för 2030 som fastställs i förordning (EU) 2018/1999. Utbyggnaden av elsammanlänkningar är avgörande för att man ska kunna integrera marknaderna och avskaffa energiisoleringen genom att släppa in mer förnybar energi i systemet och därigenom dra nytta av de olika portföljerna för efterfrågan och tillgång på förnybar energi samt av havsbaserade vindkraftsnät och smarta nät och integrera alla länder i en likvid och konkurrenskraftig energimarknad.

| (34) | Förverkligandet av en digital inre marknad förutsätter en underliggande infrastruktur för digital konnektivitet. Digitaliseringen av unionens industri och moderniseringen av sektorer som transport, energi, hälso- och sjukvård och offentlig administration är beroende av allmän tillgång till tillförlitliga och överkomliga nät med hög eller mycket hög kapacitet. Digital konnektivitet har blivit en avgörande faktor för att överbrygga ekonomiska, sociala och territoriella gränser och därmed stödja moderniseringen av lokala ekonomier och ge en grund för diversifieringen av ekonomisk verksamhet. FSE:s tillämpningsområde inom området infrastruktur för digital konnektivitet bör justeras för att återspegla dess ökade betydelse för ekonomin och samhället i stort. Det är därför nödvändigt att fastställa vilka projekt av gemensamt intresse avseende infrastruktur för digital konnektivitet som behövs för att uppnå unionens mål om en digital inre marknad, och att upphäva Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 283/2014 (15). |
| --- | --- |

(34)

Förverkligandet av en digital inre marknad förutsätter en underliggande infrastruktur för digital konnektivitet. Digitaliseringen av unionens industri och moderniseringen av sektorer som transport, energi, hälso- och sjukvård och offentlig administration är beroende av allmän tillgång till tillförlitliga och överkomliga nät med hög eller mycket hög kapacitet. Digital konnektivitet har blivit en avgörande faktor för att överbrygga ekonomiska, sociala och territoriella gränser och därmed stödja moderniseringen av lokala ekonomier och ge en grund för diversifieringen av ekonomisk verksamhet. FSE:s tillämpningsområde inom området infrastruktur för digital konnektivitet bör justeras för att återspegla dess ökade betydelse för ekonomin och samhället i stort. Det är därför nödvändigt att fastställa vilka projekt av gemensamt intresse avseende infrastruktur för digital konnektivitet som behövs för att uppnå unionens mål om en digital inre marknad, och att upphäva Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 283/2014 (15).

| (35) | I sitt meddelande av den 14 september 2016 med titeln Konnektivitet för en konkurrenskraftig digital inre marknad – mot ett europeiskt gigabitsamhälle (strategin för gigabitsamhället) fastställer kommissionen strategiska mål för 2025 i syfte att optimera investeringar i infrastruktur för digital konnektivitet. Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1972 (16) syftar bl.a. till att skapa ett regelverk som ger incitament till privata investeringar i nät för digital konnektivitet. Det står dock klart att nätutbyggnad inte heller fortsättningsvis kommer att vara kommersiellt bärkraftig i många områden i hela unionen, till följd av olika faktorer såsom avlägset läge, territoriella eller geografiska särdrag och låg befolkningstäthet och av olika socioekonomiska faktorer, och därför snarast möjligt behöver uppmärksammas ytterligare. FSE bör därför justeras så att den bidrar till uppnåendet av de strategiska mål som fastställs i strategin för gigabitsamhället, som strävar efter att bidra till balans mellan landsbygdens och städernas utveckling och komplettera det stöd som erbjuds till utbyggnad av nät med mycket hög kapacitet genom andra program, särskilt Eruf, Sammanhållningsfonden och InvestEU-programmet. |
| --- | --- |

(35)

I sitt meddelande av den 14 september 2016 med titeln Konnektivitet för en konkurrenskraftig digital inre marknad – mot ett europeiskt gigabitsamhälle (strategin för gigabitsamhället) fastställer kommissionen strategiska mål för 2025 i syfte att optimera investeringar i infrastruktur för digital konnektivitet. Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1972 (16) syftar bl.a. till att skapa ett regelverk som ger incitament till privata investeringar i nät för digital konnektivitet. Det står dock klart att nätutbyggnad inte heller fortsättningsvis kommer att vara kommersiellt bärkraftig i många områden i hela unionen, till följd av olika faktorer såsom avlägset läge, territoriella eller geografiska särdrag och låg befolkningstäthet och av olika socioekonomiska faktorer, och därför snarast möjligt behöver uppmärksammas ytterligare. FSE bör därför justeras så att den bidrar till uppnåendet av de strategiska mål som fastställs i strategin för gigabitsamhället, som strävar efter att bidra till balans mellan landsbygdens och städernas utveckling och komplettera det stöd som erbjuds till utbyggnad av nät med mycket hög kapacitet genom andra program, särskilt Eruf, Sammanhållningsfonden och InvestEU-programmet.

| (36) | Samtidigt som alla nät för digital konnektivitet som är anslutna till internet till sin natur är transeuropeiska, vilket huvudsakligen är en följd av funktionen hos de tillämpningar och tjänster som de möjliggör, bör prioritet för stöd via FSE ges till åtgärder som har den största förväntade inverkan på den digitala inre marknaden, bl.a. genom deras samstämmighet med målen i strategin för gigabitsamhället, samt på den digitala omvandlingen av ekonomin och samhället, med beaktande av noterade marknadsmisslyckanden och hinder för genomförande. |
| --- | --- |

(36)

Samtidigt som alla nät för digital konnektivitet som är anslutna till internet till sin natur är transeuropeiska, vilket huvudsakligen är en följd av funktionen hos de tillämpningar och tjänster som de möjliggör, bör prioritet för stöd via FSE ges till åtgärder som har den största förväntade inverkan på den digitala inre marknaden, bl.a. genom deras samstämmighet med målen i strategin för gigabitsamhället, samt på den digitala omvandlingen av ekonomin och samhället, med beaktande av noterade marknadsmisslyckanden och hinder för genomförande.

| (37) | Skolor, universitet, bibliotek, lokala, regionala eller nationella myndigheter, huvudleverantörer av offentliga tjänster, sjukhus och vårdenheter, knutpunkter för transporter och utpräglat digitaliserade företag är enheter och platser som kan påverka den viktiga socioekonomiska utvecklingen i de områden där de är belägna, inklusive landsbygdsområden och glesbefolkade områden. Sådana socioekonomiska drivkrafter behöver ligga i framkant i fråga om gigabitkonnektivitet för att ge tillgång till de bästa tjänsterna och tillämpningarna för hushåll, företag och lokalsamhällen i unionen. FSE bör stödja åtkomst till nät med mycket hög kapacitet, däribland 5G-system och annan konnektivitet enligt den senaste tekniken som kan tillhandahålla gigabitkonnektivitet för dessa socioekonomiska drivkrafter, för att maximera de positiva effekter de har på hela ekonomin och samhället inom deras områden, bland annat genom att skapa större efterfrågan på konnektivitet och tjänster. |
| --- | --- |

(37)

Skolor, universitet, bibliotek, lokala, regionala eller nationella myndigheter, huvudleverantörer av offentliga tjänster, sjukhus och vårdenheter, knutpunkter för transporter och utpräglat digitaliserade företag är enheter och platser som kan påverka den viktiga socioekonomiska utvecklingen i de områden där de är belägna, inklusive landsbygdsområden och glesbefolkade områden. Sådana socioekonomiska drivkrafter behöver ligga i framkant i fråga om gigabitkonnektivitet för att ge tillgång till de bästa tjänsterna och tillämpningarna för hushåll, företag och lokalsamhällen i unionen. FSE bör stödja åtkomst till nät med mycket hög kapacitet, däribland 5G-system och annan konnektivitet enligt den senaste tekniken som kan tillhandahålla gigabitkonnektivitet för dessa socioekonomiska drivkrafter, för att maximera de positiva effekter de har på hela ekonomin och samhället inom deras områden, bland annat genom att skapa större efterfrågan på konnektivitet och tjänster.

| (38) | Ej uppkopplade territorier i hela unionen utgör flaskhalsar och ej utnyttjad potential för den digitala inre marknaden. I de flesta avlägsna landsbygdsområden kan internetkonnektivitet med hög kvalitet spela en viktig roll för att förhindra digital utestängning, isolering och avfolkning, genom att kostnaderna för att tillhandahålla både varor och tjänster blir lägre och det avlägsna läget delvis kompenseras. Internetkonnektivitet med hög kvalitet är nödvändig för nya ekonomiska möjligheter i form av t.ex. precisionsjordbruk eller utveckling av en bioekonomi i landsbygdsområden. FSE bör bidra till att erbjuda fast eller trådlös konnektivitet med mycket hög kapacitet till alla hushåll i unionen, såväl på landsbygden som i tätorterna, med inriktning på sådan utbyggnad där en viss grad av marknadsmisslyckande har noterats och som kan åtgärdas med lågintensiva bidrag. Synergierna mellan de åtgärder som får stöd genom FSE bör maximeras, med vederbörlig hänsyn till koncentrationen av socioekonomiska drivkrafter i ett visst område och till den finansieringsnivå som krävs för att skapa täckning. FSE bör dessutom sikta mot att uppnå en omfattande täckning av hushåll och territorier eftersom det är oekonomiskt att i ett senare skede fylla igen luckor i ett område som redan har getts täckning. |
| --- | --- |

(38)

Ej uppkopplade territorier i hela unionen utgör flaskhalsar och ej utnyttjad potential för den digitala inre marknaden. I de flesta avlägsna landsbygdsområden kan internetkonnektivitet med hög kvalitet spela en viktig roll för att förhindra digital utestängning, isolering och avfolkning, genom att kostnaderna för att tillhandahålla både varor och tjänster blir lägre och det avlägsna läget delvis kompenseras. Internetkonnektivitet med hög kvalitet är nödvändig för nya ekonomiska möjligheter i form av t.ex. precisionsjordbruk eller utveckling av en bioekonomi i landsbygdsområden. FSE bör bidra till att erbjuda fast eller trådlös konnektivitet med mycket hög kapacitet till alla hushåll i unionen, såväl på landsbygden som i tätorterna, med inriktning på sådan utbyggnad där en viss grad av marknadsmisslyckande har noterats och som kan åtgärdas med lågintensiva bidrag. Synergierna mellan de åtgärder som får stöd genom FSE bör maximeras, med vederbörlig hänsyn till koncentrationen av socioekonomiska drivkrafter i ett visst område och till den finansieringsnivå som krävs för att skapa täckning. FSE bör dessutom sikta mot att uppnå en omfattande täckning av hushåll och territorier eftersom det är oekonomiskt att i ett senare skede fylla igen luckor i ett område som redan har getts täckning.

| (39) | FSE bör dessutom, på grundval av framgångarna med initiativet WiFi4EU, fortsätta att stödja tillhandahållandet av kostnadsfri, säker, högkvalitativ, lokal, trådlös konnektivitet på centrala platser för det lokala offentliga livet, inbegripet enheter med ett offentligt uppdrag, t.ex. offentliga myndigheter och leverantörer av offentliga tjänster, samt platser utomhus som är tillgängliga för allmänheten, för att främja unionens digitala vision i lokalsamhällen. |
| --- | --- |

(39)

FSE bör dessutom, på grundval av framgångarna med initiativet WiFi4EU, fortsätta att stödja tillhandahållandet av kostnadsfri, säker, högkvalitativ, lokal, trådlös konnektivitet på centrala platser för det lokala offentliga livet, inbegripet enheter med ett offentligt uppdrag, t.ex. offentliga myndigheter och leverantörer av offentliga tjänster, samt platser utomhus som är tillgängliga för allmänheten, för att främja unionens digitala vision i lokalsamhällen.

| (40) | Digital infrastruktur är en viktig språngbräda för innovation. För att FSE ska få största möjliga effekt bör den inriktas på att finansiera den digitala infrastrukturen. Enskilda digitala tjänster och tillämpningar, t.ex. sådana som omfattar olika tekniker för distribuerade liggare eller som använder artificiell intelligens, bör därför inte omfattas av FSE utan i stället på lämpligt sätt hanteras genom andra instrument, såsom programmet för ett digitalt Europa som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/694 (17). Det är också viktigt att maximera synergierna mellan olika program. |
| --- | --- |

(40)

Digital infrastruktur är en viktig språngbräda för innovation. För att FSE ska få största möjliga effekt bör den inriktas på att finansiera den digitala infrastrukturen. Enskilda digitala tjänster och tillämpningar, t.ex. sådana som omfattar olika tekniker för distribuerade liggare eller som använder artificiell intelligens, bör därför inte omfattas av FSE utan i stället på lämpligt sätt hanteras genom andra instrument, såsom programmet för ett digitalt Europa som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/694 (17). Det är också viktigt att maximera synergierna mellan olika program.

| (41) | Bärkraften i den väntade nästa generationen av digitala tjänster, såsom tjänster med avseende på ”sakernas internet”, och digitala applikationer, som förväntas skapa betydande nytta inom flera olika sektorer och för samhället i stort, kommer att kräva oavbruten gränsöverskridande täckning med 5G-system, särskilt för att göra det möjligt för användare och föremål att förbli uppkopplade när de är i rörelse. Scenarierna för 5G-utbyggnadens kostnadsdelning är dock fortsatt oklara och riskerna med kommersiell utbyggnad inom vissa nyckelområden upplevs som mycket höga. Vägkorridorer och järnvägsförbindelser förväntas bli viktiga områden för den första fasen av nya tillämpningar inom området för uppkopplad mobilitet, och utgör därför centrala gränsöverskridande projekt att finansiera inom ramen för FSE. |
| --- | --- |

(41)

Bärkraften i den väntade nästa generationen av digitala tjänster, såsom tjänster med avseende på ”sakernas internet”, och digitala applikationer, som förväntas skapa betydande nytta inom flera olika sektorer och för samhället i stort, kommer att kräva oavbruten gränsöverskridande täckning med 5G-system, särskilt för att göra det möjligt för användare och föremål att förbli uppkopplade när de är i rörelse. Scenarierna för 5G-utbyggnadens kostnadsdelning är dock fortsatt oklara och riskerna med kommersiell utbyggnad inom vissa nyckelområden upplevs som mycket höga. Vägkorridorer och järnvägsförbindelser förväntas bli viktiga områden för den första fasen av nya tillämpningar inom området för uppkopplad mobilitet, och utgör därför centrala gränsöverskridande projekt att finansiera inom ramen för FSE.

| (42) | Utbyggnaden av stomnät för elektronisk kommunikation, inbegripet undervattenskablar som förbinder europeiska territorier med tredjeländer på andra kontinenter eller som förbinder europeiska öar, yttersta randområden eller utomeuropeiska länder och territorier, inbegripet via unionens territorialvatten och medlemsstaternas exklusiva ekonomiska zoner, behövs för att tillhandahålla nödvändig redundans för sådan central infrastruktur, för att öka kapaciteten och tåligheten i unionens digitala nät och för att bidra till territoriell sammanhållning. Sådana projekt saknar dock ofta kommersiell bärkraft utan offentligt stöd. Dessutom bör stöd vara tillgängligt för att komplettera europeiska högpresterande datorsystemresurser med adekvata anslutningar med terabitkapacitet. |
| --- | --- |

(42)

Utbyggnaden av stomnät för elektronisk kommunikation, inbegripet undervattenskablar som förbinder europeiska territorier med tredjeländer på andra kontinenter eller som förbinder europeiska öar, yttersta randområden eller utomeuropeiska länder och territorier, inbegripet via unionens territorialvatten och medlemsstaternas exklusiva ekonomiska zoner, behövs för att tillhandahålla nödvändig redundans för sådan central infrastruktur, för att öka kapaciteten och tåligheten i unionens digitala nät och för att bidra till territoriell sammanhållning. Sådana projekt saknar dock ofta kommersiell bärkraft utan offentligt stöd. Dessutom bör stöd vara tillgängligt för att komplettera europeiska högpresterande datorsystemresurser med adekvata anslutningar med terabitkapacitet.

| (43) | Åtgärder som bidrar till projekt av gemensamt intresse inom området infrastruktur för digital konnektivitet bör använda den bästa tillgängliga och bäst lämpade tekniken för det specifika projektet, vilken erbjuder den bästa balansen mellan den senaste tekniken i fråga om dataflödeskapacitet, överföringssäkerhet, nättålighet och kostnadseffektivitet. Sådan utbyggnad bör prioriteras genom arbetsprogram, med beaktande av de kriterier som fastställs i denna förordning. Utbyggnad av nät med mycket hög kapacitet kan inkludera passiv infrastruktur för att maximera både socioekonomisk nytta och miljönytta. Slutligen bör hänsyn tas till den potentiella spridningseffekten i form av konnektivitet när åtgärder prioriteras, t.ex. när ett påbörjat projekt kan förbättra affärsnyttan för framtida utbyggnad som leder till ytterligare täckning av territorier och befolkning inom områden som dittills saknat täckning. |
| --- | --- |

(43)

Åtgärder som bidrar till projekt av gemensamt intresse inom området infrastruktur för digital konnektivitet bör använda den bästa tillgängliga och bäst lämpade tekniken för det specifika projektet, vilken erbjuder den bästa balansen mellan den senaste tekniken i fråga om dataflödeskapacitet, överföringssäkerhet, nättålighet och kostnadseffektivitet. Sådan utbyggnad bör prioriteras genom arbetsprogram, med beaktande av de kriterier som fastställs i denna förordning. Utbyggnad av nät med mycket hög kapacitet kan inkludera passiv infrastruktur för att maximera både socioekonomisk nytta och miljönytta. Slutligen bör hänsyn tas till den potentiella spridningseffekten i form av konnektivitet när åtgärder prioriteras, t.ex. när ett påbörjat projekt kan förbättra affärsnyttan för framtida utbyggnad som leder till ytterligare täckning av territorier och befolkning inom områden som dittills saknat täckning.

| (44) | Unionen har utvecklat sin egen satellitteknik för PNT (positionsbestämning, navigering och tidsbestämning) (Galileo- och Egnosprogrammen) och sitt eget jordobservations- och jordövervakningsprogram (Copernicus). Galileo- och Egnosprogrammen och Copernicusprogrammet erbjuder avancerade tjänster som innebär stor ekonomisk nytta för offentliga och privata användare. Därför bör all infrastruktur för transport, energi eller digitalisering som finansieras genom FSE – och som utnyttjar PNT- eller jordobservationstjänster – vara tekniskt kompatibel med dessa program. |
| --- | --- |

(44)

Unionen har utvecklat sin egen satellitteknik för PNT (positionsbestämning, navigering och tidsbestämning) (Galileo- och Egnosprogrammen) och sitt eget jordobservations- och jordövervakningsprogram (Copernicus). Galileo- och Egnosprogrammen och Copernicusprogrammet erbjuder avancerade tjänster som innebär stor ekonomisk nytta för offentliga och privata användare. Därför bör all infrastruktur för transport, energi eller digitalisering som finansieras genom FSE – och som utnyttjar PNT- eller jordobservationstjänster – vara tekniskt kompatibel med dessa program.

| (45) | De positiva resultaten från den första ansökningsomgången med blandfinansiering som utlystes inom ramen för det nuvarande programmet under 2017 bekräftade relevansen och mervärdet i att använda unionsbidrag för blandfinansiering tillsammans med finansiering från Europeiska investeringsbanken och offentliga finansinstitut samt från andra privata finansinstitut och investerare, inbegripet genom offentlig-privata partnerskap. Blandfinansiering bör bidra till att attrahera privata investeringar och till att skapa hävstångseffekter för den offentliga sektorns totala bidrag i enlighet med målen för InvestEU-programmet. FSE bör därför fortsätta att stödja åtgärder som kan finansieras med en kombination av unionsbidrag och andra finansieringskällor. |
| --- | --- |

(45)

De positiva resultaten från den första ansökningsomgången med blandfinansiering som utlystes inom ramen för det nuvarande programmet under 2017 bekräftade relevansen och mervärdet i att använda unionsbidrag för blandfinansiering tillsammans med finansiering från Europeiska investeringsbanken och offentliga finansinstitut samt från andra privata finansinstitut och investerare, inbegripet genom offentlig-privata partnerskap. Blandfinansiering bör bidra till att attrahera privata investeringar och till att skapa hävstångseffekter för den offentliga sektorns totala bidrag i enlighet med målen för InvestEU-programmet. FSE bör därför fortsätta att stödja åtgärder som kan finansieras med en kombination av unionsbidrag och andra finansieringskällor.

| (46) | Inom transportsektorn bör de belopp som används för blandfinansieringsinsatser inte överstiga 10 % av beloppet i rubrik 1.2 i den fleråriga budgetramen 2021–2027. Det bör vara möjligt att använda blandfinansieringsinsatser exempelvis för åtgärder som rör smart, driftskompatibel, hållbar, inkluderande, tillgänglig, säker och trygg mobilitet. |
| --- | --- |

(46)

Inom transportsektorn bör de belopp som används för blandfinansieringsinsatser inte överstiga 10 % av beloppet i rubrik 1.2 i den fleråriga budgetramen 2021–2027. Det bör vara möjligt att använda blandfinansieringsinsatser exempelvis för åtgärder som rör smart, driftskompatibel, hållbar, inkluderande, tillgänglig, säker och trygg mobilitet.

| (47) | FSE:s politiska mål ska också hanteras med hjälp av finansieringsinstrument och budgetgarantier inom InvestEU-programmets politikområden. FSE:s åtgärder bör användas för att främja investeringar genom att ta itu med marknadsmisslyckanden eller icke-optimala investeringssituationer på ett proportionellt sätt och utan att duplicera eller utestänga privat finansiering, i synnerhet när åtgärder inte är kommersiellt bärkraftiga men har ett klart unionsmervärde. |
| --- | --- |

(47)

FSE:s politiska mål ska också hanteras med hjälp av finansieringsinstrument och budgetgarantier inom InvestEU-programmets politikområden. FSE:s åtgärder bör användas för att främja investeringar genom att ta itu med marknadsmisslyckanden eller icke-optimala investeringssituationer på ett proportionellt sätt och utan att duplicera eller utestänga privat finansiering, i synnerhet när åtgärder inte är kommersiellt bärkraftiga men har ett klart unionsmervärde.

| (48) | För att gynna den integrerade utvecklingen av innovationscykeln är det nödvändigt att säkerställa komplementaritet mellan de innovativa lösningar som utvecklas inom ramen för unionens ramprogram för forskning och innovation och de innovativa lösningar som sprids med stöd från FSE. I detta syfte ska synergier med programmet Horisont Europa, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 (18), säkerställa att forsknings- och innovationsbehoven i transport-, energi- och digitaliseringssektorerna inom unionen identifieras och fastställs under Horisont Europas strategiska planeringsprocess. Vidare ska synergier med Horisont Europa säkerställa att FSE stöder införande och utbyggnad i stor skala av innovativa tekniker och lösningar inom områdena transport, energi och digital infrastruktur, särskilt när de är ett resultat av Horisont Europa. Dessutom ska synergier med Horisont Europa säkerställa att utbytet av information och data mellan Horisont Europa och FSE underlättas, t.ex. genom att teknik från Horisont Europa med en hög grad av marknadsmognad som kan vidareutvecklas genom FSE lyfts fram. |
| --- | --- |

(48)

För att gynna den integrerade utvecklingen av innovationscykeln är det nödvändigt att säkerställa komplementaritet mellan de innovativa lösningar som utvecklas inom ramen för unionens ramprogram för forskning och innovation och de innovativa lösningar som sprids med stöd från FSE. I detta syfte ska synergier med programmet Horisont Europa, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 (18), säkerställa att forsknings- och innovationsbehoven i transport-, energi- och digitaliseringssektorerna inom unionen identifieras och fastställs under Horisont Europas strategiska planeringsprocess. Vidare ska synergier med Horisont Europa säkerställa att FSE stöder införande och utbyggnad i stor skala av innovativa tekniker och lösningar inom områdena transport, energi och digital infrastruktur, särskilt när de är ett resultat av Horisont Europa. Dessutom ska synergier med Horisont Europa säkerställa att utbytet av information och data mellan Horisont Europa och FSE underlättas, t.ex. genom att teknik från Horisont Europa med en hög grad av marknadsmognad som kan vidareutvecklas genom FSE lyfts fram.

| (49) | FSE:s löptid är anpassad till den fleråriga budgetramens löptid. I denna förordning bör en finansieringsram fastställas för hela perioden 2021–2027 som ska utgöra det särskilda referensbeloppet i den mening som avses i punkt 18 i det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (19) för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet. |
| --- | --- |

(49)

FSE:s löptid är anpassad till den fleråriga budgetramens löptid. I denna förordning bör en finansieringsram fastställas för hela perioden 2021–2027 som ska utgöra det särskilda referensbeloppet i den mening som avses i punkt 18 i det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (19) för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet.

| (50) | På unionsnivå utgör den europeiska planeringsterminen ramen inom vilken nationella reformprioriteringar identifieras och genomförandet av dem övervakas. Medlemsstaterna tar fram sina egna nationella fleråriga investeringsstrategier till stöd för dessa reformprioriteringar. Dessa strategier bör läggas fram tillsammans med de årliga nationella reformprogrammen i syfte att ange huvuddragen för och samordna prioriterade investeringsprojekt som ska få nationell finansiering eller unionsfinansiering, eller både och. De bör också bidra till att unionsfinansieringen används på ett enhetligt sätt och maximera det ekonomiska stödets mervärde, särskilt vad gäller stöd från Eruf och Sammanhållningsfonden, Europeiska investeringsstabiliseringsfunktionen, InvestEU-programmet och FSE, om så är relevant. Ekonomiskt stöd bör också användas på ett sätt som är förenligt med energi- och klimatplaner på unionsnivå och nationell nivå, om så är relevant. |
| --- | --- |

(50)

På unionsnivå utgör den europeiska planeringsterminen ramen inom vilken nationella reformprioriteringar identifieras och genomförandet av dem övervakas. Medlemsstaterna tar fram sina egna nationella fleråriga investeringsstrategier till stöd för dessa reformprioriteringar. Dessa strategier bör läggas fram tillsammans med de årliga nationella reformprogrammen i syfte att ange huvuddragen för och samordna prioriterade investeringsprojekt som ska få nationell finansiering eller unionsfinansiering, eller både och. De bör också bidra till att unionsfinansieringen används på ett enhetligt sätt och maximera det ekonomiska stödets mervärde, särskilt vad gäller stöd från Eruf och Sammanhållningsfonden, Europeiska investeringsstabiliseringsfunktionen, InvestEU-programmet och FSE, om så är relevant. Ekonomiskt stöd bör också användas på ett sätt som är förenligt med energi- och klimatplaner på unionsnivå och nationell nivå, om så är relevant.

| (51) | Övergripande finansiella regler som antas av Europaparlamentet och rådet på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget är tillämpliga på denna förordning. Dessa regler fastställs i budgetförordningen och anger särskilt bestämmelser om budgetens uppställning och genomförande genom bidrag, priser, upphandling och indirekt genomförande samt föreskriver kontroller av ansvaret hos aktörer i budgetförvaltningen. Regler som antas på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget omfattar även en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten. |
| --- | --- |

(51)

Övergripande finansiella regler som antas av Europaparlamentet och rådet på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget är tillämpliga på denna förordning. Dessa regler fastställs i budgetförordningen och anger särskilt bestämmelser om budgetens uppställning och genomförande genom bidrag, priser, upphandling och indirekt genomförande samt föreskriver kontroller av ansvaret hos aktörer i budgetförvaltningen. Regler som antas på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget omfattar även en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten.

| (52) | Valet av finansieringstyp och genomförandemetod inom ramen för denna förordning bör göras utifrån vad som är bäst för att uppnå åtgärdernas specifika mål och åstadkomma resultat, med särskild hänsyn till kostnader för kontroller, administrativa bördor och förväntad risk för bristande efterlevnad. Vid sådana val bör användning av enhetsbelopp, schablonsatser och enhetskostnader samt finansiering som inte är kopplad till kostnaderna, i den mening som avses i artikel 125.1 i budgetförordningen, övervägas. |
| --- | --- |

(52)

Valet av finansieringstyp och genomförandemetod inom ramen för denna förordning bör göras utifrån vad som är bäst för att uppnå åtgärdernas specifika mål och åstadkomma resultat, med särskild hänsyn till kostnader för kontroller, administrativa bördor och förväntad risk för bristande efterlevnad. Vid sådana val bör användning av enhetsbelopp, schablonsatser och enhetskostnader samt finansiering som inte är kopplad till kostnaderna, i den mening som avses i artikel 125.1 i budgetförordningen, övervägas.

| (53) | Rättsliga enheter som är etablerade i unionen bör i största möjliga utsträckning kunna delta på ömsesidig grund i motsvarande program i tredjeländer som deltar i FSE. |
| --- | --- |

(53)

Rättsliga enheter som är etablerade i unionen bör i största möjliga utsträckning kunna delta på ömsesidig grund i motsvarande program i tredjeländer som deltar i FSE.

| (54) | Tredjeländer som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) får delta i unionens program inom ramen för det samarbete som inrättas genom avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (20) (EES-avtalet), av vilket följer att programmen ska genomföras på grundval av ett beslut antaget inom ramen för det avtalet. Tredjeländer får också delta på grundval av andra rättsliga instrument. En särskild bestämmelse bör införas i denna förordning som kräver att tredjeländer beviljar de rättigheter och den tillgång som krävs för att den behöriga utanordnaren, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och revisionsrätten ska kunna utöva sina respektive befogenheter på ett heltäckande sätt. |
| --- | --- |

(54)

Tredjeländer som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) får delta i unionens program inom ramen för det samarbete som inrättas genom avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (20) (EES-avtalet), av vilket följer att programmen ska genomföras på grundval av ett beslut antaget inom ramen för det avtalet. Tredjeländer får också delta på grundval av andra rättsliga instrument. En särskild bestämmelse bör införas i denna förordning som kräver att tredjeländer beviljar de rättigheter och den tillgång som krävs för att den behöriga utanordnaren, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och revisionsrätten ska kunna utöva sina respektive befogenheter på ett heltäckande sätt.

| (55) | Reglerna för tilldelning av bidrag fastställs i budgetförordningen. För att beakta särdragen hos de åtgärder som stöds av FSE och säkerställa enhetligt genomförande i de sektorer som omfattas av FSE är det nödvändigt att lämna ytterligare vägledning om stödberättigande- och tilldelningskriterierna. Valet av insatser och finansieringen av dessa bör endast omfattas av de villkor som föreskrivs i den här förordningen och i budgetförordningen. Utan att det påverkar tillämpningen av budgetförordningen bör arbetsprogrammen kunna föreskriva förenklade förfaranden. |
| --- | --- |

(55)

Reglerna för tilldelning av bidrag fastställs i budgetförordningen. För att beakta särdragen hos de åtgärder som stöds av FSE och säkerställa enhetligt genomförande i de sektorer som omfattas av FSE är det nödvändigt att lämna ytterligare vägledning om stödberättigande- och tilldelningskriterierna. Valet av insatser och finansieringen av dessa bör endast omfattas av de villkor som föreskrivs i den här förordningen och i budgetförordningen. Utan att det påverkar tillämpningen av budgetförordningen bör arbetsprogrammen kunna föreskriva förenklade förfaranden.

| (56) | I enlighet med budgetförordningen fastställs urvals- och tilldelningskriterierna i arbetsprogrammen. I transportsektorn bör ett projekts kvalitet och relevans även bedömas med hänsyn till dess förväntade inverkan på den europeiska konnektiviteten, dess överensstämmelse med tillgänglighetskraven och dess strategi för framtida underhållsbehov. |
| --- | --- |

(56)

I enlighet med budgetförordningen fastställs urvals- och tilldelningskriterierna i arbetsprogrammen. I transportsektorn bör ett projekts kvalitet och relevans även bedömas med hänsyn till dess förväntade inverkan på den europeiska konnektiviteten, dess överensstämmelse med tillgänglighetskraven och dess strategi för framtida underhållsbehov.

| (57) | I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (21) samt rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 (22), (Euratom, EG) nr 2185/96 (23) och (EU) 2017/1939 (24) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet åtgärder avseende förebyggande, upptäckt, korrigering och utredning av oriktigheter, inklusive bedrägerier, avseende krav på återbetalning av belopp som förlorats, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt, när så är lämpligt, avseende påförande av administrativa sanktioner. I enlighet med förordningarna (Euratom, EG) nr 2185/96 och (EU, Euratom) nr 883/2013 har Olaf befogenhet att göra administrativa utredningar, inklusive kontroller och inspektioner på platsen, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägerier, korruption eller annan olaglig verksamhet som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen. I enlighet med förordning (EU) 2017/1939 har Europeiska åklagarmyndigheten befogenhet att utreda och lagföra brott som skadar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med vad som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (25). I enlighet med budgetförordningen ska varje person eller enhet som mottar medel från unionen samarbeta till fullo för att skydda unionens ekonomiska intressen, bevilja kommissionen, Olaf, revisionsrätten och – när det gäller de medlemsstater som deltar i fördjupat samarbete enligt förordning (EU) 2017/1939 – Eppo de rättigheter och den tillgång som krävs och säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter. |
| --- | --- |

(57)

I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (21) samt rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 (22), (Euratom, EG) nr 2185/96 (23) och (EU) 2017/1939 (24) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet åtgärder avseende förebyggande, upptäckt, korrigering och utredning av oriktigheter, inklusive bedrägerier, avseende krav på återbetalning av belopp som förlorats, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt, när så är lämpligt, avseende påförande av administrativa sanktioner. I enlighet med förordningarna (Euratom, EG) nr 2185/96 och (EU, Euratom) nr 883/2013 har Olaf befogenhet att göra administrativa utredningar, inklusive kontroller och inspektioner på platsen, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägerier, korruption eller annan olaglig verksamhet som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen. I enlighet med förordning (EU) 2017/1939 har Europeiska åklagarmyndigheten befogenhet att utreda och lagföra brott som skadar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med vad som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (25). I enlighet med budgetförordningen ska varje person eller enhet som mottar medel från unionen samarbeta till fullo för att skydda unionens ekonomiska intressen, bevilja kommissionen, Olaf, revisionsrätten och – när det gäller de medlemsstater som deltar i fördjupat samarbete enligt förordning (EU) 2017/1939 – Eppo de rättigheter och den tillgång som krävs och säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter.

| (58) | I enlighet med rådets beslut 2013/755/EU (26) är personer och enheter i utomeuropeiska länder och territorier (ULT) berättigade till finansiering, med förbehåll för FSE:s regler och mål och eventuella ordningar som gäller för den medlemsstat till vilken det berörda utomeuropeiska landet eller territoriet är knutet. |
| --- | --- |

(58)

I enlighet med rådets beslut 2013/755/EU (26) är personer och enheter i utomeuropeiska länder och territorier (ULT) berättigade till finansiering, med förbehåll för FSE:s regler och mål och eventuella ordningar som gäller för den medlemsstat till vilken det berörda utomeuropeiska landet eller territoriet är knutet.

| (59) | Unionen bör eftersträva samstämmighet och synergier med unionsprogrammen för EU:s externa politik, inbegripet föranslutningsstöd som följer efter de åtaganden som gjorts mot bakgrund av kommissionens meddelande av den 6 februari 2018 med titeln Trovärdiga utsikter till EU-medlemskap och ett ökat EU-engagemang för västra Balkan. |
| --- | --- |

(59)

Unionen bör eftersträva samstämmighet och synergier med unionsprogrammen för EU:s externa politik, inbegripet föranslutningsstöd som följer efter de åtaganden som gjorts mot bakgrund av kommissionens meddelande av den 6 februari 2018 med titeln Trovärdiga utsikter till EU-medlemskap och ett ökat EU-engagemang för västra Balkan.

| (60) | När tredjeländer och enheter som är etablerade i tredjeländer deltar i åtgärder som bidrar till projekt av gemensamt intresse eller till gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi, bör ekonomiskt stöd vara tillgängligt endast om det är nödvändigt för att uppnå målen för dessa projekt. När det gäller gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi bör samarbete mellan en eller flera medlemsstater och ett tredjeland (inklusive inom energigemenskapen) respektera de villkor som fastställs i direktiv (EU) 2018/2001 om behovet av en fysisk koppling till unionen. |
| --- | --- |

(60)

När tredjeländer och enheter som är etablerade i tredjeländer deltar i åtgärder som bidrar till projekt av gemensamt intresse eller till gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi, bör ekonomiskt stöd vara tillgängligt endast om det är nödvändigt för att uppnå målen för dessa projekt. När det gäller gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi bör samarbete mellan en eller flera medlemsstater och ett tredjeland (inklusive inom energigemenskapen) respektera de villkor som fastställs i direktiv (EU) 2018/2001 om behovet av en fysisk koppling till unionen.

| (61) | I sitt meddelande av den 3 oktober 2017 med titeln Effektiv offentlig upphandling i och för EU konstaterar kommissionen att unionen är världens mest öppna marknad för offentlig upphandling men att unionens företag inte alltid har motsvarande tillträde i andra länder. Bidragsmottagare från FSE bör därför dra full nytta av de möjligheter till strategisk upphandling som ges i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU (27). |
| --- | --- |

(61)

I sitt meddelande av den 3 oktober 2017 med titeln Effektiv offentlig upphandling i och för EU konstaterar kommissionen att unionen är världens mest öppna marknad för offentlig upphandling men att unionens företag inte alltid har motsvarande tillträde i andra länder. Bidragsmottagare från FSE bör därför dra full nytta av de möjligheter till strategisk upphandling som ges i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU (27).

| (62) | Enligt punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (28) bör FSE utvärderas på grundval av information som samlats in i enlighet med särskilda övervakningskrav, såsom klimatspårning, samtidigt som en administrativ börda, särskilt för medlemsstaterna, och överreglering undviks. Dessa krav bör när så är lämpligt innefatta mätbara indikatorer som utgångspunkt för utvärdering av FSE:s faktiska konsekvenser. Utvärderingar bör göras av kommissionen och delges Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén i syfte att bedöma finansieringens effektivitet och ändamålsenlighet och dess inverkan på FSE:s övergripande mål och göra nödvändiga justeringar. |
| --- | --- |

(62)

Enligt punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (28) bör FSE utvärderas på grundval av information som samlats in i enlighet med särskilda övervakningskrav, såsom klimatspårning, samtidigt som en administrativ börda, särskilt för medlemsstaterna, och överreglering undviks. Dessa krav bör när så är lämpligt innefatta mätbara indikatorer som utgångspunkt för utvärdering av FSE:s faktiska konsekvenser. Utvärderingar bör göras av kommissionen och delges Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén i syfte att bedöma finansieringens effektivitet och ändamålsenlighet och dess inverkan på FSE:s övergripande mål och göra nödvändiga justeringar.

| (63) | Transparenta och korrekta övervaknings- och rapporteringsåtgärder med möjlighet till ansvarsutkrävande, inbegripet mätbara indikatorer, bör införas för att bedöma och rapportera om FSE:s framsteg mot de allmänna och specifika mål som fastställs i denna förordning. Dessa åtgärder bör också säkerställa att FSE:s framgångar erkänns. Systemet för prestationsrapportering bör säkerställa att uppgifter för övervakning av FSE:s genomförande och resultat lämpar sig för en djupanalys av de framsteg som uppnåtts och de svårigheter som uppstått och att uppgifterna och resultaten samlas in effektivt, på ett ändamålsenligt sätt och i god tid. Det är nödvändigt att ställa proportionella rapporteringskrav på mottagarna av unionsmedel för att samla in relevanta data för FSE. |
| --- | --- |

(63)

Transparenta och korrekta övervaknings- och rapporteringsåtgärder med möjlighet till ansvarsutkrävande, inbegripet mätbara indikatorer, bör införas för att bedöma och rapportera om FSE:s framsteg mot de allmänna och specifika mål som fastställs i denna förordning. Dessa åtgärder bör också säkerställa att FSE:s framgångar erkänns. Systemet för prestationsrapportering bör säkerställa att uppgifter för övervakning av FSE:s genomförande och resultat lämpar sig för en djupanalys av de framsteg som uppnåtts och de svårigheter som uppstått och att uppgifterna och resultaten samlas in effektivt, på ett ändamålsenligt sätt och i god tid. Det är nödvändigt att ställa proportionella rapporteringskrav på mottagarna av unionsmedel för att samla in relevanta data för FSE.

| (64) | FSE bör genomföras med hjälp av arbetsprogram. Senast den 15 oktober 2021 bör kommissionen anta de första fleråriga arbetsprogrammen som bör omfatta en tidtabell för ansökningsomgångarna för FSE:s tre första år, uppgifter om deras teman och en preliminär budget samt en framåtblickande ram som täcker hela programperioden. |
| --- | --- |

(64)

FSE bör genomföras med hjälp av arbetsprogram. Senast den 15 oktober 2021 bör kommissionen anta de första fleråriga arbetsprogrammen som bör omfatta en tidtabell för ansökningsomgångarna för FSE:s tre första år, uppgifter om deras teman och en preliminär budget samt en framåtblickande ram som täcker hela programperioden.

| (65) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter i fråga om fastställandet av särskilda regler för medfinansiering mellan de delar som avser gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi, angivandet, vid behov, av de infrastrukturkrav som gäller för vissa kategorier av åtgärder som rör infrastruktur med dubbla användningsområden och utvärderingsförfarandet för de åtgärder som är kopplade till åtgärder för infrastruktur med dubbla användningsområden, antagandet av arbetsprogram och beviljandet av ekonomiskt stöd från unionen. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (29). |
| --- | --- |

(65)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter i fråga om fastställandet av särskilda regler för medfinansiering mellan de delar som avser gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi, angivandet, vid behov, av de infrastrukturkrav som gäller för vissa kategorier av åtgärder som rör infrastruktur med dubbla användningsområden och utvärderingsförfarandet för de åtgärder som är kopplade till åtgärder för infrastruktur med dubbla användningsområden, antagandet av arbetsprogram och beviljandet av ekonomiskt stöd från unionen. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (29).

| (66) | I syfte att vid behov anpassa de indikatorer som används för övervakning av FSE, de vägledande procentandelar av budgetmedel som tilldelas vart och ett av de specifika målen i transportsektorn och definitionen av stomnätskorridorerna, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen, med avseende på ändringar av delarna I, II och III i bilagan till denna förordning. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |
| --- | --- |

(66)

I syfte att vid behov anpassa de indikatorer som används för övervakning av FSE, de vägledande procentandelar av budgetmedel som tilldelas vart och ett av de specifika målen i transportsektorn och definitionen av stomnätskorridorerna, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen, med avseende på ändringar av delarna I, II och III i bilagan till denna förordning. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

| (67) | Eftersom målen för denna förordning, dvs. att bygga upp, utveckla, modernisera och fullborda de transeuropeiska näten inom transport-, energi- och digitaliseringssektorerna och att underlätta gränsöverskridande samarbete inom området förnybar energi, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, utan snarare, på grund av denna åtgärds omfattning eller verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(67)

Eftersom målen för denna förordning, dvs. att bygga upp, utveckla, modernisera och fullborda de transeuropeiska näten inom transport-, energi- och digitaliseringssektorerna och att underlätta gränsöverskridande samarbete inom området förnybar energi, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, utan snarare, på grund av denna åtgärds omfattning eller verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (68) | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1316/2013 (30) och förordning (EU) nr 283/2014 bör därför upphävas. Verkningarna av artikel 29 i förordning (EU) nr 1316/2013, som ändrar bilagan till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 913/2010 (31) i fråga om förteckningen över godskorridorer, bör dock bibehållas. |
| --- | --- |

(68)

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1316/2013 (30) och förordning (EU) nr 283/2014 bör därför upphävas. Verkningarna av artikel 29 i förordning (EU) nr 1316/2013, som ändrar bilagan till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 913/2010 (31) i fråga om förteckningen över godskorridorer, bör dock bibehållas.

| (69) | För att säkerställa kontinuitet i tillhandahållandet av stöd inom det relevanta politikområdet och göra det möjligt att påbörja genomförandet från och med början av den fleråriga budgetramen 2021–2027, bör denna förordning skyndsamt träda i kraft och bör tillämpas med retroaktiv verkan från och med den 1 januari 2021. |
| --- | --- |

(69)

För att säkerställa kontinuitet i tillhandahållandet av stöd inom det relevanta politikområdet och göra det möjligt att påbörja genomförandet från och med början av den fleråriga budgetramen 2021–2027, bör denna förordning skyndsamt träda i kraft och bör tillämpas med retroaktiv verkan från och med den 1 januari 2021.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Innehåll

Genom denna förordning inrättas Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) för löptiden för den fleråriga budgetramen 2021–2027.

FSE

I denna förordning fastställs FSE:s mål, dess budget för perioden 2021–2027, formerna för unionsfinansiering och reglerna för tillhandahållande av sådan finansiering.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| a) | åtgärd: verksamhet som har identifierats som ekonomiskt och tekniskt oberoende, som har en fast tidsram och som krävs för att genomföra ett projekt. |
| --- | --- |

a)

åtgärd: verksamhet som har identifierats som ekonomiskt och tekniskt oberoende, som har en fast tidsram och som krävs för att genomföra ett projekt.

åtgärd

| b) | alternativa bränslen: alternativa bränslen för alla transportsätt enligt definitionen i artikel 2.1 i direktiv 2014/94/EU. |
| --- | --- |

b)

alternativa bränslen: alternativa bränslen för alla transportsätt enligt definitionen i artikel 2.1 i direktiv 2014/94/EU.

alternativa bränslen

| c) | bidragsmottagare: en enhet med ställning som juridisk person med vilken en bidragsöverenskommelse har undertecknats. |
| --- | --- |

c)

bidragsmottagare: en enhet med ställning som juridisk person med vilken en bidragsöverenskommelse har undertecknats.

bidragsmottagare

| d) | blandfinansieringsinsats: åtgärder som stöds genom unionsbudgeten, inbegripet inom ramen för blandfinansieringsinstrument i enlighet med artikel 2.6 i budgetförordningen, i vilka icke-återbetalningspliktiga former av stöd och/eller finansieringsinstrument och/eller budgetgarantier från unionsbudgeten kombineras med återbetalningspliktiga former av stöd från institutioner för utvecklingsfinansiering eller andra offentliga finansinstitut, kommersiella finansinstitut och investerare. |
| --- | --- |

d)

blandfinansieringsinsats: åtgärder som stöds genom unionsbudgeten, inbegripet inom ramen för blandfinansieringsinstrument i enlighet med artikel 2.6 i budgetförordningen, i vilka icke-återbetalningspliktiga former av stöd och/eller finansieringsinstrument och/eller budgetgarantier från unionsbudgeten kombineras med återbetalningspliktiga former av stöd från institutioner för utvecklingsfinansiering eller andra offentliga finansinstitut, kommersiella finansinstitut och investerare.

blandfinansieringsinsats

| e) | övergripande nät: transportinfrastruktur som fastställs i enlighet med kapitel II i förordning (EU) nr 1315/2013. |
| --- | --- |

e)

övergripande nät: transportinfrastruktur som fastställs i enlighet med kapitel II i förordning (EU) nr 1315/2013.

övergripande nät

| f) | stomnät: transportinfrastruktur som fastställs i enlighet med kapitel III i förordning (EU) nr 1315/2013. |
| --- | --- |

f)

stomnät: transportinfrastruktur som fastställs i enlighet med kapitel III i förordning (EU) nr 1315/2013.

stomnät

| g) | stomnätskorridor: instrument för att underlätta ett samordnat genomförande av stomnätet i enlighet med kapitel IV i förordning (EU) nr 1315/2013, förtecknade i del III i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

g)

stomnätskorridor: instrument för att underlätta ett samordnat genomförande av stomnätet i enlighet med kapitel IV i förordning (EU) nr 1315/2013, förtecknade i del III i bilagan till den här förordningen.

stomnätskorridor

| h) | gränsöverskridande förbindelselänk: inom transportsektorn, ett projekt av gemensamt intresse som säkerställer kontinuitet för TEN-T mellan medlemsstater eller mellan en medlemsstat och ett tredjeland. |
| --- | --- |

h)

gränsöverskridande förbindelselänk: inom transportsektorn, ett projekt av gemensamt intresse som säkerställer kontinuitet för TEN-T mellan medlemsstater eller mellan en medlemsstat och ett tredjeland.

gränsöverskridande förbindelselänk

| i) | förbindelselänk som saknas: ett transportavsnitt som saknas för alla transportsätt i TEN-T eller ett transportavsnitt som ansluter stomnät eller övergripande nät till TEN-T-korridorerna och som hindrar TEN-T:s kontinuitet eller innehåller en eller flera flaskhalsar som påverkar TEN-T:s kontinuitet. |
| --- | --- |

i)

förbindelselänk som saknas: ett transportavsnitt som saknas för alla transportsätt i TEN-T eller ett transportavsnitt som ansluter stomnät eller övergripande nät till TEN-T-korridorerna och som hindrar TEN-T:s kontinuitet eller innehåller en eller flera flaskhalsar som påverkar TEN-T:s kontinuitet.

förbindelselänk som saknas

| j) | infrastruktur med dubbla användningsområden: en transportnätsinfrastruktur som tillgodoser både civila behov och försvarsbehov. |
| --- | --- |

j)

infrastruktur med dubbla användningsområden: en transportnätsinfrastruktur som tillgodoser både civila behov och försvarsbehov.

infrastruktur med dubbla användningsområden

| k) | gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi: ett projekt som valts ut eller som kan väljas ut inom ett samarbetsavtal eller någon annan form av arrangemang mellan två eller flera medlemsstater eller arrangemang mellan en eller flera medlemsstater och ett eller flera tredjeländer i enlighet med artiklarna 8, 9, 11 och 13 direktiv (EU) 2018/2001, och som rör planering för eller utbyggnad av förnybar energi, i enlighet med de kriterier som fastställs i del IV i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

k)

gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi: ett projekt som valts ut eller som kan väljas ut inom ett samarbetsavtal eller någon annan form av arrangemang mellan två eller flera medlemsstater eller arrangemang mellan en eller flera medlemsstater och ett eller flera tredjeländer i enlighet med artiklarna 8, 9, 11 och 13 direktiv (EU) 2018/2001, och som rör planering för eller utbyggnad av förnybar energi, i enlighet med de kriterier som fastställs i del IV i bilagan till den här förordningen.

gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi

| l) | energieffektivitet först: energieffektivitet först enligt definitionen i artikel 2.18 i förordning (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

l)

energieffektivitet först: energieffektivitet först enligt definitionen i artikel 2.18 i förordning (EU) 2018/1999.

energieffektivitet först

| m) | infrastruktur för digital konnektivitet: nät med mycket hög kapacitet, 5G-system, lokal trådlös konnektivitet med mycket hög kvalitet och stomnät samt digitala driftplattformar som är direkt förknippade med infrastruktur för transport och energi. |
| --- | --- |

m)

infrastruktur för digital konnektivitet: nät med mycket hög kapacitet, 5G-system, lokal trådlös konnektivitet med mycket hög kvalitet och stomnät samt digitala driftplattformar som är direkt förknippade med infrastruktur för transport och energi.

infrastruktur för digital konnektivitet

| n) | 5G-system: en uppsättning element för digital infrastruktur som är baserade på globalt överenskomna standarder för mobil och trådlös kommunikationsteknik som används för konnektivitet och mervärdestjänster med avancerade prestanda, i form av t.ex. mycket höga datahastigheter och mycket hög datakapacitet, kommunikationer med låg latens och ultrahög tillförlitlighet eller stöd för ett stort antal anslutna enheter. |
| --- | --- |

n)

5G-system: en uppsättning element för digital infrastruktur som är baserade på globalt överenskomna standarder för mobil och trådlös kommunikationsteknik som används för konnektivitet och mervärdestjänster med avancerade prestanda, i form av t.ex. mycket höga datahastigheter och mycket hög datakapacitet, kommunikationer med låg latens och ultrahög tillförlitlighet eller stöd för ett stort antal anslutna enheter.

5G-system

| o) | 5G-korridor: en transportled, i form av väg, järnväg eller inre vattenväg, som har full täckning från infrastruktur för digital konnektivitet och särskilt 5G-system, som ger möjlighet till oavbrutet tillhandahållande av digitala synergitjänster, t.ex. uppkopplad och automatiserad mobilitet, liknande smarta mobilitetstjänster för järnvägar eller digital konnektivitet för inre vattenvägar. |
| --- | --- |

o)

5G-korridor: en transportled, i form av väg, järnväg eller inre vattenväg, som har full täckning från infrastruktur för digital konnektivitet och särskilt 5G-system, som ger möjlighet till oavbrutet tillhandahållande av digitala synergitjänster, t.ex. uppkopplad och automatiserad mobilitet, liknande smarta mobilitetstjänster för järnvägar eller digital konnektivitet för inre vattenvägar.

5G-korridor

| p) | digitala driftplattformar direkt förknippade med infrastruktur för energi och transport: fysiska och virtuella resurser för informations- och kommunikationsteknik som fungerar via kommunikationsinfrastrukturen och som stöder överföring, lagring, behandling och analys av infrastrukturdata som rör transport eller energi eller både och. |
| --- | --- |

p)

digitala driftplattformar direkt förknippade med infrastruktur för energi och transport: fysiska och virtuella resurser för informations- och kommunikationsteknik som fungerar via kommunikationsinfrastrukturen och som stöder överföring, lagring, behandling och analys av infrastrukturdata som rör transport eller energi eller både och.

digitala driftplattformar direkt förknippade med infrastruktur för energi och transport

| q) | projekt av gemensamt intresse: projekt som identifieras i förordning (EU) nr 1315/2013, i förordning (EU) nr 347/2013 eller i artikel 8 i den här förordningen. |
| --- | --- |

q)

projekt av gemensamt intresse: projekt som identifieras i förordning (EU) nr 1315/2013, i förordning (EU) nr 347/2013 eller i artikel 8 i den här förordningen.

projekt av gemensamt intresse

| r) | studier: åtgärder som krävs för att förbereda genomförandet av ett projekt, såsom förstudier, kartläggningsstudier, genomförbarhetsstudier, utvärderingsstudier, prov- och valideringsstudier inbegripet i programvaruform, samt annat tekniskt stöd, inklusive förberedande åtgärder för att definiera och utveckla ett projekt och fatta beslut om finansiering av projektet, som exempelvis rekognoscering på plats och förberedelse av finansieringsarrangemang. |
| --- | --- |

r)

studier: åtgärder som krävs för att förbereda genomförandet av ett projekt, såsom förstudier, kartläggningsstudier, genomförbarhetsstudier, utvärderingsstudier, prov- och valideringsstudier inbegripet i programvaruform, samt annat tekniskt stöd, inklusive förberedande åtgärder för att definiera och utveckla ett projekt och fatta beslut om finansiering av projektet, som exempelvis rekognoscering på plats och förberedelse av finansieringsarrangemang.

studier

| s) | socioekonomiska drivkrafter: enheter vilka genom sitt uppdrag, sin karaktär eller sin lokalisering direkt eller indirekt kan skapa socioekonomiska fördelar för medborgare, företag och lokalsamhällen som finns i deras omgivningar eller inom deras influensområden. |
| --- | --- |

s)

socioekonomiska drivkrafter: enheter vilka genom sitt uppdrag, sin karaktär eller sin lokalisering direkt eller indirekt kan skapa socioekonomiska fördelar för medborgare, företag och lokalsamhällen som finns i deras omgivningar eller inom deras influensområden.

socioekonomiska drivkrafter

| t) | tredjeland: ett land som inte är en medlemsstat i unionen. |
| --- | --- |

t)

tredjeland: ett land som inte är en medlemsstat i unionen.

tredjeland

| u) | nät med mycket hög kapacitet: nät med mycket hög kapacitet enligt definitionen i artikel 2.2 i direktiv (EU) 2018/1972. |
| --- | --- |

u)

nät med mycket hög kapacitet: nät med mycket hög kapacitet enligt definitionen i artikel 2.2 i direktiv (EU) 2018/1972.

nät med mycket hög kapacitet

| v) | bygg- och anläggningsarbeten: inköp, leverans och installation av komponenter, system och tjänster inbegripet programvara, utvecklings-, bygg- och anläggningsverksamhet i samband med ett projekt, slutbesiktning av anläggningarna samt igångsättning av ett projekt. |
| --- | --- |

v)

bygg- och anläggningsarbeten: inköp, leverans och installation av komponenter, system och tjänster inbegripet programvara, utvecklings-, bygg- och anläggningsverksamhet i samband med ett projekt, slutbesiktning av anläggningarna samt igångsättning av ett projekt.

bygg- och anläggningsarbeten

Artikel 3

Mål

1.   FSE:s allmänna mål är att bygga upp, utveckla, modernisera och fullborda de transeuropeiska näten inom transport-, energi- och digitaliseringssektorerna och att underlätta gränsöverskridande samarbete inom området förnybar energi, med beaktande av de långsiktiga åtagandena om minskade koldioxidutsläpp och målen om ökad europeisk konkurrenskraft, smart och hållbar tillväxt för alla, territoriell, social och ekonomisk sammanhållning och tillträde till och integrering av den inre marknaden, med tonvikt på att underlätta synergierna mellan transport-, energi- och digitaliseringssektorerna.

2.   FSE har följande specifika mål:

| a) | Inom transportsektorn:






  i) | Att bidra till utvecklingen av projekt av gemensamt intresse som rör effektiva, sammanlänkade och multimodala nät och infrastruktur för smart, driftskompatibel, hållbar, inkluderande, tillgänglig, säker och trygg mobilitet i enlighet med målen i förordning (EU) nr 1315/2013. |
| --- | --- | --- |

a)

Inom transportsektorn:

i)

Att bidra till utvecklingen av projekt av gemensamt intresse som rör effektiva, sammanlänkade och multimodala nät och infrastruktur för smart, driftskompatibel, hållbar, inkluderande, tillgänglig, säker och trygg mobilitet i enlighet med målen i förordning (EU) nr 1315/2013.

| ii) | Att anpassa delar av TEN-T för dubbla användningsområden för transportinfrastrukturen för att förbättra både den civila och den militära rörligheten. |
| --- | --- |

ii)

Att anpassa delar av TEN-T för dubbla användningsområden för transportinfrastrukturen för att förbättra både den civila och den militära rörligheten.

| b) | Inom energisektorn:






  i) | Att bidra till utvecklingen av projekt av gemensamt intresse som rör fortsatt integrering av en effektiv och konkurrenskraftig inre energimarknad och nätens driftskompatibilitet, över gränser och mellan sektorer, och därmed underlätta minskningen av koldioxidutsläpp i ekonomin, främja energieffektivitet och säkerställa försörjningstrygghet. |
| --- | --- | --- |

b)

Inom energisektorn:

i)

Att bidra till utvecklingen av projekt av gemensamt intresse som rör fortsatt integrering av en effektiv och konkurrenskraftig inre energimarknad och nätens driftskompatibilitet, över gränser och mellan sektorer, och därmed underlätta minskningen av koldioxidutsläpp i ekonomin, främja energieffektivitet och säkerställa försörjningstrygghet.

| ii) | Att underlätta gränsöverskridande samarbete inom området energi, inklusive förnybar energi. |
| --- | --- |

ii)

Att underlätta gränsöverskridande samarbete inom området energi, inklusive förnybar energi.

| c) | Inom digitaliseringssektorn: Att bidra till utvecklingen av projekt av gemensamt intresse som rör utbyggnaden av och tillgång till säkra och trygga nät med mycket hög kapacitet, inklusive 5G-system, och till en ökad tålighet och kapacitet i digitala stomnät på unionens territorier genom att länka dem till angränsande territorier, samt till digitaliseringen av transport- och energinät. |
| --- | --- |

c)

Inom digitaliseringssektorn: Att bidra till utvecklingen av projekt av gemensamt intresse som rör utbyggnaden av och tillgång till säkra och trygga nät med mycket hög kapacitet, inklusive 5G-system, och till en ökad tålighet och kapacitet i digitala stomnät på unionens territorier genom att länka dem till angränsande territorier, samt till digitaliseringen av transport- och energinät.

Artikel 4

Budget

1.   Finansieringsramen för genomförandet av FSE för perioden från och med den 1 januari 2021 till och med den 31 december 2027 ska vara 33 710 000 000 EUR (32) i löpande priser.

I linje med unionens mål om att integrera klimatåtgärder i unionens sektorspolitik och unionens fonder ska åtgärder som rör klimatmål utgöra 60 % av FSE:s totala finansieringsram.

2.   Det belopp som anges i punkt 1 ska fördelas enligt följande:

| a) | 25 807 000 000 EUR för de specifika mål som anges i artikel 3.2 a, av vilka






  i) | 12 830 000 000 EUR från den fleråriga budgetramen 2021–2027, rubrik 1.2, Europeiska strategiska investeringar, |
| --- | --- | --- |

a)

25 807 000 000 EUR för de specifika mål som anges i artikel 3.2 a, av vilka

i)

12 830 000 000 EUR från den fleråriga budgetramen 2021–2027, rubrik 1.2, Europeiska strategiska investeringar,

| ii) | 11 286 000 000 EUR överförda från Sammanhållningsfonden, för användning i enlighet med denna förordning uteslutande i de medlemsstater som är berättigade till finansiering från Sammanhållningsfonden, |
| --- | --- |

ii)

11 286 000 000 EUR överförda från Sammanhållningsfonden, för användning i enlighet med denna förordning uteslutande i de medlemsstater som är berättigade till finansiering från Sammanhållningsfonden,

| iii) | 1 691 000 000 EUR från den fleråriga budgetramen 2021–2027, rubrik 5.13, för det specifika mål som avses i artikel 3.2 a ii. |
| --- | --- |

iii)

1 691 000 000 EUR från den fleråriga budgetramen 2021–2027, rubrik 5.13, för det specifika mål som avses i artikel 3.2 a ii.

| b) | 5 838 000 000 EUR för de specifika mål som anges i artikel 3.2 b, varav 15 % för gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi, med förbehåll för marknadsgenomslaget, och om tröskelvärdet på 15 % nås ska kommissionen öka det tröskelvärdet upp till 20 %, med förbehåll för marknadsgenomslaget. |
| --- | --- |

b)

5 838 000 000 EUR för de specifika mål som anges i artikel 3.2 b, varav 15 % för gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi, med förbehåll för marknadsgenomslaget, och om tröskelvärdet på 15 % nås ska kommissionen öka det tröskelvärdet upp till 20 %, med förbehåll för marknadsgenomslaget.

| c) | 2 065 000 000 EUR för de specifika mål som anges i artikel 3.2 c. |
| --- | --- |

c)

2 065 000 000 EUR för de specifika mål som anges i artikel 3.2 c.

3.   Kommissionen får inte avvika från det belopp som anges i punkt 2 a ii.

4.   Upp till 1 % av det belopp som anges i punkt 1 får användas för att finansiera administrativt och tekniskt bistånd för genomförandet av FSE och de sektorsspecifika riktlinjerna, såsom förberedelser, övervakning, kontroll, revision och utvärdering, inklusive gemensamma informationssystem och tekniska system. Detta belopp får också användas för att finansiera kompletterande åtgärder som stöd till projektens förberedelser, och särskilt för att tillhandahålla rådgivningstjänster till projektansvariga angående finansieringsmöjligheter för att hjälpa dem med struktureringen av deras projektfinansiering.

5.   Om den åtgärd som ett budgetmässigt åtagande ska täcka sträcker sig över mer än ett budgetår får åtagandet delas upp i årliga betalningar som sträcker sig över två eller flera år.

6.   I enlighet med artikel 193.2 andra stycket a i budgetförordningen, med beaktande av det fördröjda ikraftträdandet av denna förordning och för att säkerställa kontinuitet, får kostnader som uppkommit för åtgärder som stöds inom ramen för den här förordningen, för en begränsad tidsperiod, betraktas som stödberättigande från och med den 1 januari 2021 även om de uppkom innan bidragsansökan lämnades in.

7.   Det belopp som överförs från Sammanhållningsfonden ska genomföras i enlighet med denna förordning, med förbehåll för punkt 8 i denna artikel och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 15.2 c.

8.   När det gäller de belopp som överförs från Sammanhållningsfonden ska 30 % av dessa belopp på ett konkurrensbaserat sätt göras omedelbart tillgängliga för alla medlemsstater som är berättigade till stöd från Sammanhållningsfonden för att finansiera transportinfrastrukturprojekt i enlighet med denna förordning, varvid prioritet ska ges till stöd till största möjliga antal gränsöverskridande förbindelselänkar och förbindelselänkar som saknas. Fram till den 31 december 2023 ska valet av projekt som är berättigade till finansiering respektera de nationella anslagen inom ramen för Sammanhållningsfonden när det gäller 70 % av de medel som överförs. Från och med den 1 januari 2024 ska medel som överförs till FSE och som inte har anslagits för ett transportinfrastrukturprojekt göras tillgängliga för alla medlemsstater som är berättigade till stöd från Sammanhållningsfonden för att finansiera transportinfrastrukturprojekt i enlighet med denna förordning.

9.   Vad gäller medlemsstater vars bruttonationalinkomst (BNI) per capita, mätt i köpkraftsstandard för perioden 2015–2017, är lägre än 60 % av genomsnittlig BNI per capita i EU-27 ska 70 % av 70 % av det belopp som dessa medlemsstater har överfört till FSE garanteras till och med den 31 december 2024.

10.   Till och med den 31 december 2025 får det totala belopp av beloppet i punkt 2 a ii som anslås för åtgärder i en medlemsstat som är berättigade till finansiering från Sammanhållningsfonden inte överstiga 170 % av den medlemsstatens andel av det totala belopp som överförs från Sammanhållningsfonden.

11.   För att stödja medlemsstater som är berättigade till finansiering från Sammanhållningsfonden och som kan ha svårt att utforma projekt med tillräcklig mognad, kvalitet, eller både och, och med tillräckligt unionsmervärde ska särskild uppmärksamhet ägnas åt tekniskt bistånd som syftar till att förbättra den institutionella kapaciteten och effektiviteten hos offentliga förvaltningar och offentliga tjänster i samband med utveckling och genomförande av sådana projekt som förtecknas i denna förordning.

Kommissionen ska göra sitt yttersta för att ge de medlemsstater som är berättigade till finansiering från Sammanhållningsfonden möjlighet att före utgången av perioden 2021–2027 uppnå högsta möjliga utnyttjande av det belopp som överförts till FSE, bland annat genom att anordna ytterligare ansökningsomgångar.

Dessutom ska särskild uppmärksamhet och särskilt stöd ges till de medlemsstater vilkas BNI per capita, mätt i köpkraftsstandard för perioden 2015–2017, är lägre än 60 % av genomsnittlig BNI per capita i EU-27.

12.   Det belopp som överförs från Sammanhållningsfonden får inte användas för att finansiera sektorsövergripande arbetsprogram och blandfinansieringsinsatser.

13.   Medel som tilldelats medlemsstaterna inom ramen för delad förvaltning får på begäran av berörd medlemsstat överföras till FSE under förutsättning att villkoren i artikel 21 i förordning (EU) 2021/1060 är uppfyllda. Kommissionen ska förvalta dessa medel direkt i enlighet med artikel 62.1 första stycket a i budgetförordningen eller indirekt i enlighet med led c i det stycket. Dessa medel ska användas till förmån för den berörda medlemsstaten.

14.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 13 i denna artikel får resurser i digitaliseringssektorn som tilldelas medlemsstaterna inom ramen för delad förvaltning på begäran av de medlemsstaterna överföras till FSE, inbegripet i syfte att komplettera finansieringen av stödberättigande åtgärder enligt artikel 9.4 i denna förordning med upp till 100 % av de totala stödberättigande kostnaderna, utan att det påverkar tillämpningen av principen om medfinansiering i artikel 190 i budgetförordningen eller reglerna för statligt stöd. Dessa medel ska endast användas till förmån för den berörda medlemsstaten.

Artikel 5

Tredjeländer som är associerade till FSE

1.   FSE ska vara öppen för deltagande för följande tredjeländer:

| a) | Medlemmar av Europeiska frihandelssammanslutningen som är medlemmar i EES, i enlighet med villkoren i EES-avtalet. |
| --- | --- |

a)

Medlemmar av Europeiska frihandelssammanslutningen som är medlemmar i EES, i enlighet med villkoren i EES-avtalet.

| b) | Anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidater, i enlighet med de allmänna principer och allmänna villkor för dessa länders deltagande i unionsprogram som fastställs i respektive ramavtal och associeringsrådsbeslut eller i liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som föreskrivs i avtal mellan unionen och dessa länder. |
| --- | --- |

b)

Anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidater, i enlighet med de allmänna principer och allmänna villkor för dessa länders deltagande i unionsprogram som fastställs i respektive ramavtal och associeringsrådsbeslut eller i liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som föreskrivs i avtal mellan unionen och dessa länder.

| c) | Länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, i enlighet med de allmänna principer och allmänna villkor för dessa länders deltagande i unionsprogram som fastställs i respektive ramavtal och associeringsrådsbeslut eller i liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som föreskrivs i avtal mellan unionen och dessa länder. |
| --- | --- |

c)

Länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, i enlighet med de allmänna principer och allmänna villkor för dessa länders deltagande i unionsprogram som fastställs i respektive ramavtal och associeringsrådsbeslut eller i liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som föreskrivs i avtal mellan unionen och dessa länder.

| d) | Andra tredjeländer, i enlighet med de villkor som föreskrivs i ett särskilt avtal som omfattar tredjelandets deltagande i unionsprogram, förutsatt att avtalet






  i) | säkerställer en rättvis balans vad gäller bidrag från och förmåner till det tredjeland som deltar i unionsprogrammen, |
| --- | --- | --- |

d)

Andra tredjeländer, i enlighet med de villkor som föreskrivs i ett särskilt avtal som omfattar tredjelandets deltagande i unionsprogram, förutsatt att avtalet

i)

säkerställer en rättvis balans vad gäller bidrag från och förmåner till det tredjeland som deltar i unionsprogrammen,

| ii) | föreskriver villkoren för deltagande i programmen, inbegripet beräkning av ekonomiska bidrag till enskilda program, och deras administrativa kostnader, |
| --- | --- |

ii)

föreskriver villkoren för deltagande i programmen, inbegripet beräkning av ekonomiska bidrag till enskilda program, och deras administrativa kostnader,

| iii) | inte ger tredjelandet någon beslutsbefogenhet i fråga om unionsprogrammet, |
| --- | --- |

iii)

inte ger tredjelandet någon beslutsbefogenhet i fråga om unionsprogrammet,

| iv) | garanterar unionens rätt att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning och att skydda sina ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

iv)

garanterar unionens rätt att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning och att skydda sina ekonomiska intressen.

| v) | föreskriver ömsesidighet när det gäller tillträde till liknande program i det tredjeland som deltar i unionsprogrammen. |
| --- | --- |

v)

föreskriver ömsesidighet när det gäller tillträde till liknande program i det tredjeland som deltar i unionsprogrammen.

De bidrag som avses i första stycket d ii) i denna artikel ska utgöra inkomster avsatta för särskilda ändamål i enlighet med artikel 21.5 i budgetförordningen.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 8 i förordning (EU) nr 1315/2013 får de tredjeländer som avses i punkt 1 i den här artikeln, och enheter som är etablerade i dessa länder, inte ta emot ekonomiskt stöd inom ramen för denna förordning, utom i de fall det är nödvändigt för att uppnå målen för ett visst projekt av gemensamt intresse eller ett projekt i enlighet med artikel 7.1 i den här förordningen och på de villkor som fastställs i de arbetsprogram som avses i artikel 20 i den här förordningen.

Artikel 6

Genomförande av och former för unionsfinansiering

1.   FSE ska genomföras inom ramen för direkt förvaltning i enlighet med budgetförordningen eller inom ramen för indirekt förvaltning av organ som avses i artikel 62.1 första stycket c i budgetförordningen.

2.   FSE får tillhandahålla finansiering i form av bidrag och upphandling i enlighet med budgetförordningen. Den får också bidra till blandfinansieringsinsatser i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 (33) och avdelning X i budgetförordningen. Unionens bidrag till blandfinansieringsinsatser i transportsektorn får inte överstiga 10 % av det budgetbelopp som anges i artikel 4.2 a i) i den här förordningen. I transportsektorn får blandfinansieringsinsatser användas för åtgärder som rör smart, driftskompatibel, hållbar, inkluderande, tillgänglig, säker och trygg mobilitet i enlighet med artikel 9.2 b i den här förordningen.

3.   Kommissionen får delegera befogenheter att genomföra delar av FSE till genomförandeorgan i enlighet med artikel 69 i budgetförordningen, i syfte att uppfylla FSE:s krav på optimal och effektiv förvaltning i transport-, energi- och digitaliseringssektorerna.

4.   Bidrag till en ömsesidig försäkringsmekanism får täcka risken i samband med återkrav av medel från mottagare och ska betraktas som en tillräcklig garanti enligt budgetförordningen. Artikel 33.7 i förordning (EU) 2021/695 ska tillämpas.

Artikel 7

Gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi

1.   Gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi ska bidra till att minska koldioxidutsläppen, fullborda den inre energimarknaden och öka försörjningstryggheten. Dessa projekt ska ingå i ett samarbetsavtal eller i någon annan form av arrangemang mellan två eller flera medlemsstater eller arrangemang mellan en eller flera medlemsstater och ett eller flera tredjeländer i enlighet med artiklarna 8, 9, 11 och 13 i direktiv (EU) 2018/2001. Dessa projekt ska uppfylla de mål och de allmänna kriterier som fastställs i del IV i bilagan till denna förordning och följa det förfarande som fastställs där.

2.   Senast den 31 december 2021 ska kommissionen anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 som, utan att det påverkar tilldelningskriterierna i artikel 14, anger specifika urvalskriterier och närmare bestämmelser om processen för urval av projekt. Kommissionen ska offentliggöra metoderna för hur projektets bidrag till de allmänna kriterierna ska bedömas och hur kostnads-nyttoanalysen enligt del IV i bilagan ska utarbetas.

3.   Studier som syftar till att utveckla och identifiera gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi ska vara berättigade till finansiering inom ramen för denna förordning.

4.   Gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi berättigar till unionsfinansiering av bygg- och anläggningsarbeten om de uppfyller följande ytterligare kriterier:

| a) | Den projektspecifika kostnads-nyttoanalysen i enlighet med del IV punkt 3 i bilagan är obligatorisk för alla projekt som får stöd och tar hänsyn till eventuella intäkter till följd av stödsystem, har utförts på ett transparent, heltäckande och fullständigt sätt och styrker att det finns betydande kostnadsbesparingar eller fördelar, eller både och, när det gäller systemintegration, miljöhållbarhet, försörjningstrygghet eller innovation. |
| --- | --- |

a)

Den projektspecifika kostnads-nyttoanalysen i enlighet med del IV punkt 3 i bilagan är obligatorisk för alla projekt som får stöd och tar hänsyn till eventuella intäkter till följd av stödsystem, har utförts på ett transparent, heltäckande och fullständigt sätt och styrker att det finns betydande kostnadsbesparingar eller fördelar, eller både och, när det gäller systemintegration, miljöhållbarhet, försörjningstrygghet eller innovation.

| b) | Sökanden visar att projektet inte skulle förverkligas utan bidraget, eller att projektet inte kan bli kommersiellt bärkraftigt utan bidraget. |
| --- | --- |

b)

Sökanden visar att projektet inte skulle förverkligas utan bidraget, eller att projektet inte kan bli kommersiellt bärkraftigt utan bidraget.

5.   Bidraget till bygg- och anläggningsarbeten

| a) | ska stå i proportion till de kostnadsbesparingar eller fördelar som avses i del IV punkt 2 b i bilagan eller både och, |
| --- | --- |

a)

ska stå i proportion till de kostnadsbesparingar eller fördelar som avses i del IV punkt 2 b i bilagan eller både och,

| b) | får inte överstiga det belopp som krävs för att säkerställa att projektet förverkligas eller blir kommersiellt bärkraftigt, och |
| --- | --- |

b)

får inte överstiga det belopp som krävs för att säkerställa att projektet förverkligas eller blir kommersiellt bärkraftigt, och

| c) | ska överensstämma med artikel 15.3. |
| --- | --- |

c)

ska överensstämma med artikel 15.3.

6.   FSE ska föreskriva en möjlighet till samordnad finansiering med det möjliggörande ramverk för utbyggnad av förnybar energi som avses i artikel 3.5 i direktiv (EU) 2018/2001 och medfinansiering med den unionens finansieringsmekanism för förnybar energi som avses i artikel 33 i förordning (EU) 2018/1999.

7.   Kommissionen ska regelbundet bedöma utnyttjandet av medlen för gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi i förhållande till det referensbelopp som anges i artikel 4.2 b i denna förordning. Om marknadsgenomslaget för medel eller gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi enligt denna bedömning är otillräckligt ska outnyttjade budgetmedel avsedda för dessa projekt användas för att uppfylla de mål för de transeuropeiska energinäten som anges i artikel 3.2 b i) i denna förordning för stödberättigande åtgärder som avses i artikel 9.3 a i denna förordning och får från och med 2024 även användas för att medfinansiera unionens finansieringsmekanism för förnybar energi, som inrättats genom förordning (EU) 2018/1999.

8.   Kommissionen ska anta en genomförandeakt som fastställer särskilda regler för medfinansiering mellan de delar i FSE som avser gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi och unionens finansieringsmekanism för förnybar energi som inrättats genom artikel 33 i förordning (EU) 2018/1999. Denna genomförandeakt ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 24.2 i den här förordningen.

Artikel 8

Projekt av gemensamt intresse inom området infrastruktur för digital konnektivitet

1.   Projekt av gemensamt intresse inom området infrastruktur för digital konnektivitet är sådana projekt som lämnar ett betydande bidrag till unionens strategiska konnektivitetsmål och/eller tillhandahåller nätinfrastruktur som stöder den digitala omvandlingen av ekonomin och samhället, samt unionens digitala inre marknad.

2.   Projekt av gemensamt intresse inom området infrastruktur för digital konnektivitet ska uppfylla följande kriterier:

| a) | Projektet ska bidra till det specifika mål som anges i artikel 3.2 c. |
| --- | --- |

a)

Projektet ska bidra till det specifika mål som anges i artikel 3.2 c.

| b) | Projektet ska använda den bästa tillgängliga och bäst lämpade tekniken för det specifika projektet, vilken erbjuder bästa balans i fråga om dataflödeskapacitet, överföringssäkerhet, nättålighet, cybersäkerhet och kostnadseffektivitet. |
| --- | --- |

b)

Projektet ska använda den bästa tillgängliga och bäst lämpade tekniken för det specifika projektet, vilken erbjuder bästa balans i fråga om dataflödeskapacitet, överföringssäkerhet, nättålighet, cybersäkerhet och kostnadseffektivitet.

3.   Studier som syftar till att utveckla och identifiera projekt av gemensamt intresse inom området infrastruktur för digital konnektivitet ska berättiga till finansiering inom ramen för denna förordning.

4.   Utan att det påverkar de tilldelningskriterier som fastställs i artikel 14 ska prioriteringen av finansiering fastställas med beaktande av följande kriterier:

| a) | Åtgärder som bidrar till utbyggnad av och tillgång till nät med mycket hög kapacitet, inklusive 5G-system och annan konnektivitet enligt den senaste tekniken, i enlighet med unionens strategiska konnektivitetsmål inom områden där socioekonomiska drivkrafter är belägna ska prioriteras, med beaktande av dessa områdens konnektivitetsbehov och den ytterligare uppkomna områdestäckningen som, inklusive för hushåll, i enlighet med del V punkt 1 i bilagan; särskilda utbyggnader med avseende på socioekonomiska drivkrafter ska berättiga till finansiering, förutsatt att utbyggnaderna är ekonomiskt proportionerliga och fysiskt genomförbara. |
| --- | --- |

a)

Åtgärder som bidrar till utbyggnad av och tillgång till nät med mycket hög kapacitet, inklusive 5G-system och annan konnektivitet enligt den senaste tekniken, i enlighet med unionens strategiska konnektivitetsmål inom områden där socioekonomiska drivkrafter är belägna ska prioriteras, med beaktande av dessa områdens konnektivitetsbehov och den ytterligare uppkomna områdestäckningen som, inklusive för hushåll, i enlighet med del V punkt 1 i bilagan; särskilda utbyggnader med avseende på socioekonomiska drivkrafter ska berättiga till finansiering, förutsatt att utbyggnaderna är ekonomiskt proportionerliga och fysiskt genomförbara.

| b) | Åtgärder som bidrar till att lokal trådlös konnektivitet med mycket hög kvalitet kan erbjudas i lokalsamhällen ska prioriteras i enlighet med del V punkt 2 i bilagan. |
| --- | --- |

b)

Åtgärder som bidrar till att lokal trådlös konnektivitet med mycket hög kvalitet kan erbjudas i lokalsamhällen ska prioriteras i enlighet med del V punkt 2 i bilagan.

| c) | Åtgärder som bidrar till utbyggnaden av 5G-korridorer längs större transportleder, inklusive i TEN-T, till exempel de som förtecknas i del V punkt 3 i bilagan, ska prioriteras för att säkerställa täckning längs dessa större transportleder så att det är möjligt att oavbrutet tillhandahålla digitala synergitjänster, med beaktande av den socioekonomiska relevansen av alla nuvarande installerade tekniska lösningar inom ramen för en framåtblickande strategi. |
| --- | --- |

c)

Åtgärder som bidrar till utbyggnaden av 5G-korridorer längs större transportleder, inklusive i TEN-T, till exempel de som förtecknas i del V punkt 3 i bilagan, ska prioriteras för att säkerställa täckning längs dessa större transportleder så att det är möjligt att oavbrutet tillhandahålla digitala synergitjänster, med beaktande av den socioekonomiska relevansen av alla nuvarande installerade tekniska lösningar inom ramen för en framåtblickande strategi.

| d) | Projekt av gemensamt intresse som syftar till utbyggnad eller betydande uppgradering av gränsöverskridande stomnät som länkar unionen till tredjeländer och förstärkning av länkar mellan nät för elektronisk kommunikation inom unionens territorium, inklusive undervattenskablar, ska prioriteras i enlighet med i vilken mån projektet väsentligt bidrar till ökad prestanda, tålighet och mycket hög kapacitet för dessa elektroniska kommunikationsnät. |
| --- | --- |

d)

Projekt av gemensamt intresse som syftar till utbyggnad eller betydande uppgradering av gränsöverskridande stomnät som länkar unionen till tredjeländer och förstärkning av länkar mellan nät för elektronisk kommunikation inom unionens territorium, inklusive undervattenskablar, ska prioriteras i enlighet med i vilken mån projektet väsentligt bidrar till ökad prestanda, tålighet och mycket hög kapacitet för dessa elektroniska kommunikationsnät.

| e) | Projekt av gemensamt intresse för utbyggnad av digitala driftplattformar ska prioritera åtgärder på grundval av den senaste tekniken, med beaktande av t.ex. driftskompatibilitet, cybersäkerhet, dataskydd och återanvändning. |
| --- | --- |

e)

Projekt av gemensamt intresse för utbyggnad av digitala driftplattformar ska prioritera åtgärder på grundval av den senaste tekniken, med beaktande av t.ex. driftskompatibilitet, cybersäkerhet, dataskydd och återanvändning.

KAPITEL II

STÖDBERÄTTIGANDE

Artikel 9

Stödberättigande åtgärder

1.   Endast åtgärder som bidrar till uppnåendet av de mål som anges i artikel 3 ska berättiga till finansiering, med beaktande av långsiktiga åtaganden om minskade koldioxidutsläpp. Dessa åtgärder omfattar studier, bygg- och anläggningsarbeten och andra kompletterande åtgärder som krävs för förvaltning och genomförande av FSE och de sektorsspecifika riktlinjerna. Studier ska vara stödberättigande endast när de rör projekt som är stödberättigande inom ramen för FSE.

2.   I transportsektorn ska endast följande åtgärder berättiga till ekonomiskt stöd från unionen inom ramen för denna förordning:

| a) | Åtgärder som rör effektiva, sammanlänkade, driftskompatibla och multimodala nät för utveckling av infrastruktur för järnväg, väg, inre vattenvägar och sjöfart:






  i) | Åtgärder för genomförande av stomnätet i enlighet med kapitel III i förordning (EU) nr 1315/2013, inbegripet åtgärder som rör gränsöverskridande förbindelselänkar och förbindelselänkar som saknas, såsom de som förtecknas i del III i bilagan till den här förordningen, samt urbana knutpunkter, multimodala logistikplattformar, kusthamnar, inlandshamnar, järnvägs-/vägterminaler och förbindelser till flygplatser i stomnätet, i enlighet med bilaga II till förordning (EU) nr 1315/2013; åtgärder för genomförande av stomnätet får inbegripa relaterade element som är belägna i det övergripande nätet, när detta krävs för att optimera investeringen och i enlighet med de genomförandeformer som anges i de arbetsprogram som avses i artikel 20 i den här förordningen. |
| --- | --- | --- |

a)

Åtgärder som rör effektiva, sammanlänkade, driftskompatibla och multimodala nät för utveckling av infrastruktur för järnväg, väg, inre vattenvägar och sjöfart:

i)

Åtgärder för genomförande av stomnätet i enlighet med kapitel III i förordning (EU) nr 1315/2013, inbegripet åtgärder som rör gränsöverskridande förbindelselänkar och förbindelselänkar som saknas, såsom de som förtecknas i del III i bilagan till den här förordningen, samt urbana knutpunkter, multimodala logistikplattformar, kusthamnar, inlandshamnar, järnvägs-/vägterminaler och förbindelser till flygplatser i stomnätet, i enlighet med bilaga II till förordning (EU) nr 1315/2013; åtgärder för genomförande av stomnätet får inbegripa relaterade element som är belägna i det övergripande nätet, när detta krävs för att optimera investeringen och i enlighet med de genomförandeformer som anges i de arbetsprogram som avses i artikel 20 i den här förordningen.

| ii) | Åtgärder som rör gränsöverskridande förbindelselänkar i det övergripande nätet, i enlighet med kapitel II i förordning (EU) nr 1315/2013, såsom de som förtecknas i del III punkt 2 i bilagan till den här förordningen, åtgärder som avses i del III punkt 3 i bilagan till den här förordningen, åtgärder som rör studier för att utveckla det övergripande nätet och åtgärder som rör kusthamnar och inlandshamnar i det övergripande nätet i enlighet med kapitel II i förordning (EU) nr 1315/2013. |
| --- | --- |

ii)

Åtgärder som rör gränsöverskridande förbindelselänkar i det övergripande nätet, i enlighet med kapitel II i förordning (EU) nr 1315/2013, såsom de som förtecknas i del III punkt 2 i bilagan till den här förordningen, åtgärder som avses i del III punkt 3 i bilagan till den här förordningen, åtgärder som rör studier för att utveckla det övergripande nätet och åtgärder som rör kusthamnar och inlandshamnar i det övergripande nätet i enlighet med kapitel II i förordning (EU) nr 1315/2013.

| iii) | Åtgärder för återupprättande av regionala gränsöverskridande järnvägsförbindelser i TEN-T som saknas och som har övergetts eller avvecklats. |
| --- | --- |

iii)

Åtgärder för återupprättande av regionala gränsöverskridande järnvägsförbindelser i TEN-T som saknas och som har övergetts eller avvecklats.

| iv) | Åtgärder för genomförande av avsnitt av det övergripande nätet som är belägna i de yttersta randområdena, i enlighet med kapitel II i förordning (EU) nr 1315/2013, inbegripet åtgärder som rör urbana knutpunkter, kusthamnar, inlandshamnar, järnvägs-/vägterminaler, förbindelser till flygplatser och multimodala logistikplattformar, i det övergripande nät som anges i bilaga II till förordning (EU) nr 1315/2013. |
| --- | --- |

iv)

Åtgärder för genomförande av avsnitt av det övergripande nätet som är belägna i de yttersta randområdena, i enlighet med kapitel II i förordning (EU) nr 1315/2013, inbegripet åtgärder som rör urbana knutpunkter, kusthamnar, inlandshamnar, järnvägs-/vägterminaler, förbindelser till flygplatser och multimodala logistikplattformar, i det övergripande nät som anges i bilaga II till förordning (EU) nr 1315/2013.

| v) | Åtgärder till stöd för sådana projekt av gemensamt intresse för att ansluta det transeuropeiska nätet till infrastrukturnät i grannländer som anges i artikel 8.1 i förordning (EU) nr 1315/2013. |
| --- | --- |

v)

Åtgärder till stöd för sådana projekt av gemensamt intresse för att ansluta det transeuropeiska nätet till infrastrukturnät i grannländer som anges i artikel 8.1 i förordning (EU) nr 1315/2013.

| b) | Åtgärder som rör smart, driftskompatibel, hållbar, multimodal, inkluderande, tillgänglig, säker och trygg mobilitet:






  i) | Åtgärder till stöd för sjömotorvägar i enlighet med artikel 21 i förordning (EU) nr 1315/2013, med fokus på gränsöverskridande närsjöfart. |
| --- | --- | --- |

b)

Åtgärder som rör smart, driftskompatibel, hållbar, multimodal, inkluderande, tillgänglig, säker och trygg mobilitet:

i)

Åtgärder till stöd för sjömotorvägar i enlighet med artikel 21 i förordning (EU) nr 1315/2013, med fokus på gränsöverskridande närsjöfart.

| ii) | Åtgärder till stöd för system för telematikapplikationer, i enlighet med artikel 31 i förordning (EU) nr 1315/2013, för respektive transportsätt, särskilt följande:






  — | För järnvägar: ERTMS. |
| --- | --- | --- |

ii)

Åtgärder till stöd för system för telematikapplikationer, i enlighet med artikel 31 i förordning (EU) nr 1315/2013, för respektive transportsätt, särskilt följande:

—

För järnvägar: ERTMS.

| — | För inre vattenvägar: flodinformationstjänster (RIS). |
| --- | --- |

—

För inre vattenvägar: flodinformationstjänster (RIS).

| — | För vägtransporter: intelligenta transportsystem (ITS). |
| --- | --- |

—

För vägtransporter: intelligenta transportsystem (ITS).

| — | För sjöfart: övervaknings- och informationssystemet för sjötrafik (VTMIS) och e-tjänster för sjöfart, inbegripet tjänster via en enda kontaktpunkt, såsom den enda kontaktpunkten för sjöfart, system för hamnsamverkan och relevanta tullinformationssystem. |
| --- | --- |

—

För sjöfart: övervaknings- och informationssystemet för sjötrafik (VTMIS) och e-tjänster för sjöfart, inbegripet tjänster via en enda kontaktpunkt, såsom den enda kontaktpunkten för sjöfart, system för hamnsamverkan och relevanta tullinformationssystem.

| — | För luftfart: system för flygledningstjänst, särskilt de som följer av Sesar-systemet (Single European Sky ATM Research). |
| --- | --- |

—

För luftfart: system för flygledningstjänst, särskilt de som följer av Sesar-systemet (Single European Sky ATM Research).

| iii) | Åtgärder till stöd för hållbara godstransporttjänster i enlighet med artikel 32 i förordning (EU) nr 1315/2013 och åtgärder för att minska bullret från godstransporter på järnväg. |
| --- | --- |

iii)

Åtgärder till stöd för hållbara godstransporttjänster i enlighet med artikel 32 i förordning (EU) nr 1315/2013 och åtgärder för att minska bullret från godstransporter på järnväg.

| iv) | Åtgärder till stöd för ny teknik och innovation, inbegripet automation, förbättrade transporttjänster, modal integrering och infrastruktur för alternativa bränslen för alla transportsätt i enlighet med artikel 33 i förordning (EU) nr 1315/2013. |
| --- | --- |

iv)

Åtgärder till stöd för ny teknik och innovation, inbegripet automation, förbättrade transporttjänster, modal integrering och infrastruktur för alternativa bränslen för alla transportsätt i enlighet med artikel 33 i förordning (EU) nr 1315/2013.

| v) | Åtgärder för att undanröja hinder för driftskompatibilitet enligt definitionen i artikel 3 o i förordning (EU) nr 1315/2013, särskilt hinder när det gäller påverkan på korridorer/nät, inbegripet åtgärder för att främja ökad godstrafik på järnväg och automatisk spårviddsändring. |
| --- | --- |

v)

Åtgärder för att undanröja hinder för driftskompatibilitet enligt definitionen i artikel 3 o i förordning (EU) nr 1315/2013, särskilt hinder när det gäller påverkan på korridorer/nät, inbegripet åtgärder för att främja ökad godstrafik på järnväg och automatisk spårviddsändring.

| vi) | Åtgärder för att undanröja hinder för driftskompatibilitet, särskilt i urbana knutpunkter i den mening som avses i artikel 30 i förordning (EU) nr 1315/2013. |
| --- | --- |

vi)

Åtgärder för att undanröja hinder för driftskompatibilitet, särskilt i urbana knutpunkter i den mening som avses i artikel 30 i förordning (EU) nr 1315/2013.

| vii) | Åtgärder för genomförande av säker och trygg infrastruktur och mobilitet, inbegripet vägsäkerhet, i enlighet med artikel 34 i förordning (EU) nr 1315/2013. |
| --- | --- |

vii)

Åtgärder för genomförande av säker och trygg infrastruktur och mobilitet, inbegripet vägsäkerhet, i enlighet med artikel 34 i förordning (EU) nr 1315/2013.

| viii) | Åtgärder som förbättrar transportinfrastrukturens motståndskraft, särskilt motståndskraften mot klimatförändringar och naturkatastrofer och mot cybersäkerhetshot. |
| --- | --- |

viii)

Åtgärder som förbättrar transportinfrastrukturens motståndskraft, särskilt motståndskraften mot klimatförändringar och naturkatastrofer och mot cybersäkerhetshot.

| ix) | Åtgärder som förbättrar transportinfrastrukturens tillgänglighet inom alla transportsätt och för alla användare, särskilt användare med nedsatt rörlighet, i enlighet med artikel 37 i förordning (EU) nr 1315/2013. |
| --- | --- |

ix)

Åtgärder som förbättrar transportinfrastrukturens tillgänglighet inom alla transportsätt och för alla användare, särskilt användare med nedsatt rörlighet, i enlighet med artikel 37 i förordning (EU) nr 1315/2013.

| x) | Åtgärder som förbättrar transportinfrastrukturens tillgänglighet och möjligheten att använda den för säkerhets- och civilskyddsändamål och åtgärder som anpassar transportinfrastrukturen för kontroller vid unionens yttre gränser i syfte att underlätta trafikströmmarna. |
| --- | --- |

x)

Åtgärder som förbättrar transportinfrastrukturens tillgänglighet och möjligheten att använda den för säkerhets- och civilskyddsändamål och åtgärder som anpassar transportinfrastrukturen för kontroller vid unionens yttre gränser i syfte att underlätta trafikströmmarna.

| c) | Inom ramen för det specifika målet i artikel 3.2 a ii och i enlighet med artikel 12, åtgärder eller specifika verksamheter inom en åtgärd, till stöd för nya eller befintliga delar av TEN-T som lämpar sig för militära transporter, för att anpassa TEN-T till kraven på infrastruktur med dubbla användningsområden. |
| --- | --- |

c)

Inom ramen för det specifika målet i artikel 3.2 a ii och i enlighet med artikel 12, åtgärder eller specifika verksamheter inom en åtgärd, till stöd för nya eller befintliga delar av TEN-T som lämpar sig för militära transporter, för att anpassa TEN-T till kraven på infrastruktur med dubbla användningsområden.

3.   I energisektorn ska endast följande åtgärder vara berättigade till ekonomiskt stöd från unionen inom ramen för denna förordning:

| a) | Åtgärder som rör projekt av gemensamt intresse enligt vad som fastställs i artikel 14 i förordning (EU) nr 347/2013. |
| --- | --- |

a)

Åtgärder som rör projekt av gemensamt intresse enligt vad som fastställs i artikel 14 i förordning (EU) nr 347/2013.

| b) | Åtgärder till stöd för gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi, inbegripet innovativa lösningar, samt lagring av förnybar energi, och utformningen av dem, enligt vad som anges i del IV i bilagan, under förutsättning att de villkor som fastställs i artikel 7 uppfylls. |
| --- | --- |

b)

Åtgärder till stöd för gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi, inbegripet innovativa lösningar, samt lagring av förnybar energi, och utformningen av dem, enligt vad som anges i del IV i bilagan, under förutsättning att de villkor som fastställs i artikel 7 uppfylls.

4.   I digitaliseringssektorn ska endast följande åtgärder berättiga till ekonomiskt stöd från unionen inom ramen för denna förordning:

| a) | Åtgärder till stöd för utveckling av och tillgång till nät med mycket hög kapacitet, inklusive 5G-system, som kan erbjuda gigabitkonnektivitet i områden där socioekonomiska drivkrafter är belägna. |
| --- | --- |

a)

Åtgärder till stöd för utveckling av och tillgång till nät med mycket hög kapacitet, inklusive 5G-system, som kan erbjuda gigabitkonnektivitet i områden där socioekonomiska drivkrafter är belägna.

| b) | Åtgärder till stöd för att tillhandahålla lokal trådlös konnektivitet med mycket hög kvalitet i lokalsamhällen, utan kostnad och utan diskriminerande villkor. |
| --- | --- |

b)

Åtgärder till stöd för att tillhandahålla lokal trådlös konnektivitet med mycket hög kvalitet i lokalsamhällen, utan kostnad och utan diskriminerande villkor.

| c) | Åtgärder för genomförande av oavbruten täckning med 5G-system för alla större transportleder, inbegripet TEN-T, till exempel de åtgärder som förtecknas i del V punkt 3 i bilagan. |
| --- | --- |

c)

Åtgärder för genomförande av oavbruten täckning med 5G-system för alla större transportleder, inbegripet TEN-T, till exempel de åtgärder som förtecknas i del V punkt 3 i bilagan.

| d) | Åtgärder till stöd för utbyggnad av nya eller betydande uppgradering av befintliga stomnät, inbegripet undervattenskablar, inom och mellan medlemsstater och mellan unionen och tredjeländer, till exempel åtgärder som förtecknas i del V punkt 3 i bilagan, samt andra åtgärder som stöder utbyggnaden av stomnät enligt den punkten. |
| --- | --- |

d)

Åtgärder till stöd för utbyggnad av nya eller betydande uppgradering av befintliga stomnät, inbegripet undervattenskablar, inom och mellan medlemsstater och mellan unionen och tredjeländer, till exempel åtgärder som förtecknas i del V punkt 3 i bilagan, samt andra åtgärder som stöder utbyggnaden av stomnät enligt den punkten.

| e) | Åtgärder för införande av krav på infrastruktur för digital konnektivitet som rör gränsöverskridande projekt inom transport- eller energiområdet eller som stöder digitala driftplattformar som är direkt förknippade med transport- eller energiinfrastruktur, eller både och. |
| --- | --- |

e)

Åtgärder för införande av krav på infrastruktur för digital konnektivitet som rör gränsöverskridande projekt inom transport- eller energiområdet eller som stöder digitala driftplattformar som är direkt förknippade med transport- eller energiinfrastruktur, eller både och.

Artikel 10

Synergier mellan transport-, energi- och digitaliseringssektorerna

1.   Åtgärder som samtidigt bidrar till att ett eller flera av målen uppnås för minst två sektorer, enligt vad som föreskrivs i artikel 3.2 a, b och c, ska vara berättigade att motta ekonomiskt stöd från unionen inom ramen för denna förordning och att gynnas av en högre medfinansieringsgrad i enlighet med artikel 15. Dessa åtgärder ska genomföras genom arbetsprogram som gäller minst två sektorer och innehåller särskilda tilldelningskriterier och de ska finansieras genom budgetbidrag från involverade sektorer.

2.   Inom var och en av transport-, energi- och digitaliseringssektorerna får åtgärder som är stödberättigande enligt artikel 9 omfatta samverkande element som rör någon av de andra sektorerna men som inte avser sådana stödberättigande åtgärder som anges i artikel 9.2, 9.3 eller 9.4, under förutsättning att de uppfyller samtliga följande krav:

| a) | Kostnaden för de samverkande elementen överstiger inte 20 % av åtgärdens totala stödberättigande kostnader. |
| --- | --- |

a)

Kostnaden för de samverkande elementen överstiger inte 20 % av åtgärdens totala stödberättigande kostnader.

| b) | De samverkande elementen rör transport-, energi- eller digitaliseringssektorn. |
| --- | --- |

b)

De samverkande elementen rör transport-, energi- eller digitaliseringssektorn.

| c) | De samverkande elementen gör det möjligt att i betydande mån förbättra åtgärdens nytta med avseende på socioekonomi, klimat eller miljö. |
| --- | --- |

c)

De samverkande elementen gör det möjligt att i betydande mån förbättra åtgärdens nytta med avseende på socioekonomi, klimat eller miljö.

Artikel 11

Stödberättigade enheter

1.   När det gäller enheter ska de kriterier för stödberättigande som fastställs i denna artikel tillämpas utöver de kriterier som anges i artikel 197 i budgetförordningen.

2.   Följande enheter ska vara berättigade till stöd:

| a) | Rättsliga enheter som är etablerade i






  i) | en medlemsstat, däribland samriskföretag, |
| --- | --- | --- |

a)

Rättsliga enheter som är etablerade i

i)

en medlemsstat, däribland samriskföretag,

| ii) | ett tredjeland som är associerat till FSE, eller |
| --- | --- |

ii)

ett tredjeland som är associerat till FSE, eller

| iii) | ett utomeuropeiskt land eller territorium. |
| --- | --- |

iii)

ett utomeuropeiskt land eller territorium.

| b) | Rättsliga enheter som upprättats enligt unionsrätten och, om detta föreskrivs i arbetsprogrammen, internationella organisationer. |
| --- | --- |

b)

Rättsliga enheter som upprättats enligt unionsrätten och, om detta föreskrivs i arbetsprogrammen, internationella organisationer.

3.   Fysiska personer ska inte vara berättigade till stöd.

4.   Arbetsprogrammen får föreskriva att rättsliga enheter som är etablerade i tredjeländer som är associerade till FSE i enlighet med artikel 5, och rättsliga enheter som är etablerade i unionen men som direkt eller indirekt kontrolleras av tredjeländer eller medborgare i tredjeländer, eller av enheter som är etablerade i tredjeländer, inte är berättigade att delta i alla eller vissa av åtgärderna inom ramen för de specifika mål som anges i artikel 3.2 c, av vederbörligen motiverade säkerhetsskäl. I sådana fall ska ansökningsomgångar och anbudsinfordringar begränsas till enheter som är etablerade eller bedöms vara etablerade i medlemsstater och som direkt eller indirekt kontrolleras av medlemsstater eller av medborgare i medlemsstater.

5.   Rättsliga enheter som är etablerade i ett tredjeland som inte är associerat till FSE ska i undantagsfall vara berättigade att motta ekonomiskt stöd från unionen inom ramen för FSE om det är nödvändigt för att uppnå målen för ett visst projekt av gemensamt intresse i transport-, energi- och digitaliseringssektorerna eller för ett gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi.

6.   För att vara stödberättigande ska förslag lämnas in

| a) | av en eller flera medlemsstater, eller |
| --- | --- |

a)

av en eller flera medlemsstater, eller

| b) | med de berörda medlemsstaternas samtycke, av internationella organisationer, gemensamma företag, eller offentliga eller privata företag eller organ, inklusive regionala eller lokala myndigheter. |
| --- | --- |

b)

med de berörda medlemsstaternas samtycke, av internationella organisationer, gemensamma företag, eller offentliga eller privata företag eller organ, inklusive regionala eller lokala myndigheter.

Om den berörda medlemsstaten inte samtycker till en inlämning enligt första stycket b ska den meddela detta.

En medlemsstat får besluta att förslag till ett särskilt arbetsprogram eller särskilda kategorier av ansökningar får lämnas in utan dess samtycke. I sådana fall ska detta, på begäran av den berörda medlemsstaten, anges i det berörda arbetsprogrammet och i ansökningsomgången.

Artikel 12

Särskilda regler för stödberättigande vid åtgärder för att anpassa TEN-T till dubbla – civila och försvarsrelaterade – användningsområden

1.   För åtgärder som bidrar till att anpassa TEN-T:s stomnät eller övergripande nät enligt definitionen i förordning (EU) nr 1315/2013 i syfte att möjliggöra dubbla – civila och försvarsrelaterade – användningsområden för infrastrukturen ska följande ytterligare regler för stödberättigande gälla:

| a) | Förslagen ska lämnas in av en eller flera medlemsstater eller, med de berörda medlemsstaternas samtycke, av rättsliga enheter som är etablerade i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

a)

Förslagen ska lämnas in av en eller flera medlemsstater eller, med de berörda medlemsstaternas samtycke, av rättsliga enheter som är etablerade i medlemsstaterna.

| b) | Åtgärderna ska röra de avsnitt eller knutpunkter som identifierats av medlemsstaterna i bilagorna till Militära krav för militär rörlighet inom och utanför EU, som antogs av rådet den 20 november 2018, eller eventuella påföljande förteckningar som antagits därefter, och eventuella ytterligare vägledande förteckningar över prioriterade projekt som identifieras av medlemsstaterna i enlighet med handlingsplanen för militär rörlighet. |
| --- | --- |

b)

Åtgärderna ska röra de avsnitt eller knutpunkter som identifierats av medlemsstaterna i bilagorna till Militära krav för militär rörlighet inom och utanför EU, som antogs av rådet den 20 november 2018, eller eventuella påföljande förteckningar som antagits därefter, och eventuella ytterligare vägledande förteckningar över prioriterade projekt som identifieras av medlemsstaterna i enlighet med handlingsplanen för militär rörlighet.

| c) | Åtgärderna får röra både uppgradering av befintliga infrastrukturkomponenter eller skapande av nya infrastrukturkomponenter med beaktande av de infrastrukturkrav som avses i punkt 2 i denna artikel. |
| --- | --- |

c)

Åtgärderna får röra både uppgradering av befintliga infrastrukturkomponenter eller skapande av nya infrastrukturkomponenter med beaktande av de infrastrukturkrav som avses i punkt 2 i denna artikel.

| d) | Åtgärder som genomför en nivå av infrastrukturkrav som är högre än den nivå som krävs för dubbla användningsområden ska vara stödberättigande; kostnaden för dessa ska dock endast vara stödberättigande upp till den kostnadsnivå som motsvarar den kravnivå som är nödvändig för dubbla användningsområden; åtgärder som rör infrastruktur som endast används för militära ändamål ska inte vara stödberättigande. |
| --- | --- |

d)

Åtgärder som genomför en nivå av infrastrukturkrav som är högre än den nivå som krävs för dubbla användningsområden ska vara stödberättigande; kostnaden för dessa ska dock endast vara stödberättigande upp till den kostnadsnivå som motsvarar den kravnivå som är nödvändig för dubbla användningsområden; åtgärder som rör infrastruktur som endast används för militära ändamål ska inte vara stödberättigande.

| e) | Åtgärder enligt denna artikel ska endast finansieras från beloppet i enlighet med artikel 4.2 a iii i denna förordning. |
| --- | --- |

e)

Åtgärder enligt denna artikel ska endast finansieras från beloppet i enlighet med artikel 4.2 a iii i denna förordning.

2.   Kommissionen ska anta en genomförandeakt som vid behov anger de infrastrukturkrav som är tillämpliga på vissa kategorier av åtgärder som rör infrastruktur med dubbla användningsområden och utvärderingsförfarandet för de åtgärder som är kopplade till åtgärder för infrastruktur med dubbla användningsområden. Denna genomförandeakt ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 24.2.

3.   Efter den interimsutvärdering av FSE som föreskrivs i artikel 23.2 får kommissionen föreslå att budgetmyndigheten överför de medel som inte anslagits från artikel 4.2 a iii till artikel 4.2 a i.

KAPITEL III

BIDRAG

Artikel 13

Bidrag

Bidrag inom ramen för FSE ska tilldelas och förvaltas i enlighet med avdelning VIII i budgetförordningen.

Artikel 14

Tilldelningskriterier

1.   Öppna tilldelningskriterier ska fastställas i de arbetsprogram som avses i artikel 20 och i ansökningsomgångarna, med beaktande av endast följande element, i den mån de är tillämpliga:

| a) | Ekonomiska, sociala och miljörelaterade konsekvenser, inbegripet klimatpåverkan (nytta och kostnader under projektets livscykel), samt analysens tillförlitlighet, omfattning och transparens. |
| --- | --- |

a)

Ekonomiska, sociala och miljörelaterade konsekvenser, inbegripet klimatpåverkan (nytta och kostnader under projektets livscykel), samt analysens tillförlitlighet, omfattning och transparens.

| b) | Aspekter avseende innovation och digitalisering, säkerhet, driftskompatibilitet och tillgänglighet, även för personer med nedsatt rörlighet. |
| --- | --- |

b)

Aspekter avseende innovation och digitalisering, säkerhet, driftskompatibilitet och tillgänglighet, även för personer med nedsatt rörlighet.

| c) | Gränsöverskridande dimension, nätintegrering och territoriell tillgänglighet, inklusive för europeiska öar och yttersta randområden. |
| --- | --- |

c)

Gränsöverskridande dimension, nätintegrering och territoriell tillgänglighet, inklusive för europeiska öar och yttersta randområden.

| d) | Unionsmervärde. |
| --- | --- |

d)

Unionsmervärde.

| e) | Synergier mellan transport-, energi- och digitaliseringssektorerna. |
| --- | --- |

e)

Synergier mellan transport-, energi- och digitaliseringssektorerna.

| f) | Hur långt åtgärden har framskridit mot bakgrund av projektutvecklingen. |
| --- | --- |

f)

Hur långt åtgärden har framskridit mot bakgrund av projektutvecklingen.

| g) | Huruvida den underhållsstrategi som föreslås för det avslutade projektet är sund. |
| --- | --- |

g)

Huruvida den underhållsstrategi som föreslås för det avslutade projektet är sund.

| h) | Huruvida den föreslagna genomförandeplanen är sund. |
| --- | --- |

h)

Huruvida den föreslagna genomförandeplanen är sund.

| i) | Den effekt som katalysator som unionens ekonomiska stöd har på investeringar. |
| --- | --- |

i)

Den effekt som katalysator som unionens ekonomiska stöd har på investeringar.

| j) | Behov av att övervinna finansiella hinder, till exempel sådana som orsakas av otillräcklig kommersiell bärkraft, höga initialkostnader eller brist på marknadsfinansiering. |
| --- | --- |

j)

Behov av att övervinna finansiella hinder, till exempel sådana som orsakas av otillräcklig kommersiell bärkraft, höga initialkostnader eller brist på marknadsfinansiering.

| k) | Potential för dubbla användningsområden inom ramen för militär rörlighet. |
| --- | --- |

k)

Potential för dubbla användningsområden inom ramen för militär rörlighet.

| l) | Samstämmighet med unionens energi- och klimatplaner och nationella energi- och klimatplaner, inbegripet principen om energieffektivitet först. |
| --- | --- |

l)

Samstämmighet med unionens energi- och klimatplaner och nationella energi- och klimatplaner, inbegripet principen om energieffektivitet först.

2.   Bedömningen av förslag gentemot tilldelningskriterierna ska beakta, om så är relevant, motståndskraften mot klimatförändringarnas skadeverkningar genom en sårbarhets- och riskbedömning ur klimatperspektiv, inbegripet relevanta anpassningsåtgärder.

3.   Bedömningen av förslag gentemot tilldelningskriterierna ska, om så är relevant enligt vad som anges i arbetsprogrammen, säkerställa att åtgärder som stöds av FSE och som omfattar PNT-teknik är tekniskt kompatibla med Galileo- och Egnosprogrammen och med Copernicusprogrammet.

4.   När det gäller åtgärder som rör transportsektorn ska bedömningen av förslag gentemot tilldelningskriterierna, i tillämpliga fall, säkerställa att föreslagna åtgärder är förenliga med arbetsplanerna för korridorer och genomförandeakter enligt artikel 47 i förordning (EU) nr 1315/2013 och att de beaktar det rådgivande yttrandet från den ansvariga europeiska samordnaren i enlighet med artikel 45.8 i den förordningen. Vid bedömningen ska också beaktas huruvida genomförandet av de åtgärder som finansieras av FSE riskerar att skapa störningar för gods- och passagerarflödena på den sträcka som berörs av projektet och om dessa risker har begränsats.

5.   När det gäller åtgärder som rör gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi ska villkoren i artikel 7.4 beaktas i tilldelningskriterierna.

6.   När det gäller åtgärder som rör projekt av gemensamt intresse inom området digital konnektivitet ska kriterierna i artikel 8.4 beaktas i de tilldelningskriterier som fastställs i arbetsprogrammen och i ansökningsomgångarna.

Artikel 15

Medfinansieringsgrader

1.   För studier får det ekonomiska stödet från unionen inte överstiga 50 % av den totala stödberättigande kostnaden. För studier som finansieras med medel som överförs från Sammanhållningsfonden ska de högsta medfinansieringsgraderna vara de som är tillämpliga på Sammanhållningsfonden enligt vad som anges i punkt 2 c.

2.   För bygg- och anläggningsarbeten i transportsektorn ska följande högsta medfinansieringsgrader gälla:

| a) | För bygg- och anläggningsarbeten som rör de specifika mål som anges i artikel 3.2 a i får det ekonomiska stödet från unionen inte överstiga 30 % av den totala stödberättigande kostnaden; medfinansieringsgraderna får dock ökas till högst 50 % för följande åtgärder:






  i) | Åtgärder som rör gränsöverskridande förbindelselänkar, på de villkor som anges i led e i denna punkt. |
| --- | --- | --- |

a)

För bygg- och anläggningsarbeten som rör de specifika mål som anges i artikel 3.2 a i får det ekonomiska stödet från unionen inte överstiga 30 % av den totala stödberättigande kostnaden; medfinansieringsgraderna får dock ökas till högst 50 % för följande åtgärder:

i)

Åtgärder som rör gränsöverskridande förbindelselänkar, på de villkor som anges i led e i denna punkt.

| ii) | Åtgärder till stöd för system för telematikapplikationer. |
| --- | --- |

ii)

Åtgärder till stöd för system för telematikapplikationer.

| iii) | Åtgärder till stöd för inre vattenvägar eller driftskompatibilitet för järnvägar. |
| --- | --- |

iii)

Åtgärder till stöd för inre vattenvägar eller driftskompatibilitet för järnvägar.

| iv) | Åtgärder till stöd för ny teknik och innovation. |
| --- | --- |

iv)

Åtgärder till stöd för ny teknik och innovation.

| v) | Åtgärder till stöd för förbättrad infrastruktursäkerhet. |
| --- | --- |

v)

Åtgärder till stöd för förbättrad infrastruktursäkerhet.

| vi) | Åtgärder som anpassar transportinfrastrukturen för kontroller vid unionens yttre gränser, i enlighet med relevant unionsrätt. |
| --- | --- |

vi)

Åtgärder som anpassar transportinfrastrukturen för kontroller vid unionens yttre gränser, i enlighet med relevant unionsrätt.

| b) | För bygg- och anläggningsarbeten som rör de specifika mål som anges i artikel 3.2 a ii får det ekonomiska stödet från unionen inte överstiga 50 % av den totala stödberättigande kostnaden; medfinansieringsgraderna får dock ökas till högst 85 % om de nödvändiga medlen överförs till FSE enligt artikel 4.13. |
| --- | --- |

b)

För bygg- och anläggningsarbeten som rör de specifika mål som anges i artikel 3.2 a ii får det ekonomiska stödet från unionen inte överstiga 50 % av den totala stödberättigande kostnaden; medfinansieringsgraderna får dock ökas till högst 85 % om de nödvändiga medlen överförs till FSE enligt artikel 4.13.

| c) | När det gäller de medel som överförs från Sammanhållningsfonden får de högsta medfinansieringsgraderna inte överstiga 85 % av de totala stödberättigande kostnaderna. |
| --- | --- |

c)

När det gäller de medel som överförs från Sammanhållningsfonden får de högsta medfinansieringsgraderna inte överstiga 85 % av de totala stödberättigande kostnaderna.

| d) | När det gäller beloppen från rubriken Europeiska strategiska investeringar på 1 559 800 000 EUR, som anges i del II första stycket första strecksatsen i bilagan, får de högsta medfinansieringsgraderna för fullbordandet av viktiga gränsöverskridande järnvägsförbindelselänkar som saknas mellan medlemsstater och som berättigar till finansiering från Sammanhållningsfonden inte överstiga 85 % av de totala stödberättigande kostnaderna. |
| --- | --- |

d)

När det gäller beloppen från rubriken Europeiska strategiska investeringar på 1 559 800 000 EUR, som anges i del II första stycket första strecksatsen i bilagan, får de högsta medfinansieringsgraderna för fullbordandet av viktiga gränsöverskridande järnvägsförbindelselänkar som saknas mellan medlemsstater och som berättigar till finansiering från Sammanhållningsfonden inte överstiga 85 % av de totala stödberättigande kostnaderna.

| e) | När det gäller åtgärder som rör gränsöverskridande förbindelselänkar får de ökade högsta medfinansieringsgrader som föreskrivs i leden a, c och d i denna punkt endast tillämpas på åtgärder som för sin planering och sitt genomförande kan påvisa en hög integreringsgrad i samband med det tilldelningskriterium som avses i artikel 14.1 c, till exempel genom inrättande av ett gemensamt projektföretag, en gemensam administrativ styrningsstruktur eller en bilateral rättslig ram eller genom en genomförandeakt enligt artikel 47 i förordning (EU) nr 1315/2013; dessutom får medfinansieringsgraden för projekt som utförs av integrerade förvaltningsstrukturer, inbegripet samriskföretag i enlighet med artikel 11.2 a, ökas med 5 %. |
| --- | --- |

e)

När det gäller åtgärder som rör gränsöverskridande förbindelselänkar får de ökade högsta medfinansieringsgrader som föreskrivs i leden a, c och d i denna punkt endast tillämpas på åtgärder som för sin planering och sitt genomförande kan påvisa en hög integreringsgrad i samband med det tilldelningskriterium som avses i artikel 14.1 c, till exempel genom inrättande av ett gemensamt projektföretag, en gemensam administrativ styrningsstruktur eller en bilateral rättslig ram eller genom en genomförandeakt enligt artikel 47 i förordning (EU) nr 1315/2013; dessutom får medfinansieringsgraden för projekt som utförs av integrerade förvaltningsstrukturer, inbegripet samriskföretag i enlighet med artikel 11.2 a, ökas med 5 %.

3.   För bygg- och anläggningsarbeten i energisektorn ska följande högsta medfinansieringsgrader tillämpas:

| a) | För bygg- och anläggningsarbeten som rör de specifika mål som anges i artikel 3.2 b får det ekonomiska stödet från unionen inte överstiga 50 % av de totala stödberättigande kostnaderna. |
| --- | --- |

a)

För bygg- och anläggningsarbeten som rör de specifika mål som anges i artikel 3.2 b får det ekonomiska stödet från unionen inte överstiga 50 % av de totala stödberättigande kostnaderna.

| b) | Medfinansieringsgraderna får ökas till högst 75 % av de totala stödberättigande kostnaderna för åtgärder som bidrar till utvecklingen av projekt av gemensamt intresse som, med ledning av det underlag som avses i artikel 14.2 i förordning (EU) nr 347/2013, skapar en hög grad av regional eller unionsomfattande försörjningstrygghet, stärker solidariteten i unionen eller erbjuder mycket innovativa lösningar. |
| --- | --- |

b)

Medfinansieringsgraderna får ökas till högst 75 % av de totala stödberättigande kostnaderna för åtgärder som bidrar till utvecklingen av projekt av gemensamt intresse som, med ledning av det underlag som avses i artikel 14.2 i förordning (EU) nr 347/2013, skapar en hög grad av regional eller unionsomfattande försörjningstrygghet, stärker solidariteten i unionen eller erbjuder mycket innovativa lösningar.

4.   För bygg- och anläggningsarbeten i digitaliseringssektorn ska följande högsta medfinansieringsgrader gälla: För bygg- och anläggningsarbeten som rör de specifika mål som avses i artikel 3.2 c får det ekonomiska stödet från unionen inte överstiga 30 % av den totala stödberättigande kostnaden.

Medfinansieringsgraderna får ökas

| a) | upp till 50 % för åtgärder med en stark gränsöverskridande dimension, t.ex. oavbruten täckning med 5G-system längs större transportleder eller utbyggnad av stomnät mellan medlemsstater och mellan unionen och tredjeländer, och |
| --- | --- |

a)

upp till 50 % för åtgärder med en stark gränsöverskridande dimension, t.ex. oavbruten täckning med 5G-system längs större transportleder eller utbyggnad av stomnät mellan medlemsstater och mellan unionen och tredjeländer, och

| b) | upp till 75 % för åtgärder för genomförande av gigabitkonnektivitet för socioekonomiska drivkrafter. |
| --- | --- |

b)

upp till 75 % för åtgärder för genomförande av gigabitkonnektivitet för socioekonomiska drivkrafter.

Åtgärder för att tillhandahålla lokal trådlös konnektivitet i lokalsamhällen får, när de genomförs via bidrag till låga belopp, finansieras genom ekonomiskt stöd från unionen med upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna, utan att det påverkar tillämpningen av principen om medfinansiering.

5.   Den högsta medfinansieringsgraden för de åtgärder som avses i artikel 10.1 ska vara den högsta av respektive högsta medfinansieringsgrad för de sektorer som berörs. Dessutom får medfinansieringsgraden för dessa åtgärder ökas med 10 %.

6.   Inom transportsektorn, energisektorn och digitaliseringssektorn ska, när det gäller bygg- och anläggningsarbeten i de yttersta randområdena, en särskild högsta medfinansieringsgrad på 70 % tillämpas.

Artikel 16

Stödberättigande kostnader

Utöver de kriterier som anges i artikel 186 i budgetförordningen ska följande kriterier för stödberättigande kostnader tillämpas:

| a) | Endast utgifter som uppstår i medlemsstaterna är stödberättigande, förutom då projekt av gemensamt intresse eller gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi berör territoriet i ett eller flera tredjeländer som avses i artikel 5 eller artikel 11.4 i den här förordningen eller internationellt vatten, och åtgärden krävs för att målen för projektet i fråga ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

a)

Endast utgifter som uppstår i medlemsstaterna är stödberättigande, förutom då projekt av gemensamt intresse eller gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi berör territoriet i ett eller flera tredjeländer som avses i artikel 5 eller artikel 11.4 i den här förordningen eller internationellt vatten, och åtgärden krävs för att målen för projektet i fråga ska kunna uppnås.

| b) | Kostnaderna för utrustning, anläggningar och infrastruktur som av bidragsmottagaren behandlas som kapitalutgifter är stödberättigande i sin helhet. |
| --- | --- |

b)

Kostnaderna för utrustning, anläggningar och infrastruktur som av bidragsmottagaren behandlas som kapitalutgifter är stödberättigande i sin helhet.

| c) | Utgifter för förvärv av mark är inte stödberättigande, förutom medel som överförts från Sammanhållningsfonden i transportsektorn i enlighet med artikel 64 i förordning (EU) 2021/1060. |
| --- | --- |

c)

Utgifter för förvärv av mark är inte stödberättigande, förutom medel som överförts från Sammanhållningsfonden i transportsektorn i enlighet med artikel 64 i förordning (EU) 2021/1060.

| d) | De stödberättigande kostnaderna ska inte inkludera mervärdesskatt. |
| --- | --- |

d)

De stödberättigande kostnaderna ska inte inkludera mervärdesskatt.

Artikel 17

Kombinering av bidrag med andra finansieringskällor

1.   Bidrag får användas i kombination med finansiering från Europeiska investeringsbanken eller nationella utvecklingsbanker eller andra offentliga finansinstitut samt från privata finansinstitut och investerare, inbegripet genom offentlig-privata partnerskap.

2.   Den användning av bidrag som avses i punkt 1 får genomföras genom riktade ansökningsomgångar.

Artikel 18

Minskning eller hävande av bidrag

1.   Utöver de skäl som anges i artikel 131.4 i budgetförordningen får bidragsbeloppet, utom i vederbörligen motiverade fall, minskas av följande skäl:

| a) | För studier, om åtgärden inte har inletts inom ett år efter det startdatum som anges i bidragsöverenskommelsen. |
| --- | --- |

a)

För studier, om åtgärden inte har inletts inom ett år efter det startdatum som anges i bidragsöverenskommelsen.

| b) | För bygg- och anläggningsarbeten, om åtgärden inte har inletts inom två år efter det startdatum som anges i bidragsöverenskommelsen. |
| --- | --- |

b)

För bygg- och anläggningsarbeten, om åtgärden inte har inletts inom två år efter det startdatum som anges i bidragsöverenskommelsen.

| c) | Om det, efter en översyn av framstegen med åtgärden, konstateras att genomförandet av åtgärden har försenats så mycket att det är osannolikt att åtgärdens mål kommer att nås. |
| --- | --- |

c)

Om det, efter en översyn av framstegen med åtgärden, konstateras att genomförandet av åtgärden har försenats så mycket att det är osannolikt att åtgärdens mål kommer att nås.

2.   Bidragsöverenskommelsen får ändras eller hävas på grundval av de skäl som anges i punkt 1.

3.   Innan ett beslut om att minska eller häva ett bidrag fattas, ska en helhetsbedömning av ärendet göras och de berörda bidragsmottagarna ska ges möjlighet att lägga fram sina synpunkter inom en rimlig tidsfrist.

4.   Tillgängliga åtagandebemyndiganden som följer av tillämpningen av punkt 1 eller 2 i denna artikel ska fördelas till andra arbetsprogram som föreslagits inom den motsvarande finansieringsram som anges i artikel 4.2.

Artikel 19

Kumulativ och alternativ finansiering

1.   En åtgärd som har fått bidrag genom FSE får också erhålla bidrag från ett annat unionsprogram, inbegripet fonder inom ramen för delad förvaltning, förutsatt att bidragen inte täcker samma kostnader. Reglerna för det relevanta unionsprogrammet ska tillämpas på det motsvarande bidraget till åtgärden. Den kumulativa finansieringen får inte överstiga de totala stödberättigande kostnaderna för åtgärden. Stödet från de olika unionsprogrammen får beräknas proportionellt i enlighet med de dokument som anger villkoren för stödet.

2.   Åtgärder ska tilldelas en spetskompetensstämpel om de uppfyller de kumulativa villkoren att

| a) | de har bedömts i en ansökningsomgång inom ramen för FSE, |
| --- | --- |

a)

de har bedömts i en ansökningsomgång inom ramen för FSE,

| b) | de uppfyller minimikvalitetskraven i den ansökningsomgången, |
| --- | --- |

b)

de uppfyller minimikvalitetskraven i den ansökningsomgången,

| c) | de inte kan finansieras inom ramen för den ansökningsomgången på grund av budgetbegränsningar. |
| --- | --- |

c)

de inte kan finansieras inom ramen för den ansökningsomgången på grund av budgetbegränsningar.

Det ska vara möjligt för åtgärder som har tilldelats en spetskompetensstämpel i enlighet med första stycket att ta emot stöd från Eruf i enlighet med artikel 67.5 i förordning (EU) 2021/1060, eller från Sammanhållningsfonden, utan någon ytterligare bedömning, och förutsatt att åtgärderna är förenliga med målen och reglerna för den berörda fonden.

KAPITEL IV

PROGRAMPLANERING, ÖVERVAKNING, UTVÄRDERING OCH KONTROLL

Artikel 20

Arbetsprogram

1.   FSE ska genomföras med hjälp av sådana arbetsprogram som avses i artikel 110 i budgetförordningen.

2.   För att skapa transparens och förutsägbarhet och förbättra projektens kvalitet ska kommissionen senast den 15 oktober 2021 anta de första fleråriga arbetsprogrammen. Dessa första fleråriga arbetsprogram ska omfatta en tidtabell för ansökningsomgångarna för FSE:s tre första år, uppgifter om deras teman och en preliminär budget samt en framåtblickande ram som täcker hela programperioden.

3.   Arbetsprogrammen ska antas av kommissionen genom genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 24.2.

4.   När kommissionen antar arbetsprogram inom energisektorn ska den ägna särskild uppmärksamhet åt projekt av gemensamt intresse och därmed sammanhängande åtgärder som syftar till att ytterligare integrera den inre marknaden för energi, avskaffa energiisolering och undanröja flaskhalsar i elsammanlänkningen, med betoning på de projekt som bidrar till att uppnå sammanlänkningsmålet på minst 10 % senast 2020 och 15 % senast 2030 samt projekt som bidrar till att synkronisera elsystemen med unionens nät.

5.   I enlighet med artikel 200.2 i budgetförordningen får den behöriga utanordnaren där så är lämpligt organisera urvalsförfarandet i två steg enligt följande:

| a) | Sökandena ska lämna in ett förenklat underlag med relativt kortfattade uppgifter för ett förhandsurval av projekt utifrån en begränsad uppsättning kriterier. |
| --- | --- |

a)

Sökandena ska lämna in ett förenklat underlag med relativt kortfattade uppgifter för ett förhandsurval av projekt utifrån en begränsad uppsättning kriterier.

| b) | De sökande som uppförts på slutlistan i det första steget ska lämna in ett fullständigt underlag efter det att det första steget har avslutats. |
| --- | --- |

b)

De sökande som uppförts på slutlistan i det första steget ska lämna in ett fullständigt underlag efter det att det första steget har avslutats.

Artikel 21

Tilldelning av ekonomiskt stöd från unionen

1.   Efter varje ansökningsomgång på grundval av de arbetsprogram som avses i artikel 20 ska kommissionen anta en genomförandeakt som fastställer storleken på det ekonomiska stöd som ska tilldelas de utvalda projekten eller delar av dessa och anger villkoren och metoderna för deras genomförande. Denna genomförandeakt ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 24.2.

2.   Under genomförandet av bidragsöverenskommelserna ska kommissionen underrätta bidragsmottagarna och de berörda medlemsstaterna om ändringar av bidragsbeloppen och de slutliga belopp som betalas ut.

3.   Bidragsmottagarna ska lämna in rapporter i enlighet med respektive bidragsöverenskommelse utan förhandsgodkännande från medlemsstaterna. Kommissionen ska ge medlemsstaterna tillgång till de rapporter som rör åtgärder på deras territorier.

Artikel 22

Övervakning och rapportering

1.   I del I i bilagan fastställs indikatorer för rapportering om FSE:s framsteg när det gäller att uppnå de allmänna och specifika mål som fastställs i artikel 3.

2.   För att säkerställa en ändamålsenlig bedömning av FSE:s framsteg när det gäller att uppnå FSE:s mål, ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 i syfte att ändra del I i bilagan med avseende på indikatorerna när det anses nödvändigt och i syfte att komplettera denna förordning med bestämmelser om inrättande av en ram för övervakning och utvärdering.

3.   Systemet för prestationsrapportering ska säkerställa att uppgifter för övervakning av FSE:s genomförande och resultat lämpar sig för en djupanalys av de framsteg som uppnåtts, bland annat i fråga om klimatspårning, och att de samlas in effektivt, på ett ändamålsenligt sätt och i god tid. För detta ändamål ska mottagare av unionsmedel, och när så är lämpligt medlemsstaterna, omfattas av proportionella rapporteringskrav.

4.   Kommissionen ska förbättra den särskilda webbplatsen genom att i realtid offentliggöra en karta med de projekt som håller på att genomföras tillsammans med relevanta upplysningar, inbegripet konsekvensbedömningar, samt projektets värde, bidragsmottagare, genomförandeorgan och aktuella läge. Kommissionen ska också lägga fram lägesrapporter vartannat år. Lägesrapporterna ska innehålla upplysningar om FSE:s genomförande, i överensstämmelse med de allmänna och specifika mål som fastställs i artikel 3, och klargöra om de olika sektorerna är på rätt spår, om det totala budgetåtagandet är i linje med det totala belopp som tilldelats, om de pågående projekten har färdigställts i tillräcklig utsträckning och om det alltjämt är möjligt och lämpligt att genomföra dem.

Artikel 23

Utvärdering

1.   Utvärderingar ska utföras i god tid så att deras resultat kan användas i beslutsprocessen.

2.   En interimsutvärdering av FSE ska göras när det föreligger tillräcklig information om genomförandet av FSE, dock senast fyra år efter det att FSE började genomföras.

3.   Vid slutet av FSE:s genomförande, dock senast fyra år efter slutet av den period som anges i artikel 1, ska kommissionen göra en slututvärdering av FSE.

4.   Kommissionen ska överlämna slutsatserna från utvärderingarna tillsammans med sina egna kommentarer till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

Artikel 24

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av FSE:s samordningskommitté, som får sammanträda i olika konstellationer beroende på ämne. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

Artikel 25

Delegerade akter

1.   Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 för att komplettera denna förordning genom att

| a) | inrätta en övervaknings- och utvärderingsram baserat på de indikatorer som anges i del I i bilagan, |
| --- | --- |

a)

inrätta en övervaknings- och utvärderingsram baserat på de indikatorer som anges i del I i bilagan,

| b) | fastställa regler när det gäller urvalet av gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi, utöver dem i del IV i bilagan, och upprätta och uppdatera en förteckning över utvalda gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi. |
| --- | --- |

b)

fastställa regler när det gäller urvalet av gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi, utöver dem i del IV i bilagan, och upprätta och uppdatera en förteckning över utvalda gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi.

2.   Med förbehåll för artikel 172 andra stycket i EUF-fördraget ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 i denna förordning

| a) | för att ändra del III i bilagan när det gäller definitionen av transportkorridorer i stomnätet, och i förväg identifierade avsnitt i det övergripande nätet, |
| --- | --- |

a)

för att ändra del III i bilagan när det gäller definitionen av transportkorridorer i stomnätet, och i förväg identifierade avsnitt i det övergripande nätet,

| b) | för att ändra del V i bilagan när det gäller identifieringen av projekt av gemensamt intresse som avser digital konnektivitet. |
| --- | --- |

b)

för att ändra del V i bilagan när det gäller identifieringen av projekt av gemensamt intresse som avser digital konnektivitet.

Artikel 26

Utövande av delegeringen

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 22.2 och 25 ges till kommissionen till och med den 31 december 2028.

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 7.2, 22.2 och 25 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning.

5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 7.2, 22.2 och 25 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Artikel 27

Information, kommunikation och publicitet

1.   Mottagarna av unionsfinansiering ska framhålla att finansieringen kommer från unionen och säkerställa unionsfinansieringens synlighet, i synnerhet när de främjar åtgärderna och deras resultat, genom att tillhandahålla enhetlig, ändamålsenlig och proportionell riktad information till olika målgrupper, däribland medierna och allmänheten.

2.   Kommissionen ska genomföra informations- och kommunikationsåtgärder avseende FSE, åtgärder som vidtagits inom ramen för FSE och uppnådda resultat. Finansiella medel som tilldelas FSE ska också bidra till den gemensamma kommunikationen om unionens politiska prioriteringar, i den mån dessa prioriteringar har anknytning till de mål som anges i artikel 3.

3.   Öppenhet och offentliga samråd ska säkerställas i enlighet med tillämplig unionsrätt och nationell rätt.

Artikel 28

Skydd av unionens ekonomiska intressen

När ett tredjeland deltar i FSE genom ett beslut antaget enligt ett internationellt avtal eller något annat rättsligt instrument ska tredjelandet bevilja de rättigheter och den tillgång som krävs för att den behöriga utanordnaren, Olaf och Europeiska revisionsrätten ska kunna utöva sina respektive befogenheter på ett heltäckande sätt. När det gäller Olaf ska dessa rättigheter innefatta rätten att göra utredningar, inklusive kontroller och inspektioner på platsen, i enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 883/2013.

KAPITEL V

ÖVERGÅNGS- OCH SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 29

Upphävande och övergångsbestämmelser

1.   Förordningarna (EU) nr 1316/2013 och (EU) nr 283/2014 ska upphöra att gälla.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 påverkar den här förordningen inte fortsatt genomförande eller ändring av åtgärder som inletts enligt förordning (EU) nr 1316/2013, som ska fortsätta att tillämpas på dessa åtgärder fram till dess att de avslutas.

3.   Finansieringsramen för FSE får också omfatta de utgifter för tekniskt och administrativt stöd som är nödvändiga för att säkerställa övergången mellan FSE och de åtgärder som antagits i enlighet med förordning (EU) nr 1316/2013.

4.   Vid behov får anslag föras in i unionens budget efter 2027 för att täcka de utgifter som föreskrivs i artikel 4.5, i syfte att möjliggöra förvaltning av åtgärder som inte slutförts den 31 december 2027, i enlighet med denna förordning.

Artikel 30

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2021.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Strasbourg den 7 juli 2021.

På Europaparlamentets vägnar

D.M. SASSOLI

Ordförande

På rådets vägnar

A. LOGAR

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 440, 6.12.2018, s. 191.

1

(2)  
  EUT C 461, 21.12.2018, s. 173.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 17 april 2019 (EUT C 158, 30.4.2021, s. 884) och rådets ståndpunkt vid första behandlingen av den 14 juni 2021 (EUT C 276, 9.7.2021, s. 1). Europaparlamentets ståndpunkt av den 6 juli 2021 (ännu inte offentliggjord i EUT).

3

(4)  
  EUT L 282, 19.10.2016, s. 4.

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (EUT L 231, 30.6.2021, s. 159).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2284 av den 14 december 2016 om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar, om ändring av direktiv 2003/35/EG och om upphävande av direktiv 2001/81/EG (EUT L 344, 17.12.2016, s. 1).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 av den 11 december 2013 om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet och om upphävande av beslut nr 661/2010/EU (EUT L 348, 20.12.2013, s. 1).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/94/EU av den 22 oktober 2014 om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen (EUT L 307, 28.10.2014, s. 1).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/96/EG av den 19 november 2008 om förvaltning av vägars säkerhet (EUT L 319, 29.11.2008, s. 59).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1058 av den 24 juni 2021 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden (EUT L 231, 30.6.2021, s. 60).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 347/2013 av den 17 april 2013 om riktlinjer för transeuropeiska energiinfrastrukturer och om upphävande av beslut nr 1364/2006/EG och om ändring av förordningarna (EG) nr 713/2009, (EG) nr 714/2009 och (EG) nr 715/2009 (EUT L 115, 25.4.2013, s. 39).

12

(13)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).

13

(14)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (EUT L 328, 21.12.2018, s. 1).

14

(15)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 283/2014 av den 11 mars 2014 om riktlinjer för transeuropeiska nät på området för telekommunikationsinfrastruktur och om upphävande av beslut nr 1336/97/EG (EUT L 86, 21.3.2014, s. 14).

15

(16)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1972 av den 11 december 2018 om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation (EUT L 321, 17.12.2018, s. 36).

16

(17)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/694 av den 29 april 2021 om inrättande av programmet för ett digitalt Europa och om upphävande av beslut (EU) 2015/2240 (EUT L 166, 11.5.2021, s. 1).

17

(18)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 av den 28 april 2021 om inrättande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation, om fastställande av dess regler för deltagande och spridning och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1290/2013 och (EU) nr 1291/2013 (EUT L 170, 12.5.2021, s. 1).

18

(19)  
  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

19

(20)  
  EGT L 1, 3.1.1994, s. 3.

20

(21)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (EUT L 248, 18.9.2013, s. 1).

21

(22)  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (EGT L 312, 23.12.1995, s. 1).

22

(23)  Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på plats som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (EGT L 292, 15.11.1996, s. 2).

23

(24)  Rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (EUT L 283, 31.10.2017, s. 1).

24

(25)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (EUT L 198, 28.7.2017, s. 29).

25

(26)  Rådets beslut 2013/755/EU av den 25 november 2013 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska unionen (ULT-beslutet) (EUT L 344, 19.12.2013, s. 1).

26

(27)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU av den 26 februari 2014 om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster och om upphävande av direktiv 2004/17/EG (EUT L 94, 28.3.2014, s. 243).

27

(28)  
  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

28

(29)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

29

(30)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1316/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa, om ändring av förordning (EU) nr 913/2010 och om upphävande av förordningarna (EG) nr 680/2007 och (EG) nr 67/2010 (EUT L 348, 20.12.2013, s. 129).

30

(31)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 913/2010 av den 22 september 2010 om ett europeiskt järnvägsnät för konkurrenskraftig godstrafik (EUT L 276, 20.10.2010, s. 22).

31

(32)  Finansieringsramen för FSE för perioden 2021–2027 ska vara 29 896 000 000 EUR i fasta priser 2018 och ska fördelas enligt följande: a) transporter: 22 884 000 000 EUR, varav i) 11 384 000 000 EUR från rubrik 1.2 i den fleråriga budgetramen 2021–2027, Europeiska strategiska investeringar, ii) 10 000 000 000 EUR som överförs från Sammanhållningsfonden, iii) 1 500 000 000 EUR från den fleråriga budgetramen 2021–2027, rubrik 5.13, Försvar, b) energi: 5 180 000 000 EUR, c) digitalisering: 1 832 000 000 EUR.

32

(33)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 av den 24 mars 2021 om inrättande av InvestEU-programmet och om ändring av förordning (EU) 2015/1017 (EUT L 107, 26.3.2021, s. 30).

33

---

BILAGA

DEL I

INDIKATORER

FSE kommer att övervakas noggrant, på grundval av en uppsättning indikatorer som är avsedda att mäta i vilken grad de allmänna och specifika målen har uppnåtts, för att därigenom kunna minimera de administrativa bördorna och kostnaderna. Uppgifter kommer därför att samlas in för följande nyckelindikatorer:

| Sektorer | Specifika mål | Nyckelindikatorer |
| --- | --- | --- |
| Transport | Effektiva, sammanlänkade och multimodala nät och infrastruktur för smart, driftskompatibel, hållbar, inkluderande, tillgänglig, säker och trygg mobilitet | Antal gränsöverskridande förbindelselänkar och förbindelselänkar som saknas som åtgärdas genom stöd från FSE (inbegripet åtgärder som rör urbana knutpunkter, regionala gränsöverskridande järnvägsförbindelser, multimodala logistikplattformar, kusthamnar, inlandshamnar, förbindelser till flygplatser och järnvägs-/vägterminaler i TEN-T:s stomnät och övergripande nät) |
| Antal åtgärder med FSE-stöd som bidrar till digitalisering av transporter, särskilt genom utbyggnad av ERTMS, RIS, ITS, VTMIS/e-tjänster för sjöfart och Sesar |
| Antal leveranspunkter för alternativa bränslen som inrättas eller uppgraderas med stöd från FSE |
| Antal åtgärder med FSE-stöd som bidrar till säkra transporter |
| Antal åtgärder med FSE-stöd som bidrar till tillgänglighetsanpassning av transporter för personer med nedsatt rörlighet |
| Antal åtgärder med FSE-stöd som bidrar till minskat buller från godstransporter på järnväg |
| Anpassning för dubbla användningsområden för transportinfrastruktur | Antal komponenter i form av transportinfrastruktur som anpassas till krav för dubbla användningsområden |
| Energi | Bidrag till sammanlänkning och integration av marknader | Antal åtgärder med FSE-stöd som bidrar till projekt som sammanlänkar medlemsstaternas energinät och undanröjer interna hinder |
| Försörjningstrygghet | Antal åtgärder med FSE-stöd som bidrar till projekt för säkerställande av tåliga gasnät |
| Antal åtgärder med FSE-stöd som bidrar till smartare digitaliserade nät och ökad kapacitet för energilagring |
| Hållbar utveckling genom ökade möjligheter till minskade koldioxidutsläpp | Antal åtgärder med FSE-stöd som bidrar till projekt som ger möjlighet till ökat marknadsgenomslag för förnybar energi i energisystem |
| Antal åtgärder med FSE-stöd som bidrar till gränsöverskridande samarbete inom området förnybar energi |
| Digitalisering | Bidrag till utbyggnaden av infrastruktur för digital konnektivitet i hela unionen | Nya anslutningar till nät med mycket hög kapacitet för socioekonomiska drivkrafter och anslutningar med mycket hög kvalitet för lokalsamhällen |
| Antal åtgärder med FSE-stöd som möjliggör 5G-täckning längs med större transportleder |
| Antal åtgärder med FSE-stöd som möjliggör nya anslutningar till nät med mycket hög kapacitet |
| Antal åtgärder med FSE-stöd som bidrar till digitaliseringen av energi- och transportsektorerna |

Sektorer

Specifika mål

Nyckelindikatorer

Transport

Effektiva, sammanlänkade och multimodala nät och infrastruktur för smart, driftskompatibel, hållbar, inkluderande, tillgänglig, säker och trygg mobilitet

Antal gränsöverskridande förbindelselänkar och förbindelselänkar som saknas som åtgärdas genom stöd från FSE (inbegripet åtgärder som rör urbana knutpunkter, regionala gränsöverskridande järnvägsförbindelser, multimodala logistikplattformar, kusthamnar, inlandshamnar, förbindelser till flygplatser och järnvägs-/vägterminaler i TEN-T:s stomnät och övergripande nät)

Antal åtgärder med FSE-stöd som bidrar till digitalisering av transporter, särskilt genom utbyggnad av ERTMS, RIS, ITS, VTMIS/e-tjänster för sjöfart och Sesar

Antal leveranspunkter för alternativa bränslen som inrättas eller uppgraderas med stöd från FSE

Antal åtgärder med FSE-stöd som bidrar till säkra transporter

Antal åtgärder med FSE-stöd som bidrar till tillgänglighetsanpassning av transporter för personer med nedsatt rörlighet

Antal åtgärder med FSE-stöd som bidrar till minskat buller från godstransporter på järnväg

Anpassning för dubbla användningsområden för transportinfrastruktur

Antal komponenter i form av transportinfrastruktur som anpassas till krav för dubbla användningsområden

Energi

Bidrag till sammanlänkning och integration av marknader

Antal åtgärder med FSE-stöd som bidrar till projekt som sammanlänkar medlemsstaternas energinät och undanröjer interna hinder

Försörjningstrygghet

Antal åtgärder med FSE-stöd som bidrar till projekt för säkerställande av tåliga gasnät

Antal åtgärder med FSE-stöd som bidrar till smartare digitaliserade nät och ökad kapacitet för energilagring

Hållbar utveckling genom ökade möjligheter till minskade koldioxidutsläpp

Antal åtgärder med FSE-stöd som bidrar till projekt som ger möjlighet till ökat marknadsgenomslag för förnybar energi i energisystem

Antal åtgärder med FSE-stöd som bidrar till gränsöverskridande samarbete inom området förnybar energi

Digitalisering

Bidrag till utbyggnaden av infrastruktur för digital konnektivitet i hela unionen

Nya anslutningar till nät med mycket hög kapacitet för socioekonomiska drivkrafter och anslutningar med mycket hög kvalitet för lokalsamhällen

Antal åtgärder med FSE-stöd som möjliggör 5G-täckning längs med större transportleder

Antal åtgärder med FSE-stöd som möjliggör nya anslutningar till nät med mycket hög kapacitet

Antal åtgärder med FSE-stöd som bidrar till digitaliseringen av energi- och transportsektorerna

DEL II

VÄGLEDANDE PROCENTSATSER FÖR TRANSPORTSEKTORN

De budgetmedel som avses i artikel 4.2 a i ska fördelas enligt följande:

| — | 60 % till de åtgärder som förtecknas i artikel 9.2 a: ”Åtgärder som rör effektiva, sammanlänkade, driftskompatibla och multimodala nät”, varav 1 559 800 000 EUR (1) ska fördelas, som en prioritering och på ett konkurrensbaserat sätt, till fullbordandet av viktiga gränsöverskridande järnvägsförbindelselänkar som saknas mellan medlemsstater som är berättigade till finansiering från Sammanhållningsfonden. |
| --- | --- |

—

60 % till de åtgärder som förtecknas i artikel 9.2 a: ”Åtgärder som rör effektiva, sammanlänkade, driftskompatibla och multimodala nät”, varav 1 559 800 000 EUR (1) ska fördelas, som en prioritering och på ett konkurrensbaserat sätt, till fullbordandet av viktiga gränsöverskridande järnvägsförbindelselänkar som saknas mellan medlemsstater som är berättigade till finansiering från Sammanhållningsfonden.

| — | 40 % till de åtgärder som förtecknas i artikel 9.2 b: ”Åtgärder som rör smart, driftskompatibel, hållbar, multimodal, inkluderande, tillgänglig, säker och trygg mobilitet”. |
| --- | --- |

—

40 % till de åtgärder som förtecknas i artikel 9.2 b: ”Åtgärder som rör smart, driftskompatibel, hållbar, multimodal, inkluderande, tillgänglig, säker och trygg mobilitet”.

De budgetmedel som avses i artikel 4.2 a ii ska fördelas enligt följande:

| — | 85 % till de åtgärder som förtecknas i artikel 9.2 a: ”Åtgärder som rör effektiva, sammanlänkade, driftskompatibla och multimodala nät”. |
| --- | --- |

—

85 % till de åtgärder som förtecknas i artikel 9.2 a: ”Åtgärder som rör effektiva, sammanlänkade, driftskompatibla och multimodala nät”.

| — | 15 % till de åtgärder som förtecknas i artikel 9.2 b: ”Åtgärder som rör smart, driftskompatibel, hållbar, multimodal, inkluderande, tillgänglig, säker och trygg mobilitet”. |
| --- | --- |

—

15 % till de åtgärder som förtecknas i artikel 9.2 b: ”Åtgärder som rör smart, driftskompatibel, hållbar, multimodal, inkluderande, tillgänglig, säker och trygg mobilitet”.

För de åtgärder som förtecknas i artikel 9.2 a bör 85 % av budgetmedlen anslås till åtgärder som rör stomnätet och 15 % till åtgärder som rör det övergripande nätet.

DEL III

TRANSPORTKORRIDORER I STOMNÄTET OCH GRÄNSÖVERSKRIDANDE FÖRBINDELSELÄNKAR I DET ÖVERGRIPANDE NÄTET

| 1. | Stomnätskorridorer och vägledande förteckning över i förväg identifierade gränsöverskridande förbindelselänkar och förbindelselänkar som saknas







  Stomnätskorridoren ”Atlantic” |
| --- | --- |
| Sträckning | Gijón–León–Valladolid
  A Coruña–Vigo–Orense–León
  Zaragoza–Pamplona/Logroño–Bilbao
  Tenerife/Gran Canaria–Huelva/Sanlúcar de Barrameda–Sevilla–Córdoba
  Algeciras–Bobadilla–Madrid
  Sines/Lisboa–Madrid–Valladolid
  Lisboa–Aveiro–Leixões/Porto–Douro-floden
  Sionainn Faing eller Shannon Foynes/Baile Átha Cliath eller Dublin/Corcaigh eller Cork–Le Havre–Rouen–Paris
  Aveiro–Valladolid–Vitoria-Gasteiz–Bergara–Bilbao/Bordeaux–Toulouse/Tours–Paris–Metz–Mannheim/Strasbourg
  Sionainn Faing eller Shannon Foynes/Baile Átha Cliath eller Dublin/Corcaigh eller Cork–Saint Nazaire–Nantes–Tours–Dijon |
| Gränsöverskridande förbindelselänkar | Évora–Mérida | Järnväg |
| Vitoria-Gasteiz–San Sebastián–Bayonne–Bordeaux |
| Aveiro–Salamanca |
| Douro-floden (via Navegável do Douro) | Inre vattenvägar |
| Förbindelselänkar som saknas | Driftskompatibla linjer som inte har UIC-spårvidd på Iberiska halvön | Järnväg |
| Stomnätskorridoren ”Baltic–Adriatic” |
| Sträckning | Gdynia–Gdańsk–Katowice/Sławków
  Gdańsk–Warszawa–Katowice/Kraków
  Katowice–Ostrava–Brno–Wien
  Szczecin/Świnoujście–Poznań–Wrocław–Ostrava
  Katowice–Bielsko-Biała–Žilina–Bratislava–Wien
  Wien–Graz–Villach–Udine–Trieste
  Udine–Venezia–Padova–Bologna–Ravenna–Ancona
  Graz–Maribor–Ljubljana–Koper/Trieste |
| Gränsöverskridande
  förbindelselänkar | Katowice/Opole–Ostrava–Brno
  Katowice–Žilina
  Bratislava–Wien
  Graz–Maribor
  Venezia–Trieste–Divača–Ljubljana | Järnväg |
| Katowice–Žilina
  Brno–Wien | Väg |
| Förbindelselänkar som saknas | Gloggnitz–Mürzzuschlag: bastunnel, Semmering
  Graz–Klagenfurt: Järnvägslinje och tunnel, Koralm
  Koper–Divača | Järnväg |
| Stomnätskorridoren ”Mediterranean” |
| Sträckning | Algeciras–Bobadilla–Madrid–Zaragoza–Tarragona
  Madrid–Valencia–Sagunto–Teruel–Zaragoza
  Sevilla–Bobadilla–Murcia
  Cartagena–Murcia–Valencia–Tarragona/Palma de Mallorca–Barcelona
  Tarragona–Barcelona–Perpignan–Narbonne–Toulouse/Marseille–Genova/Lyon–La Spezia/Torino–Novara–Milano–Bologna/Verona–Padova–Venezia–Ravenna/Trieste/Koper–Ljubljana–Budapest
  Ljubljana/Rijeka–Zagreb–Budapest–gränsen till UA |
| Gränsöverskridande förbindelselänkar | Barcelona–Perpignan | Järnväg |
| Lyon–Torino: bastunnel och tillfartsleder |
| Nice–Ventimiglia |
| Venezia–Trieste–Divača–Ljubljana |
| Ljubljana–Zagreb |
| Zagreb–Budapest |
| Budapest–Miskolc–gränsen till UA |
| Lendava–Letenye | Väg |
| Vásárosnamény–gränsen till UA |
| Förbindelselänkar som saknas | Almería–Murcia | Järnväg |
| Driftskompatibla linjer som inte har UIC-spårvidd på Iberiska halvön |
| Perpignan–Montpellier |
| Koper–Divača |
| Rijeka–Zagreb |
| Milano–Cremona–Mantova–Porto Levante/Venezia–Ravenna/Trieste | Inre vattenvägar |
| Stomnätskorridoren ”North Sea–Baltic” |
| Sträckning | Luleå–Helsinki–Tallinn–Rīga
  Ventspils–Rīga
  Rīga–Kaunas
  Klaipėda–Kaunas–Vilnius
  Kaunas–Warszawa
  Gränsen till BY–Warszawa–Łódź/Poznań–Frankfurt(Oder)–Berlin–Hamburg–Kiel
  Łódź–Katowice/Wrocław
  Gränsen till UA–Rzeszów–Katowice–Wrocław–Falkenberg–Magdeburg
  Szczecin/Świnoujście–Berlin–Magdeburg–Braunschweig–Hannover
  Hannover–Bremen–Bremerhaven/Wilhelmshaven
  Hannover–Osnabrück–Hengelo–Almelo–Deventer–Utrecht
  Utrecht–Amsterdam
  Utrecht–Rotterdam–Antwerpen
  Hannover/Osnabrück–Köln–Antwerpen |
| Gränsöverskridande förbindelselänkar | Tallinn–Rīga–Kaunas–Warszawa: Rail Baltic – ny helt driftskompatibel linje med UIC-spårvidd | Järnväg |
| Świnoujście/Szczecin–Berlin | Järnväg och inre vattenvägar |
| Korridoren Via Baltica EE–LV–LT–PL | Väg |
| Förbindelselänkar som saknas | Kaunas–Vilnius: Del av Rail Baltic – ny helt driftskompatibel linje med UIC-spårvidd | Järnväg |
| Warszawa/Idzikowice–Poznań/Wrocław, inbegripet anslutningar till den planerade centrala knutpunkten för transporter |
| Nord-Ostsee-Kanal | Inre vattenvägar |
| Berlin–Magdeburg–Hannover; Mittellandkanal; kanaler i västra Tyskland |
| Rhen, Waal |
| Noordzeekanaal, IJssel, Twentekanaal |
| Stomnätskorridoren ”North Sea–Mediterranean” |
| Sträckning | Gränsen till UK–Baile Átha Cliath eller Dublin–Sionainn Faing eller Shannon Foynes/Corcaigh eller Cork
  Sionainn Faing eller Shannon Foynes/Baile Átha Cliath eller Dublin/Corcaigh eller Cork–Le Havre/Calais/Dunkerque/Zeebrugge/Terneuzen/Gent/Antwerpen/Rotterdam/Amsterdam
  Gränsen till UK–Lille–Brussel eller Bruxelles
  Amsterdam–Rotterdam–Antwerpen–Brussel eller Bruxelles–Luxembourg
  Luxembourg–Metz–Dijon–Mâcon–Lyon–Marseille
  Luxembourg–Metz–Strasbourg–Basel
  Antwerpen/Zeebrugge–Gent–Calais/Dunkerque/Lille–Paris–Rouen–Le Havre |
| Gränsöverskridande förbindelselänkar | Brussel eller Bruxelles–Luxembourg–Strasbourg | Järnväg |
| Terneuzen–Gent | Inre vattenvägar |
| Nätet Seine–Schelde och därmed förknippade vattenvägar i avrinningsområdena för Seine, Schelde och Meuse |
| Korridoren Rhen–Schelde |
| Förbindelselänkar som saknas | Albertkanaal/Canal Albert och Kanaal Bocholt-Herentals | Inre vattenvägar |
| Stomnätskorridoren ”Orient/East-Med” |
| Sträckning | Hamburg–Berlin
  Rostock–Berlin–Dresden
  Bremerhaven/Wilhelmshaven–Magdeburg–Dresden
  Dresden–Ústí nad Labem–Mělník/Praha–Lysá nad Labem/Poříčany–Kolín
  Kolín–Pardubice–Brno–Wien/Bratislava–Budapest–Arad–Timișoara–Craiova–Calafat–Vidin–Sofia
  Sofia–gränsen till RS/gränsen till MK
  Sofia–Plovdiv–Burgas/gränsen till TR
  Gränsen till Turkiet–Alexandroupoli–Kavala–Thessaloniki–Ioannina–Kakavia/Igoumenitsa
  Gränsen till MK–Thessaloniki
  Sofia–Thessaloniki–Athina–Pireus/Ikonio–Irakleio–Lemesos (Vasiliko)–Lefkosia/Larnaka
  Athina–Patra/Igoumenitsa |
| Gränsöverskridande förbindelselänkar | Dresden–Praha/Kolín | Järnväg |
| Wien/Bratislava–Budapest |
| Békéscsaba–Arad–Timişoara |
| Craiova–Calafat–Vidin–Sofia–Thessaloniki |
| Sofia–gränsen till RS/gränsen till MK |
| Gränsen till TR–Alexandroupoli |
| Gränsen till MK–Thessaloniki |
| Ioannina–Kakavia (gränsen till AL) | Väg |
| Drobeta-Turnu Severin/Craiova–Vidin–Montana |
| Sofia–gränsen till RS |
| Hamburg–Dresden–Praha–Pardubice | Inre vattenvägar |
| Förbindelselänkar som saknas | Igoumenitsa–Ioannina
  Praha–Brno
  Thessaloniki–Kavala–Alexandroupoli
  Timişoara–Craiova | Järnväg |
| Stomnätskorridoren ”Rhen–Alpine” |
| Sträckning | Genova–Milano–Lugano–Basel
  Genova–Novara–Brig–Bern–Basel–Karlsruhe–Mannheim–Mainz–Koblenz–Köln
  Köln–Düsseldorf–Duisburg–Nijmegen/Arnhem–Utrecht–Amsterdam
  Nijmegen–Rotterdam–Vlissingen
  Köln–Liège–Brussel eller Bruxelles–Gent
  Liège–Antwerpen–Gent–Zeebrugge |
| Gränsöverskridande
  förbindelselänkar | Zevenaar–Emmerich–Oberhausen | Järnväg |
| Karlsruhe–Basel |
| Milano/Novara–gränsen till CH |
| Basel–Antwerpen/Rotterdam–Amsterdam | Inre vattenvägar |
| Förbindelselänkar som saknas | Genova–Tortona/Novi Ligure | Järnväg |
| | Zeebrugge–Gent |
| Stomnätskorridoren ”Rhen–Donau” |
| Sträckning | Strasbourg–Stuttgart–München–Wels/Linz
  Strasbourg–Mannheim–Frankfurt am Main–Würzburg–Nürnberg–Regensburg–Passau–Wels/Linz
  München/Nürnberg–Praha–Ostrava/Přerov–Žilina–Košice–gränsen till UA
  Wels/Linz–Wien–Bratislava–Budapest–Vukovar
  Wien/Bratislava–Budapest–Arad–Moravita/Brașov/Craiova–București–Giurgiu/Constanta–Sulina |
| Gränsöverskridande förbindelselänkar | München–Praha | Järnväg |
| Nürnberg–Plzeň |
| München–Mühldorf–Freilassing–Salzburg |
| Strasbourg–Kehl Appenweier |
| Hranice–Žilina |
| Košice–gränsen till UA |
| | Wien–Bratislava/Budapest |
| Bratislava–Budapest |
| Békéscsaba–Arad–Timişoara–gränsen till RS |
| București–Giurgiu–Rousse |
| Donau (Kehlheim–Constanța/Midia/Sulina) och därmed förknippade vattenvägar i avrinningsområdena för Váh, Sava och Tisza | Inre vattenvägar |
| Zlín–Žilina | Väg |
| Timişoara–gränsen till RS |
| Förbindelselänkar som saknas | Stuttgart–Ulm | Järnväg |
| Salzburg–Linz |
| Craiova –București |
| Arad–Sighişoara–Brașov –Predeal |
| Stomnätskorridoren ”Scandinavian–Mediterranean” |
| Sträckning | Gränsen till RU–Hamina/Kotka–Helsinki–Turku/Naantali–Stockholm–Örebro(Hallsberg)/Linköping–Malmö
  Narvik/Oulu–Luleå–Umeå–Stockholm/Örebro(Hallsberg)
  Oslo–Göteborg–Malmö–Trelleborg
  Malmö–København–Fredericia–Aarhus–Aalborg–Hirtshals/Frederikshavn
  København–Kolding/Lübeck–Hamburg–Hannover
  Bremerhaven–Bremen–Hannover–Nürnberg
  Rostock–Berlin–Halle/Leipzig–Erfurt–München
  Nürnberg–München–Innsbruck–Verona–Bologna–Ancona/Firenze
  Livorno/La Spezia–Firenze–Roma–Napoli–Bari–Taranto–Valletta/Marsaxlokk
  Cagliari–Napoli–Gioia Tauro–Palermo/Augusta–Valletta/Marsaxlokk |
| Gränsöverskridande förbindelselänkar | Gränsen till RU–Helsinki | Järnväg |
| København–Hamburg: Tillfartsleder till fast förbindelse under Fehmarn bält |
| München–Wörgl–Innsbruck–Fortezza–Bolzano–Trento–Verona: Bastunneln under Brenner och dess tillfartsleder |
| Göteborg–Oslo |
| København–Hamburg: Fast förbindelse under Fehmarn bält | Järnväg/väg |

1.

Stomnätskorridoren ”Atlantic”

Sträckning

Gijón–León–Valladolid

A Coruña–Vigo–Orense–León

Zaragoza–Pamplona/Logroño–Bilbao

Tenerife/Gran Canaria–Huelva/Sanlúcar de Barrameda–Sevilla–Córdoba

Algeciras–Bobadilla–Madrid

Sines/Lisboa–Madrid–Valladolid

Lisboa–Aveiro–Leixões/Porto–Douro-floden

Sionainn Faing eller Shannon Foynes/Baile Átha Cliath eller Dublin/Corcaigh eller Cork–Le Havre–Rouen–Paris

Aveiro–Valladolid–Vitoria-Gasteiz–Bergara–Bilbao/Bordeaux–Toulouse/Tours–Paris–Metz–Mannheim/Strasbourg

Sionainn Faing eller Shannon Foynes/Baile Átha Cliath eller Dublin/Corcaigh eller Cork–Saint Nazaire–Nantes–Tours–Dijon

Gränsöverskridande förbindelselänkar

Évora–Mérida

Järnväg

Vitoria-Gasteiz–San Sebastián–Bayonne–Bordeaux

Aveiro–Salamanca

Douro-floden (via Navegável do Douro)

Inre vattenvägar

Förbindelselänkar som saknas

Driftskompatibla linjer som inte har UIC-spårvidd på Iberiska halvön

Järnväg

Stomnätskorridoren ”Baltic–Adriatic”

Sträckning

Gdynia–Gdańsk–Katowice/Sławków

Gdańsk–Warszawa–Katowice/Kraków

Katowice–Ostrava–Brno–Wien

Szczecin/Świnoujście–Poznań–Wrocław–Ostrava

Katowice–Bielsko-Biała–Žilina–Bratislava–Wien

Wien–Graz–Villach–Udine–Trieste

Udine–Venezia–Padova–Bologna–Ravenna–Ancona

Graz–Maribor–Ljubljana–Koper/Trieste

Gränsöverskridande

förbindelselänkar

Katowice/Opole–Ostrava–Brno

Katowice–Žilina

Bratislava–Wien

Graz–Maribor

Venezia–Trieste–Divača–Ljubljana

Järnväg

Katowice–Žilina

Brno–Wien

Väg

Förbindelselänkar som saknas

Gloggnitz–Mürzzuschlag: bastunnel, Semmering

Graz–Klagenfurt: Järnvägslinje och tunnel, Koralm

Koper–Divača

Järnväg

Stomnätskorridoren ”Mediterranean”

Sträckning

Algeciras–Bobadilla–Madrid–Zaragoza–Tarragona

Madrid–Valencia–Sagunto–Teruel–Zaragoza

Sevilla–Bobadilla–Murcia

Cartagena–Murcia–Valencia–Tarragona/Palma de Mallorca–Barcelona

Tarragona–Barcelona–Perpignan–Narbonne–Toulouse/Marseille–Genova/Lyon–La Spezia/Torino–Novara–Milano–Bologna/Verona–Padova–Venezia–Ravenna/Trieste/Koper–Ljubljana–Budapest

Ljubljana/Rijeka–Zagreb–Budapest–gränsen till UA

Gränsöverskridande förbindelselänkar

Barcelona–Perpignan

Järnväg

Lyon–Torino: bastunnel och tillfartsleder

Nice–Ventimiglia

Venezia–Trieste–Divača–Ljubljana

Ljubljana–Zagreb

Zagreb–Budapest

Budapest–Miskolc–gränsen till UA

Lendava–Letenye

Väg

Vásárosnamény–gränsen till UA

Förbindelselänkar som saknas

Almería–Murcia

Järnväg

Driftskompatibla linjer som inte har UIC-spårvidd på Iberiska halvön

Perpignan–Montpellier

Koper–Divača

Rijeka–Zagreb

Milano–Cremona–Mantova–Porto Levante/Venezia–Ravenna/Trieste

Inre vattenvägar

Stomnätskorridoren ”North Sea–Baltic”

Sträckning

Luleå–Helsinki–Tallinn–Rīga

Ventspils–Rīga

Rīga–Kaunas

Klaipėda–Kaunas–Vilnius

Kaunas–Warszawa

Gränsen till BY–Warszawa–Łódź/Poznań–Frankfurt(Oder)–Berlin–Hamburg–Kiel

Łódź–Katowice/Wrocław

Gränsen till UA–Rzeszów–Katowice–Wrocław–Falkenberg–Magdeburg

Szczecin/Świnoujście–Berlin–Magdeburg–Braunschweig–Hannover

Hannover–Bremen–Bremerhaven/Wilhelmshaven

Hannover–Osnabrück–Hengelo–Almelo–Deventer–Utrecht

Utrecht–Amsterdam

Utrecht–Rotterdam–Antwerpen

Hannover/Osnabrück–Köln–Antwerpen

Gränsöverskridande förbindelselänkar

Tallinn–Rīga–Kaunas–Warszawa: Rail Baltic – ny helt driftskompatibel linje med UIC-spårvidd

Järnväg

Świnoujście/Szczecin–Berlin

Järnväg och inre vattenvägar

Korridoren Via Baltica EE–LV–LT–PL

Väg

Förbindelselänkar som saknas

Kaunas–Vilnius: Del av Rail Baltic – ny helt driftskompatibel linje med UIC-spårvidd

Järnväg

Warszawa/Idzikowice–Poznań/Wrocław, inbegripet anslutningar till den planerade centrala knutpunkten för transporter

Nord-Ostsee-Kanal

Inre vattenvägar

Berlin–Magdeburg–Hannover; Mittellandkanal; kanaler i västra Tyskland

Rhen, Waal

Noordzeekanaal, IJssel, Twentekanaal

Stomnätskorridoren ”North Sea–Mediterranean”

Sträckning

Gränsen till UK–Baile Átha Cliath eller Dublin–Sionainn Faing eller Shannon Foynes/Corcaigh eller Cork

Sionainn Faing eller Shannon Foynes/Baile Átha Cliath eller Dublin/Corcaigh eller Cork–Le Havre/Calais/Dunkerque/Zeebrugge/Terneuzen/Gent/Antwerpen/Rotterdam/Amsterdam

Gränsen till UK–Lille–Brussel eller Bruxelles

Amsterdam–Rotterdam–Antwerpen–Brussel eller Bruxelles–Luxembourg

Luxembourg–Metz–Dijon–Mâcon–Lyon–Marseille

Luxembourg–Metz–Strasbourg–Basel

Antwerpen/Zeebrugge–Gent–Calais/Dunkerque/Lille–Paris–Rouen–Le Havre

Gränsöverskridande förbindelselänkar

Brussel eller Bruxelles–Luxembourg–Strasbourg

Järnväg

Terneuzen–Gent

Inre vattenvägar

Nätet Seine–Schelde och därmed förknippade vattenvägar i avrinningsområdena för Seine, Schelde och Meuse

Korridoren Rhen–Schelde

Förbindelselänkar som saknas

Albertkanaal/Canal Albert och Kanaal Bocholt-Herentals

Inre vattenvägar

Stomnätskorridoren ”Orient/East-Med”

Sträckning

Hamburg–Berlin

Rostock–Berlin–Dresden

Bremerhaven/Wilhelmshaven–Magdeburg–Dresden

Dresden–Ústí nad Labem–Mělník/Praha–Lysá nad Labem/Poříčany–Kolín

Kolín–Pardubice–Brno–Wien/Bratislava–Budapest–Arad–Timișoara–Craiova–Calafat–Vidin–Sofia

Sofia–gränsen till RS/gränsen till MK

Sofia–Plovdiv–Burgas/gränsen till TR

Gränsen till Turkiet–Alexandroupoli–Kavala–Thessaloniki–Ioannina–Kakavia/Igoumenitsa

Gränsen till MK–Thessaloniki

Sofia–Thessaloniki–Athina–Pireus/Ikonio–Irakleio–Lemesos (Vasiliko)–Lefkosia/Larnaka

Athina–Patra/Igoumenitsa

Gränsöverskridande förbindelselänkar

Dresden–Praha/Kolín

Järnväg

Wien/Bratislava–Budapest

Békéscsaba–Arad–Timişoara

Craiova–Calafat–Vidin–Sofia–Thessaloniki

Sofia–gränsen till RS/gränsen till MK

Gränsen till TR–Alexandroupoli

Gränsen till MK–Thessaloniki

Ioannina–Kakavia (gränsen till AL)

Väg

Drobeta-Turnu Severin/Craiova–Vidin–Montana

Sofia–gränsen till RS

Hamburg–Dresden–Praha–Pardubice

Inre vattenvägar

Förbindelselänkar som saknas

Igoumenitsa–Ioannina

Praha–Brno

Thessaloniki–Kavala–Alexandroupoli

Timişoara–Craiova

Järnväg

Stomnätskorridoren ”Rhen–Alpine”

Sträckning

Genova–Milano–Lugano–Basel

Genova–Novara–Brig–Bern–Basel–Karlsruhe–Mannheim–Mainz–Koblenz–Köln

Köln–Düsseldorf–Duisburg–Nijmegen/Arnhem–Utrecht–Amsterdam

Nijmegen–Rotterdam–Vlissingen

Köln–Liège–Brussel eller Bruxelles–Gent

Liège–Antwerpen–Gent–Zeebrugge

Gränsöverskridande

förbindelselänkar

Zevenaar–Emmerich–Oberhausen

Järnväg

Karlsruhe–Basel

Milano/Novara–gränsen till CH

Basel–Antwerpen/Rotterdam–Amsterdam

Inre vattenvägar

Förbindelselänkar som saknas

Genova–Tortona/Novi Ligure

Järnväg

Zeebrugge–Gent

Stomnätskorridoren ”Rhen–Donau”

Sträckning

Strasbourg–Stuttgart–München–Wels/Linz

Strasbourg–Mannheim–Frankfurt am Main–Würzburg–Nürnberg–Regensburg–Passau–Wels/Linz

München/Nürnberg–Praha–Ostrava/Přerov–Žilina–Košice–gränsen till UA

Wels/Linz–Wien–Bratislava–Budapest–Vukovar

Wien/Bratislava–Budapest–Arad–Moravita/Brașov/Craiova–București–Giurgiu/Constanta–Sulina

Gränsöverskridande förbindelselänkar

München–Praha

Järnväg

Nürnberg–Plzeň

München–Mühldorf–Freilassing–Salzburg

Strasbourg–Kehl Appenweier

Hranice–Žilina

Košice–gränsen till UA

Wien–Bratislava/Budapest

Bratislava–Budapest

Békéscsaba–Arad–Timişoara–gränsen till RS

București–Giurgiu–Rousse

Donau (Kehlheim–Constanța/Midia/Sulina) och därmed förknippade vattenvägar i avrinningsområdena för Váh, Sava och Tisza

Inre vattenvägar

Zlín–Žilina

Väg

Timişoara–gränsen till RS

Förbindelselänkar som saknas

Stuttgart–Ulm

Järnväg

Salzburg–Linz

Craiova –București

Arad–Sighişoara–Brașov –Predeal

Stomnätskorridoren ”Scandinavian–Mediterranean”

Sträckning

Gränsen till RU–Hamina/Kotka–Helsinki–Turku/Naantali–Stockholm–Örebro(Hallsberg)/Linköping–Malmö

Narvik/Oulu–Luleå–Umeå–Stockholm/Örebro(Hallsberg)

Oslo–Göteborg–Malmö–Trelleborg

Malmö–København–Fredericia–Aarhus–Aalborg–Hirtshals/Frederikshavn

København–Kolding/Lübeck–Hamburg–Hannover

Bremerhaven–Bremen–Hannover–Nürnberg

Rostock–Berlin–Halle/Leipzig–Erfurt–München

Nürnberg–München–Innsbruck–Verona–Bologna–Ancona/Firenze

Livorno/La Spezia–Firenze–Roma–Napoli–Bari–Taranto–Valletta/Marsaxlokk

Cagliari–Napoli–Gioia Tauro–Palermo/Augusta–Valletta/Marsaxlokk

Gränsöverskridande förbindelselänkar

Gränsen till RU–Helsinki

Järnväg

København–Hamburg: Tillfartsleder till fast förbindelse under Fehmarn bält

München–Wörgl–Innsbruck–Fortezza–Bolzano–Trento–Verona: Bastunneln under Brenner och dess tillfartsleder

Göteborg–Oslo

København–Hamburg: Fast förbindelse under Fehmarn bält

Järnväg/väg

| 2. | Vägledande förteckning över i förväg identifierade gränsöverskridande förbindelselänkar i det övergripande nätet
  De gränsöverskridande avsnitten i det övergripande nät som avses i artikel 9.2 a ii omfattar särskilt följande avsnitt:






  Baile Átha Cliath eller Dublin/Letterkenny–Gränsen till UK | Väg |
| --- | --- | --- |
| Pau–Huesca | Järnväg |
| Lyon–gränsen till CH | Järnväg |
| Athus–Mont-Saint-Martin | Järnväg |
| Breda–Venlo–Viersen–Duisburg | Järnväg |
| Antwerpen–Duisburg | Järnväg |
| Mons–Valenciennes | Järnväg |
| Gent–Terneuzen | Järnväg |
| Heerlen–Aachen | Järnväg |
| Groningen–Bremen | Järnväg |
| Stuttgart–gränsen till CH | Järnväg |
| Gallarate/Sesto Calende–gränsen till CH | Järnväg |
| Berlin–Rzepin/Horka–Wrocław | Järnväg |
| Praha–Linz | Järnväg |
| Villach–Ljubljana | Järnväg |
| Pivka–Rijeka | Järnväg |
| Plzeň–České Budějovice–Wien | Järnväg |
| Wien–Győr | Järnväg |
| Graz–Celldömölk–Győr | Järnväg |
| Neumarkt-Kallham–Mühldorf | Järnväg |
| Amber-korridoren PL–SK–HU | Järnväg |
| Korridoren Via Carpathia (gränsen till BY/UA–PL–SK–HU–RO) | Väg |
| Focșani–gränsen till MD | Väg |
| Budapest–Osijek–Svilaj (gränsen till BA) | Väg |
| Faro–Huelva | Järnväg |
| Porto–Vigo | Järnväg |
| Giurgiu–Varna | Järnväg |
| Svilengrad–Pithio | Järnväg |

2.

De gränsöverskridande avsnitten i det övergripande nät som avses i artikel 9.2 a ii omfattar särskilt följande avsnitt:

Baile Átha Cliath eller Dublin/Letterkenny–Gränsen till UK

Väg

Pau–Huesca

Järnväg

Lyon–gränsen till CH

Järnväg

Athus–Mont-Saint-Martin

Järnväg

Breda–Venlo–Viersen–Duisburg

Järnväg

Antwerpen–Duisburg

Järnväg

Mons–Valenciennes

Järnväg

Gent–Terneuzen

Järnväg

Heerlen–Aachen

Järnväg

Groningen–Bremen

Järnväg

Stuttgart–gränsen till CH

Järnväg

Gallarate/Sesto Calende–gränsen till CH

Järnväg

Berlin–Rzepin/Horka–Wrocław

Järnväg

Praha–Linz

Järnväg

Villach–Ljubljana

Järnväg

Pivka–Rijeka

Järnväg

Plzeň–České Budějovice–Wien

Järnväg

Wien–Győr

Järnväg

Graz–Celldömölk–Győr

Järnväg

Neumarkt-Kallham–Mühldorf

Järnväg

Amber-korridoren PL–SK–HU

Järnväg

Korridoren Via Carpathia (gränsen till BY/UA–PL–SK–HU–RO)

Väg

Focșani–gränsen till MD

Väg

Budapest–Osijek–Svilaj (gränsen till BA)

Väg

Faro–Huelva

Järnväg

Porto–Vigo

Järnväg

Giurgiu–Varna

Järnväg

Svilengrad–Pithio

Järnväg

| 3. | Komponenter av det övergripande nätet som är beläget i medlemsstater som inte har någon landgräns till någon annan medlemsstat. |
| --- | --- |

3.

DEL IV

URVAL AV GRÄNSÖVERSKRIDANDE PROJEKT INOM OMRÅDET FÖRNYBAR ENERGI

| 1. | Mål för gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi
  Gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi ska främja gränsöverskridande samarbete mellan medlemsstater på området för planering, utveckling och kostnadseffektivt utnyttjande av förnybara energikällor, samt underlätta deras integration genom lagringsanläggningar för energi i syfte att bidra till unionens långsiktiga strategi för minskade koldioxidutsläpp. |
| --- | --- |

1.

Gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi ska främja gränsöverskridande samarbete mellan medlemsstater på området för planering, utveckling och kostnadseffektivt utnyttjande av förnybara energikällor, samt underlätta deras integration genom lagringsanläggningar för energi i syfte att bidra till unionens långsiktiga strategi för minskade koldioxidutsläpp.

| 2. | Allmänna kriterier
  Ett projekt ska uppfylla samtliga följande allmänna kriterier för att räknas som ett gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi:






  a) | Projektet ska ingå i ett samarbetsavtal eller någon annan form av arrangemang mellan två eller flera medlemsstater eller mellan en eller flera medlemsstater och ett eller flera tredjeländer i enlighet med artiklarna 8, 9, 11 och 13 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- | --- |

2.

Ett projekt ska uppfylla samtliga följande allmänna kriterier för att räknas som ett gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi:

a)

Projektet ska ingå i ett samarbetsavtal eller någon annan form av arrangemang mellan två eller flera medlemsstater eller mellan en eller flera medlemsstater och ett eller flera tredjeländer i enlighet med artiklarna 8, 9, 11 och 13 i direktiv (EU) 2018/2001.

| b) | Projektet ska ge kostnadsbesparingar inom utbyggnaden av förnybar energi eller fördelar avseende systemintegration, försörjningstrygghet eller innovation eller både och, i jämförelse med ett liknande projekt eller ett projekt för förnybar energi som genomförs på egen hand av någon av de deltagande medlemsstaterna. |
| --- | --- |

b)

Projektet ska ge kostnadsbesparingar inom utbyggnaden av förnybar energi eller fördelar avseende systemintegration, försörjningstrygghet eller innovation eller både och, i jämförelse med ett liknande projekt eller ett projekt för förnybar energi som genomförs på egen hand av någon av de deltagande medlemsstaterna.

| c) | De potentiella övergripande fördelarna med samarbete ska vara större än kostnaderna, inbegripet på längre sikt, enligt en bedömning på grundval av den kostnads-nyttoanalys som avses i punkt 3 i denna del och med tillämpning av de metoder som avses i artikel 7.2 i denna förordning. |
| --- | --- |

c)

De potentiella övergripande fördelarna med samarbete ska vara större än kostnaderna, inbegripet på längre sikt, enligt en bedömning på grundval av den kostnads-nyttoanalys som avses i punkt 3 i denna del och med tillämpning av de metoder som avses i artikel 7.2 i denna förordning.

| 3. | Kostnads-nyttoanalys






  a) | Kostnader för energiproduktion. |
| --- | --- | --- |

3.

a)

Kostnader för energiproduktion.

| b) | Kostnader för systemintegration. |
| --- | --- |

b)

Kostnader för systemintegration.

| c) | Stödkostnader. |
| --- | --- |

c)

Stödkostnader.

| d) | Växthusgasutsläpp. |
| --- | --- |

d)

Växthusgasutsläpp.

| e) | Försörjningstrygghet. |
| --- | --- |

e)

Försörjningstrygghet.

| f) | Luftföroreningar och andra lokala föroreningar, såsom effekter på den lokala naturen och miljön. |
| --- | --- |

f)

Luftföroreningar och andra lokala föroreningar, såsom effekter på den lokala naturen och miljön.

| g) | Innovation. |
| --- | --- |

g)

Innovation.

| 4. | Förfarande






  a) | Projektansvariga, inbegripet medlemsstater, för ett projekt som potentiellt kan väljas ut som ett gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi inom ramen för ett samarbetsavtal eller någon annan form av arrangemang mellan två eller flera medlemsstater eller mellan en eller flera medlemsstater och ett eller flera tredjeländer i enlighet med artiklarna 8, 9, 11 och 13 i direktiv (EU) 2018/2001, och som söker uppnå status som gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi, ska till kommissionen lämna in en ansökan om att få projektet utvalt som ett gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi. Ansökan ska innehålla relevant information som gör det möjligt för kommissionen att utvärdera projektet i förhållande till de kriterier som fastställs i punkterna 2 och 3 i denna del, i enlighet med de metoder som avses i artikel 7.2 i denna förordning.
  Kommissionen ska säkerställa att projektansvariga får möjlighet att ansöka om status som gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi minst en gång per år. |
| --- | --- | --- |

4.

a)

Projektansvariga, inbegripet medlemsstater, för ett projekt som potentiellt kan väljas ut som ett gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi inom ramen för ett samarbetsavtal eller någon annan form av arrangemang mellan två eller flera medlemsstater eller mellan en eller flera medlemsstater och ett eller flera tredjeländer i enlighet med artiklarna 8, 9, 11 och 13 i direktiv (EU) 2018/2001, och som söker uppnå status som gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi, ska till kommissionen lämna in en ansökan om att få projektet utvalt som ett gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi. Ansökan ska innehålla relevant information som gör det möjligt för kommissionen att utvärdera projektet i förhållande till de kriterier som fastställs i punkterna 2 och 3 i denna del, i enlighet med de metoder som avses i artikel 7.2 i denna förordning.

Kommissionen ska säkerställa att projektansvariga får möjlighet att ansöka om status som gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi minst en gång per år.

| b) | Kommissionen ska inrätta och leda en grupp för gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi bestående av en företrädare för varje medlemsstat och en för kommissionen. Gruppen ska anta sin egen arbetsordning. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen ska inrätta och leda en grupp för gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi bestående av en företrädare för varje medlemsstat och en för kommissionen. Gruppen ska anta sin egen arbetsordning.

| c) | Minst en gång om året ska kommissionen anordna processen för att välja ut gränsöverskridande projekt. Efter utvärderingen av projekten ska kommissionen till den grupp som avses i led b i denna punkt lämna in en förteckning över stödberättigade projekt inom området förnybar energi som uppfyller kriterierna i artikel 7 och i led d i denna punkt. |
| --- | --- |

c)

Minst en gång om året ska kommissionen anordna processen för att välja ut gränsöverskridande projekt. Efter utvärderingen av projekten ska kommissionen till den grupp som avses i led b i denna punkt lämna in en förteckning över stödberättigade projekt inom området förnybar energi som uppfyller kriterierna i artikel 7 och i led d i denna punkt.

| d) | Den grupp som avses i led b ska ges relevant information, såvida den inte är kommersiellt känslig, om de stödberättigande projekten i den förteckning som kommissionen lämnat in när det gäller följande kriterier:






  i) | En bekräftelse på att alla projekt uppfyller kriterierna för stödberättigande och urval. |
| --- | --- | --- |

d)

Den grupp som avses i led b ska ges relevant information, såvida den inte är kommersiellt känslig, om de stödberättigande projekten i den förteckning som kommissionen lämnat in när det gäller följande kriterier:

i)

En bekräftelse på att alla projekt uppfyller kriterierna för stödberättigande och urval.

| ii) | Information om den samarbetsmekanism som ett projekt hänför sig till och information om i vilken utsträckning ett projekt stöds av en eller flera medlemsstater. |
| --- | --- |

ii)

Information om den samarbetsmekanism som ett projekt hänför sig till och information om i vilken utsträckning ett projekt stöds av en eller flera medlemsstater.

| iii) | En beskrivning av projektets mål, inklusive uppskattad kapacitet (i kW) och, om informationen finns tillgänglig, produktion av förnybar energi (i kWh per år) samt totala projektkostnader och angivna stödberättigande kostnader, i euro. |
| --- | --- |

iii)

En beskrivning av projektets mål, inklusive uppskattad kapacitet (i kW) och, om informationen finns tillgänglig, produktion av förnybar energi (i kWh per år) samt totala projektkostnader och angivna stödberättigande kostnader, i euro.

| iv) | Information om det förväntade unionsmervärdet i enlighet med punkt 2 b i denna del och om de förväntade kostnaderna och fördelarna samt det förväntade unionsmervärdet i enlighet med punkt 2 c i denna del. |
| --- | --- |

iv)

Information om det förväntade unionsmervärdet i enlighet med punkt 2 b i denna del och om de förväntade kostnaderna och fördelarna samt det förväntade unionsmervärdet i enlighet med punkt 2 c i denna del.

| e) | När så är lämpligt får gruppen bjuda in ansvariga för stödberättigande projekt, företrädare för tredjeländer som deltar i stödberättigande projekt och andra berörda parter till sina möten. |
| --- | --- |

e)

När så är lämpligt får gruppen bjuda in ansvariga för stödberättigande projekt, företrädare för tredjeländer som deltar i stödberättigande projekt och andra berörda parter till sina möten.

| f) | På grundval av utvärderingsresultaten ska gruppen enas om ett utkast till förteckning över gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi, vilket ska antas i enlighet med led g. |
| --- | --- |

f)

På grundval av utvärderingsresultaten ska gruppen enas om ett utkast till förteckning över gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi, vilket ska antas i enlighet med led g.

| g) | Kommissionen ska anta den slutliga förteckningen över utvalda gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi genom en delegerad akt på grundval av det utkast till förteckning som avses i led f och med beaktande av led i. Kommissionen ska också offentliggöra förteckningen över utvalda gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi på sin webbplats. Den förteckningen ska ses över vid behov och minst vartannat år. |
| --- | --- |

g)

Kommissionen ska anta den slutliga förteckningen över utvalda gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi genom en delegerad akt på grundval av det utkast till förteckning som avses i led f och med beaktande av led i. Kommissionen ska också offentliggöra förteckningen över utvalda gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi på sin webbplats. Den förteckningen ska ses över vid behov och minst vartannat år.

| h) | Gruppen ska övervaka genomförandet av projekten i den slutliga förteckningen och lägga fram rekommendationer om hur eventuella förseningar i genomförandet ska åtgärdas. De ansvariga för de utvalda projekten ska för detta ändamål tillhandahålla information om projektens genomförande. |
| --- | --- |

h)

Gruppen ska övervaka genomförandet av projekten i den slutliga förteckningen och lägga fram rekommendationer om hur eventuella förseningar i genomförandet ska åtgärdas. De ansvariga för de utvalda projekten ska för detta ändamål tillhandahålla information om projektens genomförande.

| i) | Kommissionen ska vid urvalet av gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi sträva efter att säkerställa en lämplig geografisk balans vid urvalet av sådana projekt. Regionala grupperingar får användas för urvalet av projekt. |
| --- | --- |

i)

Kommissionen ska vid urvalet av gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi sträva efter att säkerställa en lämplig geografisk balans vid urvalet av sådana projekt. Regionala grupperingar får användas för urvalet av projekt.

| j) | Ett projekt ska inte väljas ut som gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi, eller ska om det valts ut få denna status indragen, om den information som var en avgörande faktor i utvärderingen var felaktig eller om projektet inte överensstämmer med unionsrätten. |
| --- | --- |

j)

Ett projekt ska inte väljas ut som gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi, eller ska om det valts ut få denna status indragen, om den information som var en avgörande faktor i utvärderingen var felaktig eller om projektet inte överensstämmer med unionsrätten.

DEL V

PROJEKT AV GEMENSAMT INTRESSE AVSEENDE INFRASTRUKTUR FÖR DIGITAL KONNEKTIVITET

| 1. | Gigabitkonnektivitet, däribland 5G-system och annan konnektivitet enligt den senaste tekniken, för socioekonomiska drivkrafter.
  Vid prioritering av åtgärder ska hänsyn tas till de socioekonomiska drivkrafternas funktion, relevansen i de tjänster och tillämpningar som blir möjliga genom den underliggande konnektiviteten och de potentiella socioekonomiska fördelarna för medborgare, företag och lokalsamhällen, inbegripet den uppkomna ytterligare områdestäckningen för hushåll. De tillgängliga budgetmedlen ska anslås till medlemsstaterna på ett geografiskt balanserat sätt.
  Prioritet ska ges till åtgärder som bidrar till gigabitkonnektivitet, däribland 5G-system och annan konnektivitet enligt den senaste tekniken, för följande:






  a) | Sjukhus och vårdenheter, i linje med arbetet med att digitalisera hälso- och sjukvårdssystemet, i syfte att öka unionsmedborgarnas välbefinnande och förändra det sätt på vilket hälso- och sjukvårdstjänster tillhandahålls patienter. |
| --- | --- | --- |

1.

Vid prioritering av åtgärder ska hänsyn tas till de socioekonomiska drivkrafternas funktion, relevansen i de tjänster och tillämpningar som blir möjliga genom den underliggande konnektiviteten och de potentiella socioekonomiska fördelarna för medborgare, företag och lokalsamhällen, inbegripet den uppkomna ytterligare områdestäckningen för hushåll. De tillgängliga budgetmedlen ska anslås till medlemsstaterna på ett geografiskt balanserat sätt.

Prioritet ska ges till åtgärder som bidrar till gigabitkonnektivitet, däribland 5G-system och annan konnektivitet enligt den senaste tekniken, för följande:

a)

Sjukhus och vårdenheter, i linje med arbetet med att digitalisera hälso- och sjukvårdssystemet, i syfte att öka unionsmedborgarnas välbefinnande och förändra det sätt på vilket hälso- och sjukvårdstjänster tillhandahålls patienter.

| b) | Utbildnings- och forskningscentrum, inom ramen för arbetet med att underlätta användningen av bland annat datorsystem med hög hastighet, molnapplikationer och stordata, överbrygga digitala klyftor och främja innovation i skolsystemen, och att förbättra läranderesultaten, stärka rättvisan och öka effektiviteten. |
| --- | --- |

b)

Utbildnings- och forskningscentrum, inom ramen för arbetet med att underlätta användningen av bland annat datorsystem med hög hastighet, molnapplikationer och stordata, överbrygga digitala klyftor och främja innovation i skolsystemen, och att förbättra läranderesultaten, stärka rättvisan och öka effektiviteten.

| c) | Oavbruten täckning med trådlöst 5G-bredband i alla stadsområden senast 2025. |
| --- | --- |

c)

Oavbruten täckning med trådlöst 5G-bredband i alla stadsområden senast 2025.

| 2. | Trådlös konnektivitet i lokalsamhällen
  Åtgärder som syftar till att tillhandahålla kostnadsfri lokal trådlös konnektivitet på centrala platser för det lokala offentliga livet, inklusive platser utomhus som är tillgängliga för allmänheten och spelar en viktig roll i det offentliga livet i lokalsamhällena, ska uppfylla följande villkor för att kunna ta emot stöd:






  a) | De genomförs av en offentlig myndighet som avses i andra stycket, som kan planera och övervaka installationen av lokala trådlösa åtkomstpunkter på offentliga platser inomhus eller utomhus, samt under minst tre år säkerställa finansieringen av driftskostnaderna. |
| --- | --- | --- |

2.

Åtgärder som syftar till att tillhandahålla kostnadsfri lokal trådlös konnektivitet på centrala platser för det lokala offentliga livet, inklusive platser utomhus som är tillgängliga för allmänheten och spelar en viktig roll i det offentliga livet i lokalsamhällena, ska uppfylla följande villkor för att kunna ta emot stöd:

a)

De genomförs av en offentlig myndighet som avses i andra stycket, som kan planera och övervaka installationen av lokala trådlösa åtkomstpunkter på offentliga platser inomhus eller utomhus, samt under minst tre år säkerställa finansieringen av driftskostnaderna.

| b) | De bygger på digitala nät med mycket hög kapacitet som ger användare möjlighet till en internetupplevelse av mycket hög kvalitet som






  i) | är kostnadsfri och utan diskriminerande villkor, lättillgänglig, säker och bygger på senaste och bästa tillgängliga utrustning som anpassats till den senaste tekniska utvecklingen och kan erbjuda användarna uppkoppling med hög hastighet, och |
| --- | --- | --- |

b)

De bygger på digitala nät med mycket hög kapacitet som ger användare möjlighet till en internetupplevelse av mycket hög kvalitet som

i)

är kostnadsfri och utan diskriminerande villkor, lättillgänglig, säker och bygger på senaste och bästa tillgängliga utrustning som anpassats till den senaste tekniska utvecklingen och kan erbjuda användarna uppkoppling med hög hastighet, och

| ii) | stöder utbredd och icke-diskriminerande tillgång till innovativa digitala tjänster. |
| --- | --- |

ii)

stöder utbredd och icke-diskriminerande tillgång till innovativa digitala tjänster.

| c) | De använder en gemensam visuell identitet som ska tillhandahållas av kommissionen och länkar till relevanta flerspråkiga verktyg online. |
| --- | --- |

c)

De använder en gemensam visuell identitet som ska tillhandahållas av kommissionen och länkar till relevanta flerspråkiga verktyg online.

| d) | De underlättar utbyggnad av 5G-anpassade trådlösa accesspunkter med kort räckvidd, enligt definitionen i direktiv (EU) 2018/1972, för att uppnå synergier, öka kapaciteten och förbättra användarupplevelsen. |
| --- | --- |

d)

De underlättar utbyggnad av 5G-anpassade trådlösa accesspunkter med kort räckvidd, enligt definitionen i direktiv (EU) 2018/1972, för att uppnå synergier, öka kapaciteten och förbättra användarupplevelsen.

| e) | De innefattar ett åtagande att upphandla nödvändig utrustning och/eller tillhörande installationstjänster i enlighet med gällande lagstiftning för att säkerställa att projekt inte snedvrider konkurrensen på ett otillbörligt sätt. |
| --- | --- |

e)

De innefattar ett åtagande att upphandla nödvändig utrustning och/eller tillhörande installationstjänster i enlighet med gällande lagstiftning för att säkerställa att projekt inte snedvrider konkurrensen på ett otillbörligt sätt.

Ekonomiskt stöd från unionen ska vara tillgängligt för offentliga myndigheter enligt definitionen i artikel 3.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2102 (2), som åtar sig att i enlighet med nationell rätt tillhandahålla kostnadsfri lokal trådlös konnektivitet utan diskriminerande villkor genom installation av lokala trådlösa åtkomstpunkter.

Finansierade åtgärder får inte överlappa befintliga kostnadsfria privata eller offentliga erbjudanden med liknande egenskaper, inbegripet kvalitet, som finns på samma offentliga plats.

De tillgängliga budgetmedlen ska anslås till medlemsstaterna på ett geografiskt balanserat sätt.

Samordning och enhetlighet kommer, om så är relevant, att säkerställas med åtgärder med FSE-stöd som främjar socioekonomiska drivkrafters åtkomst till nät med mycket hög kapacitet som kan tillhandahålla gigabitkonnektivitet, däribland 5G-system och annan konnektivitet enligt den senaste tekniken.

| 3. | Vägledande förteckning över 5G-korridorer och gränsöverskridande stomnätsförbindelser som är stödberättigande
  I enlighet med de mål för gigabitsamhället som kommissionen fastställt för att säkerställa att större landtransportleder har oavbruten 5G-täckning senast 2025 omfattar åtgärderna för att införa oavbruten täckning med 5G-system enligt artikel 9.4 c som ett första steg åtgärder som rör gränsöverskridande avsnitt för experiment avseende uppkopplad och automatiserad mobilitet (connected automated mobility, CAM), och som ett andra steg åtgärder som rör längre avsnitt för utbyggnad av CAM i större skala längs korridorerna, enligt vad som anges i tabellen nedan (vägledande förteckning). TEN-T-korridorerna används som bas för detta ändamål, men utbyggnaden av 5G är inte nödvändigtvis begränsad till dessa korridorer (3).
  Vidare får åtgärder som stöder utbyggnaden av stomnät, inklusive med undervattenskablar, mellan medlemsstaterna och mellan unionen och tredjeländer eller som förbinder europeiska öar i enlighet med artikel 9.4 d också stöd för att tillhandahålla nödvändig redundans för sådan central infrastruktur och för att öka kapaciteten och tåligheten i unionens digitala nät.






  Stomnätskorridoren ”Atlantic” |
| --- | --- |
| Gränsöverskridande avsnitt för CAM-experiment | Porto–Vigo |
| Mérida–Évora |
| Paris–Amsterdam–Frankfurt am Main |
| Aveiro–Salamanca |
| San Sebastián–Biarritz |
| Längre avsnitt för utbyggnad av CAM i större skala | Metz–Paris–Bordeaux–Bilbao–Vigo–Porto–Lisboa |
| Bilbao–Madrid–Lisboa |
| Madrid–Mérida–Sevilla–Tarifa |
| Utbyggnad av stomnät, inklusive med undervattenskablar | Açores/Madeira–Lisboa |
| Stomnätskorridoren ”Baltic–Adriatic” |
| Gränsöverskridande avsnitt för CAM-experiment | |
| Längre avsnitt för utbyggnad av CAM i större skala | Gdańsk–Warszawa–Brno–Wien–Graz–Ljubljana–Koper/Trieste |
| Stomnätskorridoren ”Mediterranean” |
| Gränsöverskridande avsnitt för CAM-experiment | |
| Längre avsnitt för utbyggnad av CAM i större skala | Budapest–Zagreb–Ljubljana–Rijeka–Split–Dubrovnik |
| Ljubljana–Zagreb–Slavonski Brod–Bajakovo (gränsen till RS) |
| Slavonski Brod–Đakovo–Osijek |
| Montpellier–Narbonne–Perpignan–Barcelona–Valencia–Málaga–Tarifa med förlängning till Narbonne–Toulouse |
| Utbyggnad av stomnät, inklusive med undervattenskablar | Nät med undervattenskablar: Lisboa–Marseille–Milano |
| Stomnätskorridoren ”North Sea–Baltic” |
| Gränsöverskridande avsnitt för CAM-experiment | Warszawa–Kaunas–Vilnius |
| Kaunas–Klaipėda |
| Längre avsnitt för utbyggnad av CAM i större skala | Tallinn–Rīga–Kaunas–gränsen LT/PL–Warszawa |
| Gränsen BY/LT–Vilnius–Kaunas–Klaipėda |
| Via Carpathia:
  Klaipėda–Kaunas–Ełk–Białystok–Lublin–Rzeszów–Barwinek–Košice |
| Stomnätskorridoren ”North Sea–Mediterranean” |
| Gränsöverskridande avsnitt för CAM-experiment | Metz–Merzig–Luxembourg |
| Rotterdam–Antwerpen–Eindhoven |
| Längre avsnitt för utbyggnad av CAM i större skala | Amsterdam–Rotterdam–Breda–Lille–Paris |
| Brussel eller Bruxelles–Metz–Basel |
| Mulhouse–Lyon–Marseille |
| Stomnätskorridoren ”Orient/East-Med” |
| Gränsöverskridande avsnitt för CAM-experiment | Sofia–Thessaloniki–Beograd |
| Längre avsnitt för utbyggnad av CAM i större skala | Berlin–Praha–Brno–Bratislava–Timişoara–Sofia–gränsen till TR |
| Bratislava–Košice |
| Sofia–Thessaloniki–Athina |
| Stomnätskorridoren ”Rhen–Alpine” |
| Gränsöverskridande avsnitt för CAM-experiment | Bologna–Innsbruck–München (Brenner-korridoren) |
| Längre avsnitt för utbyggnad av CAM i större skala | Rotterdam–Oberhausen–Frankfurt am Main |
| Basel–Milano–Genova |
| Stomnätskorridoren ”Rhen–Donau” |
| Gränsöverskridande avsnitt för CAM-experiment | |
| Längre avsnitt för utbyggnad av CAM i större skala | Frankfurt am Main–Passau–Wien–Bratislava–Budapest–Osijek–Vukovar–București–Constanta |
| București–Iasi |
| Karlsruhe–München–Salzburg–Wels |
| Frankfurt am Main–Strasbourg |
| Stomnätskorridoren ”Scandinavian–Mediterranean” |
| Gränsöverskridande avsnitt för CAM-experiment | Oulu–Tromsø

  Oslo–Stockholm–Helsinki |
| Längre avsnitt för utbyggnad av CAM i större skala | Turku–Helsinki–gränsen till RU |
| Oslo–Malmö–København–Hamburg–Würzburg–Nürnberg–München–Rosenheim–Verona–Bologna–Napoli–Catania–Palermo |
| Stockholm–Malmö |
| Napoli–Bari–Taranto |
| Aarhus–Esbjerg–Padborg |

3.

I enlighet med de mål för gigabitsamhället som kommissionen fastställt för att säkerställa att större landtransportleder har oavbruten 5G-täckning senast 2025 omfattar åtgärderna för att införa oavbruten täckning med 5G-system enligt artikel 9.4 c som ett första steg åtgärder som rör gränsöverskridande avsnitt för experiment avseende uppkopplad och automatiserad mobilitet (connected automated mobility, CAM), och som ett andra steg åtgärder som rör längre avsnitt för utbyggnad av CAM i större skala längs korridorerna, enligt vad som anges i tabellen nedan (vägledande förteckning). TEN-T-korridorerna används som bas för detta ändamål, men utbyggnaden av 5G är inte nödvändigtvis begränsad till dessa korridorer (3).

Vidare får åtgärder som stöder utbyggnaden av stomnät, inklusive med undervattenskablar, mellan medlemsstaterna och mellan unionen och tredjeländer eller som förbinder europeiska öar i enlighet med artikel 9.4 d också stöd för att tillhandahålla nödvändig redundans för sådan central infrastruktur och för att öka kapaciteten och tåligheten i unionens digitala nät.

Stomnätskorridoren ”Atlantic”

Gränsöverskridande avsnitt för CAM-experiment

Porto–Vigo

Mérida–Évora

Paris–Amsterdam–Frankfurt am Main

Aveiro–Salamanca

San Sebastián–Biarritz

Längre avsnitt för utbyggnad av CAM i större skala

Metz–Paris–Bordeaux–Bilbao–Vigo–Porto–Lisboa

Bilbao–Madrid–Lisboa

Madrid–Mérida–Sevilla–Tarifa

Utbyggnad av stomnät, inklusive med undervattenskablar

Açores/Madeira–Lisboa

Stomnätskorridoren ”Baltic–Adriatic”

Gränsöverskridande avsnitt för CAM-experiment

Längre avsnitt för utbyggnad av CAM i större skala

Gdańsk–Warszawa–Brno–Wien–Graz–Ljubljana–Koper/Trieste

Stomnätskorridoren ”Mediterranean”

Gränsöverskridande avsnitt för CAM-experiment

Längre avsnitt för utbyggnad av CAM i större skala

Budapest–Zagreb–Ljubljana–Rijeka–Split–Dubrovnik

Ljubljana–Zagreb–Slavonski Brod–Bajakovo (gränsen till RS)

Slavonski Brod–Đakovo–Osijek

Montpellier–Narbonne–Perpignan–Barcelona–Valencia–Málaga–Tarifa med förlängning till Narbonne–Toulouse

Utbyggnad av stomnät, inklusive med undervattenskablar

Nät med undervattenskablar: Lisboa–Marseille–Milano

Stomnätskorridoren ”North Sea–Baltic”

Gränsöverskridande avsnitt för CAM-experiment

Warszawa–Kaunas–Vilnius

Kaunas–Klaipėda

Längre avsnitt för utbyggnad av CAM i större skala

Tallinn–Rīga–Kaunas–gränsen LT/PL–Warszawa

Gränsen BY/LT–Vilnius–Kaunas–Klaipėda

Via Carpathia:

Klaipėda–Kaunas–Ełk–Białystok–Lublin–Rzeszów–Barwinek–Košice

Stomnätskorridoren ”North Sea–Mediterranean”

Gränsöverskridande avsnitt för CAM-experiment

Metz–Merzig–Luxembourg

Rotterdam–Antwerpen–Eindhoven

Längre avsnitt för utbyggnad av CAM i större skala

Amsterdam–Rotterdam–Breda–Lille–Paris

Brussel eller Bruxelles–Metz–Basel

Mulhouse–Lyon–Marseille

Stomnätskorridoren ”Orient/East-Med”

Gränsöverskridande avsnitt för CAM-experiment

Sofia–Thessaloniki–Beograd

Längre avsnitt för utbyggnad av CAM i större skala

Berlin–Praha–Brno–Bratislava–Timişoara–Sofia–gränsen till TR

Bratislava–Košice

Sofia–Thessaloniki–Athina

Stomnätskorridoren ”Rhen–Alpine”

Gränsöverskridande avsnitt för CAM-experiment

Bologna–Innsbruck–München (Brenner-korridoren)

Längre avsnitt för utbyggnad av CAM i större skala

Rotterdam–Oberhausen–Frankfurt am Main

Basel–Milano–Genova

Stomnätskorridoren ”Rhen–Donau”

Gränsöverskridande avsnitt för CAM-experiment

Längre avsnitt för utbyggnad av CAM i större skala

Frankfurt am Main–Passau–Wien–Bratislava–Budapest–Osijek–Vukovar–București–Constanta

București–Iasi

Karlsruhe–München–Salzburg–Wels

Frankfurt am Main–Strasbourg

Stomnätskorridoren ”Scandinavian–Mediterranean”

Gränsöverskridande avsnitt för CAM-experiment

Oulu–Tromsø

Oslo–Stockholm–Helsinki

Längre avsnitt för utbyggnad av CAM i större skala

Turku–Helsinki–gränsen till RU

Oslo–Malmö–København–Hamburg–Würzburg–Nürnberg–München–Rosenheim–Verona–Bologna–Napoli–Catania–Palermo

Stockholm–Malmö

Napoli–Bari–Taranto

Aarhus–Esbjerg–Padborg

---

(1)  
  1 384 000 000 EUR i 2018 års priser.

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2102 av den 26 oktober 2016 om tillgänglighet avseende offentliga myndigheters webbplatser och mobila applikationer (EUT L 327, 2.12.2016, s. 1).

(3)  Avsnitten i kursiv stil är belägna utanför stomnätskorridorerna i TEN-T men ingår i 5G-korridorerna.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 14.7.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 249/82 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 249/82

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2021/1154

av den 9 juli 2021

om stängning av fisket efter blåfenad tonfisk i Atlanten öster om 45° W, och i Medelhavet för fartyg som för grekisk flagg

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i unionen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), särskilt artikel 36.2, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EU) 2021/92 (2) fastställs kvoter för 2021. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EU) 2021/92 (2) fastställs kvoter för 2021.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av beståndet av blåfenad tonfisk i Atlanten öster om 45° W, och i Medelhavet gjorda av fartyg som är registrerade i Grekland, eller som för grekisk flagg, medfört att kvoten för 2021 är uttömd. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av beståndet av blåfenad tonfisk i Atlanten öster om 45° W, och i Medelhavet gjorda av fartyg som är registrerade i Grekland, eller som för grekisk flagg, medfört att kvoten för 2021 är uttömd.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda visst fiske efter detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda visst fiske efter detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uttömd kvot

Den fiskekvot för 2021 som tilldelats Grekland för det bestånd av blåfenad tonfisk i Atlanten öster om 45° W, och i Medelhavet som anges i bilagan ska anses vara uttömd från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i artikel 1, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i Grekland, eller som för grekisk flagg, ska vara förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Det ska även vara förbjudet att omflytta, omlasta eller landa fångster av detta bestånd som har gjorts av sådana fartyg efter den dagen samt att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 9 juli 2021.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Virginijus SINKEVIČIUS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EU) 2021/92 av den 28 januari 2021 om fastställande för 2021 av fiskemöjligheterna avseende vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i unionens vatten och, för unionsfiskefartyg, i vissa andra vatten (EUT L 31, 29.1.2021, s. 31).

2

---

BILAGA

| Nr | 12/TQ92 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Grekland |
| Bestånd | BFT/AE45WM (inklusive BFT/*641, BFT/*643, BFT/*8301, BFT/*8302 och BFT/*8303F) |
| Art | Blåfenad tonfisk (Thunnus thynnus) |
| Område | Atlanten öster om 45° W, och Medelhavet |
| Datum | 28.4.2021 |

Nr

12/TQ92

Medlemsstat

Grekland

Bestånd

BFT/AE45WM (inklusive BFT/*641, BFT/*643, BFT/*8301, BFT/*8302 och BFT/*8303F)

Art

Blåfenad tonfisk (Thunnus thynnus)

Område

Atlanten öster om 45° W, och Medelhavet

Datum

28.4.2021

---

| 14.7.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 249/85 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 249/85

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2021/1155

av den 9 juli 2021

om stängning av fisket efter blåfenad tonfisk i vattnen kring vissa ögrupper för fartyg för icke-industriellt fiske som för grekisk flagg

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i unionen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), särskilt artikel 36.2, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EU) 2021/92 (2) fastställs kvoter för 2021. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EU) 2021/92 (2) fastställs kvoter för 2021.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av beståndet av blåfenad tonfisk i vattnen kring vissa ögrupper, gjorda av fartyg för icke-industriellt fiske som är registrerade i Grekland, eller som för grekisk flagg, medfört att kvoten för 2021 är uttömd. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av beståndet av blåfenad tonfisk i vattnen kring vissa ögrupper, gjorda av fartyg för icke-industriellt fiske som är registrerade i Grekland, eller som för grekisk flagg, medfört att kvoten för 2021 är uttömd.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda visst fiske efter detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda visst fiske efter detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uttömd kvot

Den fiskekvot för 2021 som tilldelats Grekland för det bestånd av blåfenad tonfisk i vattnen kring vissa ögrupper som anges i bilagan ska anses vara uttömd från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i artikel 1, och som bedrivs av fartyg för icke-industriellt fiske som är registrerade i Grekland, eller som för grekisk flagg, ska vara förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Det ska även vara förbjudet att omflytta, omlasta eller landa fångster av detta bestånd som har gjorts av sådana fartyg efter den dagen samt att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 9 juli 2021.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Virginijus SINKEVIČIUS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EU) 2021/92 av den 28 januari 2021 om fastställande för 2021 av fiskemöjligheterna avseende vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i unionens vatten och, för unionsfiskefartyg, i vissa andra vatten (EUT L 31, 29.1.2021, s. 31).

2

---

BILAGA

| Nr | 11/TQ92 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Grekland (fartyg för icke-industriellt fiske) |
| Bestånd | BFT/AVARCH |
| Art | Blåfenad tonfisk (Thunnus thynnus) |
| Område | Vissa ögrupper i Grekland (Joniska öarna), Spanien (Kanarieöarna) och Portugal (Azorerna och Madeira). |
| Datum | 22.3.2021 |

Nr

11/TQ92

Medlemsstat

Grekland (fartyg för icke-industriellt fiske)

Bestånd

BFT/AVARCH

Art

Blåfenad tonfisk (Thunnus thynnus)

Område

Vissa ögrupper i Grekland (Joniska öarna), Spanien (Kanarieöarna) och Portugal (Azorerna och Madeira).

Datum

22.3.2021

---

| 14.7.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 249/87 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 249/87

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2021/1156

av den 13 juli 2021

om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 och av bilagan till kommissionens förordning (EU) nr 231/2012 vad gäller steviolglykosider (E 960) och rebaudiosid M framställt genom enzymmodifiering av steviolglykosider från Stevia

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 av den 16 december 2008 om livsmedelstillsatser (1), särskilt artiklarna 10.3 och 14,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1331/2008 av den 16 december 2008 om fastställande av ett enhetligt förfarande för godkännande av livsmedelstillsatser, livsmedelsenzymer och livsmedelsaromer (2), särskilt artikel 7.5, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 fastställs en unionsförteckning över livsmedelstillsatser som godkänts för användning i livsmedel samt villkoren för användningen. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 fastställs en unionsförteckning över livsmedelstillsatser som godkänts för användning i livsmedel samt villkoren för användningen.

| (2) | I bilagan till kommissionens förordning (EU) nr 231/2012 (3) fastställs specifikationer för de livsmedelstillsatser som förtecknas i bilagorna II och III till förordning (EG) nr 1333/2008. |
| --- | --- |

(2)

I bilagan till kommissionens förordning (EU) nr 231/2012 (3) fastställs specifikationer för de livsmedelstillsatser som förtecknas i bilagorna II och III till förordning (EG) nr 1333/2008.

| (3) | Unionsförteckningen över livsmedelstillsatser och specifikationerna för livsmedelstillsatser får uppdateras i enlighet med det enhetliga förfarande som avses i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 1331/2008, antingen på initiativ av kommissionen eller efter en ansökan från en medlemsstat eller en berörd part. |
| --- | --- |

(3)

Unionsförteckningen över livsmedelstillsatser och specifikationerna för livsmedelstillsatser får uppdateras i enlighet med det enhetliga förfarande som avses i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 1331/2008, antingen på initiativ av kommissionen eller efter en ansökan från en medlemsstat eller en berörd part.

| (4) | I februari 2018 lämnades en ansökan in om ändring av specifikationen för livsmedelstillsatsen steviolglykosider (E 960). Kommissionen gjorde därefter ansökan tillgänglig för medlemsstaterna i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 1331/2008. |
| --- | --- |

(4)

I februari 2018 lämnades en ansökan in om ändring av specifikationen för livsmedelstillsatsen steviolglykosider (E 960). Kommissionen gjorde därefter ansökan tillgänglig för medlemsstaterna i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 1331/2008.

| (5) | Enligt den nuvarande specifikationen ska steviolglykosider (E 960) innehålla minst 95 % av följande elva namngivna steviolglykosider i torkad substans: steviosid, rubusosid, dulkosid A, steviolbiosid och rebaudiosiderna A, B, C, D, E, F och M, i alla kombinationer och förhållanden. Framställningsprocessen för denna livsmedelstillsats består av två huvudfaser: Den första fasen innebär vattenextraktion ur bladen från växten Stevia rebaudiana Bertoni och en första rening av extraktet. Den andra fasen innebär omkristallisering av steviolglykosiderna. |
| --- | --- |

(5)

Enligt den nuvarande specifikationen ska steviolglykosider (E 960) innehålla minst 95 % av följande elva namngivna steviolglykosider i torkad substans: steviosid, rubusosid, dulkosid A, steviolbiosid och rebaudiosiderna A, B, C, D, E, F och M, i alla kombinationer och förhållanden. Framställningsprocessen för denna livsmedelstillsats består av två huvudfaser: Den första fasen innebär vattenextraktion ur bladen från växten Stevia rebaudiana Bertoni och en första rening av extraktet. Den andra fasen innebär omkristallisering av steviolglykosiderna.

| (6) | Sökanden begärde en ändring av specifikationen för steviolglykosider (E 960) för att införa en ny metod för produktion av rebaudiosid M. Rebaudiosid M är en glykosid som förekommer i små mängder (< 1 %) i steviabladen, och smakar mer som sackaros än de glykosider som förekommer i större mängd (dvs. steviosid och rebaudiosid A). |
| --- | --- |

(6)

Sökanden begärde en ändring av specifikationen för steviolglykosider (E 960) för att införa en ny metod för produktion av rebaudiosid M. Rebaudiosid M är en glykosid som förekommer i små mängder (< 1 %) i steviabladen, och smakar mer som sackaros än de glykosider som förekommer i större mängd (dvs. steviosid och rebaudiosid A).

| (7) | Den nya processen innebär biologisk omvandling av renat steviabladextrakt (≥ 95 % steviolglykosider) genom en enzymatisk flerstegsprocess med enzymer som bereds i det första steget av processen. Den resulterande rebaudiosiden M genomgår en rad renings- och isoleringssteg för att producera den slutliga rebaudiosiden M (≥ 95 %). |
| --- | --- |

(7)

Den nya processen innebär biologisk omvandling av renat steviabladextrakt (≥ 95 % steviolglykosider) genom en enzymatisk flerstegsprocess med enzymer som bereds i det första steget av processen. Den resulterande rebaudiosiden M genomgår en rad renings- och isoleringssteg för att producera den slutliga rebaudiosiden M (≥ 95 %).

| (8) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (myndigheten) har bedömt säkerheten i den föreslagna ändringen av specifikationen för livsmedelstillsatsen steviolglykosider (E 960) och antog sitt yttrande den 24 september 2019 (4). Myndigheten ansåg att den enzymatiska flerstegsprocess som används för framställning av rebaudiosid M kan resultera i orenheter som skiljer sig från dem som kan förekomma i steviolglykosider (E 960) som erhålls från vattenextraktion ur bladen från Stevia rebaudiana, följt av omkristallisering. Därför ansåg myndigheten att det behövs separata specifikationer för rebaudiosid M som tillverkas med denna process. Vidare konstaterade myndigheten att det nuvarande värdet för acceptabelt dagligt intag (ADI) på 4 mg/kg kroppsvikt per dag också kan tillämpas på rebaudiosid M som framställs genom enzymmodifiering av steviolglykosider. Myndigheten ansåg att exponeringen för rebaudiosid M (uttryckt som steviolekvivalent) inte kommer att vara högre än exponeringen för steviolglykosider (E 960) om den ersätts med rebaudiosid M som framställs genom den enzymatiska flerstegsprocessen. Myndigheten konstaterade också att rebaudiosid M framställt genom enzymmodifiering av steviolglykosider med UDP-glukosyltransferas och sackarossyntasenzymer som framställts av den genetiskt modifierade jästen K. phaffii UGT-a och K. phaffii UGT-b inte skulle utgöra någon säkerhetsrisk för samma föreslagna användningar och vid samma mängder som steviolglykosider (E 960). |
| --- | --- |

(8)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (myndigheten) har bedömt säkerheten i den föreslagna ändringen av specifikationen för livsmedelstillsatsen steviolglykosider (E 960) och antog sitt yttrande den 24 september 2019 (4). Myndigheten ansåg att den enzymatiska flerstegsprocess som används för framställning av rebaudiosid M kan resultera i orenheter som skiljer sig från dem som kan förekomma i steviolglykosider (E 960) som erhålls från vattenextraktion ur bladen från Stevia rebaudiana, följt av omkristallisering. Därför ansåg myndigheten att det behövs separata specifikationer för rebaudiosid M som tillverkas med denna process. Vidare konstaterade myndigheten att det nuvarande värdet för acceptabelt dagligt intag (ADI) på 4 mg/kg kroppsvikt per dag också kan tillämpas på rebaudiosid M som framställs genom enzymmodifiering av steviolglykosider. Myndigheten ansåg att exponeringen för rebaudiosid M (uttryckt som steviolekvivalent) inte kommer att vara högre än exponeringen för steviolglykosider (E 960) om den ersätts med rebaudiosid M som framställs genom den enzymatiska flerstegsprocessen. Myndigheten konstaterade också att rebaudiosid M framställt genom enzymmodifiering av steviolglykosider med UDP-glukosyltransferas och sackarossyntasenzymer som framställts av den genetiskt modifierade jästen K. phaffii UGT-a och K. phaffii UGT-b inte skulle utgöra någon säkerhetsrisk för samma föreslagna användningar och vid samma mängder som steviolglykosider (E 960).

| (9) | Det är därför lämpligt att godkänna användningen av rebaudiosid M framställt genom den enzymatiska flerstegsprocessen som sötningsmedel i de livsmedelskategorier där steviolglykosider (E 960) för närvarande är godkända. |
| --- | --- |

(9)

Det är därför lämpligt att godkänna användningen av rebaudiosid M framställt genom den enzymatiska flerstegsprocessen som sötningsmedel i de livsmedelskategorier där steviolglykosider (E 960) för närvarande är godkända.

| (10) | Med hänsyn till det pågående arbetet med att ändra det internationella numreringssystemet för livsmedelstillsatser i Codex Alimentarius bör den nya livsmedelstillsatsen införas som ”E 960c enzymatiskt framställda steviolglykosider” i del B i bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 vid märkning. För att garantera tydlighet och enhetlighet bör den nu tillåtna livsmedelstillsatsen ”steviolglykosider (E 960)” benämnas ”steviolglykosider från Stevia (E 960a)”. Eftersom dessa livsmedelstillsatser får regleras tillsammans bör en ny grupp för steviolglykosider, som inkluderar båda, införas i del C i bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008, och alla poster för steviolglykosider (E 960) i del E i bilaga II till den förordningen bör ersättas i enlighet med detta, samtidigt som de nuvarande användningarna och gränsvärdena för godkända användningsområden och gränsvärden bibehålls. |
| --- | --- |

(10)

Med hänsyn till det pågående arbetet med att ändra det internationella numreringssystemet för livsmedelstillsatser i Codex Alimentarius bör den nya livsmedelstillsatsen införas som ”E 960c enzymatiskt framställda steviolglykosider” i del B i bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 vid märkning. För att garantera tydlighet och enhetlighet bör den nu tillåtna livsmedelstillsatsen ”steviolglykosider (E 960)” benämnas ”steviolglykosider från Stevia (E 960a)”. Eftersom dessa livsmedelstillsatser får regleras tillsammans bör en ny grupp för steviolglykosider, som inkluderar båda, införas i del C i bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008, och alla poster för steviolglykosider (E 960) i del E i bilaga II till den förordningen bör ersättas i enlighet med detta, samtidigt som de nuvarande användningarna och gränsvärdena för godkända användningsområden och gränsvärden bibehålls.

| (11) | Specifikationen för rebaudiosid M som framställs genom enzymmodifiering av steviolglykosider från Stevia bör införas i förordning (EU) nr 231/2012 parallellt med införandet av ”E 960c enzymatiskt framställda steviolglykosider” i unionsförteckningen över livsmedelstillsatser i bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008. |
| --- | --- |

(11)

Specifikationen för rebaudiosid M som framställs genom enzymmodifiering av steviolglykosider från Stevia bör införas i förordning (EU) nr 231/2012 parallellt med införandet av ”E 960c enzymatiskt framställda steviolglykosider” i unionsförteckningen över livsmedelstillsatser i bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008.

| (12) | Förordningarna (EG) nr 1333/2008 och (EU) nr 231/2012 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(12)

Förordningarna (EG) nr 1333/2008 och (EU) nr 231/2012 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (13) | För att de ekonomiska aktörerna ska kunna anpassa sig till de nya reglerna bör det föreskrivas en övergångsperiod under vilken livsmedelstillsatsen ”steviolglykosider från Stevia (E 960A)” och livsmedel som innehåller detta får fortsätta att saluföras som ”steviolglykosider (E 960)”. |
| --- | --- |

(13)

För att de ekonomiska aktörerna ska kunna anpassa sig till de nya reglerna bör det föreskrivas en övergångsperiod under vilken livsmedelstillsatsen ”steviolglykosider från Stevia (E 960A)” och livsmedel som innehåller detta får fortsätta att saluföras som ”steviolglykosider (E 960)”.

| (14) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(14)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 ska ändras i enlighet med bilaga I till den här förordningen.

Artikel 2

Bilagan till förordning (EU) nr 231/2012 ska ändras i enlighet med bilaga II till den här förordningen.

Artikel 3

Livsmedelstillsatsen ”steviolglykosider” (E 960) och de livsmedel där den ingår, som märkts eller släppts ut på marknaden upp till 18 månader efter det att denna förordning har trätt i kraft och som uppfyller kraven i denna förordning, får saluföras till dess att lagren har tömts.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 juli 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 354, 31.12.2008, s. 16.

1

(2)  
  EUT L 354, 31.12.2008, s. 1.

2

(3)  Kommissionens förordning (EU) nr 231/2012 av den 9 mars 2012 om fastställande av specifikationer för de livsmedelstillsatser som förtecknas i bilagorna II och III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 (EUT L 83, 22.3.2012, s. 1).

3

(4)  
  EFSA Journal, vol. 17(2019):10, artikelnr 5867.

4

EFSA Journal

---

BILAGA I

Bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 ska ändras på följande sätt:

| a) | Del B2 ska ändras på följande sätt:






  1. | Uppgifterna om E 960 (steviolglykosider) ska ersättas med följande:






  ”E 960a | Steviolglykosider från Stevia” |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Del B2 ska ändras på följande sätt:

1.

Uppgifterna om E 960 (steviolglykosider) ska ersättas med följande:

”E 960a

Steviolglykosider från Stevia”

| 2. | Följande uppgifter ska införas efter uppgifterna för E 960a:






  ”E 960c | Enzymatiskt framställda steviolglykosider” |
| --- | --- | --- |

2.

Följande uppgifter ska införas efter uppgifterna för E 960a:

”E 960c

Enzymatiskt framställda steviolglykosider”

| b) | I del C punkt 5 ska följande nya led v införas efter led u för E 626–635: Ribonukleotider:






  ”v) | E 960a – 960c: Steviolglykosider






  E-nummer | Namn |
| --- | --- | --- | --- |
| E 960a | Steviolglykosider från Stevia |
| E 960c | Enzymatiskt framställda steviolglykosider ” |

b)

I del C punkt 5 ska följande nya led v införas efter led u för E 626–635: Ribonukleotider:

”v)

E 960a – 960c: Steviolglykosider

E-nummer

Namn

E 960a

Steviolglykosider från Stevia

E 960c

Enzymatiskt framställda steviolglykosider ”

| c) | Del E ska ändras på följande sätt:






  1. | I kategori 01.4 (smaksatta, syrade mjölkprodukter inklusive värmebehandlade produkter) ska uppgifterna om E 960 (steviolglykosider) ersättas med följande: | ”E 960a – 960c | Steviolglykosider | 100 | (1) (60) | Endast produkter som är energireducerade eller utan tillfört socker” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

c)

Del E ska ändras på följande sätt:

1.

I kategori 01.4 (smaksatta, syrade mjölkprodukter inklusive värmebehandlade produkter) ska uppgifterna om E 960 (steviolglykosider) ersättas med följande:

”E 960a – 960c

Steviolglykosider

100

(1) (60)

Endast produkter som är energireducerade eller utan tillfört socker”

| 2. | I kategori 03 (Glassvaror) ska uppgifterna om E 960 (Steviolglykosider) ersättas med följande: | ”E 960a – 960c | Steviolglykosider | 200 | (1) (60) | Endast produkter som är energireducerade eller utan tillfört socker” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

I kategori 03 (Glassvaror) ska uppgifterna om E 960 (Steviolglykosider) ersättas med följande:

”E 960a – 960c

Steviolglykosider

200

(1) (60)

Endast produkter som är energireducerade eller utan tillfört socker”

| 3. | I livsmedelskategori 04.2.2 (Frukter, bär och grönsaker inlagda i ättika, olja eller saltlake) ska uppgifterna om E 960 (Steviolglykosider) ersättas med följande: | ”E 960a – 960c | Steviolglykosider | 100 | (1) (60) | Endast sötsura frukt-, bär och grönsakskonserver” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

3.

I livsmedelskategori 04.2.2 (Frukter, bär och grönsaker inlagda i ättika, olja eller saltlake) ska uppgifterna om E 960 (Steviolglykosider) ersättas med följande:

”E 960a – 960c

Steviolglykosider

100

(1) (60)

Endast sötsura frukt-, bär och grönsakskonserver”

| 4. | I kategori 04.2.4.1 (beredningar av frukt och grönsaker utom kompott) ska uppgifterna om E 960 (Steviolglykosider) ersättas med följande: | ”E 960a – 960c | Steviolglykosider | 200 | (1) (60) | Endast energireducerade produkter” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

4.

I kategori 04.2.4.1 (beredningar av frukt och grönsaker utom kompott) ska uppgifterna om E 960 (Steviolglykosider) ersättas med följande:

”E 960a – 960c

Steviolglykosider

200

(1) (60)

Endast energireducerade produkter”

| 5. | I kategori 04.2.5.1 (Extra sylt, extra marmelad och extra gelé enligt direktiv 2001/113/EG) ska uppgifterna om E 960 (Steviolglykosider) ersättas med följande: | ”E 960a – 960c | Steviolglykosider | 200 | (1) (60) | Endast energireducerad sylt, gelé och marmelad” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

5.

I kategori 04.2.5.1 (Extra sylt, extra marmelad och extra gelé enligt direktiv 2001/113/EG) ska uppgifterna om E 960 (Steviolglykosider) ersättas med följande:

”E 960a – 960c

Steviolglykosider

200

(1) (60)

Endast energireducerad sylt, gelé och marmelad”

| 6. | I kategori 04.2.5.2 (Sylt, gelé, marmelad och sötad kastanjepuré enligt direktiv 2001/113/EG) ska uppgifterna om E 960 (Steviolglykosider) ersättas med följande: | ”E 960a – 960c | Steviolglykosider | 200 | (1) (60) | Endast energireducerad sylt, gelé och marmelad” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

6.

I kategori 04.2.5.2 (Sylt, gelé, marmelad och sötad kastanjepuré enligt direktiv 2001/113/EG) ska uppgifterna om E 960 (Steviolglykosider) ersättas med följande:

”E 960a – 960c

Steviolglykosider

200

(1) (60)

Endast energireducerad sylt, gelé och marmelad”

| 7. | I kategori 04.2.5.3 (Andra liknande bredbara pålägg baserade på frukt, bär och grönsaker) ska uppgifterna om E 960 (Steviolglykosider) ersättas med följande: | ”E 960a – 960c | Steviolglykosider | 200 | (1) (60) | Endast energireducerade bredbara pålägg baserade på frukt, bär och grönsaker samt bredbara smörgåspålägg baserade på torkade frukter och bär, energireducerade eller utan tillfört socker” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

7.

I kategori 04.2.5.3 (Andra liknande bredbara pålägg baserade på frukt, bär och grönsaker) ska uppgifterna om E 960 (Steviolglykosider) ersättas med följande:

”E 960a – 960c

Steviolglykosider

200

(1) (60)

Endast energireducerade bredbara pålägg baserade på frukt, bär och grönsaker samt bredbara smörgåspålägg baserade på torkade frukter och bär, energireducerade eller utan tillfört socker”

| 8. | I kategori 05.1 (Kakao- och chokladvaror som omfattas av direktiv 2000/36/EG) ska uppgifterna om E 960 (Steviolglykosider) ersättas med följande: | ”E 960a – 960c | Steviolglykosider | 270 | (1) (60) | Endast produkter som är energireducerade eller utan tillfört socker” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

8.

I kategori 05.1 (Kakao- och chokladvaror som omfattas av direktiv 2000/36/EG) ska uppgifterna om E 960 (Steviolglykosider) ersättas med följande:

”E 960a – 960c

Steviolglykosider

270

(1) (60)

Endast produkter som är energireducerade eller utan tillfört socker”

| 9. | I kategori 05.2 (Andra konfektyrvaror inklusive mikrosötsaker för frisk andedräkt) ska uppgifterna om E 960 (Steviolglykosider) ersättas med följande: | ”E 960a – 960c | Steviolglykosider | 270 | (1) (60) | Endast produkter baserade på kakao eller torkade frukter och bär, energireducerade eller utan tillfört socker |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 960a – 960c | Steviolglykosider | 330 | (1) (60) | Endast bredbara smörgåspålägg baserade på kakao, mjölk, torkade frukter och bär eller fett, energireducerade eller utan tillfört socker |
| | E 960a – 960c | Steviolglykosider | 350 | (1) (60) | Endast konfektyrvaror utan tillfört socker
  Endast energireducerade, hårda konfektyrvaror (hårda karameller och klubbor)
  Endast energireducerade, mjuka konfektyrvaror (karameller med visst tuggmotstånd, fruktgummi och skumprodukter/marshmallows)
  Endast energireducerad lakrits
  Endast energireducerad nougat
  Endast energireducerad marsipan |
| | E 960a – 960c | Steviolglykosider | 2 000 | (1) (60) | Endast mikrosötsaker för frisk andedräkt, energireducerade eller utan tillfört socker |
| | E 960a – 960c | Steviolglykosider | 670 | (1) (60) | Endast starkt smaksatta halspastiller, energireducerade eller utan tillfört socker” |

9.

I kategori 05.2 (Andra konfektyrvaror inklusive mikrosötsaker för frisk andedräkt) ska uppgifterna om E 960 (Steviolglykosider) ersättas med följande:

”E 960a – 960c

Steviolglykosider

270

(1) (60)

Endast produkter baserade på kakao eller torkade frukter och bär, energireducerade eller utan tillfört socker

E 960a – 960c

Steviolglykosider

330

(1) (60)

Endast bredbara smörgåspålägg baserade på kakao, mjölk, torkade frukter och bär eller fett, energireducerade eller utan tillfört socker

E 960a – 960c

Steviolglykosider

350

(1) (60)

Endast konfektyrvaror utan tillfört socker

Endast energireducerade, hårda konfektyrvaror (hårda karameller och klubbor)

Endast energireducerade, mjuka konfektyrvaror (karameller med visst tuggmotstånd, fruktgummi och skumprodukter/marshmallows)

Endast energireducerad lakrits

Endast energireducerad nougat

Endast energireducerad marsipan

E 960a – 960c

Steviolglykosider

2 000

(1) (60)

Endast mikrosötsaker för frisk andedräkt, energireducerade eller utan tillfört socker

E 960a – 960c

Steviolglykosider

670

(1) (60)

Endast starkt smaksatta halspastiller, energireducerade eller utan tillfört socker”

| 10. | I kategori 05.3 (Tuggummi) ska uppgifterna om E 960 (Steviolglykosider) ersättas med följande: | ”E 960a – 960c | Steviolglykosider | 3 300 | (1) (60) | Endast utan tillfört socker” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

10.

I kategori 05.3 (Tuggummi) ska uppgifterna om E 960 (Steviolglykosider) ersättas med följande:

”E 960a – 960c

Steviolglykosider

3 300

(1) (60)

Endast utan tillfört socker”

| 11. | I kategori 05.4 (Dekorationer, överdrag och fyllningar, utom frukt- och bärbaserade fyllningar som omfattas av kategori 4.2.4) ska uppgifterna om E 960 (steviolglykosider) ersättas med följande: | ”E 960a – 960c | Steviolglykosider | 330 | (1) (60) | Endast konfektyrvaror utan tillfört socker |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 960a – 960c | Steviolglykosider | 270 | (1) (60) | Endast produkter baserade på kakao eller torkade frukter och bär, energireducerade eller utan tillfört socker” |

11.

I kategori 05.4 (Dekorationer, överdrag och fyllningar, utom frukt- och bärbaserade fyllningar som omfattas av kategori 4.2.4) ska uppgifterna om E 960 (steviolglykosider) ersättas med följande:

”E 960a – 960c

Steviolglykosider

330

(1) (60)

Endast konfektyrvaror utan tillfört socker

E 960a – 960c

Steviolglykosider

270

(1) (60)

Endast produkter baserade på kakao eller torkade frukter och bär, energireducerade eller utan tillfört socker”

| 12. | I kategori 06.3 (Spannmål och spannmålsprodukter) ska uppgifterna om E 960 (Steviolglykosider) ersättas med följande: | ”E 960a – 960c | Steviolglykosider | 330 | (1) (60) | Endast frukostcerealier som innehåller över 15 % fibrer och minst 20 % kli, energireducerade eller utan tillfört socker” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

12.

I kategori 06.3 (Spannmål och spannmålsprodukter) ska uppgifterna om E 960 (Steviolglykosider) ersättas med följande:

”E 960a – 960c

Steviolglykosider

330

(1) (60)

Endast frukostcerealier som innehåller över 15 % fibrer och minst 20 % kli, energireducerade eller utan tillfört socker”

| 13. | I kategori 07.2 (Finare bageriprodukter) ska uppgifterna om E 960 (Steviolglykosider) ersättas med följande: | ”E 960a – 960c | Steviolglykosider | 330 | (1) (60) | Endast ätbara oblater – ätbart pappersrån” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

13.

I kategori 07.2 (Finare bageriprodukter) ska uppgifterna om E 960 (Steviolglykosider) ersättas med följande:

”E 960a – 960c

Steviolglykosider

330

(1) (60)

Endast ätbara oblater – ätbart pappersrån”

| 14. | I kategori 09.2 (Bearbetad fisk och bearbetade fiskeriprodukter inklusive blöt- och kräftdjur), ska uppgifterna om E 960 (steviolglykosider) ersättas med följande: | ”E 960a – 960c | Steviolglykosider | 200 | (1) (60) | Endast sötsura hel- och halvkonserver av fisk samt fisk, kräftdjur och blötdjur i marinad” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

14.

I kategori 09.2 (Bearbetad fisk och bearbetade fiskeriprodukter inklusive blöt- och kräftdjur), ska uppgifterna om E 960 (steviolglykosider) ersättas med följande:

”E 960a – 960c

Steviolglykosider

200

(1) (60)

Endast sötsura hel- och halvkonserver av fisk samt fisk, kräftdjur och blötdjur i marinad”

| 15. | I kategori 11.4.1 (Bordssötningsmedel i flytande form) ska uppgifterna om E 960 (steviolglykosider) ersättas med följande: | ”E 960a – 960c | Steviolglykosider | quantum satis | (1) (60)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

15.

I kategori 11.4.1 (Bordssötningsmedel i flytande form) ska uppgifterna om E 960 (steviolglykosider) ersättas med följande:

”E 960a – 960c

Steviolglykosider

quantum satis

(1) (60)”

| 16. | I kategori 11.4.2 (Bordssötningsmedel i pulverform) ska uppgifterna om E 960 (steviolglykosider) ersättas med följande: | ”E 960a – 960c | Steviolglykosider | quantum satis | (1) (60)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

16.

I kategori 11.4.2 (Bordssötningsmedel i pulverform) ska uppgifterna om E 960 (steviolglykosider) ersättas med följande:

”E 960a – 960c

Steviolglykosider

quantum satis

(1) (60)”

| 17. | I kategori 11.4.3 (Bordssötningsmedel i tablettform) ska uppgifterna om E 960 (steviolglykosider) ersättas med följande: | ”E 960a – 960c | Steviolglykosider | quantum satis | (1) (60)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

17.

I kategori 11.4.3 (Bordssötningsmedel i tablettform) ska uppgifterna om E 960 (steviolglykosider) ersättas med följande:

”E 960a – 960c

Steviolglykosider

quantum satis

(1) (60)”

| 18. | I kategori 12.4 (Senap) ska uppgifterna om E 960 (Steviolglykosider) ersättas med följande: | ”E 960a – 960c | Steviolglykosider | 120 | (1) (60)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

18.

I kategori 12.4 (Senap) ska uppgifterna om E 960 (Steviolglykosider) ersättas med följande:

”E 960a – 960c

Steviolglykosider

120

(1) (60)”

| 19. | I kategori 12.5 (Soppor och buljonger) ska uppgifterna om E 960 (steviolglykosider) ersättas med följande: | ”E 960a – 960c | Steviolglykosider | 40 | (1) (60) | Endast energireducerade soppor” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

19.

I kategori 12.5 (Soppor och buljonger) ska uppgifterna om E 960 (steviolglykosider) ersättas med följande:

”E 960a – 960c

Steviolglykosider

40

(1) (60)

Endast energireducerade soppor”

| 20. | I kategori 12.6 (Såser) ska uppgifterna om E 960 (Steviolglykosider) ersättas med följande: | ”E 960a – 960c | Steviolglykosider | 120 | (1) (60) | Utom sojasås (fermenterad och icke-fermenterad) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 960a – 960c | Steviolglykosider | 175 | (1) (60) | Endast sojasås (fermenterad och icke-fermenterad)” |

20.

I kategori 12.6 (Såser) ska uppgifterna om E 960 (Steviolglykosider) ersättas med följande:

”E 960a – 960c

Steviolglykosider

120

(1) (60)

Utom sojasås (fermenterad och icke-fermenterad)

E 960a – 960c

Steviolglykosider

175

(1) (60)

Endast sojasås (fermenterad och icke-fermenterad)”

| 21. | I kategori 13.2 (Dietlivsmedel för speciella medicinska ändamål enligt definitionen i direktiv 1999/21/EG (utom produkter som omfattas av kategori 13.1.5)) ska uppgifterna om E 960 (Steviolglykosider) ersättas med följande: | ”E 960a – 960c | Steviolglykosider | 330 | (1) (60)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

21.

I kategori 13.2 (Dietlivsmedel för speciella medicinska ändamål enligt definitionen i direktiv 1999/21/EG (utom produkter som omfattas av kategori 13.1.5)) ska uppgifterna om E 960 (Steviolglykosider) ersättas med följande:

”E 960a – 960c

Steviolglykosider

330

(1) (60)”

| 22. | I kategori 13.3 (Dietprodukter för viktkontroll som är avsedda att ersätta hela det dagliga intaget av föda eller enstaka måltider (hela eller delar av den dagliga kosten)) ska uppgifterna om E 960 (Steviolglykosider) ersättas med följande: | ”E 960a – 960c | Steviolglykosider | 270 | (1) (60)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

22.

I kategori 13.3 (Dietprodukter för viktkontroll som är avsedda att ersätta hela det dagliga intaget av föda eller enstaka måltider (hela eller delar av den dagliga kosten)) ska uppgifterna om E 960 (Steviolglykosider) ersättas med följande:

”E 960a – 960c

Steviolglykosider

270

(1) (60)”

| 23. | I kategori 14.1.3 (Fruktnektar enligt definitionen i direktiv 2001/112/EG, grönsaksnektar och liknande produkter) (i) ska uppgifterna om E 960 (steviolglykosider) ersättas med följande: | ”E 960a – 960c | Steviolglykosider | 100 | (1) (60) | Endast produkter som är energireducerade eller utan tillfört socker” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

23.

I kategori 14.1.3 (Fruktnektar enligt definitionen i direktiv 2001/112/EG, grönsaksnektar och liknande produkter) (i) ska uppgifterna om E 960 (steviolglykosider) ersättas med följande:

”E 960a – 960c

Steviolglykosider

100

(1) (60)

Endast produkter som är energireducerade eller utan tillfört socker”

| 24. | I kategori 14.1.4 (Smaksatta drycker) ska uppgifterna om E 960 (Steviolglykosider) ersättas med följande: | ”E 960a – 960c | Steviolglykosider | 80 | (1) (60) | Endast produkter som är energireducerade eller utan tillfört socker” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

24.

I kategori 14.1.4 (Smaksatta drycker) ska uppgifterna om E 960 (Steviolglykosider) ersättas med följande:

”E 960a – 960c

Steviolglykosider

80

(1) (60)

Endast produkter som är energireducerade eller utan tillfört socker”

| 25. | I kategori 14.1.5.2 (Övriga) ska uppgifterna om E 960 (Steviolglykosider) ersättas med följande: | ”E 960a – 960c | Steviolglykosider | 30 | (1) (60) (93) | Endast kaffe, te och örtte, energireducerade eller utan tillfört socker |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 960a – 960c | Steviolglykosider | 30 | (1) (60) (93) | Endast smaksatt snabbkaffe och smaksatta, snabblösliga cappuccinoprodukter, energireducerade eller utan tillfört socker |
| | E 960a – 960c | Steviolglykosider | 20 | (1) (60) (93) | Endast maltbaserade drycker och drycker smaksatta med choklad/cappuccino, energireducerade eller utan tillfört socker” |

25.

I kategori 14.1.5.2 (Övriga) ska uppgifterna om E 960 (Steviolglykosider) ersättas med följande:

”E 960a – 960c

Steviolglykosider

30

(1) (60) (93)

Endast kaffe, te och örtte, energireducerade eller utan tillfört socker

E 960a – 960c

Steviolglykosider

30

(1) (60) (93)

Endast smaksatt snabbkaffe och smaksatta, snabblösliga cappuccinoprodukter, energireducerade eller utan tillfört socker

E 960a – 960c

Steviolglykosider

20

(1) (60) (93)

Endast maltbaserade drycker och drycker smaksatta med choklad/cappuccino, energireducerade eller utan tillfört socker”

| 26. | I kategori 14.2.1 (Öl och maltdrycker) ska uppgifterna om E 960 (Steviolglykosider) ersättas med följande: | ”E 960a – 960c | Steviolglykosider | 70 | (1) (60) | Endast alkoholfritt öl eller med högst 1,2 volymprocent alkohol, ”Bière de table/Tafelbier/Table beer” (med en stamvörthalt under 6 %), med undantag av ”Obergäriges Einfachbier”, öl med en lägsta surhetsgrad av 30 milliekvivalenter uttryckt som NaOH, mörkt öl av typen ”oud bruin”” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

26.

I kategori 14.2.1 (Öl och maltdrycker) ska uppgifterna om E 960 (Steviolglykosider) ersättas med följande:

”E 960a – 960c

Steviolglykosider

70

(1) (60)

Endast alkoholfritt öl eller med högst 1,2 volymprocent alkohol, ”Bière de table/Tafelbier/Table beer” (med en stamvörthalt under 6 %), med undantag av ”Obergäriges Einfachbier”, öl med en lägsta surhetsgrad av 30 milliekvivalenter uttryckt som NaOH, mörkt öl av typen ”oud bruin””

| 27. | I kategori 14.2.8 (Andra alkoholhaltiga drycker inklusive blandningar av alkoholhaltiga drycker med alkoholfria drycker och sprit med en alkoholhalt på mindre än 15 procent) ska uppgifterna om E 960 (steviolglykosider) ersättas med följande: | ”E 960a – 960c | Steviolglykosider | 150 | (1) (60)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

27.

I kategori 14.2.8 (Andra alkoholhaltiga drycker inklusive blandningar av alkoholhaltiga drycker med alkoholfria drycker och sprit med en alkoholhalt på mindre än 15 procent) ska uppgifterna om E 960 (steviolglykosider) ersättas med följande:

”E 960a – 960c

Steviolglykosider

150

(1) (60)”

| 28. | I kategori 15.1 (Snacks baserade på potatis, spannmål, mjöl eller stärkelse) ska uppgifterna om E 960 (Steviolglykosider) ersättas med följande: | ”E 960a – 960c | Steviolglykosider | 20 | (1) (60)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

28.

I kategori 15.1 (Snacks baserade på potatis, spannmål, mjöl eller stärkelse) ska uppgifterna om E 960 (Steviolglykosider) ersättas med följande:

”E 960a – 960c

Steviolglykosider

20

(1) (60)”

| 29. | I kategori 15.2 (Bearbetade nötter) ska uppgifterna om E 960 (Steviolglykosider) ersättas med följande: | ”E 960a – 960c | Steviolglykosider | 20 | (1) (60)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

29.

I kategori 15.2 (Bearbetade nötter) ska uppgifterna om E 960 (Steviolglykosider) ersättas med följande:

”E 960a – 960c

Steviolglykosider

20

(1) (60)”

| 30. | I kategori 16 (Desserter, utom produkter som omfattas av kategorierna 1, 3 och 4) ska uppgifterna om E 960 (steviolglykosider) ersättas med följande: | ”E 960a – 960c | Steviolglykosider | 100 | (1) (60) | Endast produkter som är energireducerade eller utan tillfört socker” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

30.

I kategori 16 (Desserter, utom produkter som omfattas av kategorierna 1, 3 och 4) ska uppgifterna om E 960 (steviolglykosider) ersättas med följande:

”E 960a – 960c

Steviolglykosider

100

(1) (60)

Endast produkter som är energireducerade eller utan tillfört socker”

| 31. | I kategori 17.1 (Kosttillskott i fast form, utom kosttillskott för spädbarn och småbarn) ska uppgifterna om E 960 (steviolglykosider) ersättas med följande: | ”E 960a – 960c | Steviolglykosider | 670 | (1) (60) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 960a – 960c | Steviolglykosider | 1800 | (1) (60) | Endast kosttillskott i tuggbar form” |

31.

I kategori 17.1 (Kosttillskott i fast form, utom kosttillskott för spädbarn och småbarn) ska uppgifterna om E 960 (steviolglykosider) ersättas med följande:

”E 960a – 960c

Steviolglykosider

670

(1) (60)

E 960a – 960c

Steviolglykosider

1800

(1) (60)

Endast kosttillskott i tuggbar form”

| 32. | I kategori 17.2 (Kosttillskott i flytande form, utom kosttillskott för spädbarn och småbarn) ska uppgifterna om E 960 (steviolglykosider) ersättas med följande: | ”E 960a – 960c | Steviolglykosider | 200 | (1) (60) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 960a – 960c | Steviolglykosider | 1 800 | (1) (60) | Endast kosttillskott i sirapsliknande form” |

32.

I kategori 17.2 (Kosttillskott i flytande form, utom kosttillskott för spädbarn och småbarn) ska uppgifterna om E 960 (steviolglykosider) ersättas med följande:

”E 960a – 960c

Steviolglykosider

200

(1) (60)

E 960a – 960c

Steviolglykosider

1 800

(1) (60)

Endast kosttillskott i sirapsliknande form”

---

BILAGA II

Bilagan till förordning (EU) nr 231/2012 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I posten för E 960, steviolglykosider, ska rubriken ersättas med följande:

  ”
  E 960a STEVIOLGLYKOSIDER FRÅN STEVIA
  ” |
| --- | --- |

1.

I posten för E 960, steviolglykosider, ska rubriken ersättas med följande:

”
  E 960a STEVIOLGLYKOSIDER FRÅN STEVIA
  ”

| 2. | Följande post ska införas efter posten för E 960:

  ”
  E 960c (i) REBAUDIOSID M FRAMSTÄLLD GENOM ENZYMMODIFIERING AV STEVIOLGLYKOSIDER FRÅN STEVIA










  Synonymer | |
| --- | --- | --- |
| Definition | Rebaudiosid M är en steviolglykosid som främst består av rebaudiosid M med mindre mängder andra steviolglykosider såsom rebaudiosid A, rebaudiosid B, rebaudiosid D, rebaudiosid I och steviosid.
  Rebaudiosid M erhålls genom enzymatisk biotransformation av renad steviolglykosid bladextrakt (95 % steviolglykosider) från växten Stevia rebaudiana Bertoni med hjälp av UDP-glukosyltransferas och sackarossyntasenzymer som framställs av den genetiskt modifierade jästen K. phaffii (tidigare känd som Pichia pastoris) UGT-a och K. phaffii UGT-b som underlättar överföringen av glukos från sackaros och UDP-glukos till steviolglykosider via glykosidbindningar.
  Efter avlägsnande av enzymerna genom separation av fasta partiklar och vätskor och värmebehandling omfattar reningsprocessen koncentration av rebaudiosid M genom adsorption till harts, följt av omkristallisering av rebaudiosid M, vilket leder till en slutprodukt som innehåller minst 95 % rebaudiosid M. Livsdugliga celler av jästsorterna K. phaffii UGT-a och K. phaffii UGT-b eller deras DNA ska inte påvisas i livsmedelstillsatsen. |
| Kemiskt namn | Rebaudiosid M: 13-[(2-O-β-D-glukopyranosyl-3-O-β-D-glukopyranosyl-β-D-glukopyranosyl)oxi]kaur-16-en-18-syra, 2-O-β-D-glukopyranosyl-3-O-β-D-glukopyranosyl-β-D-glukopyranosylester |
| Kemisk formel | Trivialnamn | Formel | Omvandlingsfaktor |
| Rebaudiosid M | C56H90O33 | 0,25 |
| Molekylvikt och CAS-nr | Trivialnamn | CAS-nr | Molekylvikt (g/mol) |
| | | |
| Rebaudiosid M | 1220616-44-3 | 1 291,29 |
| Innehåll | Minst 95 % rebaudiosid M i torkad substans |
| Beskrivning | Vitt till ljusgult pulver. Ca 200–350 gånger sötare än sackaros (vid 5 % sackarosekvivalens) |
| Identifiering |
| Löslighet | Lättlösligt till svagt lösligt i vatten |
| pH | 4,5–7,0 (1:100-lösning) |
| Renhetsgrad |
| Aska totalt | Högst 1 % |
| Viktförlust vid torkning | Högst 6 % (105 °C, 2 timmar) |
| Lösningsmedelsrester: | Etanol: Högst 5 000 mg/kg |
| Arsenik | Högst 0,015 mg/kg |
| Bly | Högst 0,2 mg/kg |
| Kadmium | Högst 0,015 mg/kg |
| Kvicksilver | Högst 0,07 mg/kg |
| Proteinrester: | Högst 5 mg/kg |
| Partikelstorlek | Minst 74 μm [genom separation med en molekylsikt med maskstorlek nr 200, med en partikelstorleksgräns på 74 μm]” |

2.

Följande post ska införas efter posten för E 960:

”
  E 960c (i) REBAUDIOSID M FRAMSTÄLLD GENOM ENZYMMODIFIERING AV STEVIOLGLYKOSIDER FRÅN STEVIA

Synonymer

Definition

Rebaudiosid M är en steviolglykosid som främst består av rebaudiosid M med mindre mängder andra steviolglykosider såsom rebaudiosid A, rebaudiosid B, rebaudiosid D, rebaudiosid I och steviosid.

Rebaudiosid M erhålls genom enzymatisk biotransformation av renad steviolglykosid bladextrakt (95 % steviolglykosider) från växten Stevia rebaudiana Bertoni med hjälp av UDP-glukosyltransferas och sackarossyntasenzymer som framställs av den genetiskt modifierade jästen K. phaffii (tidigare känd som Pichia pastoris) UGT-a och K. phaffii UGT-b som underlättar överföringen av glukos från sackaros och UDP-glukos till steviolglykosider via glykosidbindningar.

Efter avlägsnande av enzymerna genom separation av fasta partiklar och vätskor och värmebehandling omfattar reningsprocessen koncentration av rebaudiosid M genom adsorption till harts, följt av omkristallisering av rebaudiosid M, vilket leder till en slutprodukt som innehåller minst 95 % rebaudiosid M. Livsdugliga celler av jästsorterna K. phaffii UGT-a och K. phaffii UGT-b eller deras DNA ska inte påvisas i livsmedelstillsatsen.

Kemiskt namn

Rebaudiosid M: 13-[(2-O-β-D-glukopyranosyl-3-O-β-D-glukopyranosyl-β-D-glukopyranosyl)oxi]kaur-16-en-18-syra, 2-O-β-D-glukopyranosyl-3-O-β-D-glukopyranosyl-β-D-glukopyranosylester

Kemisk formel

Trivialnamn

Formel

Omvandlingsfaktor

Rebaudiosid M

C56H90O33

0,25

Molekylvikt och CAS-nr

Trivialnamn

CAS-nr

Molekylvikt (g/mol)

Rebaudiosid M

1220616-44-3

1 291,29

Innehåll

Minst 95 % rebaudiosid M i torkad substans

Beskrivning

Vitt till ljusgult pulver. Ca 200–350 gånger sötare än sackaros (vid 5 % sackarosekvivalens)

Identifiering

Löslighet

Lättlösligt till svagt lösligt i vatten

pH

4,5–7,0 (1:100-lösning)

Renhetsgrad

Aska totalt

Högst 1 %

Viktförlust vid torkning

Högst 6 % (105 °C, 2 timmar)

Lösningsmedelsrester:

Etanol: Högst 5 000 mg/kg

Arsenik

Högst 0,015 mg/kg

Bly

Högst 0,2 mg/kg

Kadmium

Högst 0,015 mg/kg

Kvicksilver

Högst 0,07 mg/kg

Proteinrester:

Högst 5 mg/kg

Partikelstorlek

Minst 74 μm [genom separation med en molekylsikt med maskstorlek nr 200, med en partikelstorleksgräns på 74 μm]”

---

BESLUT

| 14.7.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 249/99 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 249/99

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2021/1157

av den 30 juni 2021

om den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar beträffande Förenade kungarikets ensidiga förklaring om den praxis som Förenade kungariket avser att införa när det gäller import av köttprodukter från Storbritannien till Nordirland mellan den 1 juli och den 30 september 2021

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 50.2,

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 218.9,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (utträdesavtalet) (1) ingicks av unionen genom rådets beslut (EU) 2020/135 (2) den 30 januari 2020 och trädde i kraft den 1 februari 2020. Protokollet om Irland och Nordirland (protokollet) utgör en integrerad del av det avtalet. |
| --- | --- |

(1)

Avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (utträdesavtalet) (1) ingicks av unionen genom rådets beslut (EU) 2020/135 (2) den 30 januari 2020 och trädde i kraft den 1 februari 2020. Protokollet om Irland och Nordirland (protokollet) utgör en integrerad del av det avtalet.

| (2) | Enligt artikel 5.4 i protokollet ska den unionslagstiftning som förtecknas i bilaga 2 till protokollet tillämpas på och i Förenade kungariket med avseende på Nordirland. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 5.4 i protokollet ska den unionslagstiftning som förtecknas i bilaga 2 till protokollet tillämpas på och i Förenade kungariket med avseende på Nordirland.

| (3) | De unionsrättsliga bestämmelser om livsmedel som förtecknas i bilaga 2 till protokollet omfattar förbud mot och restriktioner för import från tredjeländer till unionen av vissa köttprodukter. Dessa förbud och restriktioner gäller för import av sådana köttprodukter från Storbritannien till Nordirland från och med slutet av övergångsperioden. |
| --- | --- |

(3)

De unionsrättsliga bestämmelser om livsmedel som förtecknas i bilaga 2 till protokollet omfattar förbud mot och restriktioner för import från tredjeländer till unionen av vissa köttprodukter. Dessa förbud och restriktioner gäller för import av sådana köttprodukter från Storbritannien till Nordirland från och med slutet av övergångsperioden.

| (4) | Den 17 december 2020 gjorde Förenade kungariket en ensidig förklaring som antecknats i protokollet av den gemensamma kommittén under ett sammanträde enligt utträdesavtalet om den praxis som landet avsåg att införa vad gäller import av köttprodukter från Storbritannien till Nordirland till och med den 30 juni 2021. Enligt Förenade kungarikets förklaring skulle köttprodukter föras in från Storbritannien till Nordirland på följande villkor: i) De skulle omfattas av ett kanaliseringsförfarande som är tillämpligt från det utsedda utförselstället i Storbritannien till destinationsbutiker i Nordirland. ii) De skulle säljas uteslutande till slutkonsumenter i butiker i Nordirland, och skulle inte säljas till andra aktörer i livsmedelskedjan. iii) De skulle åtföljas av officiella hälsointyg som utfärdats av Förenade kungarikets behöriga myndigheter (på grundval av liknande modeller som redan finns för färskt kött, malet kött och köttberedningar). iv) De skulle vara förpackade och märkta för slutkonsumenter och vara försedda med en etikett med texten ”Dessa produkter från Förenade kungariket får inte säljas utanför Nordirland”. Förenade kungariket noterade också att Förenade kungariket under den perioden kommer att fortsätta att anpassa sig helt till den unionsrätt som är tillämplig på köttprodukter och som förtecknas i bilaga 2 till protokollet. Unionen gjorde en ensidig förklaring där den praxis som angavs i Förenade kungarikets ensidiga förklaring uppmärksammades. |
| --- | --- |

(4)

Den 17 december 2020 gjorde Förenade kungariket en ensidig förklaring som antecknats i protokollet av den gemensamma kommittén under ett sammanträde enligt utträdesavtalet om den praxis som landet avsåg att införa vad gäller import av köttprodukter från Storbritannien till Nordirland till och med den 30 juni 2021. Enligt Förenade kungarikets förklaring skulle köttprodukter föras in från Storbritannien till Nordirland på följande villkor: i) De skulle omfattas av ett kanaliseringsförfarande som är tillämpligt från det utsedda utförselstället i Storbritannien till destinationsbutiker i Nordirland. ii) De skulle säljas uteslutande till slutkonsumenter i butiker i Nordirland, och skulle inte säljas till andra aktörer i livsmedelskedjan. iii) De skulle åtföljas av officiella hälsointyg som utfärdats av Förenade kungarikets behöriga myndigheter (på grundval av liknande modeller som redan finns för färskt kött, malet kött och köttberedningar). iv) De skulle vara förpackade och märkta för slutkonsumenter och vara försedda med en etikett med texten ”Dessa produkter från Förenade kungariket får inte säljas utanför Nordirland”. Förenade kungariket noterade också att Förenade kungariket under den perioden kommer att fortsätta att anpassa sig helt till den unionsrätt som är tillämplig på köttprodukter och som förtecknas i bilaga 2 till protokollet. Unionen gjorde en ensidig förklaring där den praxis som angavs i Förenade kungarikets ensidiga förklaring uppmärksammades.

| (5) | Den 17 juni 2021 informerade Förenade kungariket kommissionen om sin avsikt att fortsätta att tillämpa ett liknande tillvägagångssätt i ytterligare tre månader, dvs. till och med den 30 september 2021. I en skrivelse av den 17 juni 2021 föreslog Förenade kungariket ”att de befintliga ordningarna för anstånd för dessa förflyttningar skulle bibehållas”. |
| --- | --- |

(5)

Den 17 juni 2021 informerade Förenade kungariket kommissionen om sin avsikt att fortsätta att tillämpa ett liknande tillvägagångssätt i ytterligare tre månader, dvs. till och med den 30 september 2021. I en skrivelse av den 17 juni 2021 föreslog Förenade kungariket ”att de befintliga ordningarna för anstånd för dessa förflyttningar skulle bibehållas”.

| (6) | Förenade kungariket gjorde den 30 juni 2021 en ensidig förklaring om detta, och angav den praxis som Förenade kungariket avser att införa när det gäller import av köttprodukter från Storbritannien till Nordirland mellan den 1 juli och den 30 september 2021. |
| --- | --- |

(6)

Förenade kungariket gjorde den 30 juni 2021 en ensidig förklaring om detta, och angav den praxis som Förenade kungariket avser att införa när det gäller import av köttprodukter från Storbritannien till Nordirland mellan den 1 juli och den 30 september 2021.

| (7) | Det är därför lämpligt att fastställa den ståndpunkt som på unionens vägnar ska uttryckas till gemensamma kommitténs medordförande som reaktion på Förenade kungarikets ensidiga förklaring. |
| --- | --- |

(7)

Det är därför lämpligt att fastställa den ståndpunkt som på unionens vägnar ska uttryckas till gemensamma kommitténs medordförande som reaktion på Förenade kungarikets ensidiga förklaring.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ståndpunkt som ska uttryckas på unionens vägnar som reaktion på Förenade kungarikets ensidiga förklaring om den praxis som Förenade kungariket avser att införa när det gäller import av köttprodukter från Storbritannien till Nordirland mellan den 1 juli och den 30 september 2021 ska grunda sig på den ensidiga förklaring av unionen som åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 30 juni 2021.

På rådets vägnar

A.P. ZACARIAS

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 29, 31.1.2020, s. 7.

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2020/135 av den 30 januari 2020 om ingående av avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (EUT L 29, 31.1.2020, s. 1).

2

---

BILAGA

TILLÄMPNING AV UNIONSRÄTTEN PÅ KÖTTPRODUKTER I NORDIRLAND EFTER ÖVERGÅNGSPERIODENS UTGÅNG

ENSIDIG FÖRKLARING AV EUROPEISKA UNIONEN

Europeiska unionen uppmärksammar Förenade kungarikets ensidiga förklaring om den praxis som landet avser att införa när det gäller import från Förenade kungariket till Nordirland av sådana köttprodukter under perioden från och med den 1 juli till och med den 30 september 2021. Unionen uppmärksammar att vissa justeringar av leveranskedjorna redan har gjorts under de första sex månaderna av 2021. Enligt handelsstatistik gäller detta särskilt malet kött. Syftet med denna ytterligare period är att ge de berörda parterna, särskilt butiker i Nordirland, möjlighet att slutföra anpassningen av sina leveranskedjor.

Denna praxis kommer att beaktas för unionens ståndpunkt när det gäller utövandet av de befogenheter som avses i artikel 12.4 i protokollet.

Som nämns i Förenade kungarikets skrivelse av den 17 juni med förslag om att förlänga tillvägagångssättet i landets ensidiga förklaring av den 17 december 2020 i ytterligare tre månader, föreslår Förenade kungariket under denna period att de befintliga ordningarna för anstånd som gäller för dessa förflyttningar bibehålls.

Unionen erinrar om att ett fullständigt genomförande av utträdesavtalet är en internationell rättslig skyldighet för unionen och Förenade kungariket.

Unionen uppmärksammar att köttprodukter som omfattas av det kanaliseringsförfarande som avses i Förenade kungarikets ensidiga förklaring måste förbli under de behöriga nordirländska myndigheternas kontroll under alla etapper av förfarandet. Unionen framhåller också vikten av att säkerställa att gränskontrollstationer i Nordirland har den infrastruktur och de resurser som krävs för att kunna utföra alla de kontroller som krävs enligt EU:s förordning om offentlig kontroll.

---