# Europeiska unionens L 251/2021

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 251 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 64 årgången15 juli 2021 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 251

Svensk utgåva

Lagstiftning

64 årgången15 juli 2021

---

| Innehållsförteckning | | I   Lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1147 av den 7 juli 2021 om inrättande av Asyl-, migrations- och integrationsfonden | 1 |
| | * | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1148 av den 7 juli 2021 om inrättande, som en del av Fonden för integrerad gränsförvaltning, av instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik | 48 |
| | * | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1149 av den 7 juli 2021 om inrättande av Fonden för inre säkerhet | 94 |

Innehållsförteckning

I   Lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1147 av den 7 juli 2021 om inrättande av Asyl-, migrations- och integrationsfonden

1

*

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1148 av den 7 juli 2021 om inrättande, som en del av Fonden för integrerad gränsförvaltning, av instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik

48

*

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1149 av den 7 juli 2021 om inrättande av Fonden för inre säkerhet

94

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 15.7.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 251/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 251/1

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2021/1147

av den 7 juli 2021

om inrättande av Asyl-, migrations- och integrationsfonden

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 78.2, 79.2 och 79.4,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (3), och

av följande skäl:

| (1) | Mot bakgrund av de framväxande migrationsutmaningarna som kännetecknas av behovet av att stödja starka mottagnings-, asyl-, integrations- och migrationssystem i medlemsstaterna, att förebygga och på lämpligt sätt solidariskt hantera pressade situationer och att ersätta irreguljära och otrygga ankomster med lagliga och säkra vägar, är det av avgörande betydelse att investera i en effektiv och samordnad migrationshantering i unionen för att förverkliga unionens mål att utgöra ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i enlighet med artikel 67.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). |
| --- | --- |

(1)

Mot bakgrund av de framväxande migrationsutmaningarna som kännetecknas av behovet av att stödja starka mottagnings-, asyl-, integrations- och migrationssystem i medlemsstaterna, att förebygga och på lämpligt sätt solidariskt hantera pressade situationer och att ersätta irreguljära och otrygga ankomster med lagliga och säkra vägar, är det av avgörande betydelse att investera i en effektiv och samordnad migrationshantering i unionen för att förverkliga unionens mål att utgöra ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i enlighet med artikel 67.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

| (2) | Vikten av en samordnad strategi från unionens och medlemsstaternas sida återspeglas i europeiska migrationsagendan av den 13 maj 2015, där det betonades att det finns ett behov av en konsekvent och tydlig gemensam politik för att återställa förtroendet för unionens förmåga att samla europeiska och nationella insatser för att hantera migrationen och samarbeta på ett ändamålsenligt sätt, i enlighet med principen om solidaritet och rättvis ansvarsfördelning mellan medlemsstaterna i artikel 80 i EUF-fördraget; detta bekräftades i halvtidsöversynen av den 27 september 2017 och lägesrapporterna av den 14 mars 2018 och den 16 maj 2018. |
| --- | --- |

(2)

Vikten av en samordnad strategi från unionens och medlemsstaternas sida återspeglas i europeiska migrationsagendan av den 13 maj 2015, där det betonades att det finns ett behov av en konsekvent och tydlig gemensam politik för att återställa förtroendet för unionens förmåga att samla europeiska och nationella insatser för att hantera migrationen och samarbeta på ett ändamålsenligt sätt, i enlighet med principen om solidaritet och rättvis ansvarsfördelning mellan medlemsstaterna i artikel 80 i EUF-fördraget; detta bekräftades i halvtidsöversynen av den 27 september 2017 och lägesrapporterna av den 14 mars 2018 och den 16 maj 2018.

| (3) | I sina slutsatser av den 19 oktober 2017 bekräftade Europeiska rådet behovet av att eftersträva en omfattande, pragmatisk och beslutsam strategi för migrationshantering som syftar till att säkerställa kontrollen över de yttre gränserna och minska antalet irreguljära inresor och dödsfall till havs; denna strategi bör grundas på en flexibel och samordnad användning av alla tillgängliga unionsinstrument och instrument i medlemsstaterna. Europeiska rådet manade också till säkerställande av ett avsevärt ökat återvändande genom åtgärder såväl på unionsnivå som på medlemsstatsnivå, såsom ändamålsenliga avtal och arrangemang om återtagande. |
| --- | --- |

(3)

I sina slutsatser av den 19 oktober 2017 bekräftade Europeiska rådet behovet av att eftersträva en omfattande, pragmatisk och beslutsam strategi för migrationshantering som syftar till att säkerställa kontrollen över de yttre gränserna och minska antalet irreguljära inresor och dödsfall till havs; denna strategi bör grundas på en flexibel och samordnad användning av alla tillgängliga unionsinstrument och instrument i medlemsstaterna. Europeiska rådet manade också till säkerställande av ett avsevärt ökat återvändande genom åtgärder såväl på unionsnivå som på medlemsstatsnivå, såsom ändamålsenliga avtal och arrangemang om återtagande.

| (4) | I syfte att stödja insatser för att säkerställa en övergripande strategi för migrationshanteringen som grundas på ömsesidigt förtroende, solidaritet och rättvis ansvarsfördelning mellan medlemsstaterna och unionens institutioner, med målet att säkerställa en gemensam hållbar unionspolitik om asyl och invandring, bör medlemsstaterna stödjas med hjälp av lämpliga finansiella medel i form av en Asyl-, migrations- och integrationsfond (fonden). |
| --- | --- |

(4)

I syfte att stödja insatser för att säkerställa en övergripande strategi för migrationshanteringen som grundas på ömsesidigt förtroende, solidaritet och rättvis ansvarsfördelning mellan medlemsstaterna och unionens institutioner, med målet att säkerställa en gemensam hållbar unionspolitik om asyl och invandring, bör medlemsstaterna stödjas med hjälp av lämpliga finansiella medel i form av en Asyl-, migrations- och integrationsfond (fonden).

| (5) | Alla åtgärder som finansieras inom ramen för fonden, inbegripet de som genomförs i tredjeländer, bör genomföras i fullständig överensstämmelse med de rättigheter och principer som fastställs i unionens regelverk och i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), och bör vara i linje med unionens och medlemsstaternas internationella åtaganden som härrör från de internationella instrument som de är part i, särskilt genom att säkerställa överensstämmelse med principerna om jämställdhet, icke-diskriminering och barnets bästa. |
| --- | --- |

(5)

Alla åtgärder som finansieras inom ramen för fonden, inbegripet de som genomförs i tredjeländer, bör genomföras i fullständig överensstämmelse med de rättigheter och principer som fastställs i unionens regelverk och i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), och bör vara i linje med unionens och medlemsstaternas internationella åtaganden som härrör från de internationella instrument som de är part i, särskilt genom att säkerställa överensstämmelse med principerna om jämställdhet, icke-diskriminering och barnets bästa.

| (6) | Barnets bästa bör komma i främsta rummet när det gäller alla åtgärder eller beslut som rör migrerande barn, inklusive vid återvändande, med full hänsyn tagen till barnets rätt att komma till tals. |
| --- | --- |

(6)

Barnets bästa bör komma i främsta rummet när det gäller alla åtgärder eller beslut som rör migrerande barn, inklusive vid återvändande, med full hänsyn tagen till barnets rätt att komma till tals.

| (7) | Fonden bör bygga vidare på de resultat som uppnåtts och de investeringar som gjorts med stöd från dess föregångare, dvs. Europeiska flyktingfonden, inrättad genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 573/2007/EG (4) för perioden 2008–2013, Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare, inrättad genom rådets beslut 2007/435/EG (5) för perioden 2007–2013, Europeiska återvändandefonden, inrättad genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 575/2007/EG (6) för perioden 2008–2013, och Asyl-, migrations- och integrationsfonden, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 516/2014 (7) för perioden 2014–2020. Den bör samtidigt beakta all relevant ny utveckling. |
| --- | --- |

(7)

Fonden bör bygga vidare på de resultat som uppnåtts och de investeringar som gjorts med stöd från dess föregångare, dvs. Europeiska flyktingfonden, inrättad genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 573/2007/EG (4) för perioden 2008–2013, Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare, inrättad genom rådets beslut 2007/435/EG (5) för perioden 2007–2013, Europeiska återvändandefonden, inrättad genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 575/2007/EG (6) för perioden 2008–2013, och Asyl-, migrations- och integrationsfonden, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 516/2014 (7) för perioden 2014–2020. Den bör samtidigt beakta all relevant ny utveckling.

| (8) | Fonden bör stödja solidaritet och rättvis ansvarsfördelning mellan medlemsstaterna och en effektiv hantering av migrationsflöden, bland annat genom att främja gemensamma åtgärder på asylområdet, inbegripet medlemsstaternas insatser för att ta emot personer i behov av internationellt skydd genom vidarebosättning och humanitärt mottagande och överföring mellan medlemsstaterna av sökande av internationellt skydd eller personer som beviljats internationellt skydd, genom att stärka skyddet för utsatta asylsökande, till exempel barn, genom att stödja integrationsstrategier och genom att utveckla och stärka politiken för laglig migration, till exempel genom att tillhandahålla säkra och lagliga inresevägar till unionen, vilket också bör bidra till att säkerställa unionens långsiktiga konkurrenskraft och framtiden för dess sociala modell och minska incitamenten för irreguljär migration genom en hållbar politik när det gäller återvändande och återtagande. |
| --- | --- |

(8)

Fonden bör stödja solidaritet och rättvis ansvarsfördelning mellan medlemsstaterna och en effektiv hantering av migrationsflöden, bland annat genom att främja gemensamma åtgärder på asylområdet, inbegripet medlemsstaternas insatser för att ta emot personer i behov av internationellt skydd genom vidarebosättning och humanitärt mottagande och överföring mellan medlemsstaterna av sökande av internationellt skydd eller personer som beviljats internationellt skydd, genom att stärka skyddet för utsatta asylsökande, till exempel barn, genom att stödja integrationsstrategier och genom att utveckla och stärka politiken för laglig migration, till exempel genom att tillhandahålla säkra och lagliga inresevägar till unionen, vilket också bör bidra till att säkerställa unionens långsiktiga konkurrenskraft och framtiden för dess sociala modell och minska incitamenten för irreguljär migration genom en hållbar politik när det gäller återvändande och återtagande.

| (9) | Med tanke på fondens interna natur och att fonden utgör det huvudsakliga finansieringsinstrumentet för asyl och migration på unionsnivå, bör fonden främst stödja åtgärder som gagnar unionens interna politik för asyl och migration i linje med fondens mål. Eftersom vissa åtgärder som vidtas utanför unionen bidrar till uppnåendet av fondens mål och under vissa omständigheter kan skapa mervärde för unionen, bör fonden dock stödja en förstärkning av samarbetet och partnerskapet med tredjeländer i fråga om migrationshantering i syfte att stärka såväl vägarna för laglig migration som ett ändamålsenligt, säkert och värdigt återvändande och återtagande liksom att främja en inledande återintegrering i tredjeländer. Stöd genom fonden skulle inte påverka den nuvarande frivilliga karaktären av vidarebosättningen och omplaceringen av sökande av internationellt skydd och personer som beviljats internationellt skydd enligt den rättsliga ram för det gemensamma europeiska asylsystemet som är tillämplig vid tidpunkten för antagandet av denna förordning. |
| --- | --- |

(9)

Med tanke på fondens interna natur och att fonden utgör det huvudsakliga finansieringsinstrumentet för asyl och migration på unionsnivå, bör fonden främst stödja åtgärder som gagnar unionens interna politik för asyl och migration i linje med fondens mål. Eftersom vissa åtgärder som vidtas utanför unionen bidrar till uppnåendet av fondens mål och under vissa omständigheter kan skapa mervärde för unionen, bör fonden dock stödja en förstärkning av samarbetet och partnerskapet med tredjeländer i fråga om migrationshantering i syfte att stärka såväl vägarna för laglig migration som ett ändamålsenligt, säkert och värdigt återvändande och återtagande liksom att främja en inledande återintegrering i tredjeländer. Stöd genom fonden skulle inte påverka den nuvarande frivilliga karaktären av vidarebosättningen och omplaceringen av sökande av internationellt skydd och personer som beviljats internationellt skydd enligt den rättsliga ram för det gemensamma europeiska asylsystemet som är tillämplig vid tidpunkten för antagandet av denna förordning.

| (10) | För att kunna dra nytta av den expertis som relevanta decentraliserade byråer besitter bör kommissionen säkerställa att deras kunskap och erfarenheter beaktas utifrån deras befogenhetsområden i samband med utarbetandet av medlemsstaternas program. Det bör dessutom vara möjligt för fonden att komplettera följande verksamheter som stöds av Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Easo), inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 439/2010 (8), i syfte att underlätta och förbättra det gemensamma europeiska asylsystemets funktion: stärka det praktiska samarbetet, särskilt informationsutbyten om asyl och god praxis, främja unionsrätten och folkrätten och bidra till ett enhetligt genomförande av unionens asyllagstiftning på grundval av höga standarder för förfarandena för internationellt skydd, för mottagningsvillkor och för bedömning av skyddsbehov i hela unionen, möjliggöra en hållbar och rättvis fördelning av ansökningar om internationellt skydd, underlätta samstämmighet i bedömningen av ansökningar om internationellt skydd i hela unionen, stödja medlemsstaternas vidarebosättningsinsatser samt tillhandahålla operativt och tekniskt stöd till medlemsstaterna för hanteringen av deras asyl- och mottagningssystem, särskilt de medlemsstater vars system utsätts för oproportionerligt tryck. |
| --- | --- |

(10)

För att kunna dra nytta av den expertis som relevanta decentraliserade byråer besitter bör kommissionen säkerställa att deras kunskap och erfarenheter beaktas utifrån deras befogenhetsområden i samband med utarbetandet av medlemsstaternas program. Det bör dessutom vara möjligt för fonden att komplettera följande verksamheter som stöds av Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Easo), inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 439/2010 (8), i syfte att underlätta och förbättra det gemensamma europeiska asylsystemets funktion: stärka det praktiska samarbetet, särskilt informationsutbyten om asyl och god praxis, främja unionsrätten och folkrätten och bidra till ett enhetligt genomförande av unionens asyllagstiftning på grundval av höga standarder för förfarandena för internationellt skydd, för mottagningsvillkor och för bedömning av skyddsbehov i hela unionen, möjliggöra en hållbar och rättvis fördelning av ansökningar om internationellt skydd, underlätta samstämmighet i bedömningen av ansökningar om internationellt skydd i hela unionen, stödja medlemsstaternas vidarebosättningsinsatser samt tillhandahålla operativt och tekniskt stöd till medlemsstaterna för hanteringen av deras asyl- och mottagningssystem, särskilt de medlemsstater vars system utsätts för oproportionerligt tryck.

| (11) | Fonden bör stödja unionens och medlemsstaternas insatser för att förbättra medlemsstaternas kapacitet att utveckla, övervaka och utvärdera sin asylpolitik mot bakgrund av deras skyldigheter enligt unionsrätten. |
| --- | --- |

(11)

Fonden bör stödja unionens och medlemsstaternas insatser för att förbättra medlemsstaternas kapacitet att utveckla, övervaka och utvärdera sin asylpolitik mot bakgrund av deras skyldigheter enligt unionsrätten.

| (12) | Fonden bör stödja medlemsstaternas och unionens insatser för att till fullo genomföra och ytterligare utveckla det gemensamma europeiska asylsystemet, inbegripet dess externa dimension. |
| --- | --- |

(12)

Fonden bör stödja medlemsstaternas och unionens insatser för att till fullo genomföra och ytterligare utveckla det gemensamma europeiska asylsystemet, inbegripet dess externa dimension.

| (13) | Partnerskap och samarbete med tredjeländer är en viktig del av unionens politik för migrationshantering. Fonden bör bidra till att ersätta farliga och irreguljära inresor med lagliga och säkra inresor till medlemsstaternas territorium för tredjelandsmedborgare eller statslösa personer i behov av internationellt skydd, uttrycka solidaritet med länder i regioner till vilka eller inom vilka ett stort antal personer i behov av internationellt skydd har fördrivits genom att hjälpa till att minska trycket på dessa länder, och den bör på ett ändamålsenligt sätt bidra till globala vidarebosättningsinitiativ där unionen och medlemsstaterna talar med en röst i internationella forum och med tredjeländer. Fonden bör med hjälp av ekonomiska incitament stödja medlemsstaternas insatser för att tillhandahålla internationellt skydd och en varaktig lösning för flyktingar och fördrivna personer som har mottagits genom program för vidarebosättning eller humanitärt mottagande. |
| --- | --- |

(13)

Partnerskap och samarbete med tredjeländer är en viktig del av unionens politik för migrationshantering. Fonden bör bidra till att ersätta farliga och irreguljära inresor med lagliga och säkra inresor till medlemsstaternas territorium för tredjelandsmedborgare eller statslösa personer i behov av internationellt skydd, uttrycka solidaritet med länder i regioner till vilka eller inom vilka ett stort antal personer i behov av internationellt skydd har fördrivits genom att hjälpa till att minska trycket på dessa länder, och den bör på ett ändamålsenligt sätt bidra till globala vidarebosättningsinitiativ där unionen och medlemsstaterna talar med en röst i internationella forum och med tredjeländer. Fonden bör med hjälp av ekonomiska incitament stödja medlemsstaternas insatser för att tillhandahålla internationellt skydd och en varaktig lösning för flyktingar och fördrivna personer som har mottagits genom program för vidarebosättning eller humanitärt mottagande.

| (14) | Med beaktande av migrationsströmmarna till unionen och vikten av att säkerställa integration och inkludering för människor som kommer till Europa, för lokalsamhällena, det långsiktiga välbefinnandet i våra samhällen samt stabiliteten i våra ekonomier, är det centralt att stödja medlemsstaternas strategier för att integrera tredjelandsmedborgare som vistas lagligt i medlemsstaterna, inbegripet på de prioriterade områden som anges i handlingsplanen för integration och inkludering 2021–2027. Fonden bör stödja integrationsåtgärder som är anpassade till tredjelandsmedborgares behov samt övergripande åtgärder som syftar till att bygga upp medlemsstaternas kapacitet att utveckla integrationsstrategier, att stärka utbyte och samarbete samt att främja kontakter, konstruktiv dialog och acceptans mellan tredjelandsmedborgare och det mottagande samhället. |
| --- | --- |

(14)

Med beaktande av migrationsströmmarna till unionen och vikten av att säkerställa integration och inkludering för människor som kommer till Europa, för lokalsamhällena, det långsiktiga välbefinnandet i våra samhällen samt stabiliteten i våra ekonomier, är det centralt att stödja medlemsstaternas strategier för att integrera tredjelandsmedborgare som vistas lagligt i medlemsstaterna, inbegripet på de prioriterade områden som anges i handlingsplanen för integration och inkludering 2021–2027. Fonden bör stödja integrationsåtgärder som är anpassade till tredjelandsmedborgares behov samt övergripande åtgärder som syftar till att bygga upp medlemsstaternas kapacitet att utveckla integrationsstrategier, att stärka utbyte och samarbete samt att främja kontakter, konstruktiv dialog och acceptans mellan tredjelandsmedborgare och det mottagande samhället.

| (15) | För att öka effektiviteten, uppnå största möjliga mervärde för unionen och säkerställa att unionens respons när det gäller att främja integrationen av tredjelandsmedborgare är konsekvent bör de åtgärder som finansieras genom fonden vara förenliga med och komplettera åtgärder som finansieras genom andra unionsinstrument, särskilt instrument för finansiering av yttre åtgärder, Europeiska socialfonden+ (ESF+), inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1057 (9), och Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1058 (10). Fonden bör stödja åtgärder som är anpassade till tredjelandsmedborgares behov och som generellt sett genomförs i ett tidigt skede av integrationsprocessen samt övergripande åtgärder till stöd för medlemsstaternas kapacitet på integrationsområdet, medan mer långsiktiga insatser för tredjelandsmedborgare bör finansieras genom ESF+ och Eruf. I detta sammanhang bör medlemsstaternas myndigheter med ansvar för fondens genomförande vara skyldiga att samarbeta och samordna med de myndigheter som medlemsstaterna har utsett för att förvalta interventioner inom ramen för ESF+ och Eruf och, vid behov, samarbeta och samordna med deras förvaltande myndigheter och de förvaltande myndigheterna för andra unionsfonder som bidrar till integrationen av tredjelandsmedborgare. |
| --- | --- |

(15)

För att öka effektiviteten, uppnå största möjliga mervärde för unionen och säkerställa att unionens respons när det gäller att främja integrationen av tredjelandsmedborgare är konsekvent bör de åtgärder som finansieras genom fonden vara förenliga med och komplettera åtgärder som finansieras genom andra unionsinstrument, särskilt instrument för finansiering av yttre åtgärder, Europeiska socialfonden+ (ESF+), inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1057 (9), och Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1058 (10). Fonden bör stödja åtgärder som är anpassade till tredjelandsmedborgares behov och som generellt sett genomförs i ett tidigt skede av integrationsprocessen samt övergripande åtgärder till stöd för medlemsstaternas kapacitet på integrationsområdet, medan mer långsiktiga insatser för tredjelandsmedborgare bör finansieras genom ESF+ och Eruf. I detta sammanhang bör medlemsstaternas myndigheter med ansvar för fondens genomförande vara skyldiga att samarbeta och samordna med de myndigheter som medlemsstaterna har utsett för att förvalta interventioner inom ramen för ESF+ och Eruf och, vid behov, samarbeta och samordna med deras förvaltande myndigheter och de förvaltande myndigheterna för andra unionsfonder som bidrar till integrationen av tredjelandsmedborgare.

| (16) | För att säkerställa en övergripande integrationsstrategi bör integrationsåtgärderna också vara tillämpliga på personer som beviljats internationellt skydd, med beaktande av särdragen hos den målgruppen. Om integrationsåtgärder kombineras med mottagande bör åtgärderna i lämpliga fall även kunna stå öppna för asylsökande. |
| --- | --- |

(16)

För att säkerställa en övergripande integrationsstrategi bör integrationsåtgärderna också vara tillämpliga på personer som beviljats internationellt skydd, med beaktande av särdragen hos den målgruppen. Om integrationsåtgärder kombineras med mottagande bör åtgärderna i lämpliga fall även kunna stå öppna för asylsökande.

| (17) | Fondens genomförande på integrationsområdet bör vara förenligt med unionens gemensamma grundprinciper om integration, såsom dessa anges i handlingsplanen för integration och inkludering 2021–2027. |
| --- | --- |

(17)

Fondens genomförande på integrationsområdet bör vara förenligt med unionens gemensamma grundprinciper om integration, såsom dessa anges i handlingsplanen för integration och inkludering 2021–2027.

| (18) | Det bör vara möjligt för de medlemsstater som så önskar att i sina program för integrationsåtgärder inkludera mycket nära släktingar till tredjelandsmedborgare och således stödja familjesammanhållning, i den utsträckning detta är nödvändigt för ett ändamålsenligt genomförande av sådana åtgärder. Begreppet mycket nära släkting bör förstås som att det avser makar, partner och andra personer med familjeband i direkt ned- eller uppstigande led till den tredjelandsmedborgare som är föremål för integrationsåtgärderna och vilka annars inte skulle omfattas av fondens tillämpningsområde. |
| --- | --- |

(18)

Det bör vara möjligt för de medlemsstater som så önskar att i sina program för integrationsåtgärder inkludera mycket nära släktingar till tredjelandsmedborgare och således stödja familjesammanhållning, i den utsträckning detta är nödvändigt för ett ändamålsenligt genomförande av sådana åtgärder. Begreppet mycket nära släkting bör förstås som att det avser makar, partner och andra personer med familjeband i direkt ned- eller uppstigande led till den tredjelandsmedborgare som är föremål för integrationsåtgärderna och vilka annars inte skulle omfattas av fondens tillämpningsområde.

| (19) | Med tanke på den avgörande roll som medlemsstaternas myndigheter och civilsamhällesorganisationer har på integrationsområdet och för att underlätta dessa enheters tillgång till finansiering på unionsnivå bör fonden göra det lättare för nationella, regionala och lokala myndigheter samt civilsamhällesorganisationer att genomföra integrationsåtgärder, inklusive genom användning av den tematiska delen och genom en högre medfinansieringsgrad för dessa åtgärder. Därför bör minst 5 % av det ursprungliga anslaget till den tematiska delen rikta sig till lokala och regionala myndigheters genomförande av integrationsåtgärder. |
| --- | --- |

(19)

Med tanke på den avgörande roll som medlemsstaternas myndigheter och civilsamhällesorganisationer har på integrationsområdet och för att underlätta dessa enheters tillgång till finansiering på unionsnivå bör fonden göra det lättare för nationella, regionala och lokala myndigheter samt civilsamhällesorganisationer att genomföra integrationsåtgärder, inklusive genom användning av den tematiska delen och genom en högre medfinansieringsgrad för dessa åtgärder. Därför bör minst 5 % av det ursprungliga anslaget till den tematiska delen rikta sig till lokala och regionala myndigheters genomförande av integrationsåtgärder.

| (20) | Utöver den medfinansieringsgrad som fonden tillhandahåller för projekt uppmanas medlemsstaterna att tillhandahålla finansiering från nationella offentliga myndigheters budgetar där sådan finansiering är avgörande för att ett projekt ska genomföras, särskilt när projektet genomförs av en civilsamhällesorganisation. |
| --- | --- |

(20)

Utöver den medfinansieringsgrad som fonden tillhandahåller för projekt uppmanas medlemsstaterna att tillhandahålla finansiering från nationella offentliga myndigheters budgetar där sådan finansiering är avgörande för att ett projekt ska genomföras, särskilt när projektet genomförs av en civilsamhällesorganisation.

| (21) | Med tanke på de långsiktiga ekonomiska och demografiska utmaningar som unionen står inför och den allt mer globaliserade migrationen är det nödvändigt att inrätta välfungerande kanaler för laglig migration till unionen för att bevara unionen som ett attraktivt mål för reguljär migration utifrån medlemsstaternas ekonomiska och sociala behov och för att säkerställa välfärdssystemens hållbarhet och unionsekonomins tillväxt, samtidigt som migrerande arbetstagare skyddas mot arbetskraftsexploatering. |
| --- | --- |

(21)

Med tanke på de långsiktiga ekonomiska och demografiska utmaningar som unionen står inför och den allt mer globaliserade migrationen är det nödvändigt att inrätta välfungerande kanaler för laglig migration till unionen för att bevara unionen som ett attraktivt mål för reguljär migration utifrån medlemsstaternas ekonomiska och sociala behov och för att säkerställa välfärdssystemens hållbarhet och unionsekonomins tillväxt, samtidigt som migrerande arbetstagare skyddas mot arbetskraftsexploatering.

| (22) | Fonden bör stödja medlemsstaterna när det gäller att utforma strategier och att stärka och utveckla strategier för laglig migration och när det gäller att stärka deras kapacitet att utveckla, genomföra, övervaka och utvärdera invandrings- och integrationsstrategier, politik och åtgärder på invandrings- och integrationsområdet för tredjelandsmedborgare som vistas lagligt i medlemsstaterna, i synnerhet unionsrättsakter för laglig migration. Fonden bör också stödja informationsutbyte, utbyte av bästa praxis och samarbete mellan olika administrativa avdelningar och förvaltningsnivåer samt mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(22)

Fonden bör stödja medlemsstaterna när det gäller att utforma strategier och att stärka och utveckla strategier för laglig migration och när det gäller att stärka deras kapacitet att utveckla, genomföra, övervaka och utvärdera invandrings- och integrationsstrategier, politik och åtgärder på invandrings- och integrationsområdet för tredjelandsmedborgare som vistas lagligt i medlemsstaterna, i synnerhet unionsrättsakter för laglig migration. Fonden bör också stödja informationsutbyte, utbyte av bästa praxis och samarbete mellan olika administrativa avdelningar och förvaltningsnivåer samt mellan medlemsstaterna.

| (23) | En effektiv och värdig återvändandepolitik är en väsentlig del av den övergripande migrationsstrategi som unionen och dess medlemsstater eftersträvar. Fonden bör stödja och uppmuntra medlemsstaternas insatser för att på ett ändamålsenligt sätt genomföra och vidareutveckla gemensamma normer för återvändande, särskilt i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/115/EG (11), med betoning på frivilliga återvändanden, och en integrerad och samordnad strategi för hantering av återvändande. För en hållbar återvändandepolitik bör fonden också stödja därmed sammanhängande åtgärder i tredjeländer, till exempel åtgärder för att främja och garantera säkert och värdigt återvändande och återtagande samt hållbar återintegrering av återvändande personer, inklusive genom tillhandahållande av stöd i form av kontanter eller naturaförmåner. |
| --- | --- |

(23)

En effektiv och värdig återvändandepolitik är en väsentlig del av den övergripande migrationsstrategi som unionen och dess medlemsstater eftersträvar. Fonden bör stödja och uppmuntra medlemsstaternas insatser för att på ett ändamålsenligt sätt genomföra och vidareutveckla gemensamma normer för återvändande, särskilt i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/115/EG (11), med betoning på frivilliga återvändanden, och en integrerad och samordnad strategi för hantering av återvändande. För en hållbar återvändandepolitik bör fonden också stödja därmed sammanhängande åtgärder i tredjeländer, till exempel åtgärder för att främja och garantera säkert och värdigt återvändande och återtagande samt hållbar återintegrering av återvändande personer, inklusive genom tillhandahållande av stöd i form av kontanter eller naturaförmåner.

| (24) | Medlemsstaterna bör i första hand använda frivilligt återvändande samt säkerställa ett ändamålsenligt, säkert och värdigt återvändande. För att främja frivilligt återvändande bör medlemsstaterna överväga incitament såsom förmånsbehandling i form av ökat bistånd till återvändande och inledande återintegreringsstöd. Denna typ av frivilligt återvändande ligger i både de återvändande personernas och myndigheternas intresse med avseende på kostnadseffektiviteten. |
| --- | --- |

(24)

Medlemsstaterna bör i första hand använda frivilligt återvändande samt säkerställa ett ändamålsenligt, säkert och värdigt återvändande. För att främja frivilligt återvändande bör medlemsstaterna överväga incitament såsom förmånsbehandling i form av ökat bistånd till återvändande och inledande återintegreringsstöd. Denna typ av frivilligt återvändande ligger i både de återvändande personernas och myndigheternas intresse med avseende på kostnadseffektiviteten.

| (25) | Även om frivilliga återvändanden bör prioriteras framför påtvingade återvändanden är de icke desto mindre sammankopplade och ömsesidigt stärkande, och medlemsstaterna bör därför uppmuntras att stärka komplementariteten mellan dessa två återvändandeformer. Möjligheten till avlägsnanden är en viktig faktor som bidrar till integriteten hos systemen för asyl och laglig migration. Fonden bör därför stödja medlemsstaternas åtgärder för att underlätta och genomföra avlägsnanden, i tillämpliga fall i enlighet med normer som fastställs i unionsrätten och med full respekt för de återvändande personernas grundläggande rättigheter och värdighet. |
| --- | --- |

(25)

Även om frivilliga återvändanden bör prioriteras framför påtvingade återvändanden är de icke desto mindre sammankopplade och ömsesidigt stärkande, och medlemsstaterna bör därför uppmuntras att stärka komplementariteten mellan dessa två återvändandeformer. Möjligheten till avlägsnanden är en viktig faktor som bidrar till integriteten hos systemen för asyl och laglig migration. Fonden bör därför stödja medlemsstaternas åtgärder för att underlätta och genomföra avlägsnanden, i tillämpliga fall i enlighet med normer som fastställs i unionsrätten och med full respekt för de återvändande personernas grundläggande rättigheter och värdighet.

| (26) | Särskilda stödåtgärder för återvändande personer, med särskild uppmärksamhet ägnad åt deras humanitära och skyddsmässiga behov i medlemsstaterna och i återvändandeländerna, kan förbättra villkoren för återvändande personer och förbättra deras återintegrering. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt utsatta personer. |
| --- | --- |

(26)

Särskilda stödåtgärder för återvändande personer, med särskild uppmärksamhet ägnad åt deras humanitära och skyddsmässiga behov i medlemsstaterna och i återvändandeländerna, kan förbättra villkoren för återvändande personer och förbättra deras återintegrering. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt utsatta personer.

| (27) | Ändamålsenligt återtagande i tredjeländer av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna är en viktig del av unionens återvändandepolitik och ett centralt redskap för en effektiv hantering av migrationsströmmar, eftersom det underlättar ett snabbt återvändande av irreguljära migranter. Återtagandesamarbetet är en viktig del inom ramen för dialog och samarbete med de tredjeländer som är ursprungs- och transitländer för irreguljära migranter, och dess genomförande i tredjeländer bör stödjas eftersom det gynnar återvändandepolitikens ändamålsenlighet på nationell nivå och unionsnivå. |
| --- | --- |

(27)

Ändamålsenligt återtagande i tredjeländer av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna är en viktig del av unionens återvändandepolitik och ett centralt redskap för en effektiv hantering av migrationsströmmar, eftersom det underlättar ett snabbt återvändande av irreguljära migranter. Återtagandesamarbetet är en viktig del inom ramen för dialog och samarbete med de tredjeländer som är ursprungs- och transitländer för irreguljära migranter, och dess genomförande i tredjeländer bör stödjas eftersom det gynnar återvändandepolitikens ändamålsenlighet på nationell nivå och unionsnivå.

| (28) | Utöver det stöd till återvändande som föreskrivs i denna förordning bör fonden också stödja andra åtgärder för att bekämpa irreguljär migration och människohandel och för att främja efterlevnad av regler för laglig migration, och därigenom värna om integriteten i medlemsstaternas invandringssystem. |
| --- | --- |

(28)

Utöver det stöd till återvändande som föreskrivs i denna förordning bör fonden också stödja andra åtgärder för att bekämpa irreguljär migration och människohandel och för att främja efterlevnad av regler för laglig migration, och därigenom värna om integriteten i medlemsstaternas invandringssystem.

| (29) | Anställning av irreguljära migranter undergräver utvecklingen av en politik för arbetskraftens rörlighet som bygger på lagliga migrationssystem samt äventyrar rättigheterna för migrerande arbetstagare, varigenom dessa arbetstagare blir sårbara för övergrepp och deras rättigheter riskerar att kränkas. Fonden bör därför, antingen direkt eller indirekt, stödja medlemsstaterna vid genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/52/EG (12), enligt vilket anställning av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt förbjuds och sanktioner föreskrivs mot arbetsgivare som överträder detta förbud. |
| --- | --- |

(29)

Anställning av irreguljära migranter undergräver utvecklingen av en politik för arbetskraftens rörlighet som bygger på lagliga migrationssystem samt äventyrar rättigheterna för migrerande arbetstagare, varigenom dessa arbetstagare blir sårbara för övergrepp och deras rättigheter riskerar att kränkas. Fonden bör därför, antingen direkt eller indirekt, stödja medlemsstaterna vid genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/52/EG (12), enligt vilket anställning av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt förbjuds och sanktioner föreskrivs mot arbetsgivare som överträder detta förbud.

| (30) | Fonden bör, antingen direkt eller indirekt, stödja medlemsstaterna vid genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/36/EU (13) där det fastställs bestämmelser om hjälp och stöd för samt skydd av offer för människohandel. Dessa åtgärder, inbegripet åtgärder som syftar till att tidigt identifiera offer för människohandel och sätta dem i kontakt med specialiserade tjänster, bör ta hänsyn till att handeln med människor, inklusive med barn som är brottsoffer, är könsspecifik till sin karaktär. |
| --- | --- |

(30)

Fonden bör, antingen direkt eller indirekt, stödja medlemsstaterna vid genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/36/EU (13) där det fastställs bestämmelser om hjälp och stöd för samt skydd av offer för människohandel. Dessa åtgärder, inbegripet åtgärder som syftar till att tidigt identifiera offer för människohandel och sätta dem i kontakt med specialiserade tjänster, bör ta hänsyn till att handeln med människor, inklusive med barn som är brottsoffer, är könsspecifik till sin karaktär.

| (31) | Fonden bör komplettera de verksamheter som vidtas på återvändandeområdet av Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån, som regleras av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1896 (14), utan att tillhandahålla ytterligare finansiering till den byrån. |
| --- | --- |

(31)

Fonden bör komplettera de verksamheter som vidtas på återvändandeområdet av Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån, som regleras av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1896 (14), utan att tillhandahålla ytterligare finansiering till den byrån.

| (32) | I linje med effektivitetsprincipen bör synergier och konsekvens med andra unionsfonder eftersträvas, och överlappningar mellan åtgärder bör undvikas. |
| --- | --- |

(32)

I linje med effektivitetsprincipen bör synergier och konsekvens med andra unionsfonder eftersträvas, och överlappningar mellan åtgärder bör undvikas.

| (33) | För att optimera mervärdet av investeringar som finansieras helt eller delvis genom unionens budget bör synergier eftersträvas framför allt mellan fonden och andra unionsprogram, inklusive program inom ramen för delad förvaltning. För att maximera dessa synergier bör viktiga möjliggörande mekanismer säkerställas, inbegripet kumulativ finansiering för en åtgärd från fonden och från ett annat unionsprogram. Sådan kumulativ finansiering bör inte överstiga de totala stödberättigande kostnaderna för den åtgärden. För detta ändamål bör det i denna förordning fastställas lämpliga regler, i synnerhet om möjligheten att deklarera samma kostnader eller utgifter proportionellt både inom ramen för fonden och inom ramen för ett annat unionsprogram. |
| --- | --- |

(33)

För att optimera mervärdet av investeringar som finansieras helt eller delvis genom unionens budget bör synergier eftersträvas framför allt mellan fonden och andra unionsprogram, inklusive program inom ramen för delad förvaltning. För att maximera dessa synergier bör viktiga möjliggörande mekanismer säkerställas, inbegripet kumulativ finansiering för en åtgärd från fonden och från ett annat unionsprogram. Sådan kumulativ finansiering bör inte överstiga de totala stödberättigande kostnaderna för den åtgärden. För detta ändamål bör det i denna förordning fastställas lämpliga regler, i synnerhet om möjligheten att deklarera samma kostnader eller utgifter proportionellt både inom ramen för fonden och inom ramen för ett annat unionsprogram.

| (34) | Åtgärder som vidtas i och i förhållande till tredjeländer och som får stöd genom fonden bör genomföras i synergi och överensstämmelse med andra verksamheter utanför unionen som får stöd genom unionens instrument för finansiering av yttre åtgärder. Vid genomförandet av dessa åtgärder bör i synnerhet fullständig konsekvens eftersträvas med principerna och de allmänna målen för unionens externa politik, med principen om konsekvens i utvecklingspolitiken och överensstämmelse med de strategiska programplaneringsdokumenten för landet eller regionen i fråga samt med unionens internationella åtaganden. När det gäller den externa dimensionen bör fonden inriktas på stöd till åtgärder som inte är utvecklingsrelaterade och som gynnar unionens interna politik, och fonden bör vara förenlig med verksamheter som utförs inom unionen. Fonden bör inriktas på stöd som ska förbättra samarbetet med tredjeländer och stärka centrala aspekter av migrationshanteringen på områden av intresse för unionens migrationspolitik. |
| --- | --- |

(34)

Åtgärder som vidtas i och i förhållande till tredjeländer och som får stöd genom fonden bör genomföras i synergi och överensstämmelse med andra verksamheter utanför unionen som får stöd genom unionens instrument för finansiering av yttre åtgärder. Vid genomförandet av dessa åtgärder bör i synnerhet fullständig konsekvens eftersträvas med principerna och de allmänna målen för unionens externa politik, med principen om konsekvens i utvecklingspolitiken och överensstämmelse med de strategiska programplaneringsdokumenten för landet eller regionen i fråga samt med unionens internationella åtaganden. När det gäller den externa dimensionen bör fonden inriktas på stöd till åtgärder som inte är utvecklingsrelaterade och som gynnar unionens interna politik, och fonden bör vara förenlig med verksamheter som utförs inom unionen. Fonden bör inriktas på stöd som ska förbättra samarbetet med tredjeländer och stärka centrala aspekter av migrationshanteringen på områden av intresse för unionens migrationspolitik.

| (35) | Finansiering ur unionens budget bör koncentreras till åtgärder för vilka unionens insatser kan tillföra ett mervärde jämfört med åtgärder som medlemsstaterna vidtar på egen hand. Det ekonomiska stöd som ges inom ramen för denna förordning bör i synnerhet bidra till att stärka den nationella kapaciteten och unionens kapacitet på områdena asyl och migration i enlighet med artikel 80 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(35)

Finansiering ur unionens budget bör koncentreras till åtgärder för vilka unionens insatser kan tillföra ett mervärde jämfört med åtgärder som medlemsstaterna vidtar på egen hand. Det ekonomiska stöd som ges inom ramen för denna förordning bör i synnerhet bidra till att stärka den nationella kapaciteten och unionens kapacitet på områdena asyl och migration i enlighet med artikel 80 i EUF-fördraget.

| (36) | När mottagarna av unionsfinansiering främjar åtgärder som stöds genom fonden bör de tillhandahålla information på målgruppens språk. För att säkerställa unionsfinansieringens synlighet bör mottagarna av unionsfinansiering hänvisa till dess ursprung när de kommunicerar om åtgärden. Mottagarna bör i detta syfte säkerställa att unionens emblem finns med på, och unionens ekonomiska stöd uttryckligen nämns i, allt kommunikationsmaterial som riktar sig till medierna och allmänheten. |
| --- | --- |

(36)

När mottagarna av unionsfinansiering främjar åtgärder som stöds genom fonden bör de tillhandahålla information på målgruppens språk. För att säkerställa unionsfinansieringens synlighet bör mottagarna av unionsfinansiering hänvisa till dess ursprung när de kommunicerar om åtgärden. Mottagarna bör i detta syfte säkerställa att unionens emblem finns med på, och unionens ekonomiska stöd uttryckligen nämns i, allt kommunikationsmaterial som riktar sig till medierna och allmänheten.

| (37) | Det bör vara möjligt för kommissionen att använda finansiella medel inom ramen för fonden för att främja bästa praxis och utbyte av information avseende genomförandet av fonden. |
| --- | --- |

(37)

Det bör vara möjligt för kommissionen att använda finansiella medel inom ramen för fonden för att främja bästa praxis och utbyte av information avseende genomförandet av fonden.

| (38) | Kommissionen bör offentliggöra information om stödet från den tematiska delen inom ramen för direkt eller indirekt förvaltning i god tid och bör uppdatera sådan information vid behov. Det bör vara möjligt att sortera uppgifterna per specifikt mål, bidragsmottagarens namn, det belopp för vilket ett rättsligt åtagande görs och åtgärdens art och ändamål. |
| --- | --- |

(38)

Kommissionen bör offentliggöra information om stödet från den tematiska delen inom ramen för direkt eller indirekt förvaltning i god tid och bör uppdatera sådan information vid behov. Det bör vara möjligt att sortera uppgifterna per specifikt mål, bidragsmottagarens namn, det belopp för vilket ett rättsligt åtagande görs och åtgärdens art och ändamål.

| (39) | Om en medlemsstat har underlåtit att fullgöra sina skyldigheter enligt fördragen på området asyl och återvändande, om det finns en tydlig risk för att den medlemsstaten allvarligt åsidosätter unionens värden vid genomförandet av regelverket för asyl och återvändande eller om brister på det relevanta området har konstaterats i en utvärderingsrapport som utarbetats inom ramen för Schengens utvärderings- och övervakningsmekanism som fastställs i rådets förordning (EU) nr 1053/2013 (15), kan det anses att medlemsstaten inte följer relevant unionsregelverk, även i fråga om användningen av driftsstöd inom ramen för denna fond. |
| --- | --- |

(39)

Om en medlemsstat har underlåtit att fullgöra sina skyldigheter enligt fördragen på området asyl och återvändande, om det finns en tydlig risk för att den medlemsstaten allvarligt åsidosätter unionens värden vid genomförandet av regelverket för asyl och återvändande eller om brister på det relevanta området har konstaterats i en utvärderingsrapport som utarbetats inom ramen för Schengens utvärderings- och övervakningsmekanism som fastställs i rådets förordning (EU) nr 1053/2013 (15), kan det anses att medlemsstaten inte följer relevant unionsregelverk, även i fråga om användningen av driftsstöd inom ramen för denna fond.

| (40) | Fonden bör säkerställa att medel fördelas på ett rättvist och transparent sätt i syfte att uppfylla de mål som anges i denna förordning. I syfte att tillgodose kraven på transparens bör kommissionen offentliggöra information om de årliga och fleråriga arbetsprogrammen för den tematiska delen. I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 (16) bör varje medlemsstat inom sex månader från godkännandet av sitt program säkerställa att det finns en webbplats tillgänglig med information om programmets mål, verksamhet, tillgängliga finansieringsmöjligheter och resultat. |
| --- | --- |

(40)

Fonden bör säkerställa att medel fördelas på ett rättvist och transparent sätt i syfte att uppfylla de mål som anges i denna förordning. I syfte att tillgodose kraven på transparens bör kommissionen offentliggöra information om de årliga och fleråriga arbetsprogrammen för den tematiska delen. I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 (16) bör varje medlemsstat inom sex månader från godkännandet av sitt program säkerställa att det finns en webbplats tillgänglig med information om programmets mål, verksamhet, tillgängliga finansieringsmöjligheter och resultat.

| (41) | I denna förordning bör man ange de initiala beloppen för medlemsstaternas program, som består av ett fast belopp som anges i bilaga I och ett belopp som beräknas på grundval av de kriterier som anges i den bilagan och vilka återspeglar de behov och det tryck som olika medlemsstater erfar inom områdena asyl, migration, integration och återvändande. Mot bakgrund av de särskilda behoven i de medlemsstater som hade flest asylansökningar per capita 2018 och 2019 bör man höja de fasta beloppen för Cypern, Malta och Grekland. |
| --- | --- |

(41)

I denna förordning bör man ange de initiala beloppen för medlemsstaternas program, som består av ett fast belopp som anges i bilaga I och ett belopp som beräknas på grundval av de kriterier som anges i den bilagan och vilka återspeglar de behov och det tryck som olika medlemsstater erfar inom områdena asyl, migration, integration och återvändande. Mot bakgrund av de särskilda behoven i de medlemsstater som hade flest asylansökningar per capita 2018 och 2019 bör man höja de fasta beloppen för Cypern, Malta och Grekland.

| (42) | De initiala beloppen för medlemsstaternas program bör ligga till grund för medlemsstaternas långsiktiga investeringar. För att beakta förändringar i migrationsströmmarna, för att tillgodose behoven i samband med hanteringen av asyl- och mottagningssystemen och i samband med integrationen av tredjelandsmedborgare som vistas lagligt i medlemsstaterna, samt för att utveckla laglig migration och bekämpa irreguljär migration genom ett ändamålsenligt, säkert och värdigt återvändande, bör ett tilläggsbelopp tilldelas medlemsstaterna efter halva programplaneringsperioden med beaktande av objektiva kriterier. Beloppet bör baseras på statistiska uppgifter i enlighet med bilaga I för att återspegla förändringarna i medlemsstaternas utgångsläge. |
| --- | --- |

(42)

De initiala beloppen för medlemsstaternas program bör ligga till grund för medlemsstaternas långsiktiga investeringar. För att beakta förändringar i migrationsströmmarna, för att tillgodose behoven i samband med hanteringen av asyl- och mottagningssystemen och i samband med integrationen av tredjelandsmedborgare som vistas lagligt i medlemsstaterna, samt för att utveckla laglig migration och bekämpa irreguljär migration genom ett ändamålsenligt, säkert och värdigt återvändande, bör ett tilläggsbelopp tilldelas medlemsstaterna efter halva programplaneringsperioden med beaktande av objektiva kriterier. Beloppet bör baseras på statistiska uppgifter i enlighet med bilaga I för att återspegla förändringarna i medlemsstaternas utgångsläge.

| (43) | För att bidra till att denna fonds politiska mål uppnås bör medlemsstaterna säkerställa att deras program omfattar åtgärder som är inriktade på fondens specifika mål, att de prioriteringar som väljs överensstämmer med de genomförandeåtgärder som anges i bilaga II och att tilldelningen av medel mellan målen säkerställer att det övergripande politiska målet kan uppnås. I detta syfte bör medlemsstaterna i princip säkerställa en minimitilldelning som är avsedd att stärka och utveckla det gemensamma europeiska asylsystemet, stärka och utveckla laglig migration till medlemsstaterna i enlighet med deras ekonomiska och sociala behov samt främja och bidra till en ändamålsenlig integration av och social delaktighet för tredjelandsmedborgare. |
| --- | --- |

(43)

För att bidra till att denna fonds politiska mål uppnås bör medlemsstaterna säkerställa att deras program omfattar åtgärder som är inriktade på fondens specifika mål, att de prioriteringar som väljs överensstämmer med de genomförandeåtgärder som anges i bilaga II och att tilldelningen av medel mellan målen säkerställer att det övergripande politiska målet kan uppnås. I detta syfte bör medlemsstaterna i princip säkerställa en minimitilldelning som är avsedd att stärka och utveckla det gemensamma europeiska asylsystemet, stärka och utveckla laglig migration till medlemsstaterna i enlighet med deras ekonomiska och sociala behov samt främja och bidra till en ändamålsenlig integration av och social delaktighet för tredjelandsmedborgare.

| (44) | Eftersom utmaningarna på migrationsområdet ständigt förändras finns ett behov av att anpassa tilldelningen av finansiering till förändringar i migrationsströmmarna. För att reagera på akuta behov och förändringar i strategier och unionens prioriteringar samt för att kanalisera finansieringen till åtgärder med ett stort mervärde för unionen, bör en del av finansieringen regelbundet att anslås, via en tematisk del, till särskilda åtgärder, unionsåtgärder, åtgärder som vidtas av lokala och regionala myndigheter, bistånd i nödsituationer, vidarebosättning och humanitärt mottagande och för att ytterligare stödja medlemsstater som bidrar till solidaritets- och ansvarsfördelningsinsatser. Den tematiska delen erbjuder flexibilitet i förvaltningen av fonden och skulle även kunna genomföras via medlemsstaternas program. |
| --- | --- |

(44)

Eftersom utmaningarna på migrationsområdet ständigt förändras finns ett behov av att anpassa tilldelningen av finansiering till förändringar i migrationsströmmarna. För att reagera på akuta behov och förändringar i strategier och unionens prioriteringar samt för att kanalisera finansieringen till åtgärder med ett stort mervärde för unionen, bör en del av finansieringen regelbundet att anslås, via en tematisk del, till särskilda åtgärder, unionsåtgärder, åtgärder som vidtas av lokala och regionala myndigheter, bistånd i nödsituationer, vidarebosättning och humanitärt mottagande och för att ytterligare stödja medlemsstater som bidrar till solidaritets- och ansvarsfördelningsinsatser. Den tematiska delen erbjuder flexibilitet i förvaltningen av fonden och skulle även kunna genomföras via medlemsstaternas program.

| (45) | Medlemsstaterna bör uppmuntras att använda en del av sitt programanslag för att finansiera de åtgärder som förtecknas i bilaga IV genom att de beviljas ett större bidrag från unionen. |
| --- | --- |

(45)

Medlemsstaterna bör uppmuntras att använda en del av sitt programanslag för att finansiera de åtgärder som förtecknas i bilaga IV genom att de beviljas ett större bidrag från unionen.

| (46) | En del av de tillgängliga medlen inom ramen för fonden kan tilldelas medlemsstaternas program för genomförande av särskilda åtgärder, utöver det ursprungliga anslaget. Dessa särskilda åtgärder bör identifieras på unionsnivå och omfatta åtgärder som kräver samarbete eller åtgärder som behövs för att hantera utveckling inom unionen som kräver att ytterligare medel görs tillgängliga för en eller flera medlemsstater. |
| --- | --- |

(46)

En del av de tillgängliga medlen inom ramen för fonden kan tilldelas medlemsstaternas program för genomförande av särskilda åtgärder, utöver det ursprungliga anslaget. Dessa särskilda åtgärder bör identifieras på unionsnivå och omfatta åtgärder som kräver samarbete eller åtgärder som behövs för att hantera utveckling inom unionen som kräver att ytterligare medel görs tillgängliga för en eller flera medlemsstater.

| (47) | Fonden bör bidra till att stödja driftskostnader som har samband med fondens specifika mål för att göra det möjligt för medlemsstaterna att upprätthålla kapacitet som är avgörande för att fullgöra de uppgifter och tjänster som utgör en offentlig tjänst för unionen som helhet. Sådant stöd bör bestå av full ersättning för specifika kostnader som har samband med fondens mål och bör utgöra en väsentlig del av medlemsstaternas program. |
| --- | --- |

(47)

Fonden bör bidra till att stödja driftskostnader som har samband med fondens specifika mål för att göra det möjligt för medlemsstaterna att upprätthålla kapacitet som är avgörande för att fullgöra de uppgifter och tjänster som utgör en offentlig tjänst för unionen som helhet. Sådant stöd bör bestå av full ersättning för specifika kostnader som har samband med fondens mål och bör utgöra en väsentlig del av medlemsstaternas program.

| (48) | För att komplettera genomförandet av fondens politiska mål på nationell nivå genom medlemsstaternas program, bör fonden också stödja åtgärder på unionsnivå. Sådana åtgärder bör ha övergripande strategiska syften inom fondens tillämpningsområde när det gäller politisk analys och innovation, gränsöverskridande ömsesidigt lärande och partnerskap samt testning av nya initiativ och åtgärder i hela unionen. |
| --- | --- |

(48)

För att komplettera genomförandet av fondens politiska mål på nationell nivå genom medlemsstaternas program, bör fonden också stödja åtgärder på unionsnivå. Sådana åtgärder bör ha övergripande strategiska syften inom fondens tillämpningsområde när det gäller politisk analys och innovation, gränsöverskridande ömsesidigt lärande och partnerskap samt testning av nya initiativ och åtgärder i hela unionen.

| (49) | För att stärka unionens kapacitet att omedelbart hantera exceptionella migrationssituationer i en eller flera medlemsstater i form av en stor eller oproportionerlig inströmning av tredjelandsmedborgare, vilka ställer betydande och omedelbara krav på medlemsstaternas mottagnings- och förvarsanläggningar samt på deras system och förfaranden för asyl- och migrationshantering, eller att omedelbart hantera exceptionella migrationssituationer i tredjeländer på grund av den politiska utvecklingen eller konflikter, bör det vara möjligt att tillhandahålla bistånd i nödsituationer i enlighet med de regler som fastställs i denna förordning. |
| --- | --- |

(49)

För att stärka unionens kapacitet att omedelbart hantera exceptionella migrationssituationer i en eller flera medlemsstater i form av en stor eller oproportionerlig inströmning av tredjelandsmedborgare, vilka ställer betydande och omedelbara krav på medlemsstaternas mottagnings- och förvarsanläggningar samt på deras system och förfaranden för asyl- och migrationshantering, eller att omedelbart hantera exceptionella migrationssituationer i tredjeländer på grund av den politiska utvecklingen eller konflikter, bör det vara möjligt att tillhandahålla bistånd i nödsituationer i enlighet med de regler som fastställs i denna förordning.

| (50) | Genom denna förordning bör det säkerställas att den verksamhet som bedrivs av det europeiska migrationsnätverk som inrättats genom rådets beslut 2008/381/EG (17) fortsätter, och ekonomiskt stöd bör ges i enlighet med nätverkets mål och uppgifter. |
| --- | --- |

(50)

Genom denna förordning bör det säkerställas att den verksamhet som bedrivs av det europeiska migrationsnätverk som inrättats genom rådets beslut 2008/381/EG (17) fortsätter, och ekonomiskt stöd bör ges i enlighet med nätverkets mål och uppgifter.

| (51) | Fondens politiska mål kommer också att eftersträvas med hjälp av finansieringsinstrument och budgetgarantier inom InvestEU-programmet, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 (18). Ekonomiskt stöd bör användas för att hantera marknadsmisslyckanden eller icke-optimala investeringssituationer på ett proportionellt sätt, och åtgärder bör inte överlappa eller tränga ut privat finansiering eller snedvrida konkurrensen på den inre marknaden. Åtgärderna bör ha ett tydligt unionsmervärde. |
| --- | --- |

(51)

Fondens politiska mål kommer också att eftersträvas med hjälp av finansieringsinstrument och budgetgarantier inom InvestEU-programmet, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 (18). Ekonomiskt stöd bör användas för att hantera marknadsmisslyckanden eller icke-optimala investeringssituationer på ett proportionellt sätt, och åtgärder bör inte överlappa eller tränga ut privat finansiering eller snedvrida konkurrensen på den inre marknaden. Åtgärderna bör ha ett tydligt unionsmervärde.

| (52) | Blandfinansieringsinsatser är frivilliga till sin karaktär och är åtgärder som stöds genom unionens budget som kombinerar icke-återbetalningspliktiga former av stöd, återbetalningspliktiga former av stöd, eller både och, från unionens budget med återbetalningspliktiga former av stöd från institutioner för investerings- eller utvecklingsfinansiering eller andra offentliga finansieringsinstitutioner, liksom stöd från kommersiella finansieringsinstitutioner och investerare. |
| --- | --- |

(52)

Blandfinansieringsinsatser är frivilliga till sin karaktär och är åtgärder som stöds genom unionens budget som kombinerar icke-återbetalningspliktiga former av stöd, återbetalningspliktiga former av stöd, eller både och, från unionens budget med återbetalningspliktiga former av stöd från institutioner för investerings- eller utvecklingsfinansiering eller andra offentliga finansieringsinstitutioner, liksom stöd från kommersiella finansieringsinstitutioner och investerare.

| (53) | I denna förordning fastställs en finansieringsram för hela fondens löptid som ska utgöra det särskilda referensbeloppet, i den mening som avses i punkt 18 i det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (19), för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet. |
| --- | --- |

(53)

I denna förordning fastställs en finansieringsram för hela fondens löptid som ska utgöra det särskilda referensbeloppet, i den mening som avses i punkt 18 i det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (19), för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet.

| (54) | Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (20) (budgetförordningen) är tillämplig på fonden. I budgetförordningen fastställs regler för genomförandet av unionens budget, inklusive regler om bidrag, priser, upphandling, indirekt förvaltning, finansieringsinstrument, budgetgarantier, ekonomiskt stöd och ersättning till externa experter. |
| --- | --- |

(54)

Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (20) (budgetförordningen) är tillämplig på fonden. I budgetförordningen fastställs regler för genomförandet av unionens budget, inklusive regler om bidrag, priser, upphandling, indirekt förvaltning, finansieringsinstrument, budgetgarantier, ekonomiskt stöd och ersättning till externa experter.

| (55) | För att åtgärder ska kunna genomföras inom ramen för delad förvaltning bör fonden utgöra en del av ett enhetligt ramverk som består av den här förordningen, budgetförordningen och förordning (EU) 2021/1060. |
| --- | --- |

(55)

För att åtgärder ska kunna genomföras inom ramen för delad förvaltning bör fonden utgöra en del av ett enhetligt ramverk som består av den här förordningen, budgetförordningen och förordning (EU) 2021/1060.

| (56) | Genom förordning (EU) 2021/1060 inrättas ramen för åtgärder under Eruf, ESF+, Sammanhållningsfonden, Europeiska havs- fiskeri- och vattenbruksfonden, Fonden för en rättvis omställning, Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet och instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik som en del av Fonden för integrerad gränsförvaltning, och där anges i synnerhet regler för programplanering, övervakning, utvärdering, förvaltning och kontroll av unionsmedel som genomförs inom ramen för delad förvaltning. Dessutom är det nödvändigt att i den här förordningen specificera målen för fonden och att fastställa särskilda bestämmelser om de åtgärder som kan finansieras genom fonden. |
| --- | --- |

(56)

Genom förordning (EU) 2021/1060 inrättas ramen för åtgärder under Eruf, ESF+, Sammanhållningsfonden, Europeiska havs- fiskeri- och vattenbruksfonden, Fonden för en rättvis omställning, Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet och instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik som en del av Fonden för integrerad gränsförvaltning, och där anges i synnerhet regler för programplanering, övervakning, utvärdering, förvaltning och kontroll av unionsmedel som genomförs inom ramen för delad förvaltning. Dessutom är det nödvändigt att i den här förordningen specificera målen för fonden och att fastställa särskilda bestämmelser om de åtgärder som kan finansieras genom fonden.

| (57) | Ett förfinansieringssystem för fonden föreskrivs i förordning (EU) 2021/1060, och en särskild förfinansieringsnivå fastställs i den här förordningen. För att säkerställa att det är möjligt att reagera snabbt i nödsituationer är det dessutom lämpligt att fastställa en särskild förfinansieringsnivå för bistånd i nödsituationer. Förfinansieringssystemet bör säkerställa att medlemsstaterna har tillräckliga medel för att ge bidragsmottagarna stöd från det att deras program börjar genomföras. |
| --- | --- |

(57)

Ett förfinansieringssystem för fonden föreskrivs i förordning (EU) 2021/1060, och en särskild förfinansieringsnivå fastställs i den här förordningen. För att säkerställa att det är möjligt att reagera snabbt i nödsituationer är det dessutom lämpligt att fastställa en särskild förfinansieringsnivå för bistånd i nödsituationer. Förfinansieringssystemet bör säkerställa att medlemsstaterna har tillräckliga medel för att ge bidragsmottagarna stöd från det att deras program börjar genomföras.

| (58) | Valet av finansieringstyp och genomförandemetod inom ramen för denna förordning bör göras utifrån vad som är bäst för att uppnå åtgärdernas specifika mål och åstadkomma resultat, med särskild hänsyn till kostnader för kontroller, administrativa bördor och risken för bristande efterlevnad. Vid sådana val bör användning av enhetsbelopp, schablonsatser och enhetskostnader samt finansiering som inte är kopplad till kostnaderna, enligt vad som avses i artikel 125.1 i budgetförordningen, övervägas. |
| --- | --- |

(58)

Valet av finansieringstyp och genomförandemetod inom ramen för denna förordning bör göras utifrån vad som är bäst för att uppnå åtgärdernas specifika mål och åstadkomma resultat, med särskild hänsyn till kostnader för kontroller, administrativa bördor och risken för bristande efterlevnad. Vid sådana val bör användning av enhetsbelopp, schablonsatser och enhetskostnader samt finansiering som inte är kopplad till kostnaderna, enligt vad som avses i artikel 125.1 i budgetförordningen, övervägas.

| (59) | För att i största möjliga utsträckning utnyttja modellen för samordnad granskning (single audit) är det lämpligt att fastställa specifika bestämmelser om kontroll och revision av projekt i vilka internationella organisationer, vilkas interna kontrollsystem har bedömts positivt av kommissionen, är bidragsmottagare. För sådana projekt bör de förvaltande myndigheterna ha möjlighet att begränsa sina förvaltningskontroller, förutsatt att bidragsmottagaren i god tid tillhandahåller alla nödvändiga data och all nödvändig information om projektets fortskridande och om de underliggande utgifternas stödberättigande. Om ett projekt som genomförs av en sådan internationell organisation har valts ut för revision bör revisionsmyndigheten dessutom kunna utföra sitt arbete i linje med principerna i den internationella standarden för näraliggande tjänster (SNT) 4400, Uppdrag att utföra granskning enligt särskild överenskommelse rörande finansiell information. |
| --- | --- |

(59)

För att i största möjliga utsträckning utnyttja modellen för samordnad granskning (single audit) är det lämpligt att fastställa specifika bestämmelser om kontroll och revision av projekt i vilka internationella organisationer, vilkas interna kontrollsystem har bedömts positivt av kommissionen, är bidragsmottagare. För sådana projekt bör de förvaltande myndigheterna ha möjlighet att begränsa sina förvaltningskontroller, förutsatt att bidragsmottagaren i god tid tillhandahåller alla nödvändiga data och all nödvändig information om projektets fortskridande och om de underliggande utgifternas stödberättigande. Om ett projekt som genomförs av en sådan internationell organisation har valts ut för revision bör revisionsmyndigheten dessutom kunna utföra sitt arbete i linje med principerna i den internationella standarden för näraliggande tjänster (SNT) 4400, Uppdrag att utföra granskning enligt särskild överenskommelse rörande finansiell information.

| (60) | I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (21) samt rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 (22), (Euratom, EG) nr 2185/96 (23) och (EU) 2017/1939 (24) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet åtgärder avseende förebyggande, upptäckt, korrigering och utredning av oriktigheter, inklusive bedrägerier, avseende krav på återbetalning av medel som förlorats, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt, när så är lämpligt, avseende påförande av administrativa sanktioner. I enlighet med förordningarna (Euratom, EG) nr 2185/96 och (EU, Euratom) nr 883/2013 har Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) befogenhet att göra administrativa utredningar, inbegripet kontroller och inspektioner på platsen, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägerier, korruption eller annan olaglig verksamhet som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen.
  I enlighet med rådets förordning (EU) 2017/1939 har Europeiska åklagarmyndigheten befogenhet att utreda och lagföra brott som skadar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med vad som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (25). I enlighet med budgetförordningen ska varje person eller enhet som mottar medel från unionen samarbeta till fullo för att skydda unionens ekonomiska intressen, bevilja kommissionen, Olaf, revisionsrätten och – när det gäller de medlemsstater som deltar i fördjupat samarbete enligt förordning (EU) 2017/1939 – Eppo de rättigheter och den tillgång som krävs och säkerställa att tredjeparter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter. Medlemsstaterna bör samarbeta fullt ut och ge unionens institutioner, organ och byråer allt det stöd som behövs för att skydda unionens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

(60)

I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (21) samt rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 (22), (Euratom, EG) nr 2185/96 (23) och (EU) 2017/1939 (24) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet åtgärder avseende förebyggande, upptäckt, korrigering och utredning av oriktigheter, inklusive bedrägerier, avseende krav på återbetalning av medel som förlorats, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt, när så är lämpligt, avseende påförande av administrativa sanktioner. I enlighet med förordningarna (Euratom, EG) nr 2185/96 och (EU, Euratom) nr 883/2013 har Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) befogenhet att göra administrativa utredningar, inbegripet kontroller och inspektioner på platsen, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägerier, korruption eller annan olaglig verksamhet som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen.

I enlighet med rådets förordning (EU) 2017/1939 har Europeiska åklagarmyndigheten befogenhet att utreda och lagföra brott som skadar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med vad som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (25). I enlighet med budgetförordningen ska varje person eller enhet som mottar medel från unionen samarbeta till fullo för att skydda unionens ekonomiska intressen, bevilja kommissionen, Olaf, revisionsrätten och – när det gäller de medlemsstater som deltar i fördjupat samarbete enligt förordning (EU) 2017/1939 – Eppo de rättigheter och den tillgång som krävs och säkerställa att tredjeparter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter. Medlemsstaterna bör samarbeta fullt ut och ge unionens institutioner, organ och byråer allt det stöd som behövs för att skydda unionens ekonomiska intressen.

| (61) | Ett tredjeland som har ingått ett avtal med unionen om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som ska ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i det tredjelandet bör tillåtas att delta i fonden under förutsättning att vissa villkor är uppfyllda. |
| --- | --- |

(61)

Ett tredjeland som har ingått ett avtal med unionen om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som ska ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i det tredjelandet bör tillåtas att delta i fonden under förutsättning att vissa villkor är uppfyllda.

| (62) | Övergripande finansiella regler som antas av Europaparlamentet och rådet på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget är tillämpliga på denna förordning. Dessa regler fastställs i budgetförordningen och anger särskilt bestämmelser om budgetens uppställning och genomförande genom bidrag, upphandling, priser och indirekt genomförande samt föreskriver kontroller av ansvaret hos aktörer i budgetförvaltningen. Regler som antas på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget innefattar även en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten. |
| --- | --- |

(62)

Övergripande finansiella regler som antas av Europaparlamentet och rådet på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget är tillämpliga på denna förordning. Dessa regler fastställs i budgetförordningen och anger särskilt bestämmelser om budgetens uppställning och genomförande genom bidrag, upphandling, priser och indirekt genomförande samt föreskriver kontroller av ansvaret hos aktörer i budgetförvaltningen. Regler som antas på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget innefattar även en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten.

| (63) | I enlighet med rådets beslut 2013/755/EU (26) är personer och enheter som är etablerade i utomeuropeiska länder eller territorier berättigade till finansiering i enlighet med de bestämmelser och mål som gäller för fonden och eventuella ordningar som är tillämpliga på den medlemsstat till vilken det berörda utomeuropeiska landet eller territoriet är knutet. |
| --- | --- |

(63)

I enlighet med rådets beslut 2013/755/EU (26) är personer och enheter som är etablerade i utomeuropeiska länder eller territorier berättigade till finansiering i enlighet med de bestämmelser och mål som gäller för fonden och eventuella ordningar som är tillämpliga på den medlemsstat till vilken det berörda utomeuropeiska landet eller territoriet är knutet.

| (64) | I enlighet med artikel 349 i EUF-fördraget och i linje med kommissionens meddelande av den 24 oktober 2017 med titeln Ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU:s yttersta randområden, som godkändes av rådet i dess slutsatser av den 12 april 2018, bör de relevanta medlemsstaterna säkerställa att deras nationella strategier och program beaktar de särskilda utmaningar som de yttersta randområdena ställs inför vid migrationshanteringen. Fonden bör stödja dessa medlemsstater med tillräckliga resurser för att bistå dessa regioner med att hantera migrationen på ett hållbart sätt och hantera eventuella pressade situationer. |
| --- | --- |

(64)

I enlighet med artikel 349 i EUF-fördraget och i linje med kommissionens meddelande av den 24 oktober 2017 med titeln Ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU:s yttersta randområden, som godkändes av rådet i dess slutsatser av den 12 april 2018, bör de relevanta medlemsstaterna säkerställa att deras nationella strategier och program beaktar de särskilda utmaningar som de yttersta randområdena ställs inför vid migrationshanteringen. Fonden bör stödja dessa medlemsstater med tillräckliga resurser för att bistå dessa regioner med att hantera migrationen på ett hållbart sätt och hantera eventuella pressade situationer.

| (65) | Enligt punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (27) bör fonden utvärderas på grundval av information som samlats in i enlighet med särskilda övervakningskrav, samtidigt som en administrativ börda, särskilt för medlemsstaterna, och överreglering undviks. Dessa krav bör när så är lämpligt innefatta mätbara indikatorer som utgångspunkt för utvärdering av fondens faktiska konsekvenser. För att mäta fondens resultat bör indikatorer och relaterade mål fastställas för vart och ett av fondens specifika mål. Indikatorerna bör vara både kvalitativa och kvantitativa. |
| --- | --- |

(65)

Enligt punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (27) bör fonden utvärderas på grundval av information som samlats in i enlighet med särskilda övervakningskrav, samtidigt som en administrativ börda, särskilt för medlemsstaterna, och överreglering undviks. Dessa krav bör när så är lämpligt innefatta mätbara indikatorer som utgångspunkt för utvärdering av fondens faktiska konsekvenser. För att mäta fondens resultat bör indikatorer och relaterade mål fastställas för vart och ett av fondens specifika mål. Indikatorerna bör vara både kvalitativa och kvantitativa.

| (66) | Genom indikatorer och finansiell rapportering bör kommissionen och medlemsstaterna övervaka fondens genomförande i enlighet med de relevanta bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 och den här förordningen. Från och med 2023 bör medlemsstaterna till kommissionen lämna in årliga prestationsrapporter som omfattar det senaste räkenskapsåret. Dessa rapporter bör innehålla information om de framsteg som gjorts med genomförandet av medlemsstaternas program. Medlemsstaterna bör också lämna in sammanfattningar av dessa rapporter till kommissionen. Kommissionen bör översätta dessa sammanfattningar till alla unionens officiella språk och offentliggöra dem på sin webbplats tillsammans med länkar till medlemsstaternas webbplatser som avses i förordning (EU) 2021/1060. |
| --- | --- |

(66)

Genom indikatorer och finansiell rapportering bör kommissionen och medlemsstaterna övervaka fondens genomförande i enlighet med de relevanta bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 och den här förordningen. Från och med 2023 bör medlemsstaterna till kommissionen lämna in årliga prestationsrapporter som omfattar det senaste räkenskapsåret. Dessa rapporter bör innehålla information om de framsteg som gjorts med genomförandet av medlemsstaternas program. Medlemsstaterna bör också lämna in sammanfattningar av dessa rapporter till kommissionen. Kommissionen bör översätta dessa sammanfattningar till alla unionens officiella språk och offentliggöra dem på sin webbplats tillsammans med länkar till medlemsstaternas webbplatser som avses i förordning (EU) 2021/1060.

| (67) | För att ge uttryck för vikten av att bekämpa klimatförändringarna i överensstämmelse med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet, antaget inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändring (28), och åtagandet avseende Förenta nationernas mål för hållbar utveckling, bör åtgärderna inom ramen för denna förordning bidra till uppnåendet av målet att minst 30 % av alla utgifter i den fleråriga budgetramen ska användas för integreringen av klimatmål och till ambitionen att 7,5 % av budgeten ska vara utgifter för biologisk mångfald 2024 och 10 % 2026 och 2027, samtidigt som befintliga överlappningar mellan klimatmål och mål för biologisk mångfald beaktas. Fonden bör stödja verksamhet som respekterar unionens normer och prioriteringar för klimatet och miljön och inte orsakar någon betydande skada för miljömålen i den mening som avses i artikel 17 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 (29). |
| --- | --- |

(67)

För att ge uttryck för vikten av att bekämpa klimatförändringarna i överensstämmelse med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet, antaget inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändring (28), och åtagandet avseende Förenta nationernas mål för hållbar utveckling, bör åtgärderna inom ramen för denna förordning bidra till uppnåendet av målet att minst 30 % av alla utgifter i den fleråriga budgetramen ska användas för integreringen av klimatmål och till ambitionen att 7,5 % av budgeten ska vara utgifter för biologisk mångfald 2024 och 10 % 2026 och 2027, samtidigt som befintliga överlappningar mellan klimatmål och mål för biologisk mångfald beaktas. Fonden bör stödja verksamhet som respekterar unionens normer och prioriteringar för klimatet och miljön och inte orsakar någon betydande skada för miljömålen i den mening som avses i artikel 17 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 (29).

| (68) | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 514/2014 (30) och alla akter som gäller för programperioden 2014–2020 bör fortsätta att gälla för program och projekt som stöds genom fonden under programperioden 2014–2020. Eftersom genomförandet av förordning (EU) nr 514/2014 överlappar den programperiod som den här förordningen omfattar, och för att säkerställa kontinuitet i genomförandet av vissa projekt som godkänts enligt den förordningen, bör bestämmelser om etappindelning av projekt fastställas. Varje enskild etapp i ett projekt bör genomföras i enlighet med reglerna för den programperiod under vilken projektet finansieras. |
| --- | --- |

(68)

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 514/2014 (30) och alla akter som gäller för programperioden 2014–2020 bör fortsätta att gälla för program och projekt som stöds genom fonden under programperioden 2014–2020. Eftersom genomförandet av förordning (EU) nr 514/2014 överlappar den programperiod som den här förordningen omfattar, och för att säkerställa kontinuitet i genomförandet av vissa projekt som godkänts enligt den förordningen, bör bestämmelser om etappindelning av projekt fastställas. Varje enskild etapp i ett projekt bör genomföras i enlighet med reglerna för den programperiod under vilken projektet finansieras.

| (69) | I syfte att komplettera eller ändra icke väsentliga delar av denna förordning, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på förteckningen över åtgärder som berättigar till stöd enligt bilaga III, förteckningen över åtgärder som berättigar till högre medfinansieringsgrad enligt bilaga IV, driftsstöd enligt bilaga VII samt vidareutveckling av övervaknings- och utvärderingsramen. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |
| --- | --- |

(69)

I syfte att komplettera eller ändra icke väsentliga delar av denna förordning, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på förteckningen över åtgärder som berättigar till stöd enligt bilaga III, förteckningen över åtgärder som berättigar till högre medfinansieringsgrad enligt bilaga IV, driftsstöd enligt bilaga VII samt vidareutveckling av övervaknings- och utvärderingsramen. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

| (70) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (31). Granskningsförfarandet bör användas vid antagandet av genomförandeakter som fastställer gemensamma skyldigheter för medlemsstaterna, särskilt skyldigheter när det gäller att förse kommissionen med information, medan det rådgivande förfarandet bör användas vid antagandet av genomförandeakter som avser arrangemangen för att förse kommissionen med information inom ramen för programplanering och rapportering, eftersom de är rent tekniska till sin natur. Kommissionen bör anta omedelbart tillämpliga genomförandeakter avseende antagandet av beslut att tilldela bistånd i nödsituationer som föreskrivs i denna förordning om det, i vederbörligen motiverade fall som rör arten och syftet med sådant bistånd, är nödvändigt av tvingande skäl till skyndsamhet. |
| --- | --- |

(70)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (31). Granskningsförfarandet bör användas vid antagandet av genomförandeakter som fastställer gemensamma skyldigheter för medlemsstaterna, särskilt skyldigheter när det gäller att förse kommissionen med information, medan det rådgivande förfarandet bör användas vid antagandet av genomförandeakter som avser arrangemangen för att förse kommissionen med information inom ramen för programplanering och rapportering, eftersom de är rent tekniska till sin natur. Kommissionen bör anta omedelbart tillämpliga genomförandeakter avseende antagandet av beslut att tilldela bistånd i nödsituationer som föreskrivs i denna förordning om det, i vederbörligen motiverade fall som rör arten och syftet med sådant bistånd, är nödvändigt av tvingande skäl till skyndsamhet.

| (71) | Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna själva, utan snarare kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(71)

Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna själva, utan snarare kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (72) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 21 om Förenade kungarikets och Irlands ställning med avseende på området med frihet, säkerhet och rättvisa, fogat till EU-fördraget och EUF-fördraget, och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 4 i det protokollet, deltar Irland inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på Irland. |
| --- | --- |

(72)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 21 om Förenade kungarikets och Irlands ställning med avseende på området med frihet, säkerhet och rättvisa, fogat till EU-fördraget och EUF-fördraget, och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 4 i det protokollet, deltar Irland inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på Irland.

| (73) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till EU-fördraget och EUF-fördraget, deltar Danmark inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på Danmark. |
| --- | --- |

(73)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till EU-fördraget och EUF-fördraget, deltar Danmark inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på Danmark.

| (74) | I enlighet med artikel 193.2 i budgetförordningen kan bidrag tilldelas för en redan inledd åtgärd, om sökanden kan visa att det var nödvändigt att inleda åtgärden innan bidragsöverenskommelsen undertecknades. Kostnader som hänför sig till tiden före den dag då bidragsansökan lämnades in berättigar emellertid inte till unionsfinansiering, utom i vederbörligen motiverade undantagsfall. För att undvika avbrott i unionsstödet som skulle kunna inverka negativt på unionens intressen bör det vara möjligt att för en begränsad period i början av den fleråriga budgetramen 2021–2027 betrakta kostnader som stödberättigande från och med den 1 januari 2021 om de uppkommit för åtgärder som stöds enligt den här förordningen inom ramen för direkt förvaltning och som redan har inletts, även om dessa kostnader uppkom innan bidragsansökan eller begäran om bistånd lämnades in. |
| --- | --- |

(74)

I enlighet med artikel 193.2 i budgetförordningen kan bidrag tilldelas för en redan inledd åtgärd, om sökanden kan visa att det var nödvändigt att inleda åtgärden innan bidragsöverenskommelsen undertecknades. Kostnader som hänför sig till tiden före den dag då bidragsansökan lämnades in berättigar emellertid inte till unionsfinansiering, utom i vederbörligen motiverade undantagsfall. För att undvika avbrott i unionsstödet som skulle kunna inverka negativt på unionens intressen bör det vara möjligt att för en begränsad period i början av den fleråriga budgetramen 2021–2027 betrakta kostnader som stödberättigande från och med den 1 januari 2021 om de uppkommit för åtgärder som stöds enligt den här förordningen inom ramen för direkt förvaltning och som redan har inletts, även om dessa kostnader uppkom innan bidragsansökan eller begäran om bistånd lämnades in.

| (75) | Det är lämpligt att anpassa tillämpningsperioden för denna förordning till tillämpningsperioden för rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 (32). |
| --- | --- |

(75)

Det är lämpligt att anpassa tillämpningsperioden för denna förordning till tillämpningsperioden för rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 (32).

| (76) | För att säkerställa kontinuitet i tillhandahållandet av stöd på det relevanta politikområdet och göra det möjligt att påbörja genomförandet från och med början av den fleråriga budgetramen 2021–2027, bör denna förordning skyndsamt träda i kraft och bör tillämpas med retroaktiv verkan från och med den 1 januari 2021. |
| --- | --- |

(76)

För att säkerställa kontinuitet i tillhandahållandet av stöd på det relevanta politikområdet och göra det möjligt att påbörja genomförandet från och med början av den fleråriga budgetramen 2021–2027, bör denna förordning skyndsamt träda i kraft och bör tillämpas med retroaktiv verkan från och med den 1 januari 2021.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Innehåll

Genom denna förordning inrättas Asyl-, migrations- och integrationsfonden (fonden) för perioden 1 januari 2021–31 december 2027.

fonden

I denna förordning fastställs fondens mål, budgeten för perioden 1 januari 2021–31 december 2027, formerna för unionsfinansiering och reglerna för tillhandahållande av sådan finansiering.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| 1. | sökande av internationellt skydd: en sökande enligt definitionen i artikel 2 c i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/32/EU (33). |
| --- | --- |

1.

sökande av internationellt skydd: en sökande enligt definitionen i artikel 2 c i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/32/EU (33).

sökande av internationellt skydd

33

| 2. | person som beviljats internationellt skydd: en person som har beviljats internationellt skydd enligt definitionen i artikel 2 b i Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/95/EU (34). |
| --- | --- |

2.

person som beviljats internationellt skydd: en person som har beviljats internationellt skydd enligt definitionen i artikel 2 b i Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/95/EU (34).

person som beviljats internationellt skydd

34

| 3. | blandfinansieringsinsats: åtgärder som stöds genom unionens budget, inbegripet inom ramen för blandfinansieringsinstrument enligt artikel 2.6 i budgetförordningen. |
| --- | --- |

3.

blandfinansieringsinsats: åtgärder som stöds genom unionens budget, inbegripet inom ramen för blandfinansieringsinstrument enligt artikel 2.6 i budgetförordningen.

blandfinansieringsinsats

| 4. | familjemedlem: en tredjelandsmedborgare som definieras som familjemedlem i den unionsrätt som är relevant för det politiska åtgärdsområde som stödjs genom fonden. |
| --- | --- |

4.

familjemedlem: en tredjelandsmedborgare som definieras som familjemedlem i den unionsrätt som är relevant för det politiska åtgärdsområde som stödjs genom fonden.

familjemedlem

| 5. | humanitärt mottagande: inresa efter, om så begärts av en medlemsstat, en framställan från Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Easo), FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) eller ett annat relevant internationellt organ, av tredjelandsmedborgare eller statslösa personer, från ett tredjeland till vilket de har fördrivits till medlemsstaternas territorium, som beviljas internationellt skydd eller humanitär status enligt nationell rätt som föreskriver rättigheter och skyldigheter som motsvarar rättigheterna och skyldigheterna i artiklarna 20–34 i direktiv 2011/95/EU för personer som innehar status som subsidiärt skyddsbehövande. |
| --- | --- |

5.

humanitärt mottagande: inresa efter, om så begärts av en medlemsstat, en framställan från Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Easo), FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) eller ett annat relevant internationellt organ, av tredjelandsmedborgare eller statslösa personer, från ett tredjeland till vilket de har fördrivits till medlemsstaternas territorium, som beviljas internationellt skydd eller humanitär status enligt nationell rätt som föreskriver rättigheter och skyldigheter som motsvarar rättigheterna och skyldigheterna i artiklarna 20–34 i direktiv 2011/95/EU för personer som innehar status som subsidiärt skyddsbehövande.

humanitärt mottagande

UNHCR

| 6. | driftsstöd: den del av en medlemsstats tilldelning som får användas som stöd till de offentliga myndigheter som är ansvariga för att fullgöra de uppgifter och tillhandahålla de tjänster som utgör en offentlig tjänst för unionen. |
| --- | --- |

6.

driftsstöd: den del av en medlemsstats tilldelning som får användas som stöd till de offentliga myndigheter som är ansvariga för att fullgöra de uppgifter och tillhandahålla de tjänster som utgör en offentlig tjänst för unionen.

driftsstöd

| 7. | avlägsnande: avlägsnande enligt definitionen i artikel 3.5 i direktiv 2008/115/EG. |
| --- | --- |

7.

avlägsnande: avlägsnande enligt definitionen i artikel 3.5 i direktiv 2008/115/EG.

avlägsnande

| 8. | vidarebosättning: inresa, efter en framställan från UNHCR, av tredjelandsmedborgare eller statslösa personer, från ett tredjeland till vilket de har fördrivits till medlemsstaternas territorium, som beviljas internationellt skydd och som har tillgång till en varaktig lösning i enlighet med unionsrätten och nationell rätt. |
| --- | --- |

8.

vidarebosättning: inresa, efter en framställan från UNHCR, av tredjelandsmedborgare eller statslösa personer, från ett tredjeland till vilket de har fördrivits till medlemsstaternas territorium, som beviljas internationellt skydd och som har tillgång till en varaktig lösning i enlighet med unionsrätten och nationell rätt.

vidarebosättning

| 9. | återvändande: återvändande enligt definitionen i artikel 3.3 i direktiv 2008/115/EG. |
| --- | --- |

9.

återvändande: återvändande enligt definitionen i artikel 3.3 i direktiv 2008/115/EG.

återvändande

| 10. | särskilda åtgärder: transnationella eller nationella projekt som ger ett unionsmervärde i enlighet med målen för fonden och för vilka en, flera eller samtliga medlemsstater kan få tilläggsanslag till sina program. |
| --- | --- |

10.

särskilda åtgärder: transnationella eller nationella projekt som ger ett unionsmervärde i enlighet med målen för fonden och för vilka en, flera eller samtliga medlemsstater kan få tilläggsanslag till sina program.

särskilda åtgärder

| 11. | tredjelandsmedborgare: en person, inbegripet statslösa personer och personer med obestämd nationalitet, som inte är unionsmedborgare enligt definitionen i artikel 20.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

11.

tredjelandsmedborgare: en person, inbegripet statslösa personer och personer med obestämd nationalitet, som inte är unionsmedborgare enligt definitionen i artikel 20.1 i EUF-fördraget.

tredjelandsmedborgare

| 12. | ensamkommande barn: en underårig utan medföljande vuxen enligt definitionen i artikel 2 l i direktiv 2011/95/EU, |
| --- | --- |

12.

ensamkommande barn: en underårig utan medföljande vuxen enligt definitionen i artikel 2 l i direktiv 2011/95/EU,

ensamkommande barn

| 13. | unionsåtgärder: gränsöverskridande projekt eller projekt av särskilt intresse för unionen, som genomförs i överensstämmelse med fondens mål. |
| --- | --- |

13.

unionsåtgärder: gränsöverskridande projekt eller projekt av särskilt intresse för unionen, som genomförs i överensstämmelse med fondens mål.

unionsåtgärder

| 14. | utsatt person: en person som definieras som utsatt person i den unionsrätt som är relevant för det politiska åtgärdsområde som stöds genom fonden. |
| --- | --- |

14.

utsatt person: en person som definieras som utsatt person i den unionsrätt som är relevant för det politiska åtgärdsområde som stöds genom fonden.

utsatt person

Artikel 3

Fondens mål

1.   Fondens politiska mål är att bidra till en effektiv hantering av migrationsströmmar och till genomförande, stärkande och utveckling av den gemensamma asylpolitiken och den gemensamma invandringspolitiken, i enlighet med relevant unionsregelverk och med fullständig respekt för unionens och medlemsstaternas internationella åtaganden som härrör från de internationella instrument som de är part i.

2.   Inom ramen för det politiska mål som anges i punkt 1 ska fonden bidra till att följande specifika mål uppnås:

| a) | Stärka och utveckla alla aspekter av det gemensamma europeiska asylsystemet, inbegripet dess externa dimension. |
| --- | --- |

a)

Stärka och utveckla alla aspekter av det gemensamma europeiska asylsystemet, inbegripet dess externa dimension.

| b) | Stärka och utveckla laglig migration till medlemsstaterna i enlighet med deras ekonomiska och sociala behov samt främja och bidra till en ändamålsenlig integration av och social delaktighet för tredjelandsmedborgare. |
| --- | --- |

b)

Stärka och utveckla laglig migration till medlemsstaterna i enlighet med deras ekonomiska och sociala behov samt främja och bidra till en ändamålsenlig integration av och social delaktighet för tredjelandsmedborgare.

| c) | Bidra till kampen mot irreguljär migration, stärka ett ändamålsenligt, säkert och värdigt återvändande och återtagande samt främja och bidra till en faktisk inledande återintegrering i tredjeländer. |
| --- | --- |

c)

Bidra till kampen mot irreguljär migration, stärka ett ändamålsenligt, säkert och värdigt återvändande och återtagande samt främja och bidra till en faktisk inledande återintegrering i tredjeländer.

| d) | Stärka solidaritet och en rättvis ansvarsfördelning mellan medlemsstaterna, särskilt med avseende på de medlemsstater som påverkas mest av migrations- och asylutmaningar, bland annat genom praktiskt samarbete. |
| --- | --- |

d)

Stärka solidaritet och en rättvis ansvarsfördelning mellan medlemsstaterna, särskilt med avseende på de medlemsstater som påverkas mest av migrations- och asylutmaningar, bland annat genom praktiskt samarbete.

3.   Inom ramen för de specifika mål som anges i punkt 2 ska fonden genomföras via de genomförandeåtgärder som förtecknas i bilaga II.

Artikel 4

Partnerskap

För denna fond ska partnerskap, enligt artikel 8.1 i förordning (EU) 2021/1060, omfatta regionala, och lokala myndigheter, stadsmyndigheter och andra offentliga myndigheter eller organisationer som företräder sådana myndigheter, relevanta internationella organisationer, icke-statliga organisationer såsom flyktingorganisationer och migrantledda organisationer, liksom nationella människorättsinstitutioner och jämställdhetsorgan samt näringslivets och arbetsmarknadens parter.

Artikel 5

Stödets tillämpningsområde

1.   Inom ramen för dess mål och i enlighet med de genomförandeåtgärder som förtecknas i bilaga II ska fonden särskilt stödja de åtgärder som förtecknas i bilaga III.

För att hantera oförutsedda eller nya omständigheter ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 37 för att ändra förteckningen över åtgärder i bilaga III i syfte att lägga till nya åtgärder.

2.   För att uppnå dess mål får fonden, i linje med unionens prioriteringar, när det är lämpligt stödja sådana åtgärder i och i förhållande till tredjeländer som avses i bilaga III i enlighet med artikel 7 eller 24, beroende på vad som är tillämpligt.

3.   Vad gäller åtgärder i och i förhållande till tredjeländer ska kommissionen och medlemsstaterna tillsammans med Europeiska utrikestjänsten i enlighet med sina respektive ansvarsområden säkerställa samordning med unionens relevanta politik, strategier och instrument. De ska i synnerhet säkerställa att åtgärder i och i förhållande till tredjeländer

| a) | utförs i synergi och konsekvens med andra åtgärder utanför unionen som stöds genom andra unionsinstrument, |
| --- | --- |

a)

utförs i synergi och konsekvens med andra åtgärder utanför unionen som stöds genom andra unionsinstrument,

| b) | är konsekventa med unionens externa politik, respekterar principen om en konsekvent politik för utveckling och stämmer överens med de strategiska programplaneringsdokumenten för regionen eller landet i fråga, |
| --- | --- |

b)

är konsekventa med unionens externa politik, respekterar principen om en konsekvent politik för utveckling och stämmer överens med de strategiska programplaneringsdokumenten för regionen eller landet i fråga,

| c) | inriktas på åtgärder som inte är utvecklingsrelaterade, och |
| --- | --- |

c)

inriktas på åtgärder som inte är utvecklingsrelaterade, och

| d) | tjänar unionens intressen när det gäller unionens interna politik och överensstämmer med verksamheter som vidtas inom unionen. |
| --- | --- |

d)

tjänar unionens intressen när det gäller unionens interna politik och överensstämmer med verksamheter som vidtas inom unionen.

4.   Fondens mål ska stödja åtgärder med inriktning på en eller flera målgrupper som omfattas av artiklarna 78 och 79 i EUF-fördraget.

Artikel 6

Jämställdhet och icke-diskriminering

1.   Medlemsstaterna och kommissionen ska säkerställa att ett jämställdhetsperspektiv integreras och att jämställdhet och jämställdhetsintegrering beaktas och främjas vid utformning, genomförande, övervakning, rapportering och utvärdering av program och projekt som stöds inom ramen för fonden.

2.   Medlemsstaterna och kommissionen ska vidta lämpliga åtgärder för att utesluta varje form av diskriminering som är förbjuden enligt artikel 21 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan) vid utformning, genomförande, övervakning, rapportering och utvärdering av program och projekt som stöds inom ramen för fonden.

Artikel 7

Tredjeländer som är associerade till fonden

1.   Fonden ska vara öppen för tredjeländer som uppfyller kriterierna i punkt 2, i enlighet med de villkor som fastställs i ett särskilt avtal som omfattar tredjelandets deltagande i fonden.

2.   För att ett tredjeland ska kunna vara associerat till fonden i enlighet med punkt 1 ska det ha ingått ett avtal med unionen om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som ska ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i det tredjelandet.

3.   Det särskilda avtal som omfattar tredjelandets deltagande i fonden ska som ett minimum

| a) | möjliggöra samarbete med medlemsstaterna och unionens institutioner, organ och byråer inom området asyl, migration och återvändande i en anda som präglas av principerna om solidaritet och rättvis ansvarsfördelning, |
| --- | --- |

a)

möjliggöra samarbete med medlemsstaterna och unionens institutioner, organ och byråer inom området asyl, migration och återvändande i en anda som präglas av principerna om solidaritet och rättvis ansvarsfördelning,

| b) | under hela fondens löptid grundas på principerna om non-refoulement, demokrati, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

b)

under hela fondens löptid grundas på principerna om non-refoulement, demokrati, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna,

| c) | säkerställa en rättvis balans vad gäller bidrag från och förmåner till det tredjeland som deltar i fonden, |
| --- | --- |

c)

säkerställa en rättvis balans vad gäller bidrag från och förmåner till det tredjeland som deltar i fonden,

| d) | föreskriva villkoren för deltagande i fonden, inbegripet beräkningen av ekonomiska bidrag till fonden och dess administrativa kostnader, |
| --- | --- |

d)

föreskriva villkoren för deltagande i fonden, inbegripet beräkningen av ekonomiska bidrag till fonden och dess administrativa kostnader,

| e) | inte ger tredjelandet någon beslutsbefogenhet i fråga om fonden, |
| --- | --- |

e)

inte ger tredjelandet någon beslutsbefogenhet i fråga om fonden,

| f) | garantera unionens rätt att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning och att skydda sina ekonomiska intressen, |
| --- | --- |

f)

garantera unionens rätt att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning och att skydda sina ekonomiska intressen,

| g) | föreskriva att tredjelandet beviljar de rättigheter och den tillgång som krävs för den behöriga utanordnaren, Olaf och revisionsrätten i enlighet med artikel 8. |
| --- | --- |

g)

föreskriva att tredjelandet beviljar de rättigheter och den tillgång som krävs för den behöriga utanordnaren, Olaf och revisionsrätten i enlighet med artikel 8.

De bidrag som avses i första stycket d ska utgöra inkomster avsatta för särskilda ändamål i enlighet med artikel 21.5 i budgetförordningen.

Artikel 8

Skydd av unionens ekonomiska intressen

När ett tredjeland deltar i fonden genom ett beslut antaget enligt ett internationellt avtal eller på grundval av något annat rättsligt instrument ska tredjelandet bevilja de rättigheter och den tillgång som krävs för att den behöriga utanordnaren, Olaf och revisionsrätten ska kunna utöva sina respektive befogenheter på ett heltäckande sätt. När det gäller Olaf ska dessa rättigheter innefatta rätten att göra utredningar, inklusive kontroller och inspektioner på platsen, i enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 883/2013.

KAPITEL II

BUDGETRAM OCH GENOMFÖRANDERAM

AVSNITT 1

Gemensamma bestämmelser

Artikel 9

Allmänna principer

1.   Stöd som tillhandahålls genom fonden ska komplettera nationella, regionala och lokala interventioner, och inriktas på att tillföra ett unionsmervärde till uppnåendet av fondens mål.

2.   Kommissionen och medlemsstaterna ska säkerställa att det stöd som tillhandahålls genom fonden och av medlemsstaterna är förenligt med unionens relevanta åtgärder, politik och prioriteringar, och att det kompletterar stöd som tillhandahålls genom andra unionsinstrument, särskilt instrumenten för finansiering av yttre åtgärder, Europeiska socialfonden+ (ESF+) och Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf).

3.   Fonden ska genomföras inom ramen för direkt, delad eller indirekt förvaltning i enlighet med artikel 62.1 första stycket a, b och c i budgetförordningen.

Artikel 10

Budget

1.   Finansieringsramen för genomförandet av fonden för perioden 1 januari 2021–31 december 2027 ska vara 9 882 000 000 EUR i löpande priser.

2.   Finansieringsramen ska användas enligt följande:

| a) | 6 270 000 000 EUR ska anslås till medlemsstaternas program. |
| --- | --- |

a)

6 270 000 000 EUR ska anslås till medlemsstaternas program.

| b) | 3 612 000 000 EUR ska anslås till den tematiska del som avses i artikel 11. |
| --- | --- |

b)

3 612 000 000 EUR ska anslås till den tematiska del som avses i artikel 11.

3.   Upp till 0,42 % av finansieringsramen ska anslås till tekniskt bistånd på kommissionens initiativ enligt artikel 35 i förordning (EU) 2021/1060.

4.   I enlighet med artikel 26 i förordning (EU) 2021/1060 får upp till 5 % av det ursprungliga anslaget till en medlemsstat från någon av de fonder som omfattas av den förordningen inom ramen för delad förvaltning på den medlemsstatens begäran överföras till fonden inom ramen för direkt eller indirekt förvaltning. Kommissionen ska förvalta dessa medel direkt i enlighet med artikel 62.1 första stycket a i budgetförordningen eller indirekt i enlighet med led c i det stycket. Dessa medel ska användas till förmån för den berörda medlemsstaten.

Artikel 11

Allmänna bestämmelser om genomförandet av den tematiska delen

1.   Det belopp som anges i artikel 10.2 b ska tilldelas på ett flexibelt sätt via en tematisk del genom delad, direkt eller indirekt förvaltning i enlighet med arbetsprogrammen. Med tanke på fondens interna natur ska den tematiska delen främst gagna unionens interna politik i linje med de specifika mål som anges i artikel 3.2.

Finansiering från den tematiska delen ska användas för dess komponenter, vilka är

| a) | särskilda åtgärder, |
| --- | --- |

a)

särskilda åtgärder,

| b) | unionsåtgärder, |
| --- | --- |

b)

unionsåtgärder,

| c) | bistånd i nödsituationer enligt artikel 31, |
| --- | --- |

c)

bistånd i nödsituationer enligt artikel 31,

| d) | vidarebosättning och humanitärt mottagande, |
| --- | --- |

d)

vidarebosättning och humanitärt mottagande,

| e) | stöd till medlemsstater för överföring av sökande av internationellt skydd eller personer som beviljats internationellt skydd, som en del av solidaritetsinsatser enligt artikel 20, och |
| --- | --- |

e)

stöd till medlemsstater för överföring av sökande av internationellt skydd eller personer som beviljats internationellt skydd, som en del av solidaritetsinsatser enligt artikel 20, och

| f) | det europeiska migrationsnätverket enligt artikel 26. |
| --- | --- |

f)

det europeiska migrationsnätverket enligt artikel 26.

Tekniskt bistånd på kommissionens initiativ, som avses i artikel 35 i förordning (EU) 2021/1060, ska också få stöd från det belopp som anges i artikel 10.2 b i den här förordningen.

2.   Finansiering från den tematiska delen ska gå till prioriteringar som har ett stort unionsmervärde eller användas för att tillmötesgå brådskande behov, i linje med de överenskomna unionsprioriteringar som återspeglas i bilaga II.

Den finansiering som avses i första stycket i denna punkt, med undantag av finansiering som används för bistånd i nödsituationer i enlighet med artikel 31.1 första stycket a och b, ska enbart stödja de åtgärder som förtecknas i bilaga III, inklusive vidarebosättning och humanitärt mottagande i enlighet med artikel 19 som en del av den externa dimensionen av unionens migrationspolitik.

3.   Kommissionen ska föra en dialog med civilsamhällesorganisationer och relevanta nätverk, i synnerhet när det gäller att utarbeta och utvärdera arbetsprogrammen för unionsåtgärder som finansieras genom fonden.

4.   Minst 20 % av medlen från det ursprungliga anslaget till den tematiska delen ska anslås till det specifika mål som anges i artikel 3.2 d.

5.   När finansiering från den tematiska delen tillhandahålls medlemsstaterna inom ramen för direkt eller indirekt förvaltning, ska kommissionen säkerställa att projekt som påverkas av ett motiverat yttrande från kommissionen med avseende på överträdelseförfaranden enligt artikel 258 i EUF-fördraget som föranleder tvivel avseende utgifternas laglighet och korrekthet eller dessa projekts prestation inte väljs ut.

6.   När finansiering från den tematiska delen genomförs inom ramen för delad förvaltning ska den berörda medlemsstaten säkerställa att, och kommissionen bedöma om, vid tillämpning av artiklarna 23 och 24.2 i förordning (EU) 2021/1060, de planerade åtgärderna inte påverkas av ett motiverat yttrande från kommissionen med avseende på ett överträdelseförfarande enligt artikel 258 i EUF-fördraget som föranleder tvivel avseende utgifternas laglighet och korrekthet eller åtgärdernas prestation.

7.   Kommissionen ska inom ramen för de årliga anslagen i unionens budget fastställa det totala belopp som ska avsättas till den tematiska delen.

8.   Kommissionen ska genom genomförandeakter anta finansieringsbeslut i den mening som avses i artikel 110 i budgetförordningen för den tematiska delen, vilka ska identifiera mål och åtgärder som ska stödjas och ange beloppen för var och en av de beståndsdelar som anges i punkt 1 andra stycket i den här artikeln. Finansieringsbeslut ska, i tillämpliga fall, ange det totala belopp som är reserverat för blandfinansieringsinsatser. Finansieringsbeslut kan vara årliga eller fleråriga och får omfatta en eller flera de komponenter i den tematiska del som anges i punkt 1 andra stycket i den här artikeln. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 38.3 i den här förordningen.

9.   Den tematiska delen ska särskilt stödja åtgärder som omfattas av genomförandeåtgärd 2 d i bilaga II som genomförs av nationella, regionala och lokala myndigheter eller civilsamhällesorganisationer. I det avseendet bör minst 5 % av det ursprungliga anslaget för den tematiska delen rikta sig till lokala och regionala myndigheters genomförande av integrationsåtgärder.

10.   Kommissionen ska säkerställa att fördelningen av medel bland de specifika mål som anges i artikel 3.2 är rättvis och transparent. Kommissionen ska rapportera om användningen och fördelningen av den tematiska delen mellan de komponenter som anges i punkt 1 andra stycket i den här artikeln, inbegripet om det stöd som tillhandahålls åtgärder i eller i förhållande till tredjeländer inom ramen för unionsåtgärderna.

11.   Efter antagandet av ett finansieringsbeslut som avses i punkt 8 får kommissionen ändra medlemsstaternas program i enlighet med detta.

AVSNITT 2

Stöd och genomförande inom ramen för delad förvaltning

Artikel 12

Tillämpningsområde

1.   Detta avsnitt ska tillämpas på det belopp som avses i artikel 10.2 a och på de tilläggsmedel som ska genomföras inom ramen för delad förvaltning i enlighet med det finansieringsbeslut för den tematiska delen som avses i artikel 11.

2.   Stöd enligt detta avsnitt ska genomföras inom ramen för delad förvaltning i enlighet med artikel 63 i budgetförordningen och förordning (EU) 2021/1060.

Artikel 13

Budgetmedel

1.   Det belopp som anges i artikel 10.2 a ska preliminärt anslås till medlemsstaternas program enligt följande:

| a) | 5 225 000 000 EUR i enlighet med bilaga I. |
| --- | --- |

a)

5 225 000 000 EUR i enlighet med bilaga I.

| b) | 1 045 000 000 EUR för den justering av anslagen till medlemsstaternas program som avses i artikel 17.1. |
| --- | --- |

b)

1 045 000 000 EUR för den justering av anslagen till medlemsstaternas program som avses i artikel 17.1.

2.   Om det belopp som anges i punkt 1 b i denna artikel inte anslås fullt ut, får det återstående beloppet läggas till det belopp som anges i artikel 10.2 b.

Artikel 14

Förfinansiering

1.   I enlighet med artikel 90.4 i förordning (EU) 2021/1060 ska förfinansieringen för fonden, om medel finns tillgängliga, betalas i årliga delbetalningar före den 1 juli varje år enligt följande:

| a) | 2021: 4 %. |
| --- | --- |

a)

2021: 4 %.

| b) | 2022: 3 %. |
| --- | --- |

b)

2022: 3 %.

| c) | 2023: 5 %. |
| --- | --- |

c)

2023: 5 %.

| d) | 2024: 5 %. |
| --- | --- |

d)

2024: 5 %.

| e) | 2025: 5 %. |
| --- | --- |

e)

2025: 5 %.

| f) | 2026: 5 %. |
| --- | --- |

f)

2026: 5 %.

2.   Om en medlemsstats program antas efter den 1 juli 2021 ska de första delbetalningarna utbetalas det år då det antas.

Artikel 15

Medfinansieringsgrader

1.   Bidraget från unionens budget får inte överstiga 75 % av de totala stödberättigande utgifterna för ett projekt.

2.   Bidraget från unionens budget får höjas till 90 % av de totala stödberättigande utgifterna för projekt som genomförs inom ramen för särskilda åtgärder.

3.   Bidraget från unionens budget får höjas till 90 % av de totala stödberättigande utgifterna för sådana åtgärder som förtecknas i bilaga IV.

4.   Bidraget från unionens budget får höjas till 100 % av de totala stödberättigande utgifterna för driftsstöd.

5.   Bidraget från unionens budget får höjas till 100 % av de totala stödberättigande utgifterna för bistånd i nödsituationer enligt artikel 31.

6.   Bidraget från unionens budget får höjas till 100 % av de totala stödberättigande utgifterna för tekniskt bistånd på medlemsstaternas initiativ inom de gränser som anges i artikel 36.5 b vi i förordning (EU) 2021/1060.

7.   Genom kommissionens beslut om godkännande av en medlemsstats program ska medfinansieringsgraden och det maximala stödbeloppet från fonden fastställas för de typer av åtgärder som täcks av det bidrag som avses i punkterna 1–6.

8.   I kommissionens beslut om godkännande av en medlemsstats program ska det för varje typ av åtgärd fastställas huruvida medfinansieringsgraden tillämpas avseende

| a) | det totala bidraget, inbegripet de offentliga och privata bidragen, eller |
| --- | --- |

a)

det totala bidraget, inbegripet de offentliga och privata bidragen, eller

| b) | endast det offentliga bidraget. |
| --- | --- |

b)

endast det offentliga bidraget.

Artikel 16

Medlemsstaternas program

1.   Varje medlemsstat ska säkerställa att de prioriteringar som fastställs i dess program är förenliga med och svarar mot unionens prioriteringar och utmaningar på området asyl- och migrationshantering, och att de är helt i enlighet med relevant unionsregelverk och överenskomna unionsprioriteringar, samtidigt som de fullt ut respekterar unionens och medlemsstaternas internationella åtaganden som härrör från de internationella instrument som de är part i. När medlemsstaterna fastställer prioriteringarna för sina program ska de säkerställa att de genomförandeåtgärder som förtecknas i bilaga II beaktas på ett korrekt sätt i dessa program.

Med tanke på fondens interna natur ska medlemsstaternas program främst gagna unionens interna politik i linje med de specifika mål som anges i artikel 3.2 i denna förordning.

Kommissionen ska bedöma medlemsstaternas program i enlighet med artikel 23 i förordning (EU) 2021/1060.

2.   Inom de medel som anslås i artikel 13.1, och utan att det påverkar tillämpningen av punkt 3 i den här artikeln ska varje medlemsstat i sitt program anslå

| a) | minst 15 % av sina anslagna medel till det specifika mål som anges i artikel 3.2 a, och |
| --- | --- |

a)

minst 15 % av sina anslagna medel till det specifika mål som anges i artikel 3.2 a, och

| b) | minst 15 % av sina anslagna medel till det specifika mål som anges i artikel 3.2 b. |
| --- | --- |

b)

minst 15 % av sina anslagna medel till det specifika mål som anges i artikel 3.2 b.

3.   En medlemsstat får anslå mindre än de lägsta procentsatser som anges i punkt 2 endast om den i sitt program lämnar en ingående redogörelse för varför anslag av medel under denna nivå inte skulle äventyra uppnåendet av det relevanta målet.

4.   Kommissionen ska säkerställa att kunskapen och expertisen hos berörda decentraliserade byråer, i synnerhet Easo, Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån och Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, som inrättats genom rådets förordning (EG) nr 168/2007 (35), beaktas utifrån deras behörighetsområden, i ett tidigt skede och i god tid, vid utarbetandet av medlemsstaternas program.

5.   Kommissionen får när så är lämpligt involvera berörda decentraliserade byråer, inbegripet dem som avses i punkt 4, i de övervaknings- och utvärderingsuppgifter som avses i avsnitt 5, i synnerhet för att säkerställa att de åtgärder som genomförs med stöd av fonden är förenliga med relevant unionsregelverk och överenskomna unionsprioriteringar.

6.   Efter antagandet av rekommendationer i enlighet med förordning (EU) nr 1053/2013 som omfattas av denna förordnings tillämpningsområde ska den berörda medlemsstaten, tillsammans med kommissionen, utreda hur den ska hantera resultaten och rekommendationerna genom sitt program, i förekommande fall med stöd av fonden.

Kommissionen får vid behov också utnyttja decentraliserade byråers expertis i specifika frågor som omfattas av dessa byråers befogenheter.

7.   Vid behov ska medlemsstatens berörda program ändras i enlighet med artikel 24 i förordning (EU) 2021/1060 för att beakta de rekommendationer som avses i punkt 6 i den här artikeln.

8.   I samarbete och samråd med kommissionen och de relevanta decentraliserade byråerna utifrån deras befogenhetsområden, beroende på vad som är tillämpligt, får den berörda medlemsstaten omfördela medel som omfattas av dess program, i syfte att hantera de rekommendationer som avses i punkt 6 om dessa rekommendationer har ekonomiska följder.

9.   Medlemsstaterna ska i sina program i synnerhet eftersträva sådana åtgärder som berättigar till högre medfinansieringsgrader enligt förteckningen i bilaga IV. I händelse av oförutsedda eller nya omständigheter eller för att säkerställa ett ändamålsenligt genomförande av finansieringen ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 37 för att ändra förteckningen i bilaga IV över de åtgärder som berättigar till högre medfinansieringsgrader.

10.   Medlemsstaternas program får medge att mycket nära släktingar till personer som är föremål för de integrationsåtgärder som avses i bilaga III inkluderas, i den mån det är nödvändigt för ett ändamålsenligt genomförande av sådana åtgärder.

11.   Om en medlemsstat beslutar att genomföra ett projekt tillsammans med eller i ett tredjeland med stöd från fonden, ska den berörda medlemsstaten samråda med kommissionen innan projektet godkänns.

12.   Programplanering som avses i artikel 22.5 i förordning (EU) 2021/1060 ska grundas på de interventionstyper som anges i tabell 1 i bilaga VI till den här förordningen och ska innehålla en preliminär uppdelning av de anslagna medlen efter typ av intervention inom varje specifikt mål som anges i artikel 3.2 i den här förordningen.

Artikel 17

Halvtidsöversyn

1.   Kommissionen ska 2024 tilldela de berörda medlemsstaternas program det tilläggsbelopp som avses i artikel 13.1 b i enlighet med de kriterier som anges i punkterna 1 b och 2–5 i bilaga I. Finansieringen ska gälla från och med den 1 januari 2025.

2.   Om minst 10 % av det ursprungliga anslaget till ett program enligt artikel 13.1 a i denna förordning inte har täckts av betalningsansökningar som lämnats in i enlighet med artikel 91 i förordning (EU) 2021/1060, ska den berörda medlemsstaten inte vara berättigad till det tilläggsanslag för sitt program som avses i artikel 13.1 b i den här förordningen.

3.   Vid anslag av medel från den tematiska del som avses i artikel 11 i denna förordning från och med den 1 januari 2025 ska kommissionen beakta de framsteg som gjorts av medlemsstaterna när det gäller att uppnå delmålen i den prestationsram som avses i artikel 16 i förordning (EU) 2021/1060 och konstaterade brister i genomförandet.

Artikel 18

Särskilda åtgärder

1.   En medlemsstat får ta emot finansiering för särskilda åtgärder utöver anslaget enligt artikel 13.1, förutsatt att den finansieringen därefter är öronmärkt som sådan i dess program och används till att bidra till genomförandet av målen för fonden.

2.   Finansiering för särskilda åtgärder får inte användas för andra åtgärder i medlemsstatens program, utom under vederbörligen motiverade omständigheter och om det godkänts av kommissionen genom ändring av medlemsstatens program.

Artikel 19

Medel för vidarebosättning och humanitärt mottagande

1.   Medlemsstaterna ska, utöver anslaget enligt artikel 13.1 a, motta ett belopp på 10 000 EUR för varje person som tas emot genom vidarebosättning.

2.   Medlemsstaterna ska, utöver anslaget enligt artikel 13.1 a, motta ett belopp på 6 000 EUR för varje person som tas emot genom humanitärt mottagande.

3.   Det belopp som avses i punkt 2 ska höjas till 8 000 EUR för varje person som mottagits genom humanitärt mottagande och som tillhör en eller flera av nedanstående utsatta grupper:

| a) | Kvinnor och barn i riskzonen. |
| --- | --- |

a)

Kvinnor och barn i riskzonen.

| b) | Ensamkommande barn. |
| --- | --- |

b)

Ensamkommande barn.

| c) | Personer med medicinska behov som endast kan tillgodoses genom humanitärt mottagande. |
| --- | --- |

c)

Personer med medicinska behov som endast kan tillgodoses genom humanitärt mottagande.

| d) | Personer i behov av humanitärt mottagande av juridiska eller fysiska skyddsrelaterade skäl, inbegripet vålds- och tortyroffer. |
| --- | --- |

d)

Personer i behov av humanitärt mottagande av juridiska eller fysiska skyddsrelaterade skäl, inbegripet vålds- och tortyroffer.

4.   En medlemsstat som tar emot en person som hör till fler än en av de kategorier som anges i punkterna 2 och 3 ska få beloppet endast en gång med avseende på den personen.

5.   I tillämpliga fall får medlemsstaterna även vara berättigade till respektive belopp för familjemedlemmar till personer som avses i punkterna 1, 2 och 3 om de familjemedlemmarna tas emot för att säkerställa familjesammanhållning.

6.   De belopp som avses i denna artikel ska ges i form av finansiering som inte är kopplad till kostnaderna i enlighet med artikel 125 i budgetförordningen.

7.   De belopp som avses i punkterna 1, 2, 3 och 5 ska anslås till medlemsstatens program för första gången genom det finansieringsbeslut genom vilket programmet godkänns. Dessa belopp får inte användas för andra åtgärder i medlemsstatens program utom under vederbörligen motiverade omständigheter, såsom kommissionen godkänt det genom en ändring av det programmet. Dessa belopp får tas med i betalningsansökningarna till kommissionen, förutsatt att den person med avseende på vilken beloppet tilldelas faktiskt har vidarebosatts eller mottagits.

8.   För att möjliggöra kontroll och revision ska medlemsstaterna bevara den information som är nödvändig för att de personer som har vidarebosatts eller mottagits ska kunna identifieras och dagen för deras vidarebosättning eller mottagande ska kunna fastställas korrekt.

9.   För att ta hänsyn till rådande inflation, relevant utveckling i fråga om vidarebosättning och andra faktorer som skulle kunna optimera användningen av det ekonomiska incitament som de belopp som avses i punkterna 1, 3 och 5 i denna artikel medför, ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 37 för att vid behov, och inom ramen för tillgängliga medel, justera de beloppen.

Artikel 20

Medel för överföring av sökande av internationellt skydd eller av personer som beviljats internationellt skydd

1.   En medlemsstat ska, utöver anslaget enligt artikel 13.1, motta ett tilläggsbelopp på 10 000 EUR för varje sökande av internationellt skydd som överförs från en annan medlemsstat i enlighet med artikel 17 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 604/2013 (36) eller som resultat av liknande former av omplacering.

2.   I lämpliga fall kan medlemsstaterna även vara berättigade till de belopp som avses i punkt 1 i denna artikel för varje familjemedlem till personer som avses i den punkten, förutsatt att dessa familjemedlemmar har överförts för att säkerställa familjesammanhållning i enlighet med artikel 17 i förordning (EU) nr 604/2013 eller har överförts som ett resultat av liknande former av omplacering.

3.   Medlemsstaterna ska, utöver anslaget enligt artikel 13.1, motta ett tilläggsbelopp på 10 000 EUR för varje person som beviljats internationellt skydd som överförs från en annan medlemsstat.

4.   I lämpliga fall får medlemsstaterna även vara berättigade till respektive belopp för familjemedlemmar till personer som avses i punkt 3 om familjemedlemmarna har överförts för att säkerställa familjesammanhållning.

5.   Den medlemsstat som står för kostnaden för de överföringar som avses i punkterna 1–4 ska motta ett bidrag på 500 EUR för varje sökande av internationellt skydd eller person som beviljats internationellt skydd som överförs till en annan medlemsstat.

6.   De belopp som avses i denna artikel ska ges i form av finansiering som inte är kopplad till kostnaderna i enlighet med artikel 125 i budgetförordningen.

7.   De belopp som avses i punkterna 1–5 i denna artikel ska anslås till medlemsstaternas program under förutsättning att den person med avseende på vilken beloppet tilldelas faktiskt har överförts till en medlemsstat eller registrerats som sökande i den ansvariga medlemsstaten i enlighet med förordning (EU) nr 604/2013, beroende på vad som är tillämpligt. Dessa belopp får inte användas för andra åtgärder i medlemsstatens program utom under vederbörligen motiverade omständigheter, såsom kommissionen godkänt det genom en ändring av det programmet.

8.   För att möjliggöra kontroll och revision ska medlemsstaterna bevara den information som är nödvändig för att de överförda personerna ska kunna identifieras och dagen för deras överföring fastställas korrekt.

9.   För att ta hänsyn till rådande inflation, relevant utveckling i fråga om omplacering och andra faktorer som skulle kunna optimera användningen av det ekonomiska incitament som de belopp som avses i punkterna 1, 2 och 3 i denna artikel medför, ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 37 för att vid behov och inom ramen för tillgängliga medel justera de beloppen.

Artikel 21

Driftsstöd

1.   En medlemsstat får använda upp till 15 % av det belopp som tilldelats dess program genom fonden för att finansiera driftsstöd enligt fondens specifika mål.

2.   När en medlemsstat använder driftsstöd ska den följa relevant unionsregelverk och stadgan.

3.   En medlemsstat ska i sitt program och i den årliga prestationsrapport som avses i artikel 35 i denna förordning förklara hur användningen av driftsstöd bidrar till att fondens mål uppnås. Innan kommissionen godkänner medlemsstatens program ska den bedöma utgångsläget i de medlemsstater som har meddelat sin avsikt att använda driftsstöd. Kommissionen ska ta hänsyn till den information som tillhandahålls av dessa medlemsstater och, i förekommande fall, information som är tillgänglig som ett resultat av de övervakningsåtgärder som utförs i enlighet med förordning (EU) nr 1053/2013 och som omfattas av tillämpningsområdet för den här förordningen.

4.   Driftsstödet ska fokuseras på åtgärder som täcks av utgifter som anges i bilaga VII.

5.   För att hantera oförutsedda eller nya omständigheter, eller för att säkerställa ett ändamålsenligt genomförande av finansieringen ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 37 för att ändra de stödberättigande åtgärder som förtecknas i bilaga VII.

Artikel 22

Förvaltningskontroller och revisioner av projekt som utförs av internationella organisationer

1.   Denna artikel är tillämplig på internationella organisationer eller deras organ som avses i artikel 62.1 första stycket c ii i budgetförordningen vilkas system, regler och förfaranden på förhand har varit föremål för en positiv bedömning av kommissionen enligt artikel 154.4 och 154.7 i den förordningen i syfte att indirekt förvalta bidrag som finansieras genom unionsbudgeten (internationella organisationer).

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 83 första stycket a i förordning (EU) 2021/1060 och artikel 129 i budgetförordningen gäller att den förvaltande myndigheten, om en internationell organisation är stödmottagare enligt definitionen i artikel 2.9 i förordning (EU) 2021/1060, inte ska vara skyldig att utföra de förvaltningskontroller som avses i artikel 74.1 första stycket a i förordning (EU) 2021/1060, förutsatt att den internationella organisationen till den förvaltande myndigheten lämnar in de handlingar som avses i artikel 155.1 första stycket a, b och c i budgetförordningen.

3.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 155.1 första stycket c i budgetförordningen ska det i den förvaltningsförklaring som ska lämnas in av den internationella organisationen bekräftas att projektet är förenligt med tillämplig rätt och med villkoren för stöd till projektet.

4.   Om kostnader ska ersättas i enlighet med artikel 53.1 a i förordning (EU) 2021/1060 ska den förvaltningsförklaring som ska lämnas in av den internationella organisationen dessutom bekräfta att

| a) | fakturorna och bevisen för att bidragsmottagaren har betalat dem har kontrollerats, |
| --- | --- |

a)

fakturorna och bevisen för att bidragsmottagaren har betalat dem har kontrollerats,

| b) | de räkenskaper eller redovisningskoder som bidragsmottagaren använder för transaktioner med koppling till de utgifter som deklarerats till den förvaltande myndigheten har kontrollerats. |
| --- | --- |

b)

de räkenskaper eller redovisningskoder som bidragsmottagaren använder för transaktioner med koppling till de utgifter som deklarerats till den förvaltande myndigheten har kontrollerats.

5.   Om kostnaderna ska ersättas i enlighet med artikel 53.1 b, c eller d i förordning (EU) 2021/1060 ska det i den förvaltningsförklaring som ska lämnas in av den internationella organisationen bekräftas att villkoren för ersättning av utgifterna är uppfyllda.

6.   De handlingar som avses i artikel 155.1 första stycket a och c i budgetförordningen ska tillhandahållas den förvaltande myndigheten tillsammans med varje betalningsansökan som bidragsmottagaren lämnar in.

7.   Bidragsmottagaren ska lämna in räkenskaperna till den förvaltande myndigheten senast den 15 oktober varje år. Räkenskaperna ska åtföljas av ett yttrande från ett oberoende revisionsorgan som har upprättats i enlighet med internationellt vedertagna revisionsstandarder. I det yttrandet ska det fastställas om de kontrollsystem som införts fungerar tillfredsställande och är kostnadseffektiva, och om de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. Av det yttrandet ska det också framgå om revisionsarbetet föranleder tvivel beträffande vad som anges i de förvaltningsförklaringar som den internationella organisationen lämnat in, inbegripet information om misstänkta bedrägerier. Yttrandet ska innehålla en försäkran om att de utgifter som ingår i de betalningsansökningar som den internationella organisationen lämnar in till den förvaltande myndigheten är lagliga och korrekta.

8.   Utan att det påverkar befintliga möjligheter att utföra ytterligare revisioner enligt artikel 127 i budgetförordningen ska den förvaltande myndigheten upprätta den förvaltningsförklaring som avses i artikel 74.1 första stycket f i förordning (EU) 2021/1060. Den förvaltande myndigheten ska göra detta genom att förlita sig på de dokument som den internationella organisationen har tillhandahållit enligt punkterna 2–5 och 7 i den här artikeln i stället för att förlita sig på de förvaltningskontroller som avses i artikel 74.1 i förordning (EU) 2021/1060.

9.   Det dokument som fastställer villkoren för stöd och som avses enligt artikel 73.3 i förordning (EU) 2021/1060 ska innehålla de krav som anges i den här artikeln.

10.   Punkt 2 är inte tillämplig, och följaktligen ska en förvaltande myndighet vara skyldig att utföra förvaltningskontroller, om

| a) | den förvaltande myndigheten identifierar en särskild risk för oriktigheter eller tecken på bedrägerier avseende ett projekt som inleds eller genomförs av den internationella organisationen, |
| --- | --- |

a)

den förvaltande myndigheten identifierar en särskild risk för oriktigheter eller tecken på bedrägerier avseende ett projekt som inleds eller genomförs av den internationella organisationen,

| b) | den internationella organisationen inte lämnar in de dokument som avses i punkterna 2–5 och 7 till den förvaltande myndigheten, |
| --- | --- |

b)

den internationella organisationen inte lämnar in de dokument som avses i punkterna 2–5 och 7 till den förvaltande myndigheten,

| c) | de dokument som avses i punkterna 2–5 och 7 och som har lämnats in av den internationella organisationen är ofullständiga. |
| --- | --- |

c)

de dokument som avses i punkterna 2–5 och 7 och som har lämnats in av den internationella organisationen är ofullständiga.

11.   Om ett projekt i vilket en internationell organisation är stödmottagare enligt definitionen i artikel 2.9 i förordning (EU) 2021/1060 utgör en del av ett urval enligt artikel 79 i den förordningen får revisionsmyndigheten utföra sitt arbete på grundval av ett delurval av transaktioner som relaterar till det projektet. Om fel upptäcks i delurvalet får revisionsmyndigheten, om så är relevant, begära att den internationella organisationens revisor bedömer hela omfattningen av felen och det totala antalet fel i det projektet.

AVSNITT 3

Stöd och genomförande inom ramen för direkt eller indirekt förvaltning

Artikel 23

Tillämpningsområde

Kommissionen ska genomföra stöd enligt detta avsnitt antingen direkt i enlighet med artikel 62.1 första stycket a i budgetförordningen eller indirekt i enlighet med led c i det stycket.

Artikel 24

Stödberättigade enheter

1.   Följande enheter ska vara berättigade till unionsfinansiering:

| a) | Rättsliga enheter etablerade i






  i) | en medlemsstat eller ett utomeuropeiskt land eller territorium som är knutet till den, |
| --- | --- | --- |

a)

Rättsliga enheter etablerade i

i)

en medlemsstat eller ett utomeuropeiskt land eller territorium som är knutet till den,

| ii) | ett tredjeland som är associerat till fonden enligt ett särskilt avtal enligt artikel 7, under förutsättning att det omfattas av arbetsprogrammet och villkoren däri, |
| --- | --- |

ii)

ett tredjeland som är associerat till fonden enligt ett särskilt avtal enligt artikel 7, under förutsättning att det omfattas av arbetsprogrammet och villkoren däri,

| iii) | ett tredjeland som förtecknas i arbetsprogrammet, på de villkor som anges i punkt 3. |
| --- | --- |

iii)

ett tredjeland som förtecknas i arbetsprogrammet, på de villkor som anges i punkt 3.

| b) | Rättsliga enheter som inrättats enligt unionsrätten eller internationella organisationer som är relevanta för fonden. |
| --- | --- |

b)

Rättsliga enheter som inrättats enligt unionsrätten eller internationella organisationer som är relevanta för fonden.

2.   Fysiska personer är inte berättigade till unionsfinansiering.

3.   De enheter som avses i punkt 1 a iii ska delta som en del av ett konsortium som består av minst två oberoende enheter varav minst en är etablerad i en medlemsstat.

De enheter som deltar som en del av ett konsortium som avses i första stycket i denna punkt ska säkerställa att de åtgärder i vilka de deltar överensstämmer med principerna i stadgan och bidrar till att fondens mål uppnås.

Artikel 25

Unionsåtgärder

1.   På kommissionens initiativ får fonden användas för att finansiera unionsåtgärder som relaterar till fondens mål, i enlighet med bilaga III.

2.   Unionsåtgärder får tillhandahålla finansiering i alla former som anges i budgetförordningen, särskilt bidrag, priser och upphandling. De får också tillhandahålla finansiering i form av finansieringsinstrument inom ramen för blandfinansieringsinsatser.

3.   Bidrag som genomförs inom ramen för direkt förvaltning ska tilldelas och förvaltas i enlighet med avdelning VIII i budgetförordningen.

4.   Medlemmarna i den utvärderingskommitté som bedömer förslagen, som avses i artikel 150 i budgetförordningen, får vara externa experter.

5.   Bidrag till en ömsesidig försäkringsmekanism får täcka risken i samband med återkrav av medel från mottagare och ska betraktas som en tillräcklig garanti enligt budgetförordningen. Artikel 37.7 i förordning (EU) 2021/695 (37) ska tillämpas.

Artikel 26

Det europeiska migrationsnätverket

1.   Fonden ska stödja det europeiska migrationsnätverket och ge det ekonomiska stöd som behövs för dess verksamheter och framtida utveckling.

2.   Det belopp som ska göras tillgängligt för det europeiska migrationsnätverket på grundval av fondens årliga anslag och det arbetsprogram där prioriteringarna för dess verksamheter fastställs ska efter styrelsens godkännande antas av kommissionen i enlighet med artikel 4.5 a i beslut 2008/381/EG. Kommissionens beslut ska utgöra ett finansieringsbeslut i enlighet med artikel 110 i budgetförordningen. För att säkerställa att medel finns tillgängliga i god tid får kommissionen anta arbetsprogrammet för det europeiska migrationsnätverket i ett separat finansieringsbeslut.

3.   Ekonomiskt stöd för verksamheter som bedrivs av det europeiska migrationsnätverket ska ges i form av bidrag till de nationella kontaktpunkter som avses i artikel 3 i beslut 2008/381/EG eller upphandling, beroende på vad som är lämpligt, i enlighet med budgetförordningen.

Artikel 27

Blandfinansieringsinsatser

Blandfinansieringsinsatser som beslutas inom ramen för fonden ska genomföras i enlighet med förordning (EU) 2021/523 och avdelning X i budgetförordningen.

Artikel 28

Tekniskt bistånd på kommissionens initiativ

I enlighet med artikel 35 i förordning (EU) 2021/1060 får fonden stödja åtgärder för tekniskt bistånd som genomförs på kommissionens initiativ eller vägnar till en finansieringsgrad på 100 %.

Artikel 29

Revision

Revisioner av användningen av unionens bidrag som utförs av personer eller enheter, inbegripet av andra personer eller enheter än de som fått detta i uppdrag av unionens institutioner, organ eller byråer, ska ligga till grund för den övergripande försäkran enligt artikel 127 i budgetförordningen.

Artikel 30

Information, kommunikation och publicitet

1.   Mottagarna av unionsfinansiering ska framhålla att finansieringen kommer från unionen och säkerställa unionsfinansieringens synlighet, i synnerhet när de främjar åtgärderna och deras resultat, genom att tillhandahålla enhetlig, ändamålsenlig, meningsfull och proportionell riktad information till olika målgrupper, däribland medierna och allmänheten. Unionsfinansieringens synlighet ska säkerställas och sådan information tillhandahållas utom i vederbörligen motiverade fall där det inte är möjligt eller lämpligt att visa sådan information offentligt eller där utlämnandet av sådan informationen är begränsad enligt lag, särskilt av skäl som rör säkerhet, allmän ordning, brottsutredningar eller skydd av personuppgifter. För att säkerställa unionsfinansieringens synlighet ska mottagarna av unionsfinansieringen hänvisa till den finansieringens ursprung när de offentligt informerar om åtgärden och visa unionens emblem.

2.   För att nå ut till en så bred publik som möjligt ska kommissionen genomföra informations- och kommunikationsåtgärder avseende fonden, åtgärder som vidtagits inom ramen för fonden och erhållna resultat.

Finansiella medel som tilldelas fonden ska också bidra till den gemensamma kommunikationen om unionens politiska prioriteringar, i den mån dessa prioriteringar har anknytning till fondens mål.

3.   Kommissionen ska offentliggöra arbetsprogrammen för den tematiska del som avses i artikel 11. För stöd som tillhandahålls inom ramen för direkt eller indirekt förvaltning ska kommissionen offentliggöra den information som avses i artikel 38.2 i budgetförordningen på en allmänt tillgänglig webbplats och regelbundet uppdatera denna information. Den informationen ska offentliggöras i ett öppet, maskinläsbart format som tillåter att uppgifterna sorteras, är sökbara, extraheras och jämförs.

AVSNITT 4

Stöd och genomförande inom ramen för delad, direkt eller indirekt förvaltning

Artikel 31

Bistånd i nödsituationer

1.   Fonden ska tillhandahålla ekonomiskt stöd för att åtgärda brådskande och särskilda behov i händelse av vederbörligen motiverade nödsituationer som är en konsekvens av en eller flera av följande omständigheter:

| a) | En exceptionell migrationssituation som kännetecknas av en stor eller oproportionerlig inströmning av tredjelandsmedborgare i en eller flera medlemsstater vilken ställer betydande och omedelbara krav på de medlemsstaternas mottagnings- och förvarsanläggningar, asyl- och migrationshanteringssystem samt asyl- och migrationsförfaranden. |
| --- | --- |

a)

En exceptionell migrationssituation som kännetecknas av en stor eller oproportionerlig inströmning av tredjelandsmedborgare i en eller flera medlemsstater vilken ställer betydande och omedelbara krav på de medlemsstaternas mottagnings- och förvarsanläggningar, asyl- och migrationshanteringssystem samt asyl- och migrationsförfaranden.

| b) | En massiv tillströmning av fördrivna personer i den mening som avses i rådets direktiv 2001/55/EG (38). |
| --- | --- |

b)

En massiv tillströmning av fördrivna personer i den mening som avses i rådets direktiv 2001/55/EG (38).

| c) | En exceptionell migrationssituation i ett tredjeland, inbegripet då personer i behov av skydd kan vara strandsatta på grund av den politiska utvecklingen eller konflikter, särskilt då den kan påverka migrationsströmmarna mot unionen. |
| --- | --- |

c)

En exceptionell migrationssituation i ett tredjeland, inbegripet då personer i behov av skydd kan vara strandsatta på grund av den politiska utvecklingen eller konflikter, särskilt då den kan påverka migrationsströmmarna mot unionen.

Som en reaktion på sådana vederbörligen motiverade nödsituationer får kommissionen besluta att tillhandahålla bistånd i nödsituationer, inbegripet för frivillig omplacering, inom ramen för tillgängliga resurser. I sådana fall ska kommissionen i god tid underrätta Europaparlamentet och rådet om detta.

2.   Åtgärder i tredjeländer ska genomföras i enlighet med artikel 5.2 och 5.3.

3.   Bistånd i nödsituationer får anslås till medlemsstaternas program utöver anslaget enligt artikel 13.1 och bilaga I, förutsatt att det därefter är öronmärkt som sådant i medlemsstatens program. Den finansieringen får inte användas för andra åtgärder i medlemsstatens program, utom under vederbörligen motiverade omständigheter och om det godkänts av kommissionen genom ändring av medlemsstatens program. Förfinansiering för bistånd i nödsituationer får, om medel finns tillgängliga, uppgå till 95 % av unionens bidrag.

4.   Bidrag som genomförs inom ramen för direkt förvaltning ska tilldelas och förvaltas i enlighet med avdelning VIII i budgetförordningen.

5.   Om det är nödvändigt för att genomföra en åtgärd, får bistånd i nödsituationer täcka utgifter som uppkommit före den dag då bidragsansökan eller begäran om bistånd för den åtgärden lämnades in, förutsatt att utgifterna inte uppkom före den 1 januari 2021.

6.   När det föreligger vederbörligen motiverade och tvingande skäl till skyndsamhet och för att säkerställa att medel snabbt finns tillgängliga i tid, får kommissionen separat anta ett finansieringsbeslut som avses i artikel 110 i budgetförordningen för bistånd i nödsituationer genom en omedelbart tillämplig genomförandeakt i enlighet med det förfarande som avses i artikel 38.4. En sådan akt ska fortsätta att gälla under en period på högst 18 månader.

Artikel 32

Kumulativ och alternativ finansiering

1.   En åtgärd som har fått bidrag genom fonden får också erhålla bidrag från ett annat unionsprogram, inbegripet fonder inom ramen för delad förvaltning, förutsatt att bidragen inte täcker samma kostnader. Reglerna för det relevanta unionsprogrammet ska tillämpas för det motsvarande bidraget till åtgärden. Den kumulativa finansieringen får inte överstiga de totala stödberättigande kostnaderna för åtgärden. Stödet från de olika unionsprogrammen får beräknas proportionellt i enlighet med de dokument som anger villkoren för stödet.

2.   I enlighet med artikel 73.4 i förordning (EU) 2021/1060 får Eruf eller ESF+ ge stöd till åtgärder som tilldelats en spetskompetensstämpel enligt definitionen i artikel 2.45 i den förordningen. För att tilldelas en spetskompetensstämpel ska åtgärderna uppfylla följande kumulativa villkor:

| a) | De har bedömts i en ansökningsomgång inom ramen för fonden. |
| --- | --- |

a)

De har bedömts i en ansökningsomgång inom ramen för fonden.

| b) | De uppfyller minimikvalitetskraven i den ansökningsomgången. |
| --- | --- |

b)

De uppfyller minimikvalitetskraven i den ansökningsomgången.

| c) | De kan inte finansieras inom ramen för den ansökningsomgången på grund av budgetbegränsningar. |
| --- | --- |

c)

De kan inte finansieras inom ramen för den ansökningsomgången på grund av budgetbegränsningar.

AVSNITT 5

Övervakning, rapportering och utvärdering

Underavsnitt 1

Gemensamma bestämmelser

Artikel 33

Övervakning och rapportering

1.   I enlighet med rapporteringskraven i artikel 41.3 första stycket h iii i budgetförordningen ska kommissionen inför Europaparlamentet och rådet lägga fram information om de centrala prestationsindikatorer som förtecknas i bilaga V till den här förordningen.

2.   Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 37 för att ändra bilaga V i syfte att göra nödvändiga anpassningar av de centrala prestationsindikatorer som förtecknas i den bilagan.

3.   I bilaga VIII fastställs indikatorerna för rapportering om fondens framsteg när det gäller att uppnå de specifika mål som anges i artikel 3.2. För outputindikatorer ska utgångsvärdet fastställas till noll. Delmålen för 2024 och målen för 2029 ska vara kumulativa.

4.   Systemet för prestationsrapportering ska säkerställa att uppgifter för övervakning av programmets genomförande och resultat samlas in effektivt, på ett ändamålsenligt sätt och i god tid. För detta ändamål ska mottagare av unionsmedel, och när så är lämpligt medlemsstaterna, omfattas av proportionella rapporteringskrav.

5.   För att säkerställa en ändamålsenlig bedömning av fondens framsteg när det gäller att uppnå dess mål ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 37 i syfte att ändra bilaga VIII för att se över eller komplettera indikatorerna där det anses nödvändigt och i syfte att komplettera denna förordning med bestämmelser om inrättande av en ram för övervakning och utvärdering, inbegripet för projektinformation som ska tillhandahållas av medlemsstaterna. Eventuella ändringar av bilaga VIII ska endast tillämpas på projekt som väljs ut efter det att de ändringarna har trätt i kraft.

Artikel 34

Utvärdering

1.   Kommissionen ska senast den 31 december 2024 genomföra en halvtidsutvärdering av denna förordning. Utöver det som föreskrivs i artikel 45.1 i förordning (EU) 2021/1060 ska halvtidsutvärderingen bedöma följande:

| a) | Fondens ändamålsenlighet, inbegripet de framsteg som gjorts för att uppnå dess mål, med beaktande av all relevant information som redan finns tillgänglig, särskilt de årliga prestationsrapporter som avses i artikel 35 och de output- och resultatindikatorer som anges i bilaga VIII. |
| --- | --- |

a)

Fondens ändamålsenlighet, inbegripet de framsteg som gjorts för att uppnå dess mål, med beaktande av all relevant information som redan finns tillgänglig, särskilt de årliga prestationsrapporter som avses i artikel 35 och de output- och resultatindikatorer som anges i bilaga VIII.

| b) | Effektiviteten i användningen av de medel som anslagits till fonden och effektiviteten i de förvaltnings- och kontrollåtgärder som införts för att genomföra den. |
| --- | --- |

b)

Effektiviteten i användningen av de medel som anslagits till fonden och effektiviteten i de förvaltnings- och kontrollåtgärder som införts för att genomföra den.

| c) | Den fortsatta relevansen och lämpligheten i de genomförandeåtgärder som förtecknas i bilaga II. |
| --- | --- |

c)

Den fortsatta relevansen och lämpligheten i de genomförandeåtgärder som förtecknas i bilaga II.

| d) | Samordningen, samstämmigheten och komplementariteten mellan de åtgärder som får stöd genom fonden och det stöd som ges genom andra unionsfonder. |
| --- | --- |

d)

Samordningen, samstämmigheten och komplementariteten mellan de åtgärder som får stöd genom fonden och det stöd som ges genom andra unionsfonder.

| e) | Unionsmervärdet av de åtgärder som genomförs inom ramen för fonden. |
| --- | --- |

e)

Unionsmervärdet av de åtgärder som genomförs inom ramen för fonden.

Den halvtidsutvärderingen ska ta hänsyn till resultaten av efterhandsutvärderingen av verkan av Asyl-, migrations- och integrationsfonden för perioden 2014–2020.

2.   Utöver vad som föreskrivs i artikel 45.2 i förordning (EU) 2021/1060 ska efterhandsutvärderingen omfatta de delar som förtecknas i punkt 1 i den här artikeln. Dessutom ska fondens verkningar utvärderas.

3.   Halvtidsutvärderingen och efterhandsutvärderingen ska genomföras i god tid i syfte att bidra till beslutsprocessen, inbegripet i förekommande fall till översynen av denna förordning.

4.   Kommissionen ska i halvtidsutvärderingen och efterhandsutvärderingen särskilt uppmärksamma utvärderingen av åtgärder som genomförts med, i eller i förhållande till tredjeländer i enlighet med artiklarna 7, 16.11 och 24.

Underavsnitt 2

Regler för delad förvaltning

Artikel 35

Årliga prestationsrapporter

1.   Senast den 15 februari 2023, och senast den 15 februari varje efterföljande år till och med 2031, ska medlemsstaterna till kommissionen lämna in en årlig prestationsrapport enligt artikel 41.7 i förordning (EU) 2021/1060.

Rapporteringsperioden ska omfatta det senaste räkenskapsår, enligt definitionen i artikel 2.29 i förordning (EU) 2021/1060, som föregår det år då rapporten lämnas in. Den rapport som lämnas in senast den 15 februari 2023 ska omfatta perioden från och med den 1 januari 2021.

2.   De årliga prestationsrapporterna ska särskilt innehålla uppgifter om

| a) | framstegen med att genomföra medlemsstatens program och att uppnå de delmål och mål som anges däri, med hänsyn till de senaste uppgifter som krävs enligt artikel 42 i förordning (EU) 2021/1060, |
| --- | --- |

a)

framstegen med att genomföra medlemsstatens program och att uppnå de delmål och mål som anges däri, med hänsyn till de senaste uppgifter som krävs enligt artikel 42 i förordning (EU) 2021/1060,

| b) | eventuella problem som påverkar medlemsstatens programs prestation och de åtgärder som vidtagits för att lösa dem, inbegripet information om eventuella motiverat yttrande från kommissionen avseende överträdelseförfaranden enligt artikel 258 i EUF-fördraget rörande fondens genomförande, |
| --- | --- |

b)

eventuella problem som påverkar medlemsstatens programs prestation och de åtgärder som vidtagits för att lösa dem, inbegripet information om eventuella motiverat yttrande från kommissionen avseende överträdelseförfaranden enligt artikel 258 i EUF-fördraget rörande fondens genomförande,

| c) | komplementariteten mellan de åtgärder som får stöd genom fonden och det stöd som ges genom andra unionsfonder, särskilt åtgärder som vidtagits i eller i förhållande till tredjeländer, |
| --- | --- |

c)

komplementariteten mellan de åtgärder som får stöd genom fonden och det stöd som ges genom andra unionsfonder, särskilt åtgärder som vidtagits i eller i förhållande till tredjeländer,

| d) | medlemsstatens programs bidrag till genomförandet av relevanta delar av unionens regelverk och handlingsplaner samt till samarbetet och solidariteten mellan medlemsstaterna, |
| --- | --- |

d)

medlemsstatens programs bidrag till genomförandet av relevanta delar av unionens regelverk och handlingsplaner samt till samarbetet och solidariteten mellan medlemsstaterna,

| e) | genomförandet av kommunikations- och synlighetsåtgärder, |
| --- | --- |

e)

genomförandet av kommunikations- och synlighetsåtgärder,

| f) | uppfyllandet av de tillämpliga nödvändiga villkoren och tillämpningen av dem under hela programperioden, i synnerhet överensstämmelsen med grundläggande rättigheter, |
| --- | --- |

f)

uppfyllandet av de tillämpliga nödvändiga villkoren och tillämpningen av dem under hela programperioden, i synnerhet överensstämmelsen med grundläggande rättigheter,

| g) | antalet personer som tagits emot genom vidarebosättning och humanitärt mottagande, med hänvisning till de belopp som anges i artikel 19, |
| --- | --- |

g)

antalet personer som tagits emot genom vidarebosättning och humanitärt mottagande, med hänvisning till de belopp som anges i artikel 19,

| h) | antalet sökande av internationellt skydd och personer som beviljats internationellt skydd som överförts från en medlemsstat till en annan enligt artikel 20, |
| --- | --- |

h)

antalet sökande av internationellt skydd och personer som beviljats internationellt skydd som överförts från en medlemsstat till en annan enligt artikel 20,

| i) | genomförandet av projekt i eller i förhållande till ett tredjeland. |
| --- | --- |

i)

genomförandet av projekt i eller i förhållande till ett tredjeland.

De årliga prestationsrapporterna ska innehålla en sammanfattning som omfattar alla led i första stycket i denna punkt. Kommissionen ska säkerställa att de sammanfattningar som medlemsstaterna tillhandahåller översätts till alla unionens officiella språk och offentliggörs.

3.   Kommissionen får lämna synpunkter på årliga prestationsrapporter inom två månader efter dagen för mottagandet av dessa. Om kommissionen inte lämnar synpunkter inom denna tidsfrist ska rapporten anses vara godkänd.

4.   Kommissionen ska, på sin webbplats, tillhandahålla länkar till de webbplatser som avses i artikel 49.1 i förordning (EU) 2021/1060.

5.   I syfte att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna artikel ska kommissionen anta en genomförandeakt, genom vilken mallen för den årliga prestationsrapporten fastställs. Denna genomförandeakt ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 38.2.

Artikel 36

Övervakning och rapportering inom ramen för delad förvaltning

1.   Övervakning och rapportering i enlighet med avdelning IV i förordning (EU) 2021/1060 ska, i förekommande fall, använda koderna för de interventionstyper som anges i bilaga VI till den här förordningen. För att hantera oförutsedda eller nya omständigheter och för att säkerställa ett ändamålsenligt genomförande av finansieringen ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 37 i den här förordningen för att ändra bilaga VI.

2.   Indikatorerna i bilaga VIII till denna förordning ska användas i enlighet med artiklarna 16.1, 22 och 42 i förordning (EU) 2021/1060.

Kapitel III

Övergångs- och slutbestämmelser

Artikel 37

Utövande av delegeringen

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 5.1 andra stycket samt artiklarna 16.9, 19.9, 20.9, 21.5, 33.2, 33.5 och 36.1 ges till kommissionen till och med den 31 december 2027.

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artikel 5.1 andra stycket samt artiklarna 16.9, 19.9, 20.9, 21.5, 33.2, 33.5 och 36.1 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning.

5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6.   En delegerad akt som antas enligt artikel 5.1 andra stycket samt artiklarna 16.9, 19.9, 20.9, 21.5, 33.2, 33.5 eller 36.1 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Artikel 38

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av kommittén för fonderna för inrikes frågor som inrättats genom artikel 32 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1148 (39). Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 4 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

3.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

Om kommittén inte avger något yttrande, ska kommissionen inte anta utkastet till genomförandeakt och artikel 5.4 tredje stycket i förordning (EU) nr 182/2011 ska tillämpas.

4.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 8 i förordning (EU) nr 182/2011 jämförd med artikel 5 i den förordningen tillämpas.

Artikel 39

Övergångsbestämmelser

1.   Denna förordning ska inte påverka det fortsatta genomförandet eller ändringar av de åtgärder som inletts enligt förordning (EU) nr 516/2014, som ska fortsätta att tillämpas på dessa åtgärder fram till dess att de avslutas.

2.   Finansieringsramen för fonden får också omfatta de utgifter för tekniskt och administrativt bistånd som är nödvändiga för att säkerställa övergången mellan fonden och de åtgärder som antagits enligt förordning (EU) nr 516/2014.

3.   I enlighet med artikel 193.2 andra stycket a i budgetförordningen får, med beaktande av det försenade ikraftträdandet av den här förordningen, och för att säkerställa kontinuitet, för en begränsad period, kostnader som uppkommit för åtgärder som får stöd enligt den här förordningen inom ramen för direkt förvaltning och som redan har inletts anses vara stödberättigande från och med den 1 januari 2021, även om dessa kostnader uppkom innan bidragsansökan eller begäran om bistånd lämnades in.

4.   Medlemsstaterna får efter den 1 januari 2021 fortsätta att stödja ett projekt som valts ut och inletts enligt förordning (EU) nr 516/2014, i enlighet med förordning (EU) nr 514/2014, under förutsättning att alla följande villkor är uppfyllda:

| a) | Projektet omfattar två etapper som går att identifiera ur ekonomisk synvinkel med separata verifieringskedjor. |
| --- | --- |

a)

Projektet omfattar två etapper som går att identifiera ur ekonomisk synvinkel med separata verifieringskedjor.

| b) | Projektets totala kostnad överstiger 500 000 EUR. |
| --- | --- |

b)

Projektets totala kostnad överstiger 500 000 EUR.

| c) | Betalningar som den ansvariga myndigheten gjort till bidragsmottagare för projektets första etapp ska ingå i betalningsansökningar till kommissionen enligt förordning (EU) nr 514/2014 och utgifter för projektets andra etapp ska ingå i betalningsansökningar enligt förordning (EU) 2021/1060. |
| --- | --- |

c)

Betalningar som den ansvariga myndigheten gjort till bidragsmottagare för projektets första etapp ska ingå i betalningsansökningar till kommissionen enligt förordning (EU) nr 514/2014 och utgifter för projektets andra etapp ska ingå i betalningsansökningar enligt förordning (EU) 2021/1060.

| d) | Projektets andra etapp följer tillämplig rätt och är berättigad till stöd från fonden enligt den här förordningen och förordning (EU) 2021/1060. |
| --- | --- |

d)

Projektets andra etapp följer tillämplig rätt och är berättigad till stöd från fonden enligt den här förordningen och förordning (EU) 2021/1060.

| e) | Medlemsstaten åtar sig att slutföra projektet, göra det operativt och rapportera om det i den årliga prestationsrapport som ska lämnas in senast den 15 februari 2024. |
| --- | --- |

e)

Medlemsstaten åtar sig att slutföra projektet, göra det operativt och rapportera om det i den årliga prestationsrapport som ska lämnas in senast den 15 februari 2024.

Bestämmelserna i den här förordningen och i förordning (EU) 2021/1060 ska tillämpas på andra etappen i ett sådant projekt enligt vad som anges i första stycket i denna punkt.

Denna punkt ska endast tillämpas på projekt som har valts ut inom ramen för delad förvaltning enligt förordning (EU) nr 514/2014.

Artikel 40

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2021.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i medlemsstaterna i enlighet med fördragen.

Utfärdad i Strasbourg den 7 juli 2021.

På Europaparlamentets vägnar

D.M. SASSOLI

Ordförande

På rådets vägnar

A. LOGAR

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 62, 15.2.2019, s. 184.

1

(2)  
  EUT C 461, 21.12.2018, s. 147.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 13 mars 2019 (EUT C 23, 21.1.2021, s. 356) och rådets ståndpunkt vid första behandlingen av den 14 juni 2021 (EUT C 259, 2.7.2021, s. 1). Europaparlamentets ståndpunkt av den 6 juli 2021 (ännu inte offentliggjord i EUT).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 573/2007/EG av den 23 maj 2007 om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2008–2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” och om upphävande av rådets beslut 2004/904/EG (EUT L 144, 6.6.2007, s. 1).

4

(5)  Rådets beslut 2007/435/EG av den 25 juni 2007 om inrättande av Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare för perioden 2007–2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” (EUT L 168, 28.6.2007, s. 18).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 575/2007/EG av den 23 maj 2007 om inrättande av Europeiska återvändandefonden för perioden 2008–2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” (EUT L 144, 6.6.2007, s. 45).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 516/2014 av den 16 april 2014 om inrättande av asyl-, migrations- och integrationsfonden, om ändring av rådets beslut 2008/381/EG och om upphävande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 573/2007/EG och nr 575/2007/EG och rådets beslut 2007/435/EG (EUT L 150, 20.5.2014, s. 168).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 439/2010 av den 19 maj 2010 om inrättande av ett europeiskt stödkontor för asylfrågor (EUT L 132, 29.5.2010, s. 11).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1057 av den 24 juni 2021 om inrättande av Europeiska socialfonden+ (ESF+) och om upphävande av förordning (EU) nr 1296/2013 (EUT L 231, 30.6.2021, s. 21).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1058 av den 24 juni 2021 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden (EUT L 231, 30.6.2021, s. 60).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/115/EG av den 16 december 2008 om gemensamma normer och förfaranden för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna (EUT L 348, 24.12.2008, s. 98).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/52/EG av den 18 juni 2009 om minimistandarder för sanktioner och åtgärder mot arbetsgivare för tredjelandsmedborgare som vistas olagligt (EUT L 168, 30.6.2009, s. 24).

12

(13)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/36/EU av den 5 april 2011 om förebyggande och bekämpande av människohandel, om skydd av dess offer och om ersättande av rådets rambeslut 2002/629/RIF (EUT L 101, 15.4.2011, s. 1).

13

(14)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1896 av den 13 november 2019 om den europeiska gräns- och kustbevakningen och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1052/2013 och (EU) 2016/1624 (EUT L 295, 14.11.2019, s. 1).

14

(15)  Rådets förordning (EU) nr 1053/2013 av den 7 oktober 2013 om inrättande av en utvärderings- och övervakningsmekanism för kontroll av tillämpningen av Schengenregelverket och om upphävande av verkställande kommitténs beslut av den 16 september 1998 om inrättande av Ständiga kommittén för genomförande av Schengenkonventionen (EUT L 295, 6.11.2013, s. 27).

15

(16)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (EUT L 231, 30.6.2021, s. 159).

16

(17)  Rådets beslut 2008/381/EG av den 14 maj 2008 om inrättande av ett europeiskt migrationsnätverk (EUT L 131, 21.5.2008, s. 7).

17

(18)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 av den 24 mars 2021 om inrättande av InvestEU-programmet och om ändring av förordning (EU) 2015/1017 (EUT L 107, 26.3.2021, s. 30).

18

(19)  
  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

19

(20)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

20

(21)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (EUT L 248, 18.9.2013, s. 1).

21

(22)  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (EGT L 312, 23.12.1995, s. 1).

22

(23)  Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (EGT L 292, 15.11.1996, s. 2).

23

(24)  Rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (EUT L 283, 31.10.2017, s. 1).

24

(25)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (EUT L 198, 28.7.2017, s. 29).

25

(26)  Rådets beslut 2013/755/EU av den 25 november 2013 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska unionen (ULT-beslutet) (EUT L 344, 19.12.2013, s. 1).

26

(27)  
  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

27

(28)  
  EUT L 282, 19.10.2016, s. 4.

28

(29)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 av den 18 juni 2020 om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar och om ändring av förordning (EU) 2019/2088 (EUT L 198, 22.6.2020, s. 13).

29

(30)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 514/2014 av den 16 april 2014 om allmänna bestämmelser för asyl-, migrations- och integrationsfonden och om ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering (EUT L 150, 20.5.2014, s. 112).

30

(31)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

31

(32)  Rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 (EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 11).

32

(33)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/32/EU av den 26 juni 2013 om gemensamma förfaranden för att bevilja och återkalla internationellt skydd (EUT L 180, 29.6.2013, s. 60).

33

(34)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/95/EU av den 13 december 2011 om normer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer ska anses berättigade till internationellt skydd, för en enhetlig status för flyktingar eller personer som uppfyller kraven för att betecknas som subsidiärt skyddsbehövande, och för innehållet i det beviljade skyddet (EUT L 337, 20.12.2011, s. 9).

34

(35)  Rådets förordning (EG) nr 168/2007 av den 15 februari 2007 om inrättande av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (EUT L 53, 22.2.2007, s. 1).

35

(36)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 604/2013 av den 26 juni 2013 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har lämnat in i någon medlemsstat (EUT L 180, 29.6.2013, s. 31).

36

(37)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 av den 28 april 2021 om inrättande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation, om fastställande av dess regler för deltagande och spridning och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1290/2013 och (EU) nr 1291/2013 (EUT L 170, 12.5.2021, s. 1).

37

(38)  Rådets direktiv 2001/55/EG av den 20 juli 2001 om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta (EGT L 212, 7.8.2001, s. 12).

38

(39)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1148 av den 7 juli 2021 om inrättande, som en del av Fonden för integrerad gränsförvaltning, av instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (se sidan 48 i detta nummer av EUT).

39

---

BILAGA I

KRITERIER FÖR TILLDELNING AV MEDEL TILL MEDLEMSSTATERNAS PROGRAM

1.

| a) | I början av programperioden ska varje medlemsstat erhålla ett fast belopp på 8 000 000 EUR från fonden, med undantag för Cypern, Malta och Grekland, som vardera ska erhålla ett fast belopp på 28 000 000 EUR. |
| --- | --- |

a)

I början av programperioden ska varje medlemsstat erhålla ett fast belopp på 8 000 000 EUR från fonden, med undantag för Cypern, Malta och Grekland, som vardera ska erhålla ett fast belopp på 28 000 000 EUR.

| b) | De återstående budgetmedel som avses i artikel 13 ska fördelas på grundval av följande kriterier:






  — | 35 % för asyl. |
| --- | --- | --- |

b)

De återstående budgetmedel som avses i artikel 13 ska fördelas på grundval av följande kriterier:

—

35 % för asyl.

| — | 30 % för laglig migration och integration. |
| --- | --- |

—

30 % för laglig migration och integration.

| — | 35 % för bekämpning av irreguljär migration inbegripet återvändande. |
| --- | --- |

—

35 % för bekämpning av irreguljär migration inbegripet återvändande.

| 2. | Följande kriterier på asylområdet ska beaktas och ska viktas enligt följande:






  a) | 30 % i proportion till det antal personer som ingår i en av följande kategorier:






  — | En tredjelandsmedborgare eller statslös person som har beviljats sådan status som anges i Genèvekonventionen av den 28 juli 1951 om flyktingars rättsliga ställning, i dess ändrade lydelse enligt New York-protokollet av den 31 januari 1967. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

30 % i proportion till det antal personer som ingår i en av följande kategorier:

—

En tredjelandsmedborgare eller statslös person som har beviljats sådan status som anges i Genèvekonventionen av den 28 juli 1951 om flyktingars rättsliga ställning, i dess ändrade lydelse enligt New York-protokollet av den 31 januari 1967.

| — | En tredjelandsmedborgare eller statslös person som åtnjuter en form av subsidiärt skydd i den mening som avses i direktiv 2011/95/EU. |
| --- | --- |

—

En tredjelandsmedborgare eller statslös person som åtnjuter en form av subsidiärt skydd i den mening som avses i direktiv 2011/95/EU.

| — | En tredjelandsmedborgare eller statslös person som åtnjuter tillfälligt skydd enligt vad som avses i direktiv 2001/55/EG (1). |
| --- | --- |

—

En tredjelandsmedborgare eller statslös person som åtnjuter tillfälligt skydd enligt vad som avses i direktiv 2001/55/EG (1).

| b) | 60 % i proportion till det antal tredjelandsmedborgare eller statslösa personer som har ansökt om internationellt skydd. |
| --- | --- |

b)

60 % i proportion till det antal tredjelandsmedborgare eller statslösa personer som har ansökt om internationellt skydd.

| c) | 10 % i proportion till det antal tredjelandsmedborgare eller statslösa personer som håller på att vidarebosättas eller har vidarebosatts i en medlemsstat. |
| --- | --- |

c)

10 % i proportion till det antal tredjelandsmedborgare eller statslösa personer som håller på att vidarebosättas eller har vidarebosatts i en medlemsstat.

| 3. | Följande kriterier på området laglig migration och integration ska beaktas och ska viktas enligt följande:






  a) | 50 % i proportion till det totala antalet tredjelandsmedborgare som lagligen vistas i en medlemsstat. |
| --- | --- | --- |

3.

a)

50 % i proportion till det totala antalet tredjelandsmedborgare som lagligen vistas i en medlemsstat.

| b) | 50 % i proportion till det antal tredjelandsmedborgare som har erhållit ett första uppehållstillstånd. Följande personkategorier ska dock inte omfattas:






  — | Tredjelandsmedborgare som erhåller ett första anställningsrelaterat uppehållstillstånd med en giltighetstid på mindre än tolv månader. |
| --- | --- | --- |

b)

50 % i proportion till det antal tredjelandsmedborgare som har erhållit ett första uppehållstillstånd. Följande personkategorier ska dock inte omfattas:

—

Tredjelandsmedborgare som erhåller ett första anställningsrelaterat uppehållstillstånd med en giltighetstid på mindre än tolv månader.

| — | Tredjelandsmedborgare som har beviljats inresa och vistelse för studier, elevutbyte, oavlönad yrkesutbildning eller volontärarbete enligt rådets direktiv 2004/114/EG (2) eller, i tillämpliga fall, Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/801 (3). |
| --- | --- |

—

Tredjelandsmedborgare som har beviljats inresa och vistelse för studier, elevutbyte, oavlönad yrkesutbildning eller volontärarbete enligt rådets direktiv 2004/114/EG (2) eller, i tillämpliga fall, Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/801 (3).

| — | Tredjelandsmedborgare som har beviljats inresa och vistelse i forskningssyfte enligt rådets direktiv 2005/71/EG (4) eller, i tillämpliga fall, direktiv (EU) 2016/801. |
| --- | --- |

—

Tredjelandsmedborgare som har beviljats inresa och vistelse i forskningssyfte enligt rådets direktiv 2005/71/EG (4) eller, i tillämpliga fall, direktiv (EU) 2016/801.

| 4. | Följande kriterier på området bekämpning av irreguljär migration samt återvändande ska beaktas och ska viktas enligt följande:






  a) | 70 % i proportion till antalet tredjelandsmedborgare som inte eller inte längre uppfyller villkoren för inresa till och vistelse på medlemsstatens territorium och som är föremål för ett beslut om återvändande enligt nationell rätt, dvs. ett förvaltnings- eller domstolsbeslut som fastslår eller förklarar att vistelsen är olaglig och ålägger en person att återvända. |
| --- | --- | --- |

4.

a)

70 % i proportion till antalet tredjelandsmedborgare som inte eller inte längre uppfyller villkoren för inresa till och vistelse på medlemsstatens territorium och som är föremål för ett beslut om återvändande enligt nationell rätt, dvs. ett förvaltnings- eller domstolsbeslut som fastslår eller förklarar att vistelsen är olaglig och ålägger en person att återvända.

| b) | 30 % i proportion till det antal tredjelandsmedborgare som faktiskt har lämnat medlemsstatens territorium till följd av ett förvaltnings- eller domstolsbeslut om utvisning, oberoende av om det rör sig om ett frivilligt eller påtvingat återvändande. |
| --- | --- |

b)

30 % i proportion till det antal tredjelandsmedborgare som faktiskt har lämnat medlemsstatens territorium till följd av ett förvaltnings- eller domstolsbeslut om utvisning, oberoende av om det rör sig om ett frivilligt eller påtvingat återvändande.

| 5. | För det ursprungliga anslaget ska referenssiffrorna grunda sig på de årliga statistiska uppgifterna från kommissionen (Eurostat) för åren 2017, 2018 och 2019, på grundval av uppgifter som lämnats av medlemsstaterna före den dag då denna förordning börjar tillämpas i enlighet med unionsrätten. För halvtidsöversynen ska referenssiffrorna grunda sig på de årliga statistiska uppgifter som tagits fram av kommissionen (Eurostat) för åren 2021, 2022 och 2023 på grundval av uppgifter som lämnats av medlemsstaterna i enlighet med unionsrätten. Om medlemsstaterna inte har förelagt kommissionen (Eurostat) statistiken i fråga ska de lämna preliminära uppgifter så snart som möjligt. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Innan kommissionen (Eurostat) godtar de uppgifter som avses i punkt 5 som referenssiffror ska den bedöma de statistiska uppgifternas kvalitet, jämförbarhet och fullständighet i enlighet med normala operativa förfaranden. På begäran av kommissionen (Eurostat) ska medlemsstaterna lägga fram de uppgifter som krävs för att göra detta. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  Uppgifterna ska beaktas endast vid aktivering av direktiv 2001/55/EG.

1

(2)  Rådets direktiv 2004/114/EG av den 13 december 2004 om villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för studier, elevutbyte, oavlönad yrkesutbildning eller volontärarbete (EUT L 375, 23.12.2004, s. 12).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/801 av den 11 maj 2016 om villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för forskning, studier, praktik, volontärarbete, deltagande i elevutbytesprogram eller utbildningsprojekt och för au pairarbete (EUT L 132, 21.5.2016, s. 21).

3

(4)  Rådets direktiv 2005/71/EG av den 12 oktober 2005 om ett särskilt förfarande för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i forskningssyfte (EUT L 289, 3.11.2005, s. 15).

4

---

BILAGA II

GENOMFÖRANDEÅTGÄRDER

1.

| a) | Säkerställande av en enhetlig tillämpning av unionens regelverk och prioriteringar som har samband med det gemensamma europeiska asylsystemet. |
| --- | --- |

a)

Säkerställande av en enhetlig tillämpning av unionens regelverk och prioriteringar som har samband med det gemensamma europeiska asylsystemet.

| b) | Stöd till kapaciteten i medlemsstaternas asylsystem såvitt avser infrastrukturer och tjänster när så krävs, även på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

b)

Stöd till kapaciteten i medlemsstaternas asylsystem såvitt avser infrastrukturer och tjänster när så krävs, även på lokal och regional nivå.

| c) | Stärkande av samarbetet och partnerskapet med tredjeländer för migrationshantering, bland annat genom att stärka deras kapacitet att förbättra skyddet för personer i behov av internationellt skydd inom ramen för globalt samarbete. |
| --- | --- |

c)

Stärkande av samarbetet och partnerskapet med tredjeländer för migrationshantering, bland annat genom att stärka deras kapacitet att förbättra skyddet för personer i behov av internationellt skydd inom ramen för globalt samarbete.

| d) | Tillhandahållande av tekniskt och operativt bistånd till en eller flera medlemsstater, inbegripet i samarbete med Easo. |
| --- | --- |

d)

Tillhandahållande av tekniskt och operativt bistånd till en eller flera medlemsstater, inbegripet i samarbete med Easo.

2.

| a) | Stöd till utvecklingen och genomförandet av politik som främjar laglig migration och genomförandet av unionens regelverk om laglig migration, inklusive familjeåterförening och efterlevnaden av arbetsnormer. |
| --- | --- |

a)

Stöd till utvecklingen och genomförandet av politik som främjar laglig migration och genomförandet av unionens regelverk om laglig migration, inklusive familjeåterförening och efterlevnaden av arbetsnormer.

| b) | Stöd till åtgärder för att underlätta reguljär inresa och bosättning i unionen. |
| --- | --- |

b)

Stöd till åtgärder för att underlätta reguljär inresa och bosättning i unionen.

| c) | Stärkande av samarbetet och partnerskapet med tredjeländer för migrationshantering, inbegripet genom lagliga inresevägar till unionen, inom ramen för globalt samarbete på migrationsområdet. |
| --- | --- |

c)

Stärkande av samarbetet och partnerskapet med tredjeländer för migrationshantering, inbegripet genom lagliga inresevägar till unionen, inom ramen för globalt samarbete på migrationsområdet.

| d) | Främjande av integrationsåtgärder för social och ekonomisk delaktighet för tredjelandsmedborgare, och skyddsåtgärder för utsatta personer i samband med integrationsåtgärder, underlättande av familjeåterförening och förberedande åtgärder för att tredjelandsmedborgare ska kunna delta aktivt i och accepteras av det mottagande samhället, genom medverkan av nationella och särskilt regionala eller lokala myndigheter och civilsamhällesorganisationer, inbegripet flyktingorganisationer och migrantledda organisationer samt arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

d)

Främjande av integrationsåtgärder för social och ekonomisk delaktighet för tredjelandsmedborgare, och skyddsåtgärder för utsatta personer i samband med integrationsåtgärder, underlättande av familjeåterförening och förberedande åtgärder för att tredjelandsmedborgare ska kunna delta aktivt i och accepteras av det mottagande samhället, genom medverkan av nationella och särskilt regionala eller lokala myndigheter och civilsamhällesorganisationer, inbegripet flyktingorganisationer och migrantledda organisationer samt arbetsmarknadens parter.

3.

| a) | Säkerställande av en enhetlig tillämpning av unionens regelverk och politiska prioriteringar i fråga om infrastruktur, förfaranden och tjänster. |
| --- | --- |

a)

Säkerställande av en enhetlig tillämpning av unionens regelverk och politiska prioriteringar i fråga om infrastruktur, förfaranden och tjänster.

| b) | Stöd till en integrerad och samordnad strategi för hantering av återvändande på unions- och medlemsstatsnivå och för kapacitetsutveckling för ett ändamålsenligt, värdigt och hållbart återvändande samt för att minska incitamenten för irreguljär migration. |
| --- | --- |

b)

Stöd till en integrerad och samordnad strategi för hantering av återvändande på unions- och medlemsstatsnivå och för kapacitetsutveckling för ett ändamålsenligt, värdigt och hållbart återvändande samt för att minska incitamenten för irreguljär migration.

| c) | Stöd vid frivilligt återvändande, spårande av familjemedlemmar och återintegrering, med samtidig respekt för barnets bästa. |
| --- | --- |

c)

Stöd vid frivilligt återvändande, spårande av familjemedlemmar och återintegrering, med samtidig respekt för barnets bästa.

| d) | Stärkande av samarbetet med tredjeländer och deras kapacitet i fråga om återtagande och hållbart återvändande. |
| --- | --- |

d)

Stärkande av samarbetet med tredjeländer och deras kapacitet i fråga om återtagande och hållbart återvändande.

4.

| a) | Stärkande av solidariteten och samarbetet med tredjeländer som påverkas av migrationsflöden, bland annat genom vidarebosättning i unionen och genom andra lagliga vägar till skydd i unionen. |
| --- | --- |

a)

Stärkande av solidariteten och samarbetet med tredjeländer som påverkas av migrationsflöden, bland annat genom vidarebosättning i unionen och genom andra lagliga vägar till skydd i unionen.

| b) | Stöd till överföringar från en medlemsstat till en annan av sökande av internationellt skydd eller personer som beviljats internationellt skydd. |
| --- | --- |

b)

Stöd till överföringar från en medlemsstat till en annan av sökande av internationellt skydd eller personer som beviljats internationellt skydd.

---

BILAGA III

STÖDETS TILLÄMPNINGSOMRÅDE

1.

| a) | Inrättande och utveckling av nationella, regionala och lokala strategier för asyl, laglig migration, integration, återvändande och irreguljär migration i enlighet med relevant unionsregelverk. |
| --- | --- |

a)

Inrättande och utveckling av nationella, regionala och lokala strategier för asyl, laglig migration, integration, återvändande och irreguljär migration i enlighet med relevant unionsregelverk.

| b) | Inrättande av administrativa strukturer, verktyg och system, inklusive IKT-system, och utbildning av personal, inbegripet personal vid lokala myndigheter och andra berörda parter, där så är lämpligt i samarbete med relevanta decentraliserade byråer. |
| --- | --- |

b)

Inrättande av administrativa strukturer, verktyg och system, inklusive IKT-system, och utbildning av personal, inbegripet personal vid lokala myndigheter och andra berörda parter, där så är lämpligt i samarbete med relevanta decentraliserade byråer.

| c) | Inrättande av kontaktpunkter på nationell, regional och lokal nivå för att tillhandahålla opartisk vägledning, praktisk information och praktiskt bistånd till potentiella bidragsmottagare och stödberättigade enheter avseende alla aspekter av denna fond |
| --- | --- |

c)

Inrättande av kontaktpunkter på nationell, regional och lokal nivå för att tillhandahålla opartisk vägledning, praktisk information och praktiskt bistånd till potentiella bidragsmottagare och stödberättigade enheter avseende alla aspekter av denna fond

| d) | Utveckling, övervakning och utvärdering av politik och förfaranden, bland annat insamling, utbyte och analys av information och data, spridning av kvalitativa och kvantitativa uppgifter och statistik om migration och internationellt skydd och utveckling och tillämpning av gemensamma statistiska verktyg, metoder och indikatorer för att mäta framstegen och utvärdera den politiska utvecklingen. |
| --- | --- |

d)

Utveckling, övervakning och utvärdering av politik och förfaranden, bland annat insamling, utbyte och analys av information och data, spridning av kvalitativa och kvantitativa uppgifter och statistik om migration och internationellt skydd och utveckling och tillämpning av gemensamma statistiska verktyg, metoder och indikatorer för att mäta framstegen och utvärdera den politiska utvecklingen.

| e) | Utbyte av information, bästa praxis och strategier, ömsesidigt lärande, studier och forskning, utveckling och genomförande av gemensamma åtgärder och insatser och inrättande av gränsöverskridande samarbetsnätverk. |
| --- | --- |

e)

Utbyte av information, bästa praxis och strategier, ömsesidigt lärande, studier och forskning, utveckling och genomförande av gemensamma åtgärder och insatser och inrättande av gränsöverskridande samarbetsnätverk.

| f) | Hjälp- och stödtjänster som tillhandahålls med hänsyn tagen till jämställdhetsaspekter som överensstämmer med den berörda personens status och behov, särskilt i fråga om utsatta personer. |
| --- | --- |

f)

Hjälp- och stödtjänster som tillhandahålls med hänsyn tagen till jämställdhetsaspekter som överensstämmer med den berörda personens status och behov, särskilt i fråga om utsatta personer.

| g) | Åtgärder som syftar till ett ändamålsenligt skydd för barn vid migration, inbegripet genomförande av bedömningar av barnets bästa, stärkta förmyndarskapssystem samt utveckling, övervakning och utvärdering av politik och förfaranden till skydd för barn. |
| --- | --- |

g)

Åtgärder som syftar till ett ändamålsenligt skydd för barn vid migration, inbegripet genomförande av bedömningar av barnets bästa, stärkta förmyndarskapssystem samt utveckling, övervakning och utvärdering av politik och förfaranden till skydd för barn.

| h) | Åtgärder som syftar till att öka medvetenheten bland berörda parter och allmänheten om politik avseende asyl, integration och återvändande, med särskild inriktning på utsatta personer, inbegripet underåriga. |
| --- | --- |

h)

Åtgärder som syftar till att öka medvetenheten bland berörda parter och allmänheten om politik avseende asyl, integration och återvändande, med särskild inriktning på utsatta personer, inbegripet underåriga.

2.

| a) | Tillhandahållande av materiellt bistånd, inbegripet hjälp vid gränsen. |
| --- | --- |

a)

Tillhandahållande av materiellt bistånd, inbegripet hjälp vid gränsen.

| b) | Genomförande av asylförfaranden i enlighet med asylregelverket, inbegripet tillhandahållande av stödtjänster såsom översättning och tolkning, rättsligt bistånd, spårande av familjemedlemmar och andra tjänster som överensstämmer med den berörda personens status. |
| --- | --- |

b)

Genomförande av asylförfaranden i enlighet med asylregelverket, inbegripet tillhandahållande av stödtjänster såsom översättning och tolkning, rättsligt bistånd, spårande av familjemedlemmar och andra tjänster som överensstämmer med den berörda personens status.

| c) | Identifiering av sökande med särskilda förfarande- eller mottagningsbehov, inbegripet snabb identifiering av offer för människohandel, så att de kan hänvisas till specialiserade tjänster, t.ex. psykosociala tjänster och rehabiliteringstjänster. |
| --- | --- |

c)

Identifiering av sökande med särskilda förfarande- eller mottagningsbehov, inbegripet snabb identifiering av offer för människohandel, så att de kan hänvisas till specialiserade tjänster, t.ex. psykosociala tjänster och rehabiliteringstjänster.

| d) | Tillhandahållande av specialiserade tjänster, t.ex. psykosociala tjänster och rehabiliteringstjänster till sökande med särskilda förfarande- eller mottagningsbehov. |
| --- | --- |

d)

Tillhandahållande av specialiserade tjänster, t.ex. psykosociala tjänster och rehabiliteringstjänster till sökande med särskilda förfarande- eller mottagningsbehov.

| e) | Inrättande eller förbättring av infrastrukturerna för mottagning och inkvartering, såsom småskaliga infrastrukturer som tillgodoser behoven hos familjer med underåriga, inbegripet sådana som tillhandahålls av lokala och regionala myndigheter, inklusive möjlighet för flera medlemsstater att utnyttja sådana anläggningar gemensamt. |
| --- | --- |

e)

Inrättande eller förbättring av infrastrukturerna för mottagning och inkvartering, såsom småskaliga infrastrukturer som tillgodoser behoven hos familjer med underåriga, inbegripet sådana som tillhandahålls av lokala och regionala myndigheter, inklusive möjlighet för flera medlemsstater att utnyttja sådana anläggningar gemensamt.

| f) | Ökning av medlemsstaternas kapacitet att samla in, analysera och mellan sina behöriga myndigheter utbyta information om ursprungsländer. |
| --- | --- |

f)

Ökning av medlemsstaternas kapacitet att samla in, analysera och mellan sina behöriga myndigheter utbyta information om ursprungsländer.

| g) | Åtgärder i samband med unionens vidarebosättningsprogram eller nationella program för vidarebosättning och humanitärt mottagande, inbegripet förfaranden för att genomföra dessa. |
| --- | --- |

g)

Åtgärder i samband med unionens vidarebosättningsprogram eller nationella program för vidarebosättning och humanitärt mottagande, inbegripet förfaranden för att genomföra dessa.

| h) | Ökning av tredjeländers kapacitet att förbättra skyddet av personer i behov av skydd, bland annat genom stöttande av utvecklingen av skyddssystem för migrerande barn. |
| --- | --- |

h)

Ökning av tredjeländers kapacitet att förbättra skyddet av personer i behov av skydd, bland annat genom stöttande av utvecklingen av skyddssystem för migrerande barn.

| i) | Inrättande, utveckling och förbättring av ändamålsenliga alternativ till förvar, i synnerhet när det gäller ensamkommande barn och familjer, inbegripet, där så är lämpligt, icke-institutionell omsorg som är integrerad i nationella system för skydd av barn. |
| --- | --- |

i)

Inrättande, utveckling och förbättring av ändamålsenliga alternativ till förvar, i synnerhet när det gäller ensamkommande barn och familjer, inbegripet, där så är lämpligt, icke-institutionell omsorg som är integrerad i nationella system för skydd av barn.

3.

| a) | Informationspaket och informationskampanjer för att öka medvetenheten om lagliga migrationsvägar till unionen, inbegripet om unionens regelverk om laglig migration. |
| --- | --- |

a)

Informationspaket och informationskampanjer för att öka medvetenheten om lagliga migrationsvägar till unionen, inbegripet om unionens regelverk om laglig migration.

| b) | Utveckling av program för rörlighet till unionen, t.ex. cirkulära och tillfälliga migrationsprogram, inbegripet utbildning för att öka anställbarheten. |
| --- | --- |

b)

Utveckling av program för rörlighet till unionen, t.ex. cirkulära och tillfälliga migrationsprogram, inbegripet utbildning för att öka anställbarheten.

| c) | Samarbete mellan tredjeländer och rekryteringsföretag, arbetsförmedlingar och migrationsmyndigheter i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

c)

Samarbete mellan tredjeländer och rekryteringsföretag, arbetsförmedlingar och migrationsmyndigheter i medlemsstaterna.

| d) | Bedömning och erkännande av kompetenser och kvalifikationer, bland annat yrkeserfarenhet, som förvärvats i ett tredjeland samt deras transparens och deras likvärdighet med sådana som förvärvats i en medlemsstat. |
| --- | --- |

d)

Bedömning och erkännande av kompetenser och kvalifikationer, bland annat yrkeserfarenhet, som förvärvats i ett tredjeland samt deras transparens och deras likvärdighet med sådana som förvärvats i en medlemsstat.

| e) | Stöd i samband med ansökningar om familjeåterförening för att säkerställa ett harmoniserat genomförande av rådets direktiv 2003/86/EG (1). |
| --- | --- |

e)

Stöd i samband med ansökningar om familjeåterförening för att säkerställa ett harmoniserat genomförande av rådets direktiv 2003/86/EG (1).

| f) | Bistånd, inbegripet rättsligt bistånd och biträde, i samband med ändrad status för tredjelandsmedborgare som redan lagligen är bosatta i en medlemsstat, i synnerhet när det gäller förvärv av en ställning som lagligen bosatt, såsom den definierats på unionsnivå. |
| --- | --- |

f)

Bistånd, inbegripet rättsligt bistånd och biträde, i samband med ändrad status för tredjelandsmedborgare som redan lagligen är bosatta i en medlemsstat, i synnerhet när det gäller förvärv av en ställning som lagligen bosatt, såsom den definierats på unionsnivå.

| g) | Bistånd till tredjelandsmedborgare som försöker utöva sina rättigheter, i synnerhet avseende rörlighet, inom ramen för unionens instrument för laglig migration. |
| --- | --- |

g)

Bistånd till tredjelandsmedborgare som försöker utöva sina rättigheter, i synnerhet avseende rörlighet, inom ramen för unionens instrument för laglig migration.

| h) | Integrationsåtgärder, såsom skräddarsytt stöd i enlighet med tredjelandsmedborgares behov, och integrationsprogram med fokus på rådgivning, utbildning, språk och t.ex. samhällsutbildning och yrkesvägledning. |
| --- | --- |

h)

Integrationsåtgärder, såsom skräddarsytt stöd i enlighet med tredjelandsmedborgares behov, och integrationsprogram med fokus på rådgivning, utbildning, språk och t.ex. samhällsutbildning och yrkesvägledning.

| i) | Åtgärder för att främja jämlikhet när det gäller tredjelandsmedborgares tillgång till offentliga och privata tjänster och tillhandahållandet av sådana tjänster till tredjelandsmedborgare, inbegripet tillgång till utbildning, hälso- och sjukvård och psykosocialt stöd, samt anpassning av sådana tjänster till målgruppens behov. |
| --- | --- |

i)

Åtgärder för att främja jämlikhet när det gäller tredjelandsmedborgares tillgång till offentliga och privata tjänster och tillhandahållandet av sådana tjänster till tredjelandsmedborgare, inbegripet tillgång till utbildning, hälso- och sjukvård och psykosocialt stöd, samt anpassning av sådana tjänster till målgruppens behov.

| j) | Samarbete mellan statliga och icke-statliga organ på ett integrerat sätt, bland annat genom samordnade centrum för integrationsstöd, såsom gemensamma kontaktpunkter. |
| --- | --- |

j)

Samarbete mellan statliga och icke-statliga organ på ett integrerat sätt, bland annat genom samordnade centrum för integrationsstöd, såsom gemensamma kontaktpunkter.

| k) | Åtgärder som möjliggör och främjar tredjelandsmedborgares introduktion till och aktiva deltagande i det mottagande samhället samt åtgärder som främjar acceptans i det mottagande samhället. |
| --- | --- |

k)

Åtgärder som möjliggör och främjar tredjelandsmedborgares introduktion till och aktiva deltagande i det mottagande samhället samt åtgärder som främjar acceptans i det mottagande samhället.

| l) | Främjande av utbyten och dialog mellan tredjelandsmedborgarna, det mottagande samhället och myndigheterna, inklusive genom samråd med tredjelandsmedborgarna, samt interkulturell och interreligiös dialog. |
| --- | --- |

l)

Främjande av utbyten och dialog mellan tredjelandsmedborgarna, det mottagande samhället och myndigheterna, inklusive genom samråd med tredjelandsmedborgarna, samt interkulturell och interreligiös dialog.

| m) | Kapacitetsuppbyggnad avseende integrationstjänster som tillhandahålls av lokala myndigheter och andra relevanta aktörer. |
| --- | --- |

m)

Kapacitetsuppbyggnad avseende integrationstjänster som tillhandahålls av lokala myndigheter och andra relevanta aktörer.

4.

| a) | Inrättande eller förbättring av infrastrukturen för öppet mottagande eller förvar, inklusive möjlighet för flera medlemsstater att utnyttja sådana anläggningar gemensamt. |
| --- | --- |

a)

Inrättande eller förbättring av infrastrukturen för öppet mottagande eller förvar, inklusive möjlighet för flera medlemsstater att utnyttja sådana anläggningar gemensamt.

| b) | Införande, utveckling, genomförande och förbättring av effektiva alternativa åtgärder till förvar, inklusive lokalt baserad ärendehantering, i synnerhet när det gäller ensamkommande barn och familjer. |
| --- | --- |

b)

Införande, utveckling, genomförande och förbättring av effektiva alternativa åtgärder till förvar, inklusive lokalt baserad ärendehantering, i synnerhet när det gäller ensamkommande barn och familjer.

| c) | Införande och förbättring av oberoende och effektiva övervakningssystem för påtvingat återvändande i enlighet med artikel 8.6 i direktiv 2008/115/EG. |
| --- | --- |

c)

Införande och förbättring av oberoende och effektiva övervakningssystem för påtvingat återvändande i enlighet med artikel 8.6 i direktiv 2008/115/EG.

| d) | Bekämpning av incitamenten till irreguljär migration, inklusive anställningen av irreguljära migranter, genom effektiva och lämpliga inspektioner på grundval av en riskbedömning, utbildning av personal, inrättande och genomförande av mekanismer genom vilka irreguljära migranter kan kräva tillbaka betalningar och lämna in klagomål mot sina arbetsgivare samt informationskampanjer och medvetandehöjande kampanjer för att informera arbetsgivare och irreguljära migranter om deras rättigheter och skyldigheter enligt direktiv 2009/52/EG. |
| --- | --- |

d)

Bekämpning av incitamenten till irreguljär migration, inklusive anställningen av irreguljära migranter, genom effektiva och lämpliga inspektioner på grundval av en riskbedömning, utbildning av personal, inrättande och genomförande av mekanismer genom vilka irreguljära migranter kan kräva tillbaka betalningar och lämna in klagomål mot sina arbetsgivare samt informationskampanjer och medvetandehöjande kampanjer för att informera arbetsgivare och irreguljära migranter om deras rättigheter och skyldigheter enligt direktiv 2009/52/EG.

| e) | Förberedelser för återvändande, inbegripet åtgärder som leder till utfärdande av beslut om återvändande, identifiering av tredjelandsmedborgare, utfärdande av resehandlingar och spårande av familjemedlemmar. |
| --- | --- |

e)

Förberedelser för återvändande, inbegripet åtgärder som leder till utfärdande av beslut om återvändande, identifiering av tredjelandsmedborgare, utfärdande av resehandlingar och spårande av familjemedlemmar.

| f) | Samarbete med konsulära myndigheter och migrationsmyndigheter eller andra berörda myndigheter och tjänster i tredjeländer för att erhålla resehandlingar, underlätta återvändande och säkerställa återtagande, bland annat genom utplacering av sambandsmän i tredjeland. |
| --- | --- |

f)

Samarbete med konsulära myndigheter och migrationsmyndigheter eller andra berörda myndigheter och tjänster i tredjeländer för att erhålla resehandlingar, underlätta återvändande och säkerställa återtagande, bland annat genom utplacering av sambandsmän i tredjeland.

| g) | Stöd till återvändande, i synnerhet stöd vid frivilligt återvändande och information om program för frivilligt återvändande, även genom särskild vägledning till barn i återvändandeförfaranden. |
| --- | --- |

g)

Stöd till återvändande, i synnerhet stöd vid frivilligt återvändande och information om program för frivilligt återvändande, även genom särskild vägledning till barn i återvändandeförfaranden.

| h) | Avlägsnandeåtgärder, inbegripet därtill hörande åtgärder, i enlighet med de normer som anges i unionsrätten, med undantag för stöd för utrustning för genomförande av tvångsmedel. |
| --- | --- |

h)

Avlägsnandeåtgärder, inbegripet därtill hörande åtgärder, i enlighet med de normer som anges i unionsrätten, med undantag för stöd för utrustning för genomförande av tvångsmedel.

| i) | Åtgärder till stöd för de återvändande personernas hållbara återvändande och återintegrering, inklusive ekonomiska incitament, utbildning, anställnings- och sysselsättningsstöd samt uppstartsstöd till ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- |

i)

Åtgärder till stöd för de återvändande personernas hållbara återvändande och återintegrering, inklusive ekonomiska incitament, utbildning, anställnings- och sysselsättningsstöd samt uppstartsstöd till ekonomisk verksamhet.

| j) | Faciliteter och stödtjänster i tredjeländer i syfte att säkerställa lämplig tillfällig logi och lämpligt mottagande säkerställs vid ankomsten och, där så är lämpligt, följs av en snabb övergång till lokalsamhällesbaserat boende. |
| --- | --- |

j)

Faciliteter och stödtjänster i tredjeländer i syfte att säkerställa lämplig tillfällig logi och lämpligt mottagande säkerställs vid ankomsten och, där så är lämpligt, följs av en snabb övergång till lokalsamhällesbaserat boende.

| k) | Samarbete med tredjeländer vad gäller bekämpning av irreguljär migration och vad gäller effektivt återvändande och återtagande. |
| --- | --- |

k)

Samarbete med tredjeländer vad gäller bekämpning av irreguljär migration och vad gäller effektivt återvändande och återtagande.

| l) | Åtgärder som syftar till att öka medvetenheten om lämpliga lagliga migrationsvägar och om riskerna med irreguljär invandring. |
| --- | --- |

l)

Åtgärder som syftar till att öka medvetenheten om lämpliga lagliga migrationsvägar och om riskerna med irreguljär invandring.

| m) | Bistånd och åtgärder i tredjeländer, som bidrar till ett effektivt samarbete mellan tredjeländer och unionen och dess medlemsstater vad gäller återvändande och återtagande och till att stödja återintegrering i samhället i ursprungslandet. |
| --- | --- |

m)

Bistånd och åtgärder i tredjeländer, som bidrar till ett effektivt samarbete mellan tredjeländer och unionen och dess medlemsstater vad gäller återvändande och återtagande och till att stödja återintegrering i samhället i ursprungslandet.

5.

| a) | Genomförandet av frivilliga överföringar från en medlemsstat till en annan av sökande av internationellt skydd eller personer som beviljats internationellt skydd. |
| --- | --- |

a)

Genomförandet av frivilliga överföringar från en medlemsstat till en annan av sökande av internationellt skydd eller personer som beviljats internationellt skydd.

| b) | Operativt stöd i form av utstationerad personal eller ekonomiskt stöd som tillhandahålls av en medlemsstat till en annan medlemsstat som påverkas av migrationsutmaningar, inklusive stöd till Easo. |
| --- | --- |

b)

Operativt stöd i form av utstationerad personal eller ekonomiskt stöd som tillhandahålls av en medlemsstat till en annan medlemsstat som påverkas av migrationsutmaningar, inklusive stöd till Easo.

| c) | Frivilligt genomförande av nationella program för vidarebosättning eller humanitärt mottagande. |
| --- | --- |

c)

Frivilligt genomförande av nationella program för vidarebosättning eller humanitärt mottagande.

| d) | Stöd från en medlemsstat till en annan medlemsstat som utsätts för migrationsutmaningar i form av inrättande eller förbättring av infrastrukturerna för mottagning. |
| --- | --- |

d)

Stöd från en medlemsstat till en annan medlemsstat som utsätts för migrationsutmaningar i form av inrättande eller förbättring av infrastrukturerna för mottagning.

---

(1)  Rådets direktiv 2003/86/EG av den 22 september 2003 om rätt till familjeåterförening (EUT L 251, 3.10.2003, s. 12).

1

---

BILAGA IV

ÅTGÄRDER SOM BERÄTTIGAR TILL HÖGRE MEDFINANSIERINGSGRADER I ENLIGHET MED ARTIKLARNA 15.3 OCH 16.9

| — | Integrationsåtgärder som genomförs av lokala och regionala myndigheter och civilsamhällesorganisationer, däribland flyktingorganisationer och migrantledda organisationer. |
| --- | --- |

—

Integrationsåtgärder som genomförs av lokala och regionala myndigheter och civilsamhällesorganisationer, däribland flyktingorganisationer och migrantledda organisationer.

| — | Åtgärder för att utveckla och genomföra ändamålsenliga alternativ till förvar. |
| --- | --- |

—

Åtgärder för att utveckla och genomföra ändamålsenliga alternativ till förvar.

| — | Program för stöd vid frivilligt återvändande och frivillig återintegrering och relaterade aktiviteter. |
| --- | --- |

—

Program för stöd vid frivilligt återvändande och frivillig återintegrering och relaterade aktiviteter.

| — | Åtgärder riktade till utsatta personer och sökande av internationellt skydd med särskilda mottagnings- eller förfarandebehov, inklusive åtgärder för att säkerställa ett effektivt skydd av underåriga, särskilt ensamkommande barn, även genom alternativa, icke-institutionella system för omsorg. |
| --- | --- |

—

Åtgärder riktade till utsatta personer och sökande av internationellt skydd med särskilda mottagnings- eller förfarandebehov, inklusive åtgärder för att säkerställa ett effektivt skydd av underåriga, särskilt ensamkommande barn, även genom alternativa, icke-institutionella system för omsorg.

---

BILAGA V

CENTRALA PRESTATIONSINDIKATORER SOM AVSES I ARTIKEL 33.1

Alla indikatorer som avser personer ska rapporteras per åldersgrupp (< 18, 18–60, > 60) och kön.

Specifikt mål som anges i artikel 3.2 a

| 1. | Antalet deltagare som anser att utbildningen är användbar i arbetet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Antalet deltagare som tre månader efter utbildningsverksamheten rapporterat att de utnyttjar de färdigheter och kompetenser som de förvärvat under utbildningen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Antalet personer som placerats i alternativ till förvar, varvid separat ska anges






  3.1 | antalet ensamkommande barn som placerats i alternativ till förvar, |
| --- | --- | --- |

3.

3.1

antalet ensamkommande barn som placerats i alternativ till förvar,

| 3.2 | antalet familjer som placerats i alternativ till förvar. |
| --- | --- |

3.2

antalet familjer som placerats i alternativ till förvar.

Specifikt mål som anges i artikel 3.2 b

| 1. | Antalet språkkursdeltagare som efter språkkursen har förbättrat sina kunskaper i värdlandets språk med minst en nivå enligt den gemensamma europeiska referensramen för språk eller en nationell motsvarighet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Antalet deltagare som rapporterat att aktiviteten varit till hjälp för deras integration. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Antalet deltagare som har ansökt om erkännande eller bedömning av deras kvalifikationer eller kompetenser som förvärvats i ett tredjeland. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Antalet deltagare som ansökt om status som varaktigt bosatt. |
| --- | --- |

4.

Specifikt mål som anges i artikel 3.2 c

| 1. | Antalet återvändande personer som återvänt frivilligt. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Antalet återvändande personer som avlägsnats. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Antalet återvändande personer i alternativ till förvar. |
| --- | --- |

3.

Specifikt mål som anges i artikel 3.2 d

| 1. | Antalet personer som ansökt om och personer som beviljats internationellt skydd och som överförts från en medlemsstat till en annan. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Antalet personer som vidarebosatts. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Antalet personer som beviljats inresa genom humanitärt mottagande. |
| --- | --- |

3.

---

BILAGA VI

INTERVENTIONSTYPER

TABELL 1: KODER FÖR INTERVENTIONSOMRÅDE

| I. | Det gemensamma europeiska asylsystemet |
| --- | --- |

I.

Det gemensamma europeiska asylsystemet

001

Mottagningsvillkor

002

Asylförfaranden

003

Genomförande av unionens regelverk

004

Migrerande barn

005

Personer med särskilda mottagnings- och förfarandebehov

006

Unionens vidarebosättningsprogram eller nationella program för vidarebosättning och humanitärt mottagande (Bilaga III 2 g)

007

Driftsstöd

| II. | Laglig migration och integration |
| --- | --- |

II.

Laglig migration och integration

001

Utveckling av integrationsstrategier

002

Offer för människohandel

003

Integrationsåtgärder – information och orientering, gemensamma kontaktpunkter

004

Integrationsåtgärder – språkkurser

005

Integrationsåtgärder – samhällsutbildning och annan utbildning

006

Integrationsåtgärder – introduktion till, deltagande i och utbyten med värdsamhället

007

Integrationsåtgärder – grundläggande behov

008

Åtgärder före avresa

009

Program för rörlighet

010

Förvärv av ställning som lagligen bosatt

011

Utsatta personer, inbegripet ensamkommande barn

012

Driftsstöd

| III. | Återvändande |
| --- | --- |

III.

Återvändande

001

Alternativ till förvar

002

Förhållanden vid mottagning/förvar

003

Återvändandeförfaranden

004

Stöd vid frivilligt återvändande

005

Stöd till återintegrering

006

Avlägsnandeåtgärder/återvändandeinsatser

007

Övervakningssystem för påtvingat återvändande

008

Utsatta personer, inklusive ensamkommande barn

009

Åtgärder för att ta itu med incitamenten till irreguljär migration

010

Driftsstöd

| IV. | Solidaritet och rättvis ansvarsfördelning |
| --- | --- |

IV.

Solidaritet och rättvis ansvarsfördelning

001

Överföring till en annan medlemsstat

002

Stöd från en medlemsstat till en annan medlemsstat, inbegripet stöd till Easo

003

Vidarebosättning (artikel 19)

004

Humanitärt mottagande (artikel 19)

005

Stöd, i form av infrastruktur för mottagning, till en annan medlemsstat

006

Driftsstöd

| V. | Tekniskt bistånd |
| --- | --- |

V.

Tekniskt bistånd

001

Information och kommunikation

002

Förberedelse, genomförande, övervakning och kontroller

003

Utvärdering och studier, datainsamling

004

Kapacitetsuppbyggnad

TABELL 2: KODER FÖR ÅTGÄRDSTYP

| 001 | Utveckling av nationella strategier |
| --- | --- |
| 002 | Kapacitetsuppbyggnad |
| 003 | Utbildning för tredjelandsmedborgare |
| 004 | Utveckling av statistiska verktyg, metoder och indikatorer |
| 005 | Utbyte av information och bästa praxis |
| 006 | Gemensamma åtgärder/insatser (mellan medlemsstater) |
| 007 | Kampanjer och information |
| 008 | Utbyten och utstationering av experter |
| 009 | Studier, pilotprojekt och riskbedömningar |
| 010 | Förberedelser, övervakning samt administrativ och teknisk verksamhet |
| 011 | Tillhandahållande av bistånd och stödtjänster till tredjelandsmedborgare |
| 012 | Infrastruktur |
| 013 | Utrustning |

001

Utveckling av nationella strategier

002

Kapacitetsuppbyggnad

003

Utbildning för tredjelandsmedborgare

004

Utveckling av statistiska verktyg, metoder och indikatorer

005

Utbyte av information och bästa praxis

006

Gemensamma åtgärder/insatser (mellan medlemsstater)

007

Kampanjer och information

008

Utbyten och utstationering av experter

009

Studier, pilotprojekt och riskbedömningar

010

Förberedelser, övervakning samt administrativ och teknisk verksamhet

011

Tillhandahållande av bistånd och stödtjänster till tredjelandsmedborgare

012

Infrastruktur

013

Utrustning

TABELL 3: KODER FÖR GENOMFÖRANDE

| 001 | Åtgärder som omfattas av artikel 15.1 |
| --- | --- |
| 002 | Särskilda åtgärder |
| 003 | Åtgärder som förtecknas i bilaga IV |
| 004 | Driftsstöd |
| 005 | Bistånd i nödsituationer |

001

Åtgärder som omfattas av artikel 15.1

002

Särskilda åtgärder

003

Åtgärder som förtecknas i bilaga IV

004

Driftsstöd

005

Bistånd i nödsituationer

TABELL 4: KODER FÖR SÄRSKILDA TEMAN

| 001 | Samarbete med tredjeländer |
| --- | --- |
| 002 | Åtgärder i eller i förhållande till tredjeländer |
| 003 | Inget av ovanstående |

001

Samarbete med tredjeländer

002

Åtgärder i eller i förhållande till tredjeländer

003

Inget av ovanstående

---

BILAGA VII

UTGIFTER SOM BERÄTTIGAR TILL DRIFTSSTÖD

Inom ramen för alla specifika mål som anges i artikel 3.2 ska driftsstödet täcka följande:

| — | Personalkostnader. |
| --- | --- |

—

Personalkostnader.

| — | Kostnader för tjänster, t.ex. underhåll eller utbyte av utrustning, inklusive IKT-system. |
| --- | --- |

—

Kostnader för tjänster, t.ex. underhåll eller utbyte av utrustning, inklusive IKT-system.

| — | Kostnader för tjänster, t.ex. underhåll och reparationer av infrastruktur. |
| --- | --- |

—

Kostnader för tjänster, t.ex. underhåll och reparationer av infrastruktur.

---

BILAGA VIII

OUTPUT- OCH RESULTATINDIKATORER SOM AVSES I ARTIKEL 33.3

Alla indikatorer som avser personer ska rapporteras uppdelat per åldersgrupp (< 18, 18–60, > 60) och kön.

Specifikt mål som anges i artikel 3.2 a

Outputindikatorer

| 1. | Antalet deltagare som fått stöd, varvid separat ska anges






  1.1 | antalet deltagare som fått rättsligt bistånd, |
| --- | --- | --- |

1.

1.1

antalet deltagare som fått rättsligt bistånd,

| 1.2 | antalet deltagare som fått andra typer av stöd, inklusive information och bistånd under hela asylförfarandet (1), |
| --- | --- |

1.2

antalet deltagare som fått andra typer av stöd, inklusive information och bistånd under hela asylförfarandet (1),

| 1.3 | antalet utsatta personer som fått stöd. |
| --- | --- |

1.3

antalet utsatta personer som fått stöd.

| 2. | Antalet deltagare i utbildningsverksamheter. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Antalet nyinrättade platser vid mottagningsinfrastrukturer i enlighet med unionens regelverk, varvid separat ska anges






  3.1 | antalet nyinrättade platser för ensamkommande barn. |
| --- | --- | --- |

3.

3.1

antalet nyinrättade platser för ensamkommande barn.

| 4. | Antalet renoverade/moderniserade platser vid mottagningsinfrastrukturer i enlighet med unionens regelverk, varvid separat ska anges






  4.1 | antalet renoverade eller moderniserade platser för ensamkommande barn. |
| --- | --- | --- |

4.

4.1

antalet renoverade eller moderniserade platser för ensamkommande barn.

Resultatindikatorer

| 5. | Antalet deltagare som anser att utbildningen är användbar i arbetet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Antalet deltagare som tre månader efter utbildningsverksamheten rapporterat att de utnyttjar de färdigheter och kompetenser som de förvärvat under utbildningen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Antalet personer som placerats i alternativ till förvar, varvid separat ska anges






  7.1 | antalet ensamkommande barn som placerats i alternativ till förvar, |
| --- | --- | --- |

7.

7.1

antalet ensamkommande barn som placerats i alternativ till förvar,

| 7.2 | antalet familjer som placerats i alternativ till förvar. |
| --- | --- |

7.2

antalet familjer som placerats i alternativ till förvar.

Specifikt mål som anges i artikel 3.2 b

Outputindikatorer

| 1. | Antalet deltagare som omfattas av åtgärder före avresa. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Antalet lokala och regionala myndigheter som fått stöd för att genomföra integrationsåtgärder. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Antalet deltagare som fått stöd, varvid separat ska anges






  3.1 | antalet deltagare i språkkurser, |
| --- | --- | --- |

3.

3.1

antalet deltagare i språkkurser,

| 3.2 | antalet deltagare i samhällsinformationsutbildningar, |
| --- | --- |

3.2

antalet deltagare i samhällsinformationsutbildningar,

| 3.3 | antalet deltagare som fått personlig yrkesvägledning. |
| --- | --- |

3.3

antalet deltagare som fått personlig yrkesvägledning.

| 4. | Antalet informationspaket och informationskampanjer för att öka medvetenheten om lagliga migrationsvägar till unionen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Antalet deltagare som fått information eller bistånd i samband med ansökan om familjeåterförening. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Antalet deltagare som omfattas av program för rörlighet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Antalet integrationsprojekt där lokala och regionala myndigheter är bidragsmottagare. |
| --- | --- |

7.

Resultatindikatorer

| 8. | Antalet språkkursdeltagare som efter språkkursen har förbättrat sina kunskaper i värdlandets språk med minst en nivå enligt den gemensamma europeiska referensramen för språk eller en nationell motsvarighet. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Antalet deltagare som rapporterat att aktiviteten varit till hjälp för deras integration. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Antalet deltagare som har ansökt om att få sina kvalifikationer eller kompetenser som förvärvats i ett tredjeland erkända eller bedömda. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Antalet deltagare som ansökt om status som varaktigt bosatt. |
| --- | --- |

11.

Specifikt mål som anges i artikel 3.2 c

Outputindikatorer

| 1. | Antalet deltagare i utbildningsverksamheter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Antalet inköpta utrustningar, inklusive antalet inköpta eller uppdaterade IKT-system. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Antalet återvändande personer som fått återintegreringsstöd. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Antalet inrättade platser i förvarsenheter. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Antalet moderniserade eller renoverade platser i förvarsenheter. |
| --- | --- |

5.

Resultatindikatorer

| 6. | Antalet återvändande personer som återvänt frivilligt. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Antalet återvändande personer som avlägsnats. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Antalet återvändande personer i alternativ till förvar. |
| --- | --- |

8.

Specifikt mål som anges i artikel 3.2 d

Outputindikatorer

| 1. | Antalet personer som erhållit utbildning. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Antalet deltagare som fått stöd före avresan. |
| --- | --- |

2.

Resultatindikatorer

| 3. | Antalet personer som ansökt om och personer som beviljats internationellt skydd och som överförts från en medlemsstat till en annan. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Antalet personer som vidarebosatts. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Antalet personer som beviljats inresa genom humanitärt mottagande. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Denna indikator genereras automatiskt för systemets rapportering genom att antalet deltagare som fått rättsligt bistånd dras av från antalet deltagare som fått stöd. Data för denna indikator genereras av systemet SFC2021 för rapporteringsändamål. Medlemsstaterna behöver inte rapportera data för denna indikator, eller fastställa delmål eller mål.

---

| 15.7.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 251/48 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 251/48

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2021/1148

av den 7 juli 2021

om inrättande, som en del av Fonden för integrerad gränsförvaltning, av instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 77.2 och 79.2 d,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Unionens mål att säkerställa en hög säkerhetsnivå inom ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i enlighet med artikel 67.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) bör uppnås bland annat genom gemensamma åtgärder som avser personers passage av de inre gränserna och gränskontroll vid de yttre gränserna samt den gemensamma viseringspolitiken, samtidigt som man upprätthåller den känsliga balansen mellan den fria rörligheten för personer och säkerheten. |
| --- | --- |

(1)

Unionens mål att säkerställa en hög säkerhetsnivå inom ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i enlighet med artikel 67.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) bör uppnås bland annat genom gemensamma åtgärder som avser personers passage av de inre gränserna och gränskontroll vid de yttre gränserna samt den gemensamma viseringspolitiken, samtidigt som man upprätthåller den känsliga balansen mellan den fria rörligheten för personer och säkerheten.

| (2) | I enlighet med artikel 80 i EUF-fördraget ska unionspolitiken som gäller gränskontroll, asyl och invandring och dess genomförande styras av principen om solidaritet och rättvis ansvarsfördelning, även i finansiellt avseende, mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 80 i EUF-fördraget ska unionspolitiken som gäller gränskontroll, asyl och invandring och dess genomförande styras av principen om solidaritet och rättvis ansvarsfördelning, även i finansiellt avseende, mellan medlemsstaterna.

| (3) | I Romförklaringen, som undertecknades den 25 mars 2017, bekräftade ledarna för 27 medlemsstater sitt åtagande att verka för ett tryggt och säkert Europa och att bygga en union där alla medborgare känner sig trygga och kan röra sig fritt, där de yttre gränserna är säkra och där migrationspolitiken är effektiv, ansvarsfull och hållbar och respekterar internationella normer; ett Europa som är fast beslutet att bekämpa terrorism och organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

(3)

I Romförklaringen, som undertecknades den 25 mars 2017, bekräftade ledarna för 27 medlemsstater sitt åtagande att verka för ett tryggt och säkert Europa och att bygga en union där alla medborgare känner sig trygga och kan röra sig fritt, där de yttre gränserna är säkra och där migrationspolitiken är effektiv, ansvarsfull och hållbar och respekterar internationella normer; ett Europa som är fast beslutet att bekämpa terrorism och organiserad brottslighet.

| (4) | Alla åtgärder som finansieras inom ramen för instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (instrumentet), som inrättas genom denna förordning, inbegripet de som genomförs i tredjeländer, bör genomföras i fullständig överensstämmelse med de rättigheter och principer som fastställs i unionens regelverk, och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), och bör vara i linje med unionens och medlemsstaternas internationella åtaganden som härrör från de internationella instrument som de är part i, särskilt genom att säkerställa överensstämmelse med principen om icke-diskriminering och principen om non-refoulement. |
| --- | --- |

(4)

Alla åtgärder som finansieras inom ramen för instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (instrumentet), som inrättas genom denna förordning, inbegripet de som genomförs i tredjeländer, bör genomföras i fullständig överensstämmelse med de rättigheter och principer som fastställs i unionens regelverk, och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), och bör vara i linje med unionens och medlemsstaternas internationella åtaganden som härrör från de internationella instrument som de är part i, särskilt genom att säkerställa överensstämmelse med principen om icke-diskriminering och principen om non-refoulement.

| (5) | Instrumentets politiska mål är att utarbeta och genomföra en stark och effektiv europeisk integrerad gränsförvaltning vid de yttre gränserna, och därigenom bidra till att säkerställa en hög inre säkerhetsnivå inom unionen, och samtidigt skydda den fria rörligheten för personer inom unionen samt fullt ut respektera det relevanta unionsregelverket och unionens och medlemsstaternas internationella åtaganden som härrör från de internationella instrument som de är part i. |
| --- | --- |

(5)

Instrumentets politiska mål är att utarbeta och genomföra en stark och effektiv europeisk integrerad gränsförvaltning vid de yttre gränserna, och därigenom bidra till att säkerställa en hög inre säkerhetsnivå inom unionen, och samtidigt skydda den fria rörligheten för personer inom unionen samt fullt ut respektera det relevanta unionsregelverket och unionens och medlemsstaternas internationella åtaganden som härrör från de internationella instrument som de är part i.

| (6) | Den europeiska integrerade gränsförvaltningen, som genomförs av den europeiska gräns- och kustbevakningen, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1896 (3), är ett ansvar som delas mellan Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån och de nationella myndigheter som ansvarar för gränsförvaltning, inklusive kustbevakningen i den mån den utför gränskontrolluppgifter. Den bör bidra till att underlätta laglig gränspassage, förebygga och upptäcka olaglig invandring och gränsöverskridande brottslighet samt att effektivt hantera migrationsströmmar. |
| --- | --- |

(6)

Den europeiska integrerade gränsförvaltningen, som genomförs av den europeiska gräns- och kustbevakningen, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1896 (3), är ett ansvar som delas mellan Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån och de nationella myndigheter som ansvarar för gränsförvaltning, inklusive kustbevakningen i den mån den utför gränskontrolluppgifter. Den bör bidra till att underlätta laglig gränspassage, förebygga och upptäcka olaglig invandring och gränsöverskridande brottslighet samt att effektivt hantera migrationsströmmar.

| (7) | Att underlätta lagligt resande, samtidigt som man förebygger irreguljär migration och säkerhetsrisker, angavs som ett av huvudmålen med unionens tillvägagångssätt som presenteras i kommissionens meddelande av den 23 september 2020 om en ny migrations- och asylpakt. |
| --- | --- |

(7)

Att underlätta lagligt resande, samtidigt som man förebygger irreguljär migration och säkerhetsrisker, angavs som ett av huvudmålen med unionens tillvägagångssätt som presenteras i kommissionens meddelande av den 23 september 2020 om en ny migrations- och asylpakt.

| (8) | Ekonomiskt stöd från unionens budget är absolut nödvändigt för genomförandet av den europeiska integrerade gränsförvaltningen till stöd för medlemsstaterna, som agerar med full respekt för de grundläggande rättigheterna, i arbetet med att effektivt förvalta passagerna av de yttre gränserna och komma till rätta med framtida utmaningar vid dessa gränser, vilket skulle bidra till att motverka allvarlig brottslighet med gränsöverskridande inslag. |
| --- | --- |

(8)

Ekonomiskt stöd från unionens budget är absolut nödvändigt för genomförandet av den europeiska integrerade gränsförvaltningen till stöd för medlemsstaterna, som agerar med full respekt för de grundläggande rättigheterna, i arbetet med att effektivt förvalta passagerna av de yttre gränserna och komma till rätta med framtida utmaningar vid dessa gränser, vilket skulle bidra till att motverka allvarlig brottslighet med gränsöverskridande inslag.

| (9) | Medlemsstaterna bör förses med tillräckligt ekonomiskt stöd från unionen för att främja genomförandet av en europeisk integrerad gränsförvaltning och för att säkerställa att den europeiska integrerade gränsförvaltningen förverkligas i praktiken. Den europeiska integrerade gränsförvaltningen består bland annat av följande komponenter som fastställs i förordning (EU) 2019/1896: gränskontroll; efterforsknings- och räddningsinsatser under gränsövervakningsinsatser; riskanalys; samarbete mellan medlemsstater inklusive stöd som samordnas av Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån; samarbete mellan myndigheter, inklusive regelbundet informationsutbyte; samarbete med tredjeländer; tekniska och operativa åtgärder inom Schengenområdet som har anknytning till gränskontroll och som utformats för att vidta åtgärder mot olaglig invandring och motverka gränsöverskridande brottslighet på ett bättre sätt; användning av den senaste tekniken; en kvalitetskontrollsmekanism och solidaritetsmekanismer. |
| --- | --- |

(9)

Medlemsstaterna bör förses med tillräckligt ekonomiskt stöd från unionen för att främja genomförandet av en europeisk integrerad gränsförvaltning och för att säkerställa att den europeiska integrerade gränsförvaltningen förverkligas i praktiken. Den europeiska integrerade gränsförvaltningen består bland annat av följande komponenter som fastställs i förordning (EU) 2019/1896: gränskontroll; efterforsknings- och räddningsinsatser under gränsövervakningsinsatser; riskanalys; samarbete mellan medlemsstater inklusive stöd som samordnas av Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån; samarbete mellan myndigheter, inklusive regelbundet informationsutbyte; samarbete med tredjeländer; tekniska och operativa åtgärder inom Schengenområdet som har anknytning till gränskontroll och som utformats för att vidta åtgärder mot olaglig invandring och motverka gränsöverskridande brottslighet på ett bättre sätt; användning av den senaste tekniken; en kvalitetskontrollsmekanism och solidaritetsmekanismer.

| (10) | Instrumentet bör kunna ge medlemsstaterna det stöd som krävs för deras genomförande av gemensamma miniminormer för övervakning av de yttre gränserna, i linje med medlemsstaternas, Europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns och kommissionens respektive befogenheter. |
| --- | --- |

(10)

Instrumentet bör kunna ge medlemsstaterna det stöd som krävs för deras genomförande av gemensamma miniminormer för övervakning av de yttre gränserna, i linje med medlemsstaternas, Europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns och kommissionens respektive befogenheter.

| (11) | Eftersom medlemsstaternas tullmyndigheter har tagit på sig ett allt större ansvar som ofta tangerar säkerhetsområdet och som utförs vid de yttre gränserna är det viktigt att främja samarbetet mellan myndigheter som en del av den europeiska integrerade gränsförvaltningen i enlighet med förordning (EU) 2019/1896. Man måste säkerställa komplementaritet i samband med gränskontroll och tullkontroll vid de yttre gränserna genom att tillhandahålla lämpligt ekonomiskt stöd från unionen till medlemsstaterna. Samarbete mellan myndigheter kommer inte bara att stärka tullkontrollerna för att bekämpa alla former av olaglig handel, utan också underlätta laglig handel och lagliga resor, för att bidra till en säker och effektiv tullunion. |
| --- | --- |

(11)

Eftersom medlemsstaternas tullmyndigheter har tagit på sig ett allt större ansvar som ofta tangerar säkerhetsområdet och som utförs vid de yttre gränserna är det viktigt att främja samarbetet mellan myndigheter som en del av den europeiska integrerade gränsförvaltningen i enlighet med förordning (EU) 2019/1896. Man måste säkerställa komplementaritet i samband med gränskontroll och tullkontroll vid de yttre gränserna genom att tillhandahålla lämpligt ekonomiskt stöd från unionen till medlemsstaterna. Samarbete mellan myndigheter kommer inte bara att stärka tullkontrollerna för att bekämpa alla former av olaglig handel, utan också underlätta laglig handel och lagliga resor, för att bidra till en säker och effektiv tullunion.

| (12) | Det är därför nödvändigt att skapa en efterföljare till Fonden för inre säkerhet 2014–2020, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 513/2014 (4) och (EU) nr 515/2014 (5), bland annat genom att inrätta en Fond för integrerad gränsförvaltning (fonden). |
| --- | --- |

(12)

Det är därför nödvändigt att skapa en efterföljare till Fonden för inre säkerhet 2014–2020, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 513/2014 (4) och (EU) nr 515/2014 (5), bland annat genom att inrätta en Fond för integrerad gränsförvaltning (fonden).

| (13) | På grund av de rättsliga särdragen avseende avdelning V i EUF-fördraget och de olika rättsliga grunder som är tillämpliga på politiken för de yttre gränserna respektive tullkontrollerna, är det inte juridiskt möjligt att inrätta fonden som ett enda instrument. |
| --- | --- |

(13)

På grund av de rättsliga särdragen avseende avdelning V i EUF-fördraget och de olika rättsliga grunder som är tillämpliga på politiken för de yttre gränserna respektive tullkontrollerna, är det inte juridiskt möjligt att inrätta fonden som ett enda instrument.

| (14) | Fonden bör därför inrättas som en övergripande ram för unionens ekonomiska stöd på området gränsförvaltning och viseringspolitik och omfatta instrumentet och det instrument för ekonomiskt stöd för tullkontrollutrustning, som inrättas genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1077 (6). Den ramen bör kompletteras genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 (7) till vilken den här förordningen bör hänvisa när det gäller bestämmelser om delad förvaltning. |
| --- | --- |

(14)

Fonden bör därför inrättas som en övergripande ram för unionens ekonomiska stöd på området gränsförvaltning och viseringspolitik och omfatta instrumentet och det instrument för ekonomiskt stöd för tullkontrollutrustning, som inrättas genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1077 (6). Den ramen bör kompletteras genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 (7) till vilken den här förordningen bör hänvisa när det gäller bestämmelser om delad förvaltning.

| (15) | Instrumentet bör bygga vidare på de resultat och investeringar som gjorts av dess föregångare, dvs. Fonden för yttre gränser för perioden 2007–2013, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 574/2007/EG (8), och instrumentet för ekonomiskt stöd för yttre gränser och visering inom Fonden för inre säkerhet för perioden 2014–2020, som inrättats genom förordning (EU) nr 515/2014, och bör utvidgas för att beakta ny utveckling. |
| --- | --- |

(15)

Instrumentet bör bygga vidare på de resultat och investeringar som gjorts av dess föregångare, dvs. Fonden för yttre gränser för perioden 2007–2013, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 574/2007/EG (8), och instrumentet för ekonomiskt stöd för yttre gränser och visering inom Fonden för inre säkerhet för perioden 2014–2020, som inrättats genom förordning (EU) nr 515/2014, och bör utvidgas för att beakta ny utveckling.

| (16) | För att säkerställa enhetlig och högkvalitativ yttre gränskontroll och underlätta lagligt resande över de yttre gränserna bör instrumentet bidra till utvecklingen av en europeisk integrerad gränsförvaltning, som inbegriper åtgärder i fråga om politik, lagstiftning, systematiskt samarbete, fördelning av bördan, bedömningen av situationen och skiftande förhållanden i fråga om irreguljära migranters gränsövergångsställen, personal, utrustning och teknik, som kan vidtas på olika nivåer av medlemsstaternas behöriga myndigheter och av Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån, som agerar i samarbete med andra aktörer såsom andra unionsorgan och unionsbyråer, i synnerhet Europeiska unionens byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (eu-Lisa), som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1726 (9), Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol), som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 (10), samt, vid behov, tredjeländer och internationella organisationer. |
| --- | --- |

(16)

För att säkerställa enhetlig och högkvalitativ yttre gränskontroll och underlätta lagligt resande över de yttre gränserna bör instrumentet bidra till utvecklingen av en europeisk integrerad gränsförvaltning, som inbegriper åtgärder i fråga om politik, lagstiftning, systematiskt samarbete, fördelning av bördan, bedömningen av situationen och skiftande förhållanden i fråga om irreguljära migranters gränsövergångsställen, personal, utrustning och teknik, som kan vidtas på olika nivåer av medlemsstaternas behöriga myndigheter och av Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån, som agerar i samarbete med andra aktörer såsom andra unionsorgan och unionsbyråer, i synnerhet Europeiska unionens byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (eu-Lisa), som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1726 (9), Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol), som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 (10), samt, vid behov, tredjeländer och internationella organisationer.

| (17) | Instrumentet bör bidra till att effektivisera handläggningen av viseringsansökningar när det gäller att underlätta viseringsförfarandena för resenärer med ärligt uppsåt samt i fråga om att upptäcka och bedöma risker som avser säkerhet och irreguljär migration. I synnerhet bör man genom instrumentet avsätta ekonomiskt stöd till digitalisering av handläggningen av viseringsansökningar, med målet att kunna erbjuda snabba, säkra och klientvänliga viseringsförfaranden som gynnar både viseringssökande och konsulat. Instrumentet bör också ha till syfte att säkerställa omfattande täckning av konsulära tjänster i hela världen. Ett enhetligt genomförande och en modernisering av den gemensamma viseringspolitiken samt åtgärder som följer av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 767/2008 (11) bör också omfattas av instrumentet, vilket även bör vara fallet för bistånd till medlemsstaterna avseende utfärdandet av viseringar, inbegripet viseringar med territoriellt begränsad giltighet som utfärdas av humanitära skäl, av hänsyn till nationella intressen eller på grund av internationella skyldigheter i linje med unionens regelverk i fråga om viseringar. |
| --- | --- |

(17)

Instrumentet bör bidra till att effektivisera handläggningen av viseringsansökningar när det gäller att underlätta viseringsförfarandena för resenärer med ärligt uppsåt samt i fråga om att upptäcka och bedöma risker som avser säkerhet och irreguljär migration. I synnerhet bör man genom instrumentet avsätta ekonomiskt stöd till digitalisering av handläggningen av viseringsansökningar, med målet att kunna erbjuda snabba, säkra och klientvänliga viseringsförfaranden som gynnar både viseringssökande och konsulat. Instrumentet bör också ha till syfte att säkerställa omfattande täckning av konsulära tjänster i hela världen. Ett enhetligt genomförande och en modernisering av den gemensamma viseringspolitiken samt åtgärder som följer av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 767/2008 (11) bör också omfattas av instrumentet, vilket även bör vara fallet för bistånd till medlemsstaterna avseende utfärdandet av viseringar, inbegripet viseringar med territoriellt begränsad giltighet som utfärdas av humanitära skäl, av hänsyn till nationella intressen eller på grund av internationella skyldigheter i linje med unionens regelverk i fråga om viseringar.

| (18) | Instrumentet bör stödja åtgärder med koppling till kontroll av de yttre gränserna på territoriet i de länder som tillämpar Schengenregelverket som en del av genomförandet av den europeiska integrerade gränsförvaltningen, vilka skulle göra att Schengenområdet som helhet fungerar bättre. |
| --- | --- |

(18)

Instrumentet bör stödja åtgärder med koppling till kontroll av de yttre gränserna på territoriet i de länder som tillämpar Schengenregelverket som en del av genomförandet av den europeiska integrerade gränsförvaltningen, vilka skulle göra att Schengenområdet som helhet fungerar bättre.

| (19) | I syfte att förbättra förvaltningen av de yttre gränserna, underlätta lagligt resande, bidra till att förebygga och bekämpa irreguljära gränspassager, genomföra den gemensamma viseringspolitiken och bidra till en hög säkerhetsnivå inom området med frihet, säkerhet och rättvisa i unionen bör instrumentet stödja utvecklingen av stora it-system i enlighet med unionsrätten på området gränsförvaltning. Det bör också stödja inrättandet av interoperabilitet, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2019/817 (12) och (EU) 2019/818 (13), i medlemsstaterna mellan unionens informationssystem, nämligen in- och utresesystemet, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2226 (14), Informationssystemet för viseringar (VIS), som inrättats genom förordning (EG) nr 767/2008, EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (Etias), som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1240 (15), Eurodac, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 603/2013 (16), Schengens informationssystem (SIS), som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2018/1860 (17), (EU) 2018/1861 (18) och (EU) 2018/1862 (19) och det centraliserade systemet för identifiering av medlemsstater som innehar uppgifter om fällande domar mot tredjelandsmedborgare och statslösa personer (Ecris-TCN), som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/816 (20), för att dessa unionsinformationssystem och uppgifterna i dem ska komplettera varandra. Instrumentet bör också bidra till den nödvändiga utvecklingen på nationell nivå efter det att interoperabilitetskomponenterna, nämligen den europeiska sökportalen, den gemensamma biometriska matchningstjänsten, den gemensamma databasen för identitetsuppgifter och detektorn för multipla identiteter, har genomförts på central nivå. |
| --- | --- |

(19)

I syfte att förbättra förvaltningen av de yttre gränserna, underlätta lagligt resande, bidra till att förebygga och bekämpa irreguljära gränspassager, genomföra den gemensamma viseringspolitiken och bidra till en hög säkerhetsnivå inom området med frihet, säkerhet och rättvisa i unionen bör instrumentet stödja utvecklingen av stora it-system i enlighet med unionsrätten på området gränsförvaltning. Det bör också stödja inrättandet av interoperabilitet, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2019/817 (12) och (EU) 2019/818 (13), i medlemsstaterna mellan unionens informationssystem, nämligen in- och utresesystemet, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2226 (14), Informationssystemet för viseringar (VIS), som inrättats genom förordning (EG) nr 767/2008, EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (Etias), som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1240 (15), Eurodac, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 603/2013 (16), Schengens informationssystem (SIS), som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2018/1860 (17), (EU) 2018/1861 (18) och (EU) 2018/1862 (19) och det centraliserade systemet för identifiering av medlemsstater som innehar uppgifter om fällande domar mot tredjelandsmedborgare och statslösa personer (Ecris-TCN), som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/816 (20), för att dessa unionsinformationssystem och uppgifterna i dem ska komplettera varandra. Instrumentet bör också bidra till den nödvändiga utvecklingen på nationell nivå efter det att interoperabilitetskomponenterna, nämligen den europeiska sökportalen, den gemensamma biometriska matchningstjänsten, den gemensamma databasen för identitetsuppgifter och detektorn för multipla identiteter, har genomförts på central nivå.

| (20) | För att utnyttja kunskapen och expertisen hos de decentraliserade byråer som har befogenheter på områdena gränsförvaltning, viseringspolitik och stora it-system bör kommissionen i god tid involvera berörda byråer i arbetet i kommittén för fonderna för inrikes frågor som inrättas genom denna förordning, i synnerhet i början och efter halva tiden av programperioden. När så är lämpligt bör kommissionen också kunna involvera de berörda unionsorganen och unionsbyråerna i övervakningen och utvärderingen, i synnerhet för att säkerställa att de åtgärder som får stöd genom instrumentet överensstämmer med relevant unionsregelverk och överenskomna unionsprioriteringar. Instrumentet bör komplettera och förstärka de åtgärder som genomför den europeiska integrerade gränsförvaltningen i enlighet med principerna om delat ansvar och solidaritet mellan medlemsstaterna och Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån, som representerar de två pelarna i den europeiska gräns- och kustbevakningen. |
| --- | --- |

(20)

För att utnyttja kunskapen och expertisen hos de decentraliserade byråer som har befogenheter på områdena gränsförvaltning, viseringspolitik och stora it-system bör kommissionen i god tid involvera berörda byråer i arbetet i kommittén för fonderna för inrikes frågor som inrättas genom denna förordning, i synnerhet i början och efter halva tiden av programperioden. När så är lämpligt bör kommissionen också kunna involvera de berörda unionsorganen och unionsbyråerna i övervakningen och utvärderingen, i synnerhet för att säkerställa att de åtgärder som får stöd genom instrumentet överensstämmer med relevant unionsregelverk och överenskomna unionsprioriteringar. Instrumentet bör komplettera och förstärka de åtgärder som genomför den europeiska integrerade gränsförvaltningen i enlighet med principerna om delat ansvar och solidaritet mellan medlemsstaterna och Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån, som representerar de två pelarna i den europeiska gräns- och kustbevakningen.

| (21) | I den mån de berörda medlemsstaterna begär det bör instrumentet stödja genomförandet av den hotspot-metod som beskrivs i kommissionens meddelande av den 13 maj 2015 med titeln En europeisk migrationsagenda, som godkändes av Europeiska rådet den 25 och 26 juni 2015 och som utvecklas närmare i förordning (EU) 2019/1896. Hotspot-metoden innebär att medlemsstater som står inför oproportionella migrationsutmaningar vid de yttre gränserna kan få operativt stöd. Den erbjuder ett integrerat, övergripande och målinriktat stöd i en anda av solidaritet och delat ansvar. Detta innebär framför allt att medlemsstaterna, när de utarbetar sina program som genomförs inom ramen för delad förvaltning, bör ta hänsyn till de analysverktyg och operativa och tekniska riktlinjer som tagits fram av Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån, liksom de utbildningsplaner som Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån utarbetat, såsom de gemensamma läroplanerna för utbildning av gränskontrollstjänstemän, inklusive de delar i dessa läroplaner som rör de grundläggande rättigheterna och tillgången till internationellt skydd. I syfte att skapa komplementaritet mellan byråns uppgifter och medlemsstaternas ansvar för kontrollen av de yttre gränserna och säkerställa konsekvens och motverka kostnadsineffektivitet bör kommissionen i god tid samråda med Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån om de utkast till program som medlemsstaterna lämnar in, i den mån de omfattas av den byråns befogenheter, i synnerhet vad gäller den verksamhet som finansieras inom ramen för driftsstödet. |
| --- | --- |

(21)

I den mån de berörda medlemsstaterna begär det bör instrumentet stödja genomförandet av den hotspot-metod som beskrivs i kommissionens meddelande av den 13 maj 2015 med titeln En europeisk migrationsagenda, som godkändes av Europeiska rådet den 25 och 26 juni 2015 och som utvecklas närmare i förordning (EU) 2019/1896. Hotspot-metoden innebär att medlemsstater som står inför oproportionella migrationsutmaningar vid de yttre gränserna kan få operativt stöd. Den erbjuder ett integrerat, övergripande och målinriktat stöd i en anda av solidaritet och delat ansvar. Detta innebär framför allt att medlemsstaterna, när de utarbetar sina program som genomförs inom ramen för delad förvaltning, bör ta hänsyn till de analysverktyg och operativa och tekniska riktlinjer som tagits fram av Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån, liksom de utbildningsplaner som Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån utarbetat, såsom de gemensamma läroplanerna för utbildning av gränskontrollstjänstemän, inklusive de delar i dessa läroplaner som rör de grundläggande rättigheterna och tillgången till internationellt skydd. I syfte att skapa komplementaritet mellan byråns uppgifter och medlemsstaternas ansvar för kontrollen av de yttre gränserna och säkerställa konsekvens och motverka kostnadsineffektivitet bör kommissionen i god tid samråda med Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån om de utkast till program som medlemsstaterna lämnar in, i den mån de omfattas av den byråns befogenheter, i synnerhet vad gäller den verksamhet som finansieras inom ramen för driftsstödet.

| (22) | När sårbarheter eller risker identifierats, särskilt efter en Schengenutvärdering i enlighet med rådets förordning (EU) nr 1053/2013 (21), bör den berörda medlemsstaten, i en anda av solidaritet och delat ansvar för skyddet av de yttre gränserna, på ett tillfredsställande sätt ta itu med frågan genom att med hjälp av medel inom ramen för sitt program genomföra de rekommendationer som antagits i enlighet med den förordningen och i linje med sårbarhetsanalyser som genomförts av Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån i enlighet med förordning (EU) 2019/1896. |
| --- | --- |

(22)

När sårbarheter eller risker identifierats, särskilt efter en Schengenutvärdering i enlighet med rådets förordning (EU) nr 1053/2013 (21), bör den berörda medlemsstaten, i en anda av solidaritet och delat ansvar för skyddet av de yttre gränserna, på ett tillfredsställande sätt ta itu med frågan genom att med hjälp av medel inom ramen för sitt program genomföra de rekommendationer som antagits i enlighet med den förordningen och i linje med sårbarhetsanalyser som genomförts av Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån i enlighet med förordning (EU) 2019/1896.

| (23) | Instrumentet bör tillhandahålla ekonomiskt stöd till de medlemsstater som fullt ut tillämpar bestämmelserna i Schengenregelverket om de yttre gränserna och viseringar och till de medlemsstater som förbereder sig för fullt deltagande i Schengensamarbetet, och det bör användas av medlemsstaterna på ett sätt som gynnar unionens gemensamma politik för förvaltningen av de yttre gränserna. |
| --- | --- |

(23)

Instrumentet bör tillhandahålla ekonomiskt stöd till de medlemsstater som fullt ut tillämpar bestämmelserna i Schengenregelverket om de yttre gränserna och viseringar och till de medlemsstater som förbereder sig för fullt deltagande i Schengensamarbetet, och det bör användas av medlemsstaterna på ett sätt som gynnar unionens gemensamma politik för förvaltningen av de yttre gränserna.

| (24) | Även om instrumentet stöder medlemsstaters investeringar i gränsförvaltning bör det inte tillhandahålla finansiering för nya permanenta infrastrukturer och byggnader vid de inre gränser vid vilka kontrollerna ännu inte har avskaffats. Vid dessa gränser bör dock instrumentet stödja investeringar i mobil infrastruktur för gränskontroll samt underhåll, begränsad uppgradering eller ersättning av den befintliga infrastrukturen som krävs för att fortsatt efterleva Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/399 (22). |
| --- | --- |

(24)

Även om instrumentet stöder medlemsstaters investeringar i gränsförvaltning bör det inte tillhandahålla finansiering för nya permanenta infrastrukturer och byggnader vid de inre gränser vid vilka kontrollerna ännu inte har avskaffats. Vid dessa gränser bör dock instrumentet stödja investeringar i mobil infrastruktur för gränskontroll samt underhåll, begränsad uppgradering eller ersättning av den befintliga infrastrukturen som krävs för att fortsatt efterleva Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/399 (22).

| (25) | I enlighet med protokoll nr 5 till 2003 års anslutningsakt om persontransitering landvägen mellan Kaliningradområdet och andra delar av Ryska federationen bör instrumentet bära de extra kostnader som kan uppkomma vid genomförandet av de särskilda bestämmelserna om sådan transitering i unionens regelverk, det vill säga rådets förordningar (EG) nr 693/2003 (23) och (EG) nr 694/2003 (24). Behovet av fortsatt ekonomiskt stöd för uteblivna avgifter bör emellertid avgöras av den gällande viseringsordningen mellan unionen och Ryska federationen. |
| --- | --- |

(25)

I enlighet med protokoll nr 5 till 2003 års anslutningsakt om persontransitering landvägen mellan Kaliningradområdet och andra delar av Ryska federationen bör instrumentet bära de extra kostnader som kan uppkomma vid genomförandet av de särskilda bestämmelserna om sådan transitering i unionens regelverk, det vill säga rådets förordningar (EG) nr 693/2003 (23) och (EG) nr 694/2003 (24). Behovet av fortsatt ekonomiskt stöd för uteblivna avgifter bör emellertid avgöras av den gällande viseringsordningen mellan unionen och Ryska federationen.

| (26) | För att bidra till att det politiska målet för instrumentet uppnås bör medlemsstaterna säkerställa att deras program inbegriper insatser som främjar samtliga specifika mål för instrumentet och att det genom fördelningen av medel mellan de specifika målen säkerställs att målen kan uppnås. |
| --- | --- |

(26)

För att bidra till att det politiska målet för instrumentet uppnås bör medlemsstaterna säkerställa att deras program inbegriper insatser som främjar samtliga specifika mål för instrumentet och att det genom fördelningen av medel mellan de specifika målen säkerställs att målen kan uppnås.

| (27) | I linje med effektivitetsprincipen bör synergier och konsekvens med andra unionsmedel eftersträvas och överlappningar mellan åtgärderna bör undvikas. |
| --- | --- |

(27)

I linje med effektivitetsprincipen bör synergier och konsekvens med andra unionsmedel eftersträvas och överlappningar mellan åtgärderna bör undvikas.

| (28) | Återvändandet av tredjelandsmedborgare som är föremål för beslut om återvändande utfärdade av en medlemsstat är en av komponenterna i den europeiska integrerade gränsförvaltningen i enlighet med förordning (EU) 2019/1896. Åtgärder i fråga om återvändande omfattas dock inte av stöd från instrumentet, på grund av dess karaktär och mål, utan omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1147 (25). |
| --- | --- |

(28)

Återvändandet av tredjelandsmedborgare som är föremål för beslut om återvändande utfärdade av en medlemsstat är en av komponenterna i den europeiska integrerade gränsförvaltningen i enlighet med förordning (EU) 2019/1896. Åtgärder i fråga om återvändande omfattas dock inte av stöd från instrumentet, på grund av dess karaktär och mål, utan omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1147 (25).

| (29) | För att erkänna den viktiga roll som medlemsstaternas tullmyndigheter spelar vid de yttre gränserna och säkerställa att de förfogar över tillräckliga medel för att genomföra sina omfattande uppgifter vid dessa gränser, bör instrumentet för ekonomiskt stöd för tullkontrollutrustning förse dessa nationella myndigheter med tillräckliga medel för att investera i utrustning som ska användas för att utföra tullkontroll samt med utrustning som kan tjäna andra syften utöver tullkontroll, såsom gränskontroll. |
| --- | --- |

(29)

För att erkänna den viktiga roll som medlemsstaternas tullmyndigheter spelar vid de yttre gränserna och säkerställa att de förfogar över tillräckliga medel för att genomföra sina omfattande uppgifter vid dessa gränser, bör instrumentet för ekonomiskt stöd för tullkontrollutrustning förse dessa nationella myndigheter med tillräckliga medel för att investera i utrustning som ska användas för att utföra tullkontroll samt med utrustning som kan tjäna andra syften utöver tullkontroll, såsom gränskontroll.

| (30) | Merparten av tullkontrollutrustningen och de informations- och kommunikationstekniska (IKT) systemen kan vara lika lämplig eller tillfälligtvis lämpa sig för kontroller av efterlevnad av andra unionsrättsakter, såsom bestämmelser om gränsförvaltning, visering eller polissamarbete. Fonden har därför utformats som två kompletterande instrument med olika men kompletterande tillämpningsområden för inköp av utrustning. Å ena sidan kommer instrumentet att tillhandahålla ekonomiskt stöd till utrustning och IKT-system vilkas primära syfte är integrerad gränsförvaltning och som också kan användas på det kompletterande området tullkontroll. Instrumentet för ekonomiskt stöd för tullkontrollutrustning kommer å andra sidan att tillhandahålla ekonomiskt stöd för utrustning med tullkontroll som främsta syfte och denna utrustning kan även användas för ytterligare ändamål, såsom gränskontroller och säkerhet. En sådan uppdelning av rollerna kommer att främja samarbete, som är en av komponenterna i den europeiska integrerade gränsförvaltning som föreskrivs i förordning (EU) 2019/1896, och därigenom göra det möjligt för tullmyndigheter och gränsmyndigheter att arbeta tillsammans och maximera unionsbudgetens effekter genom samägande av och interoperabilitet mellan kontrollutrustning. |
| --- | --- |

(30)

Merparten av tullkontrollutrustningen och de informations- och kommunikationstekniska (IKT) systemen kan vara lika lämplig eller tillfälligtvis lämpa sig för kontroller av efterlevnad av andra unionsrättsakter, såsom bestämmelser om gränsförvaltning, visering eller polissamarbete. Fonden har därför utformats som två kompletterande instrument med olika men kompletterande tillämpningsområden för inköp av utrustning. Å ena sidan kommer instrumentet att tillhandahålla ekonomiskt stöd till utrustning och IKT-system vilkas primära syfte är integrerad gränsförvaltning och som också kan användas på det kompletterande området tullkontroll. Instrumentet för ekonomiskt stöd för tullkontrollutrustning kommer å andra sidan att tillhandahålla ekonomiskt stöd för utrustning med tullkontroll som främsta syfte och denna utrustning kan även användas för ytterligare ändamål, såsom gränskontroller och säkerhet. En sådan uppdelning av rollerna kommer att främja samarbete, som är en av komponenterna i den europeiska integrerade gränsförvaltning som föreskrivs i förordning (EU) 2019/1896, och därigenom göra det möjligt för tullmyndigheter och gränsmyndigheter att arbeta tillsammans och maximera unionsbudgetens effekter genom samägande av och interoperabilitet mellan kontrollutrustning.

| (31) | Sjögränsövervakning är en av de uppgifter som utförs av kustbevakningen i unionens sjöområde. Nationella myndigheter som utför kustbevakningsuppgifter är också ansvariga för en lång rad uppgifter som kan omfatta, men inte är begränsade till, sjösäkerhet, säkerhet, sök- och räddningsinsatser, gränskontroll, fiskerikontroll, tullkontroll, allmän brottsbekämpning samt miljöskydd. Kustbevakningsuppgifternas breda omfattning innebär att de ingår i olika unionspolitikområden där synergier bör eftersträvas för att uppnå mer ändamålsenliga och effektiva resultat. |
| --- | --- |

(31)

Sjögränsövervakning är en av de uppgifter som utförs av kustbevakningen i unionens sjöområde. Nationella myndigheter som utför kustbevakningsuppgifter är också ansvariga för en lång rad uppgifter som kan omfatta, men inte är begränsade till, sjösäkerhet, säkerhet, sök- och räddningsinsatser, gränskontroll, fiskerikontroll, tullkontroll, allmän brottsbekämpning samt miljöskydd. Kustbevakningsuppgifternas breda omfattning innebär att de ingår i olika unionspolitikområden där synergier bör eftersträvas för att uppnå mer ändamålsenliga och effektiva resultat.

| (32) | När medlemsstaterna genomför åtgärder som finansieras genom instrumentet och som är kopplade till sjögränsövervakning bör de ägna särskild uppmärksamhet åt sina internationella skyldigheter avseende sök- och räddningsinsatser till havs. I detta avseende bör det vara möjligt att använda utrustning och system som får stöd genom instrumentet för att hantera sök- och räddningssituationer som kan uppstå under en gränsövervakningsinsats till havs. |
| --- | --- |

(32)

När medlemsstaterna genomför åtgärder som finansieras genom instrumentet och som är kopplade till sjögränsövervakning bör de ägna särskild uppmärksamhet åt sina internationella skyldigheter avseende sök- och räddningsinsatser till havs. I detta avseende bör det vara möjligt att använda utrustning och system som får stöd genom instrumentet för att hantera sök- och räddningssituationer som kan uppstå under en gränsövervakningsinsats till havs.

| (33) | Utöver unionssamarbete vad gäller kustbevakningsuppgifter mellan Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån, Europeiska sjösäkerhetsbyrån, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1406/2002 (26), och Europeiska fiskerikontrollbyrån, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/473 (27), bör förbättrad samstämmighet mellan verksamheten på det maritima området också uppnås på nationell nivå. Synergier mellan de olika aktörerna i havsmiljön bör vara i linje med strategierna för den europeiska integrerade gränsförvaltningen och sjöfartsskyddet. |
| --- | --- |

(33)

Utöver unionssamarbete vad gäller kustbevakningsuppgifter mellan Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån, Europeiska sjösäkerhetsbyrån, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1406/2002 (26), och Europeiska fiskerikontrollbyrån, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/473 (27), bör förbättrad samstämmighet mellan verksamheten på det maritima området också uppnås på nationell nivå. Synergier mellan de olika aktörerna i havsmiljön bör vara i linje med strategierna för den europeiska integrerade gränsförvaltningen och sjöfartsskyddet.

| (34) | För att stärka den maritima verksamhetens komplementaritet och enhetlighet, undvika dubbelarbete och minska budgetbegränsningarna på ett område med så kostsam verksamhet som det maritima området, bör det även vara möjligt att använda instrumentet för att stödja multifunktionella maritima insatser. |
| --- | --- |

(34)

För att stärka den maritima verksamhetens komplementaritet och enhetlighet, undvika dubbelarbete och minska budgetbegränsningarna på ett område med så kostsam verksamhet som det maritima området, bör det även vara möjligt att använda instrumentet för att stödja multifunktionella maritima insatser.

| (35) | Utrustning och IKT-system som finansieras genom instrumentet bör även kunna användas för att uppnå målen för Fonden för inre säkerhet, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1149 (28) och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, inrättad genom förordning (EU) 2021/1147. Sådan utrustning och sådana IKT-system bör hållas tillgängliga och insatsfärdiga för en ändamålsenlig och säker gränskontrollverksamhet, och användningen av sådan utrustning och sådana IKT-system för målen i Asyl-, migrations- och integrationsfonden bör vara tidsbegränsad. |
| --- | --- |

(35)

Utrustning och IKT-system som finansieras genom instrumentet bör även kunna användas för att uppnå målen för Fonden för inre säkerhet, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1149 (28) och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, inrättad genom förordning (EU) 2021/1147. Sådan utrustning och sådana IKT-system bör hållas tillgängliga och insatsfärdiga för en ändamålsenlig och säker gränskontrollverksamhet, och användningen av sådan utrustning och sådana IKT-system för målen i Asyl-, migrations- och integrationsfonden bör vara tidsbegränsad.

| (36) | Instrumentet bör, i linje med dess specifika mål, främst gagna unionens interna politik. Samtidigt bör instrumentet, där så är lämpligt, kunna stödja åtgärder i linje med unionens prioriteringar i och i förhållande till tredjeländer. Dessa åtgärder bör genomföras i fullständig synergi och samstämmighet med, och bör komplettera, andra åtgärder utanför unionen som stöds genom unionens instrument för finansiering av yttre åtgärder. I synnerhet bör sådana åtgärder genomföras på ett sätt som säkerställer fullständig samstämmighet med unionens externa politik, respektera principen om konsekvens i utvecklingspolitiken och vara i överensstämmelse med de strategiska programplaneringsdokumenten för landet eller regionen i fråga. Sådana åtgärder bör också inriktas på åtgärder som inte är utvecklingsrelaterade, gagna unionens interna politik och överensstämma med den verksamhet som utförs inom unionen. Kommissionen bör i sina halvtids- och efterhandsutvärderingar ägna särskild uppmärksamhet åt genomförandet av åtgärder i eller i förhållande till tredjeländer. |
| --- | --- |

(36)

Instrumentet bör, i linje med dess specifika mål, främst gagna unionens interna politik. Samtidigt bör instrumentet, där så är lämpligt, kunna stödja åtgärder i linje med unionens prioriteringar i och i förhållande till tredjeländer. Dessa åtgärder bör genomföras i fullständig synergi och samstämmighet med, och bör komplettera, andra åtgärder utanför unionen som stöds genom unionens instrument för finansiering av yttre åtgärder. I synnerhet bör sådana åtgärder genomföras på ett sätt som säkerställer fullständig samstämmighet med unionens externa politik, respektera principen om konsekvens i utvecklingspolitiken och vara i överensstämmelse med de strategiska programplaneringsdokumenten för landet eller regionen i fråga. Sådana åtgärder bör också inriktas på åtgärder som inte är utvecklingsrelaterade, gagna unionens interna politik och överensstämma med den verksamhet som utförs inom unionen. Kommissionen bör i sina halvtids- och efterhandsutvärderingar ägna särskild uppmärksamhet åt genomförandet av åtgärder i eller i förhållande till tredjeländer.

| (37) | Finansiering ur unionens budget bör koncentreras till åtgärder för vilka unionens insatser kan tillföra ett mervärde jämfört med åtgärder som medlemsstaterna vidtar på egen hand. Eftersom unionen har bättre förutsättningar än medlemsstaterna att tillhandahålla en ram för unionens solidaritet vad gäller gränsförvaltning och gemensam viseringspolitik samt att skapa en plattform för utveckling av de gemensamma stora it-systemen till stöd för denna politik, bör det ekonomiska stöd som ges inom ramen för denna förordning i synnerhet bidra till att stärka den nationella kapaciteten och unionens kapacitet på dessa områden. |
| --- | --- |

(37)

Finansiering ur unionens budget bör koncentreras till åtgärder för vilka unionens insatser kan tillföra ett mervärde jämfört med åtgärder som medlemsstaterna vidtar på egen hand. Eftersom unionen har bättre förutsättningar än medlemsstaterna att tillhandahålla en ram för unionens solidaritet vad gäller gränsförvaltning och gemensam viseringspolitik samt att skapa en plattform för utveckling av de gemensamma stora it-systemen till stöd för denna politik, bör det ekonomiska stöd som ges inom ramen för denna förordning i synnerhet bidra till att stärka den nationella kapaciteten och unionens kapacitet på dessa områden.

| (38) | När mottagarna av unionsfinansieringen främjar åtgärder som stöds genom instrumentet bör de tillhandahålla information på målgruppens språk. För att säkerställa unionsfinansieringens synlighet bör mottagarna av unionsfinansiering hänvisa till dess ursprung när de kommunicerar om åtgärden. Mottagarna bör i detta syfte säkerställa att unionens emblem finns med på, och unionens ekonomiska stöd uttryckligen nämns i, allt kommunikationsmaterial som riktar sig till medierna och allmänheten. |
| --- | --- |

(38)

När mottagarna av unionsfinansieringen främjar åtgärder som stöds genom instrumentet bör de tillhandahålla information på målgruppens språk. För att säkerställa unionsfinansieringens synlighet bör mottagarna av unionsfinansiering hänvisa till dess ursprung när de kommunicerar om åtgärden. Mottagarna bör i detta syfte säkerställa att unionens emblem finns med på, och unionens ekonomiska stöd uttryckligen nämns i, allt kommunikationsmaterial som riktar sig till medierna och allmänheten.

| (39) | Det bör vara möjligt för kommissionen att använda finansiella medel inom ramen för instrumentet för att främja bästa praxis och utbytet av information avseende genomförandet av instrumentet. |
| --- | --- |

(39)

Det bör vara möjligt för kommissionen att använda finansiella medel inom ramen för instrumentet för att främja bästa praxis och utbytet av information avseende genomförandet av instrumentet.

| (40) | Kommissionen bör offentliggöra information om stödet från den tematiska delen genom direkt eller indirekt förvaltning i god tid och bör uppdatera sådan information vid behov. Det bör vara möjligt att sortera uppgifterna per specifikt mål, stödmottagarens namn, det belopp för vilket ett rättsligt åtagande görs och åtgärdens art och ändamål. |
| --- | --- |

(40)

Kommissionen bör offentliggöra information om stödet från den tematiska delen genom direkt eller indirekt förvaltning i god tid och bör uppdatera sådan information vid behov. Det bör vara möjligt att sortera uppgifterna per specifikt mål, stödmottagarens namn, det belopp för vilket ett rättsligt åtagande görs och åtgärdens art och ändamål.

| (41) | Om en medlemsstat har underlåtit att fullgöra sina skyldigheter enligt fördragen på områdena gränsförvaltning och viseringspolitik, om det finns en tydlig risk för att den medlemsstaten allvarligt åsidosätter unionens värden vid genomförandet av regelverket om gränsförvaltning och viseringspolitik, inbegripet vad gäller skyldigheter i fråga om grundläggande rättigheter, eller om brister har konstaterats på det relevanta området i en utvärderingsrapport inom ramen för Schengens utvärderings- och övervakningsmekanism som fastställs i förordning (EU) nr 1053/2013, kan det anses att medlemsstaten inte följer relevant unionsregelverk, även i fråga om användningen av driftsstöd inom ramen för instrumentet. |
| --- | --- |

(41)

Om en medlemsstat har underlåtit att fullgöra sina skyldigheter enligt fördragen på områdena gränsförvaltning och viseringspolitik, om det finns en tydlig risk för att den medlemsstaten allvarligt åsidosätter unionens värden vid genomförandet av regelverket om gränsförvaltning och viseringspolitik, inbegripet vad gäller skyldigheter i fråga om grundläggande rättigheter, eller om brister har konstaterats på det relevanta området i en utvärderingsrapport inom ramen för Schengens utvärderings- och övervakningsmekanism som fastställs i förordning (EU) nr 1053/2013, kan det anses att medlemsstaten inte följer relevant unionsregelverk, även i fråga om användningen av driftsstöd inom ramen för instrumentet.

| (42) | Fonden bör säkerställa att medel fördelas på ett rättvist och transparent sätt i syfte att uppfylla de mål som anges i denna förordning. I syfte att tillgodose kraven på transparens bör kommissionen offentliggöra information om de årliga och fleråriga arbetsprogrammen för den tematiska delen. I enlighet med förordning (EU) 2021/1060 bör varje medlemsstat inom sex månader från godkännandet av dess program säkerställa att det finns en webbplats tillgänglig med information om dess program, som omfattar programmets mål, verksamhet, tillgängliga finansieringsmöjligheter och resultat. |
| --- | --- |

(42)

Fonden bör säkerställa att medel fördelas på ett rättvist och transparent sätt i syfte att uppfylla de mål som anges i denna förordning. I syfte att tillgodose kraven på transparens bör kommissionen offentliggöra information om de årliga och fleråriga arbetsprogrammen för den tematiska delen. I enlighet med förordning (EU) 2021/1060 bör varje medlemsstat inom sex månader från godkännandet av dess program säkerställa att det finns en webbplats tillgänglig med information om dess program, som omfattar programmets mål, verksamhet, tillgängliga finansieringsmöjligheter och resultat.

| (43) | I denna förordning bör man ange de initiala beloppen för medlemsstaternas program, som består av fasta belopp enligt bilaga I och ett belopp som beräknas på grundval av de kriterier som fastställs i den bilagan och som återspeglar land- och sjögränsavsnittens längd och påverkansgrader, arbetsbördan vid flygplatser och konsulat samt antalet konsulat. Mot bakgrund av de särskilda behoven i de medlemsstater som hade flest asylansökningar per capita 2018 och 2019 bör man höja de fasta beloppen för Cypern, Malta och Grekland. |
| --- | --- |

(43)

I denna förordning bör man ange de initiala beloppen för medlemsstaternas program, som består av fasta belopp enligt bilaga I och ett belopp som beräknas på grundval av de kriterier som fastställs i den bilagan och som återspeglar land- och sjögränsavsnittens längd och påverkansgrader, arbetsbördan vid flygplatser och konsulat samt antalet konsulat. Mot bakgrund av de särskilda behoven i de medlemsstater som hade flest asylansökningar per capita 2018 och 2019 bör man höja de fasta beloppen för Cypern, Malta och Grekland.

| (44) | De initiala beloppen för medlemsstaternas program bör ligga till grund för medlemsstaternas långsiktiga investeringar. För att beakta förändringar av utgångsläget, såsom trycket på de yttre gränserna och arbetsbördan vid de yttre gränserna och på konsulaten, bör ett tilläggsbelopp att tilldelas medlemsstaterna vid halva tiden av programplaneringsperioden, som bör baseras på de senaste tillgängliga statistiska uppgifterna, i enlighet med bilaga I, med hänsyn till sina programs genomförandegrad. |
| --- | --- |

(44)

De initiala beloppen för medlemsstaternas program bör ligga till grund för medlemsstaternas långsiktiga investeringar. För att beakta förändringar av utgångsläget, såsom trycket på de yttre gränserna och arbetsbördan vid de yttre gränserna och på konsulaten, bör ett tilläggsbelopp att tilldelas medlemsstaterna vid halva tiden av programplaneringsperioden, som bör baseras på de senaste tillgängliga statistiska uppgifterna, i enlighet med bilaga I, med hänsyn till sina programs genomförandegrad.

| (45) | Kommissionen bör genomföra en halvtidsutvärdering av denna förordning. Den halvtidsöversynen bör användas för att bedöma instrumentets ändamålsenlighet och unionsmervärde och ge en transparent översikt över hur instrumentet har genomförts. |
| --- | --- |

(45)

Kommissionen bör genomföra en halvtidsutvärdering av denna förordning. Den halvtidsöversynen bör användas för att bedöma instrumentets ändamålsenlighet och unionsmervärde och ge en transparent översikt över hur instrumentet har genomförts.

| (46) | Eftersom utmaningarna på området gränsförvaltning och viseringspolitik ständigt förändras, är det nödvändigt att anpassa tilldelningen av medel till de förändrade prioriteringarna för viseringspolitiken och gränsförvaltningen, bland annat ändringar till följd av ett ökat tryck vid gränsen, samt ett behov av att kanalisera finansieringen till de prioriteringar som ger det största unionsmervärdet. För att reagera på akuta behov och förändringar i strategier och unionens prioriteringar, samt för att kanalisera finansieringen till åtgärder med ett stort unionsmervärde, bör en del av finansieringen regelbundet att anslås, genom en tematisk del, till särskilda åtgärder, unionsåtgärder och bistånd i nödsituationer. Den tematiska delen ger flexibilitet i förvaltningen av instrumentet och skulle även kunna genomföras via medlemsstaternas program. |
| --- | --- |

(46)

Eftersom utmaningarna på området gränsförvaltning och viseringspolitik ständigt förändras, är det nödvändigt att anpassa tilldelningen av medel till de förändrade prioriteringarna för viseringspolitiken och gränsförvaltningen, bland annat ändringar till följd av ett ökat tryck vid gränsen, samt ett behov av att kanalisera finansieringen till de prioriteringar som ger det största unionsmervärdet. För att reagera på akuta behov och förändringar i strategier och unionens prioriteringar, samt för att kanalisera finansieringen till åtgärder med ett stort unionsmervärde, bör en del av finansieringen regelbundet att anslås, genom en tematisk del, till särskilda åtgärder, unionsåtgärder och bistånd i nödsituationer. Den tematiska delen ger flexibilitet i förvaltningen av instrumentet och skulle även kunna genomföras via medlemsstaternas program.

| (47) | Medlemsstaterna bör uppmuntras att använda en del av sitt programanslag för att finansiera de åtgärder som förtecknas i bilaga IV genom att dra nytta av ett större bidrag från unionen. |
| --- | --- |

(47)

Medlemsstaterna bör uppmuntras att använda en del av sitt programanslag för att finansiera de åtgärder som förtecknas i bilaga IV genom att dra nytta av ett större bidrag från unionen.

| (48) | Instrumentet bör bidra till att täcka driftskostnaderna som har samband med gränsförvaltningen, den gemensamma viseringspolitiken och de stora it-systemen för att göra det möjligt för medlemsstaterna att upprätthålla den kapacitet som är avgörande för unionen som helhet. Detta bidrag bör bestå av full ersättning för specifika kostnader som har samband med instrumentets mål och bör utgöra en väsentlig del av medlemsstaternas program. |
| --- | --- |

(48)

Instrumentet bör bidra till att täcka driftskostnaderna som har samband med gränsförvaltningen, den gemensamma viseringspolitiken och de stora it-systemen för att göra det möjligt för medlemsstaterna att upprätthålla den kapacitet som är avgörande för unionen som helhet. Detta bidrag bör bestå av full ersättning för specifika kostnader som har samband med instrumentets mål och bör utgöra en väsentlig del av medlemsstaternas program.

| (49) | En del av de tillgängliga medlen inom ramen för instrumentet kan tilldelas medlemsstaternas program för genomförande av särskilda åtgärder, utöver det ursprungliga anslaget. Dessa särskilda åtgärder bör identifieras på unionsnivå och bör omfatta åtgärder med unionsmervärde som kräver samarbete mellan medlemsstaterna eller åtgärder som behövs för att hantera utveckling inom unionen som kräver att ytterligare medel görs tillgängliga för en eller flera medlemsstater, såsom förvärv via medlemsstaternas program av teknisk utrustning som Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån behöver för att bedriva sin insatsverksamhet, modernisering av handläggningen av viseringsansökningar, utveckling av stora it-system och inrättande av interoperabilitet mellan systemen. Kommissionen bör fastställa dessa särskilda åtgärder i dess arbetsprogram. |
| --- | --- |

(49)

En del av de tillgängliga medlen inom ramen för instrumentet kan tilldelas medlemsstaternas program för genomförande av särskilda åtgärder, utöver det ursprungliga anslaget. Dessa särskilda åtgärder bör identifieras på unionsnivå och bör omfatta åtgärder med unionsmervärde som kräver samarbete mellan medlemsstaterna eller åtgärder som behövs för att hantera utveckling inom unionen som kräver att ytterligare medel görs tillgängliga för en eller flera medlemsstater, såsom förvärv via medlemsstaternas program av teknisk utrustning som Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån behöver för att bedriva sin insatsverksamhet, modernisering av handläggningen av viseringsansökningar, utveckling av stora it-system och inrättande av interoperabilitet mellan systemen. Kommissionen bör fastställa dessa särskilda åtgärder i dess arbetsprogram.

| (50) | För att komplettera genomförandet av instruments politiska mål på nationell nivå genom medlemsstaternas program, bör instrumentet också stödja åtgärder på unionsnivå. Sådana åtgärder bör ha övergripande strategiska syften inom instrumentets tillämpningsområde som gäller politisk analys och innovation, gränsöverskridande ömsesidigt lärande och partnerskap samt testning av nya initiativ och åtgärder i hela unionen. |
| --- | --- |

(50)

För att komplettera genomförandet av instruments politiska mål på nationell nivå genom medlemsstaternas program, bör instrumentet också stödja åtgärder på unionsnivå. Sådana åtgärder bör ha övergripande strategiska syften inom instrumentets tillämpningsområde som gäller politisk analys och innovation, gränsöverskridande ömsesidigt lärande och partnerskap samt testning av nya initiativ och åtgärder i hela unionen.

| (51) | För att stärka unionens kapacitet att omedelbart hantera, brådskande och särskilda behov vid en nödsituation, såsom en stor eller oproportionell tillströmning av tredjelandsmedborgare, i synnerhet vid de gränsavsnitt som tilldelats en hög eller kritisk påverkansgrad enligt förordning (EU) 2019/1896, eller andra situationer där det vederbörligen har motiverats att omedelbara åtgärder vid de yttre gränserna behövs, bör det vara möjligt att tillhandahålla bistånd i nödsituationer i enlighet med de regler som fastställs i den här förordningen. |
| --- | --- |

(51)

För att stärka unionens kapacitet att omedelbart hantera, brådskande och särskilda behov vid en nödsituation, såsom en stor eller oproportionell tillströmning av tredjelandsmedborgare, i synnerhet vid de gränsavsnitt som tilldelats en hög eller kritisk påverkansgrad enligt förordning (EU) 2019/1896, eller andra situationer där det vederbörligen har motiverats att omedelbara åtgärder vid de yttre gränserna behövs, bör det vara möjligt att tillhandahålla bistånd i nödsituationer i enlighet med de regler som fastställs i den här förordningen.

| (52) | I denna förordning fastställs en finansieringsram för hela instrumentets löptid som ska utgöra det särskilda referensbeloppet, i den mening som avses i punkt 18 i det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (29), för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet. Det särskilda referensbelopp som tilldelas instrumentet ökas med ett tilläggsbelopp på 1 miljard EUR i 2018 års priser i enlighet med bilaga II till rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 (30). |
| --- | --- |

(52)

I denna förordning fastställs en finansieringsram för hela instrumentets löptid som ska utgöra det särskilda referensbeloppet, i den mening som avses i punkt 18 i det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (29), för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet. Det särskilda referensbelopp som tilldelas instrumentet ökas med ett tilläggsbelopp på 1 miljard EUR i 2018 års priser i enlighet med bilaga II till rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 (30).

| (53) | Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (31) (budgetförordningen) är tillämplig på instrumentet. I budgetförordningen fastställs regler för genomförande av unionens budget, inklusive regler för bidrag, priser, upphandling, indirekt förvaltning, finansieringsinstrument, budgetgarantier, ekonomiskt stöd och ersättning till externa experter. |
| --- | --- |

(53)

Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (31) (budgetförordningen) är tillämplig på instrumentet. I budgetförordningen fastställs regler för genomförande av unionens budget, inklusive regler för bidrag, priser, upphandling, indirekt förvaltning, finansieringsinstrument, budgetgarantier, ekonomiskt stöd och ersättning till externa experter.

| (54) | För att åtgärder ska kunna genomföras inom ramen för delad förvaltning bör instrumentet ingå som en del av ett enhetligt ramverk som består av den här förordningen, budgetförordningen och förordning (EU) 2021/1060. |
| --- | --- |

(54)

För att åtgärder ska kunna genomföras inom ramen för delad förvaltning bör instrumentet ingå som en del av ett enhetligt ramverk som består av den här förordningen, budgetförordningen och förordning (EU) 2021/1060.

| (55) | Genom förordning (EU) 2021/1060 inrättas en ram för åtgärder under Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden, Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet och instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik som en del av Fonden för integrerad gränsförvaltning, och där anges regler för programplanering, övervakning, utvärdering, förvaltning och kontroll av unionsmedel som genomförs inom ramen för delad förvaltning. Dessutom är det nödvändigt att specificera målen för instrumentet vad gäller gränsförvaltning och viseringspolitik i den här förordningen samt att fastställa särskilda bestämmelser om åtgärder som kan finansieras enligt instrumentet. |
| --- | --- |

(55)

Genom förordning (EU) 2021/1060 inrättas en ram för åtgärder under Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden, Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet och instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik som en del av Fonden för integrerad gränsförvaltning, och där anges regler för programplanering, övervakning, utvärdering, förvaltning och kontroll av unionsmedel som genomförs inom ramen för delad förvaltning. Dessutom är det nödvändigt att specificera målen för instrumentet vad gäller gränsförvaltning och viseringspolitik i den här förordningen samt att fastställa särskilda bestämmelser om åtgärder som kan finansieras enligt instrumentet.

| (56) | Ett förfinansieringssystem för instrumentet föreskrivs i förordning (EU) 2021/1060, och en särskild förfinansieringsnivå fastställs i den här förordningen. För att säkerställa att det är möjligt att reagera snabbt i nödsituationer är det lämpligt att dessutom fastställa en särskild förfinansieringsnivå för bistånd i nödsituationer. Förfinansieringssystemet bör säkerställa att medlemsstater har tillräckliga medel för att ge stöd till bidragsmottagarna från början av genomförandet av deras program. |
| --- | --- |

(56)

Ett förfinansieringssystem för instrumentet föreskrivs i förordning (EU) 2021/1060, och en särskild förfinansieringsnivå fastställs i den här förordningen. För att säkerställa att det är möjligt att reagera snabbt i nödsituationer är det lämpligt att dessutom fastställa en särskild förfinansieringsnivå för bistånd i nödsituationer. Förfinansieringssystemet bör säkerställa att medlemsstater har tillräckliga medel för att ge stöd till bidragsmottagarna från början av genomförandet av deras program.

| (57) | Valet av finansieringstyp och genomförandemetod inom ramen för denna förordning bör göras utifrån vad som är bäst för att uppnå åtgärdernas specifika mål och åstadkomma resultat, med särskild hänsyn till kostnader för kontroller, administrativa bördor och risken för bristande efterlevnad. Vid detta val bör användningen av enhetsbelopp, schablonsatser, enhetskostnader och finansiering som inte är kopplad till kostnaderna enligt vad som avses i artikel 125.1 i budgetförordningen övervägas. |
| --- | --- |

(57)

Valet av finansieringstyp och genomförandemetod inom ramen för denna förordning bör göras utifrån vad som är bäst för att uppnå åtgärdernas specifika mål och åstadkomma resultat, med särskild hänsyn till kostnader för kontroller, administrativa bördor och risken för bristande efterlevnad. Vid detta val bör användningen av enhetsbelopp, schablonsatser, enhetskostnader och finansiering som inte är kopplad till kostnaderna enligt vad som avses i artikel 125.1 i budgetförordningen övervägas.

| (58) | I enlighet med artikel 193.2 i budgetförordningen får bidrag tilldelas för redan inledda åtgärder, om sökanden kan visa att det var nödvändigt att inleda åtgärden innan bidragsöverenskommelsen undertecknades. Kostnader som hänför sig till tiden före den dag då bidragsansökan lämnades in är emellertid inte berättigande till unionsfinansiering, utom i vederbörligen motiverade undantagsfall. För att undvika avbrott i unionsstödet som skulle kunna inverka negativt på unionens intressen bör det vara möjligt att under en begränsad tidsperiod i början av den fleråriga budgetramen 2021–2027 betrakta kostnader som berättigande till unionsfinansiering från och med den 1 januari 2021 om de uppkommit med avseende på åtgärder som stöds genom den här förordningen under direkt förvaltning och som redan har inletts, även om dessa kostnader uppkom innan bidragsansökan eller begäran om bistånd lämnades in. |
| --- | --- |

(58)

I enlighet med artikel 193.2 i budgetförordningen får bidrag tilldelas för redan inledda åtgärder, om sökanden kan visa att det var nödvändigt att inleda åtgärden innan bidragsöverenskommelsen undertecknades. Kostnader som hänför sig till tiden före den dag då bidragsansökan lämnades in är emellertid inte berättigande till unionsfinansiering, utom i vederbörligen motiverade undantagsfall. För att undvika avbrott i unionsstödet som skulle kunna inverka negativt på unionens intressen bör det vara möjligt att under en begränsad tidsperiod i början av den fleråriga budgetramen 2021–2027 betrakta kostnader som berättigande till unionsfinansiering från och med den 1 januari 2021 om de uppkommit med avseende på åtgärder som stöds genom den här förordningen under direkt förvaltning och som redan har inletts, även om dessa kostnader uppkom innan bidragsansökan eller begäran om bistånd lämnades in.

| (59) | För att i största möjliga utsträckning utnyttja modellen för samordnad granskning (single audit) är det lämpligt att fastställa specifika bestämmelser om kontroll och revision av projekt i vilka internationella organisationer, vilkas interna kontrollsystem har bedömts positivt av kommissionen, är stödmottagare. För sådana projekt bör de förvaltande myndigheterna kunna begränsa sina förvaltningskontroller, förutsatt att stödmottagaren i god tid tillhandahåller alla nödvändiga data och all nödvändig information om projektets fortskridande och om de underliggande utgifternas stödberättigande. Om ett projekt som genomförs av en sådan internationell organisation har valts ut för revision bör revisionsmyndigheten kunna utföra sitt arbete i linje med principerna i den internationella standarden för närliggande tjänster (SNT) 4400, Uppdrag att utföra granskning enligt särskild överenskommelse rörande finansiell information. |
| --- | --- |

(59)

För att i största möjliga utsträckning utnyttja modellen för samordnad granskning (single audit) är det lämpligt att fastställa specifika bestämmelser om kontroll och revision av projekt i vilka internationella organisationer, vilkas interna kontrollsystem har bedömts positivt av kommissionen, är stödmottagare. För sådana projekt bör de förvaltande myndigheterna kunna begränsa sina förvaltningskontroller, förutsatt att stödmottagaren i god tid tillhandahåller alla nödvändiga data och all nödvändig information om projektets fortskridande och om de underliggande utgifternas stödberättigande. Om ett projekt som genomförs av en sådan internationell organisation har valts ut för revision bör revisionsmyndigheten kunna utföra sitt arbete i linje med principerna i den internationella standarden för närliggande tjänster (SNT) 4400, Uppdrag att utföra granskning enligt särskild överenskommelse rörande finansiell information.

| (60) | I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (32) samt rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 (33), (Euratom, EG) nr 2185/96 (34) och (EU) 2017/1939 (35) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet åtgärder avseende förebyggande, upptäckt, korrigering och utredning av oriktigheter, inklusive bedrägerier, avseende krav på återbetalning av medel som förlorats, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt, när så är lämpligt, avseende påförande administrativa sanktioner. I enlighet med förordningarna (Euratom, EG) nr 2185/96 och (EU, Euratom) nr 883/2013 har Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) befogenhet att göra administrativa utredningar, inbegripet kontroller och inspektioner på platsen, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägerier, korruption eller annan olaglig verksamhet som riktar sig mot unionens finansiella intressen. I enlighet med förordning (EU) 2017/1939 har Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) befogenhet att utreda och lagföra brott som skadar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (36). I enlighet med budgetförordningen ska varje person eller enhet som tar emot medel från unionen samarbeta till fullo för att skydda unionens ekonomiska intressen, bevilja kommissionen, Olaf, revisionsrätten och – när det gäller de medlemsstater som deltar i fördjupat samarbete enligt förordning (EU) 2017/1939 – Eppo de rättigheter och den tillgång som krävs och säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar motsvarande rättigheter. Medlemsstaterna bör samarbeta fullt ut och ge unionens institutioner, organ och byråer allt det stöd som behövs för att skydda unionens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

(60)

I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (32) samt rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 (33), (Euratom, EG) nr 2185/96 (34) och (EU) 2017/1939 (35) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet åtgärder avseende förebyggande, upptäckt, korrigering och utredning av oriktigheter, inklusive bedrägerier, avseende krav på återbetalning av medel som förlorats, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt, när så är lämpligt, avseende påförande administrativa sanktioner. I enlighet med förordningarna (Euratom, EG) nr 2185/96 och (EU, Euratom) nr 883/2013 har Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) befogenhet att göra administrativa utredningar, inbegripet kontroller och inspektioner på platsen, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägerier, korruption eller annan olaglig verksamhet som riktar sig mot unionens finansiella intressen. I enlighet med förordning (EU) 2017/1939 har Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) befogenhet att utreda och lagföra brott som skadar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (36). I enlighet med budgetförordningen ska varje person eller enhet som tar emot medel från unionen samarbeta till fullo för att skydda unionens ekonomiska intressen, bevilja kommissionen, Olaf, revisionsrätten och – när det gäller de medlemsstater som deltar i fördjupat samarbete enligt förordning (EU) 2017/1939 – Eppo de rättigheter och den tillgång som krävs och säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar motsvarande rättigheter. Medlemsstaterna bör samarbeta fullt ut och ge unionens institutioner, organ och byråer allt det stöd som behövs för att skydda unionens ekonomiska intressen.

| (61) | Övergripande finansiella regler som antas av Europaparlamentet och rådet på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget är tillämpliga på denna förordning. Dessa regler fastställs i budgetförordningen och anger särskilt bestämmelser om budgetens uppställning och genomförande genom bidrag, upphandling, priser och indirekt genomförande samt föreskriver kontroller av ansvaret hos aktörer i budgetförvaltningen. Regler som antas på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget innefattar även en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten. |
| --- | --- |

(61)

Övergripande finansiella regler som antas av Europaparlamentet och rådet på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget är tillämpliga på denna förordning. Dessa regler fastställs i budgetförordningen och anger särskilt bestämmelser om budgetens uppställning och genomförande genom bidrag, upphandling, priser och indirekt genomförande samt föreskriver kontroller av ansvaret hos aktörer i budgetförvaltningen. Regler som antas på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget innefattar även en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten.

| (62) | Enligt rådets beslut 2013/755/EU (37) är personer och enheter i utomeuropeiska länder eller territorier berättigade till finansiering, med förbehåll för instrumentets regler och mål och eventuella ordningar som gäller för den medlemsstat till vilken det berörda utomeuropeiska landet eller territoriet är knutet. |
| --- | --- |

(62)

Enligt rådets beslut 2013/755/EU (37) är personer och enheter i utomeuropeiska länder eller territorier berättigade till finansiering, med förbehåll för instrumentets regler och mål och eventuella ordningar som gäller för den medlemsstat till vilken det berörda utomeuropeiska landet eller territoriet är knutet.

| (63) | I enlighet med artikel 349 i EUF-fördraget och i linje med kommissionens meddelande av den 24 oktober 2017 med titeln Ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU:s yttersta randområden, som godkändes av rådet i dess slutsatser av den 12 april 2018, bör de relevanta medlemsstaterna säkerställa att deras program beaktar framväxande hot som de yttersta randområdena ställs inför. Instrumentet bör stödja dessa medlemsstater med tillräckliga resurser för att hjälpa de yttersta randområdena när så är lämpligt. |
| --- | --- |

(63)

I enlighet med artikel 349 i EUF-fördraget och i linje med kommissionens meddelande av den 24 oktober 2017 med titeln Ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU:s yttersta randområden, som godkändes av rådet i dess slutsatser av den 12 april 2018, bör de relevanta medlemsstaterna säkerställa att deras program beaktar framväxande hot som de yttersta randområdena ställs inför. Instrumentet bör stödja dessa medlemsstater med tillräckliga resurser för att hjälpa de yttersta randområdena när så är lämpligt.

| (64) | Enligt punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (38) bör instrumentet utvärderas på grundval av information som samlats in i enlighet med särskilda övervakningskrav, samtidigt som en administrativ börda, särskilt för medlemsstaterna, och överreglering undviks. Dessa krav bör när så är lämpligt innefatta mätbara indikatorer som utgångspunkt för utvärdering av instrumentets faktiska konsekvenser. För att mäta instrumentets resultat bör indikatorer och relaterade mål fastställas för vart och ett av instrumentets specifika mål. Indikatorerna bör vara både kvalitativa och kvantitativa. |
| --- | --- |

(64)

Enligt punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (38) bör instrumentet utvärderas på grundval av information som samlats in i enlighet med särskilda övervakningskrav, samtidigt som en administrativ börda, särskilt för medlemsstaterna, och överreglering undviks. Dessa krav bör när så är lämpligt innefatta mätbara indikatorer som utgångspunkt för utvärdering av instrumentets faktiska konsekvenser. För att mäta instrumentets resultat bör indikatorer och relaterade mål fastställas för vart och ett av instrumentets specifika mål. Indikatorerna bör vara både kvalitativa och kvantitativa.

| (65) | För att ge uttryck för vikten av att bekämpa klimatförändringarna i överensstämmelse med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet, antaget inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändring (39) och åtagandet avseende Förenta nationernas mål för hållbar utveckling, bör åtgärderna inom ramen för denna förordning bidra till uppnåendet av det övergripande målet att 30 % av alla utgifter i den fleråriga budgetramen ska användas för integreringen av klimatmål och till ambitionen att 7,5 % av budgeten ska vara utgifter för biologisk mångfald 2024 och 10 % 2026 och 2027, samtidigt som man beaktar de befintliga överlappningarna mellan klimatmålen och målen för biologisk mångfald. I detta sammanhang bör instrumentet stödja verksamhet som respekterar unionens normer och prioriteringar för klimatet och miljön och inte orsakar någon betydande skada för miljömålen i den mening som avses i artikel 17 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 (40). |
| --- | --- |

(65)

För att ge uttryck för vikten av att bekämpa klimatförändringarna i överensstämmelse med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet, antaget inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändring (39) och åtagandet avseende Förenta nationernas mål för hållbar utveckling, bör åtgärderna inom ramen för denna förordning bidra till uppnåendet av det övergripande målet att 30 % av alla utgifter i den fleråriga budgetramen ska användas för integreringen av klimatmål och till ambitionen att 7,5 % av budgeten ska vara utgifter för biologisk mångfald 2024 och 10 % 2026 och 2027, samtidigt som man beaktar de befintliga överlappningarna mellan klimatmålen och målen för biologisk mångfald. I detta sammanhang bör instrumentet stödja verksamhet som respekterar unionens normer och prioriteringar för klimatet och miljön och inte orsakar någon betydande skada för miljömålen i den mening som avses i artikel 17 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 (40).

| (66) | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 514/2014 (41) och alla akter som gäller för programperioden 2014–2020 bör fortsätta att gälla för program och projekt som stöds genom instrumentet under programperioden 2014–2020. Eftersom genomförandet av förordning (EU) nr 514/2014 överlappar den programperiod som den här förordningen avser, och för att säkerställa kontinuitet i genomförandet av vissa projekt som godkänts enligt den förordningen, bör bestämmelser om etappindelning av projekt fastställas. Varje enskild etapp i ett projekt bör genomföras i enlighet med reglerna för den programperiod under vilken projektet finansieras. |
| --- | --- |

(66)

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 514/2014 (41) och alla akter som gäller för programperioden 2014–2020 bör fortsätta att gälla för program och projekt som stöds genom instrumentet under programperioden 2014–2020. Eftersom genomförandet av förordning (EU) nr 514/2014 överlappar den programperiod som den här förordningen avser, och för att säkerställa kontinuitet i genomförandet av vissa projekt som godkänts enligt den förordningen, bör bestämmelser om etappindelning av projekt fastställas. Varje enskild etapp i ett projekt bör genomföras i enlighet med reglerna för den programperiod under vilken projektet finansieras.

| (67) | Genom indikatorer och finansiell rapportering bör kommissionen och medlemsstaterna övervaka instrumentets genomförande i enlighet med de relevanta bestämmelserna i förordning (EU) 2021/1060 och den här förordningen. Från och med 2023 bör medlemsstaterna lämna in årliga prestationsrapporter till kommissionen om det senaste räkenskapsåret. Dessa rapporter bör innehålla information om genomförandet av medlemsstaternas program. Medlemsstaterna bör även lämna in sammanfattningar av dessa rapporter till kommissionen. Kommissionen bör översätta dessa sammanfattningar till alla unionens officiella språk och offentliggöra dem på sin webbplats tillsammans med länkar till medlemsstaternas webbplatser som avses i förordning (EU) 2021/1060. |
| --- | --- |

(67)

Genom indikatorer och finansiell rapportering bör kommissionen och medlemsstaterna övervaka instrumentets genomförande i enlighet med de relevanta bestämmelserna i förordning (EU) 2021/1060 och den här förordningen. Från och med 2023 bör medlemsstaterna lämna in årliga prestationsrapporter till kommissionen om det senaste räkenskapsåret. Dessa rapporter bör innehålla information om genomförandet av medlemsstaternas program. Medlemsstaterna bör även lämna in sammanfattningar av dessa rapporter till kommissionen. Kommissionen bör översätta dessa sammanfattningar till alla unionens officiella språk och offentliggöra dem på sin webbplats tillsammans med länkar till medlemsstaternas webbplatser som avses i förordning (EU) 2021/1060.

| (68) | I syfte att komplettera och ändra icke väsentliga delar av denna förordning bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på förteckningen över åtgärder i bilaga III, förteckningen över åtgärder som berättigar till högre medfinansieringsgrader i bilaga IV, driftsstöd i bilaga VII samt vidareutvecklingen av övervaknings- och utvärderingsramen. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |
| --- | --- |

(68)

I syfte att komplettera och ändra icke väsentliga delar av denna förordning bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på förteckningen över åtgärder i bilaga III, förteckningen över åtgärder som berättigar till högre medfinansieringsgrader i bilaga IV, driftsstöd i bilaga VII samt vidareutvecklingen av övervaknings- och utvärderingsramen. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

| (69) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (42) Granskningsförfarandet bör användas för antagandet av genomförandeakter som fastställer gemensamma skyldigheter för medlemsstaterna, särskilt skyldigheter som gäller tillhandahållandet av information till kommissionen, och det rådgivande förfarandet bör användas vid antagandet av genomförandeakter som avser närmare arrangemang för tillhandahållandet av information till kommissionen inom ramen för programplanering och rapportering, eftersom de är rent tekniska till sin natur. Kommissionen bör anta omedelbart tillämpliga genomförandeakter om det, i vederbörligen motiverade fall med avseende på sådana åtgärders natur och ändamål är nödvändigt av tvingande skäl till skyndsamhet. |
| --- | --- |

(69)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (42) Granskningsförfarandet bör användas för antagandet av genomförandeakter som fastställer gemensamma skyldigheter för medlemsstaterna, särskilt skyldigheter som gäller tillhandahållandet av information till kommissionen, och det rådgivande förfarandet bör användas vid antagandet av genomförandeakter som avser närmare arrangemang för tillhandahållandet av information till kommissionen inom ramen för programplanering och rapportering, eftersom de är rent tekniska till sin natur. Kommissionen bör anta omedelbart tillämpliga genomförandeakter om det, i vederbörligen motiverade fall med avseende på sådana åtgärders natur och ändamål är nödvändigt av tvingande skäl till skyndsamhet.

| (70) | En medlemsstat bör inte samtidigt delta i instrumentet och i ett av unionens tillfälliga finansieringsinstrument som hjälper de bidragsmottagande medlemsstaterna att finansiera bland annat åtgärder vid unionens nya yttre gränser för genomförandet av Schengenregelverket om gränser och visering samt kontrollen vid de yttre gränserna. |
| --- | --- |

(70)

En medlemsstat bör inte samtidigt delta i instrumentet och i ett av unionens tillfälliga finansieringsinstrument som hjälper de bidragsmottagande medlemsstaterna att finansiera bland annat åtgärder vid unionens nya yttre gränser för genomförandet av Schengenregelverket om gränser och visering samt kontrollen vid de yttre gränserna.

| (71) | Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(71)

Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (72) | När det gäller Island och Norge utgör denna förordning, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket (43) som omfattas av det område som avses i artikel 1 A och B i rådets beslut 1999/437/EG (44). |
| --- | --- |

(72)

När det gäller Island och Norge utgör denna förordning, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket (43) som omfattas av det område som avses i artikel 1 A och B i rådets beslut 1999/437/EG (44).

| (73) | När det gäller Schweiz utgör denna förordning, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket (45) som omfattas av det område som avses i artikel 1 A och B i beslut 1999/437/EG jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2008/146/EG (46). |
| --- | --- |

(73)

När det gäller Schweiz utgör denna förordning, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket (45) som omfattas av det område som avses i artikel 1 A och B i beslut 1999/437/EG jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2008/146/EG (46).

| (74) | När det gäller Liechtenstein utgör denna förordning, i enlighet med protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket (47) som omfattas av det område som avses i artikel 1 A och B i beslut 1999/437/EG jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2011/350/EU (48). |
| --- | --- |

(74)

När det gäller Liechtenstein utgör denna förordning, i enlighet med protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket (47) som omfattas av det område som avses i artikel 1 A och B i beslut 1999/437/EG jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2011/350/EU (48).

| (75) | I syfte att närmare ange arten av och formerna för deltagandet i instrumentet för länder som är associerade till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket bör ytterligare överenskommelser ingås mellan unionen och dessa länder i enlighet med relevanta bestämmelser i deras respektive associeringsavtal. Sådana överenskommelser bör utgöra internationella avtal i den mening som avses i artikel 218 i EUF-fördraget. I syfte att minimera eventuella tidsglapp mellan den tidpunkt då instrumentet blir bindande för det berörda landet och överenskommelsernas ikraftträdande bör förhandlingarna om sådana överenskommelser inledas så snart som möjligt efter respektive lands underrättelse till rådet och kommissionen om sitt beslut att godta innehållet i instrumentet och genomföra det i sin interna rättsordning. Sådana överenskommelser bör ingås efter ett skriftligt meddelande från det berörda landet efter fullgörandet av alla dess interna krav. |
| --- | --- |

(75)

I syfte att närmare ange arten av och formerna för deltagandet i instrumentet för länder som är associerade till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket bör ytterligare överenskommelser ingås mellan unionen och dessa länder i enlighet med relevanta bestämmelser i deras respektive associeringsavtal. Sådana överenskommelser bör utgöra internationella avtal i den mening som avses i artikel 218 i EUF-fördraget. I syfte att minimera eventuella tidsglapp mellan den tidpunkt då instrumentet blir bindande för det berörda landet och överenskommelsernas ikraftträdande bör förhandlingarna om sådana överenskommelser inledas så snart som möjligt efter respektive lands underrättelse till rådet och kommissionen om sitt beslut att godta innehållet i instrumentet och genomföra det i sin interna rättsordning. Sådana överenskommelser bör ingås efter ett skriftligt meddelande från det berörda landet efter fullgörandet av alla dess interna krav.

| (76) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till EU-fördraget och till EUF-fördraget, deltar Danmark inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på Danmark. Eftersom denna förordning är en utveckling av Schengenregelverket bör Danmark, i enlighet med artikel 4 i det protokollet, inom sex månader efter det att rådet har beslutat om denna förordning, besluta huruvida landet ska genomföra den i sin nationella lagstiftning. |
| --- | --- |

(76)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till EU-fördraget och till EUF-fördraget, deltar Danmark inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på Danmark. Eftersom denna förordning är en utveckling av Schengenregelverket bör Danmark, i enlighet med artikel 4 i det protokollet, inom sex månader efter det att rådet har beslutat om denna förordning, besluta huruvida landet ska genomföra den i sin nationella lagstiftning.

| (77) | Denna förordning utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG (49). Irland deltar därför inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på Irland. |
| --- | --- |

(77)

Denna förordning utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG (49). Irland deltar därför inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på Irland.

| (78) | Det är lämpligt att anpassa tillämpningsperioden för denna förordning till tillämpningsperioden för förordning (EU, Euratom) 2020/2093. |
| --- | --- |

(78)

Det är lämpligt att anpassa tillämpningsperioden för denna förordning till tillämpningsperioden för förordning (EU, Euratom) 2020/2093.

| (79) | För att säkerställa kontinuitet i tillhandahållandet av stöd på det relevanta politikområdet och göra det möjligt att påbörja genomförandet från och med början av den fleråriga budgetramen 2021–2027, bör denna förordning skyndsamt träda i kraft och bör tillämpas med retroaktiv verkan från och med den 1 januari 2021. |
| --- | --- |

(79)

För att säkerställa kontinuitet i tillhandahållandet av stöd på det relevanta politikområdet och göra det möjligt att påbörja genomförandet från och med början av den fleråriga budgetramen 2021–2027, bör denna förordning skyndsamt träda i kraft och bör tillämpas med retroaktiv verkan från och med den 1 januari 2021.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Innehåll

Genom denna förordning inrättas instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (instrumentet) som en del av Fonden för integrerad gränsförvaltning (fonden) för perioden 1 januari 2021–31 december 2027.

instrumentet

fonden

Denna förordning inrättar fonden tillsammans med förordning (EU) 2021/1077 för perioden 1 januari 2021–31 december 2027.

I denna förordning fastställs instrumentets politiska mål, instrumentets specifika mål och åtgärderna för att genomföra dessa specifika mål, budgeten för perioden 1 januari 2021–31 december 2027, formerna för unionsfinansiering och reglerna för tillhandahållande av sådan finansiering.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| 1. | gränsövergångsställe: gränsövergångsställe enligt definitionen i artikel 2.8 i förordning (EU) 2016/399. |
| --- | --- |

1.

gränsövergångsställe: gränsövergångsställe enligt definitionen i artikel 2.8 i förordning (EU) 2016/399.

gränsövergångsställe

| 2. | europeisk integrerad gränsförvaltning: europeisk integrerad gränsförvaltning som avses i artikel 3 i förordning (EU) 2019/1896. |
| --- | --- |

2.

europeisk integrerad gränsförvaltning: europeisk integrerad gränsförvaltning som avses i artikel 3 i förordning (EU) 2019/1896.

europeisk integrerad gränsförvaltning

| 3. | yttre gränser: yttre gränser enligt definitionen i artikel 2.2 i förordning (EU) 2016/399 och inre gränser vid vilka kontrollerna ännu inte har avskaffats. |
| --- | --- |

3.

yttre gränser: yttre gränser enligt definitionen i artikel 2.2 i förordning (EU) 2016/399 och inre gränser vid vilka kontrollerna ännu inte har avskaffats.

yttre gränser

| 4. | yttre gränsavsnitt: yttre gränsavsnitt enligt definitionen i artikel 2.11 i förordning (EU) 2019/1896. |
| --- | --- |

4.

yttre gränsavsnitt: yttre gränsavsnitt enligt definitionen i artikel 2.11 i förordning (EU) 2019/1896.

yttre gränsavsnitt

| 5. | hotspot-område: hotspot-område enligt definitionen i artikel 2.23 i förordning (EU) 2019/1896. |
| --- | --- |

5.

hotspot-område: hotspot-område enligt definitionen i artikel 2.23 i förordning (EU) 2019/1896.

hotspot-område

| 6. | inre gränser vid vilka kontrollerna ännu inte har avskaffats:






  a) | den gemensamma gränsen mellan en medlemsstat som tillämpar Schengenregelverket fullt ut och en medlemsstat som ska tillämpa Schengenregelverket fullt ut enligt anslutningsakten, men för vilken det tillämpliga rådsbeslut som bemyndigar den att tillämpa regelverket fullt ut ännu inte har trätt i kraft, |
| --- | --- | --- |

6.

inre gränser vid vilka kontrollerna ännu inte har avskaffats:

inre gränser vid vilka kontrollerna ännu inte har avskaffats

a)

den gemensamma gränsen mellan en medlemsstat som tillämpar Schengenregelverket fullt ut och en medlemsstat som ska tillämpa Schengenregelverket fullt ut enligt anslutningsakten, men för vilken det tillämpliga rådsbeslut som bemyndigar den att tillämpa regelverket fullt ut ännu inte har trätt i kraft,

| b) | den gemensamma gränsen mellan två medlemsstater som enligt respektive anslutningsakt ska tillämpa Schengenregelverket fullt ut, men för vilka det tillämpliga rådsbeslut som bemyndigar dem att tillämpa detta regelverk fullt ut ännu inte har trätt i kraft. |
| --- | --- |

b)

den gemensamma gränsen mellan två medlemsstater som enligt respektive anslutningsakt ska tillämpa Schengenregelverket fullt ut, men för vilka det tillämpliga rådsbeslut som bemyndigar dem att tillämpa detta regelverk fullt ut ännu inte har trätt i kraft.

| 7. | nödsituation: en situation som är resultatet av akut och exceptionellt högt tryck, där ett stort eller oproportionellt antal tredjelandsmedborgare har passerat, passerar eller väntas passera en eller flera medlemsstaters yttre gränser eller där incidenter i samband med olaglig invandring eller gränsöverskridande brottslighet inträffar vid en eller flera medlemsstaters yttre gränser, och dessa incidenter har en avgörande påverkan på gränssäkerheten i en omfattning som äventyrar Schengenområdets funktion, eller någon annan situation där det har varit vederbörligen motiverat med omedelbara åtgärder vid de yttre gränserna, inom ramen för instrumentets mål. |
| --- | --- |

7.

nödsituation: en situation som är resultatet av akut och exceptionellt högt tryck, där ett stort eller oproportionellt antal tredjelandsmedborgare har passerat, passerar eller väntas passera en eller flera medlemsstaters yttre gränser eller där incidenter i samband med olaglig invandring eller gränsöverskridande brottslighet inträffar vid en eller flera medlemsstaters yttre gränser, och dessa incidenter har en avgörande påverkan på gränssäkerheten i en omfattning som äventyrar Schengenområdets funktion, eller någon annan situation där det har varit vederbörligen motiverat med omedelbara åtgärder vid de yttre gränserna, inom ramen för instrumentets mål.

nödsituation

| 8. | särskilda åtgärder: transnationella eller nationella projekt som ger ett unionsmervärde i enlighet med instrumentets mål, för vilka en, flera eller samtliga medlemsstater kan få tilläggsanslag till sina program. |
| --- | --- |

8.

särskilda åtgärder: transnationella eller nationella projekt som ger ett unionsmervärde i enlighet med instrumentets mål, för vilka en, flera eller samtliga medlemsstater kan få tilläggsanslag till sina program.

särskilda åtgärder

| 9. | driftsstöd: en del av en medlemsstats anslag som kan användas som stöd till de myndigheter som är ansvariga för att utföra de uppgifter och tillhandahålla de tjänster som utgör offentliga tjänster för unionen. |
| --- | --- |

9.

driftsstöd: en del av en medlemsstats anslag som kan användas som stöd till de myndigheter som är ansvariga för att utföra de uppgifter och tillhandahålla de tjänster som utgör offentliga tjänster för unionen.

driftsstöd

| 10. | unionsåtgärder: gränsöverskridande projekt eller projekt av särskilt intresse för unionen som genomförs i enlighet med instrumentets mål. |
| --- | --- |

10.

unionsåtgärder: gränsöverskridande projekt eller projekt av särskilt intresse för unionen som genomförs i enlighet med instrumentets mål.

unionsåtgärder

Artikel 3

Instrumentets mål

1.   Instrumentet är en del av fonden, och som sådant är dess politiska mål att säkerställa en stark och effektiv europeisk integrerad gränsförvaltning vid de yttre gränserna, och därigenom bidra till att säkerställa en hög nivå av inre säkerhet i unionen, och samtidigt skydda den fria rörligheten för personer inom unionen samt fullt ut respektera det relevanta unionsregelverket och unionens och medlemsstaternas internationella åtaganden som härrör från de internationella instrument som de är part i.

2.   Inom ramen för det politiska mål som anges i punkt 1 ska instrumentet bidra till att följande specifika mål uppnås:

| a) | Stödja en effektiv europeisk integrerad gränsförvaltning vid de yttre gränserna, som genomförs av den europeiska gräns- och kustbevakningen genom delat ansvar mellan Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån och de nationella myndigheter som ansvarar för gränsförvaltning, för att underlätta laglig gränspassage, förebygga och upptäcka olaglig invandring och gränsöverskridande brottslighet samt för att på ett effektivt sätt hantera migrationsströmmar. |
| --- | --- |

a)

Stödja en effektiv europeisk integrerad gränsförvaltning vid de yttre gränserna, som genomförs av den europeiska gräns- och kustbevakningen genom delat ansvar mellan Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån och de nationella myndigheter som ansvarar för gränsförvaltning, för att underlätta laglig gränspassage, förebygga och upptäcka olaglig invandring och gränsöverskridande brottslighet samt för att på ett effektivt sätt hantera migrationsströmmar.

| b) | Stödja den gemensamma viseringspolitiken för att säkerställa ett harmoniserat tillvägagångssätt avseende utfärdandet av viseringar och underlätta lagligt resande, och samtidigt bidra till att förhindra migrations- och säkerhetsrisker. |
| --- | --- |

b)

Stödja den gemensamma viseringspolitiken för att säkerställa ett harmoniserat tillvägagångssätt avseende utfärdandet av viseringar och underlätta lagligt resande, och samtidigt bidra till att förhindra migrations- och säkerhetsrisker.

3.   Inom ramen för de specifika mål som anges i punkt 2 ska instrumentet genomföras via de genomförandeåtgärder som förtecknas i bilaga II.

Artikel 4

Icke-diskriminering och respekt för grundläggande rättigheter

Åtgärder som finansieras inom ramen för instrumentet ska genomföras i fullständig överensstämmelse med de rättigheter och principer som fastställs i unionens regelverk, stadgan och med unionens internationella åtaganden vad gäller grundläggande rättigheter, särskilt genom att säkerställa överensstämmelse med principen om icke-diskriminering och principen om non-refoulement.

non-refoulement

Artikel 5

Stödets tillämpningsområde

1.   Inom ramen för dess mål och i enlighet med de genomförandeåtgärder som förtecknas i bilaga II ska instrumentet särskilt stödja de åtgärder som förtecknas i bilaga III.

För att hantera oförutsedda eller nya omständigheter ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 31 för att ändra förteckningen över åtgärder i bilaga III i syfte att lägga till nya åtgärder.

2.   För att uppnå dess mål får instrumentet, i linje med unionens prioriteringar, när det är lämpligt stödja åtgärder i och i förhållande till tredjeländer som avses i bilaga III i enlighet med artikel 20.

3.   Vad gäller åtgärder i och i förhållande till tredjeländer ska kommissionen och medlemsstaterna tillsammans med Europeiska utrikestjänsten, i enlighet med sina respektive ansvarsområden, säkerställa samordning med unionens relevanta politik, strategier och instrument. De ska i synnerhet säkerställa att åtgärder i och i förhållande till tredjeländer

| a) | utförs i synergi och samstämmighet med andra åtgärder utanför unionen som stöds genom andra unionsinstrument, |
| --- | --- |

a)

utförs i synergi och samstämmighet med andra åtgärder utanför unionen som stöds genom andra unionsinstrument,

| b) | är samstämmiga med unionens externa politik, respekterar principen om konsekvens i utvecklingspolitiken och överensstämmer med de strategiska programplaneringsdokumenten för regionen eller landet i fråga, |
| --- | --- |

b)

är samstämmiga med unionens externa politik, respekterar principen om konsekvens i utvecklingspolitiken och överensstämmer med de strategiska programplaneringsdokumenten för regionen eller landet i fråga,

| c) | inriktas på åtgärder som inte är utvecklingsrelaterade, och |
| --- | --- |

c)

inriktas på åtgärder som inte är utvecklingsrelaterade, och

| d) | tjänar unionens intressen när det gäller dess interna politik och överensstämmer med verksamheter som vidtas inom unionen. |
| --- | --- |

d)

tjänar unionens intressen när det gäller dess interna politik och överensstämmer med verksamheter som vidtas inom unionen.

4.   Följande åtgärder ska inte vara stödberättigande:

| a) | Åtgärder som avses i punkt 1 a i bilaga III och som vidtas vid de inre gränser vid vilka kontrollerna ännu inte har avskaffats. |
| --- | --- |

a)

Åtgärder som avses i punkt 1 a i bilaga III och som vidtas vid de inre gränser vid vilka kontrollerna ännu inte har avskaffats.

| b) | Åtgärder i samband med tillfälligt återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna i den mening som avses i artikel 2.1 i förordning (EU) 2016/399. |
| --- | --- |

b)

Åtgärder i samband med tillfälligt återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna i den mening som avses i artikel 2.1 i förordning (EU) 2016/399.

| c) | Åtgärder vars huvudsyfte är tullkontroll. |
| --- | --- |

c)

Åtgärder vars huvudsyfte är tullkontroll.

Genom undantag från första stycket kan, om en nödsituation inträffar, åtgärder som avses i första stycket anses vara stödberättigande.

KAPITEL II

BUDGETRAM OCH GENOMFÖRANDERAM

AVSNITT 1

gemensamma bestämmelser

Artikel 6

Allmänna principer

1.   Stöd som tillhandahålls genom instrumentet ska komplettera nationella, regionala och lokala interventioner, och ska inriktas på att tillföra ett unionsmervärde till uppnåendet av instrumentets mål.

2.   Kommissionen och medlemsstaterna ska säkerställa att det stöd som tillhandahålls genom instrumentet och av medlemsstaterna är förenligt med unionens relevanta åtgärder, politik och prioriteringar, och att det kompletterar stöd som tillhandahålls genom övriga unionsinstrument.

3.   Instrumentet ska genomföras inom ramen för direkt, delad eller indirekt förvaltning i enlighet med artikel 62.1 första stycket a, b och c i budgetförordningen.

Artikel 7

Budget

1.   Finansieringsramen för genomförandet av instrumentet för perioden 1 januari 2021–31 december 2027 ska vara 5 241 000 000 EUR i löpande priser.

2.   Till följd av den programspecifika justering som föreskrivs i artikel 5 i förordning (EU, Euratom) 2020/2093 ska det belopp som anges i punkt 1 i den här artikeln höjas med ett ytterligare anslag på 1 000 000 000 EUR i 2018 års fasta priser såsom anges i bilaga II till den förordningen.

3.   Finansieringsramen ska användas enligt följande:

| a) | 3 668 000 000 EUR ska anslås till medlemsstaternas program, varav 200 568 000 EUR ska anslås till den särskilda transiteringsordning som avses i artikel 17. |
| --- | --- |

a)

3 668 000 000 EUR ska anslås till medlemsstaternas program, varav 200 568 000 EUR ska anslås till den särskilda transiteringsordning som avses i artikel 17.

| b) | 1 573 000 000 EUR ska anslås till den tematiska del som avses i artikel 8. |
| --- | --- |

b)

1 573 000 000 EUR ska anslås till den tematiska del som avses i artikel 8.

4.   Det tilläggsanslag som avses i punkt 2 ska anslås till den tematiska del som avses i artikel 8.

5.   På kommissionens initiativ ska upp till 0,52 % av finansieringsramen anslås till tekniskt stöd som avses i artikel 35 i förordning (EU) 2021/1060 för genomförande av instrumentet.

6.   I enlighet med de relevanta bestämmelserna i deras respektive associeringsavtal ska arrangemang utarbetas för att ange arten av och formerna för deltagandet i instrumentet för de länder som är associerade till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket. Så snart som möjligt efter det att det berörda landet anmält sitt beslut att godta innehållet i instrumentet och genomföra det i sin interna rättsordning, i enlighet med det relevanta associeringsavtalet, ska kommissionen lägga fram en rekommendation för rådet om att inleda förhandlingar om dessa arrangemang enligt artikel 218.3 i EUF-fördraget. När rådet mottar rekommendationen ska det utan dröjsmål agera för att besluta om bemyndigande att inleda dessa förhandlingar. De ekonomiska bidragen från dessa länder ska läggas till de totala tillgängliga medel från den finansieringsram som avses i punkt 1.

7.   I enlighet med artikel 26 i förordning (EU) 2021/1060 får upp till 5 % av den ursprungliga tilldelningen till en medlemsstat från någon av fonderna enligt den förordningen med delad förvaltning överföras till instrumentet med direkt eller indirekt förvaltning på medlemsstaternas begäran. Kommissionen ska förvalta dessa medel direkt i enlighet med artikel 62.1 första stycket a i budgetförordningen eller indirekt i enlighet med led c i det stycket. Dessa medel ska användas till förmån för den berörda medlemsstaten.

Artikel 8

Allmänna bestämmelser om genomförandet av den tematiska delen

1.   Det belopp som avses i artikel 7.3 b ska tilldelas på ett flexibelt sätt via en tematisk del genom delad, direkt eller indirekt förvaltning i enlighet med arbetsprogrammen. Med tanke på instrumentets interna natur ska den tematiska delen främst gagna unionens interna politik i enlighet med de specifika mål som anges i artikel 3.2.

Finansiering från den tematiska delen ska användas för dess komponenter, nämligen

| a) | särskilda åtgärder, |
| --- | --- |

a)

särskilda åtgärder,

| b) | unionsåtgärder, och |
| --- | --- |

b)

unionsåtgärder, och

| c) | bistånd i nödsituationer som avses i artikel 25. |
| --- | --- |

c)

bistånd i nödsituationer som avses i artikel 25.

Tekniskt stöd på kommissionens initiativ, som avses i artikel 35 i förordning (EU) 2021/1060, ska också få stöd från det belopp som avses i artikel 7.3 b i den här förordningen.

2.   Finansiering från den tematiska delen ska gå till prioriteringar som har ett stort unionsmervärde eller användas för att tillmötesgå akuta behov, i linje med de överenskomna unionsprioriteringar som återspeglas i bilaga II, inbegripet behovet av att skydda de yttre gränserna och förebygga och upptäcka gränsöverskridande brottslighet vid de yttre gränserna, i synnerhet smuggling av migranter och människohandel, och irreguljär invandring, samt att effektivt hantera migrationsströmmar och stödja den gemensamma viseringspolitiken.

Den finansiering som avses i första stycket i denna punkt ska, med undantag av finansiering som används för bistånd i nödsituationer i enlighet med artikel 25, enbart stödja de åtgärder som förtecknas i bilaga III.

3.   Kommissionen ska föra en dialog med civilsamhällesorganisationer och relevanta nätverk, i synnerhet i syfte att utarbeta och utvärdera arbetsprogrammen för unionsåtgärder som finansieras genom instrumentet.

4.   När finansiering från den tematiska delen tillhandahålls medlemsstaterna genom direkt eller indirekt förvaltning, ska kommissionen säkerställa att projekt inte väljs ut om de påverkas av ett av kommissionen utfärdat motiverat yttrande med avseende på överträdelseförfaranden enligt artikel 258 i EUF-fördraget som föranleder tvivel om utgifternas laglighet och korrekthet eller för projektens prestation.

5.   Om finansiering från den tematiska delen genomförs genom delad förvaltning ska den berörda medlemsstaten säkerställa att, och kommissionen bedöma om, vid tillämpning av artiklarna 23 och 24.2 i förordning (EU) 2021/1060, de planerade åtgärderna inte påverkas av ett av kommissionen utfärdat motiverat yttrande med avseende på överträdelseförfaranden enligt artikel 258 i EUF-fördraget som föranleder tvivel om utgifternas laglighet och korrekthet eller åtgärdernas prestation.

6.   Kommissionen ska inom ramen för de årliga anslagen i unionens budget fastställa det totala belopp som ska avsättas till den tematiska delen.

7.   Kommissionen ska genom genomförandeakter anta finansieringsbeslut i den mening som avses i artikel 110 i budgetförordningen för den tematiska delen, i vilka det anges vilka mål och åtgärder som ska stödjas och belopp fastställs för var och en av de komponenter som avses i punkt 1 andra stycket i den här artikeln. Finansieringsbesluten kan vara årliga eller fleråriga och får omfatta en eller flera komponenter i den tematiska del som avses i punkt 1 andra stycket i den här artikeln. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 32.3 i den här förordningen.

8.   Kommissionen ska säkerställa att fördelningen av medel bland de specifika mål som anges i artikel 3.2 är rättvis och transparent. Kommissionen ska rapportera om användningen och fördelningen av den tematiska delen mellan de komponenter som avses i punkt 1 andra stycket i den här artikeln, inbegripet om det stöd som tillhandahålls åtgärder i eller i förhållande till tredjeländer inom ramen för unionsåtgärderna.

9.   Efter antagandet av ett finansieringsbeslut som avses i punkt 7 får kommissionen ändra medlemsstaternas program i enlighet med detta.

AVSNITT 2

stöd och genomförande inom ramen för delad förvaltning

Artikel 9

Tillämpningsområde

1.   Detta avsnitt ska tillämpas på det belopp som avses i artikel 7.3 a, och på de tilläggsmedel som ska genomföras inom ramen för delad förvaltning i enlighet med det finansieringsbeslut för den tematiska del som avses i artikel 8.

2.   Stöd enligt detta avsnitt ska genomföras inom ramen för delad förvaltning i enlighet med artikel 63 i budgetförordningen och förordning (EU) 2021/1060.

Artikel 10

Budgetmedel

1.   Det belopp som avses i artikel 7.3 a ska preliminärt tilldelas medlemsstaternas program enligt följande:

| a) | 3 057 000 000 EUR i enlighet med bilaga I. |
| --- | --- |

a)

3 057 000 000 EUR i enlighet med bilaga I.

| b) | 611 000 000 EUR för justering av de tilldelningar till medlemsstaternas program som avses i artikel 14.1. |
| --- | --- |

b)

611 000 000 EUR för justering av de tilldelningar till medlemsstaternas program som avses i artikel 14.1.

2.   Om det belopp som anges i punkt 1 b i denna artikel inte tilldelas fullt ut får det återstående beloppet läggas till det belopp som avses i artikel 7.3 b.

Artikel 11

Förfinansiering

1.   I enlighet med artikel 90.4 i förordning (EU) 2021/1060 ska förfinansieringen för instrumentet, om medel finns tillgängliga, betalas i årliga delbetalningar före den 1 juli varje år enligt följande:

| a) | 2021: 4 %. |
| --- | --- |

a)

2021: 4 %.

| b) | 2022: 3 %. |
| --- | --- |

b)

2022: 3 %.

| c) | 2023: 5 %. |
| --- | --- |

c)

2023: 5 %.

| d) | 2024: 5 %. |
| --- | --- |

d)

2024: 5 %.

| e) | 2025: 5 %. |
| --- | --- |

e)

2025: 5 %.

| f) | 2026: 5 %. |
| --- | --- |

f)

2026: 5 %.

2.   Om en medlemsstats program antas efter den 1 juli 2021 ska de första delbetalningarna utbetalas det år då det antas.

Artikel 12

Medfinansieringsgrader

1.   Bidraget från unionens budget får inte överstiga 75 % av de totala stödberättigande utgifterna för ett projekt.

2.   Bidraget från unionens budget får höjas till 90 % av de totala stödberättigande utgifterna för projekt som genomförs inom ramen för särskilda åtgärder.

3.   Bidraget från unionens budget får höjas till 90 % av de totala stödberättigande utgifterna för sådana åtgärder som anges i bilaga IV.

4.   Bidraget från unionens budget får höjas till 100 % av de totala stödberättigande utgifterna för driftsstöd, inklusive den särskilda transiteringsordning som avses i artikel 17.

5.   Bidraget från unionens budget får höjas till 100 % av de totala stödberättigande utgifterna i enlighet med artikel 85.2 eller 85.3 i förordning (EU) 2018/1240.

6.   Bidraget från unionens budget får höjas till 100 % av de totala stödberättigande utgifterna för bistånd i nödsituationer som avses i artikel 25.

7.   Bidraget från unionsbudgeten får höjas till 100 % av de totala stödberättigande utgifterna för tekniskt stöd på initiativ av medlemsstaterna inom de gränser som anges i artikel 36.5 b vi i förordning (EU) 2021/1060.

8.   Genom kommissionens beslut om godkännande av en medlemsstats program ska medfinansieringsgraden och det maximala stödbeloppet från instrumentet fastställas för de typer av åtgärder som täcks av det bidrag som avses i punkterna 1–7.

9.   I kommissionens beslut om godkännande av en medlemsstats program ska det för varje typ av åtgärd fastställas huruvida medfinansieringsgraden ska tillämpas avseende:

| a) | Det totala bidraget, inbegripet offentliga och privata bidrag. |
| --- | --- |

a)

Det totala bidraget, inbegripet offentliga och privata bidrag.

| b) | Enbart offentliga bidrag. |
| --- | --- |

b)

Enbart offentliga bidrag.

Artikel 13

Medlemsstaternas program

1.   Varje medlemsstat ska säkerställa att de prioriteringar som fastställs i dess program är förenliga med och svarar mot unionens prioriteringar och utmaningar på området gränsförvaltning och viseringspolitik, och att de är helt i enlighet med relevant unionsregelverk och unionens och medlemsstaternas internationella åtaganden som härrör från de internationella instrument som de är part i. När medlemsstaterna fastställer prioriteringarna för sina program ska de säkerställa att de genomförandeåtgärder som förtecknas i bilaga II verkligen beaktas i dessa program.

Med tanke på instrumentets interna natur ska medlemsstaternas program främst gagna unionens interna politik i enlighet med de specifika mål som anges i artikel 3.2 i denna förordning.

Kommissionen ska bedöma medlemsstaternas program i enlighet med artikel 23 i förordning (EU) 2021/1060.

2.   Inom de medel som tilldelas i artikel 10.1, och utan att det påverkar tillämpningen av punkt 3 i den här artikeln, ska varje medlemsstat i sitt program tilldela minst 10 % till det specifika mål som anges i artikel 3.2 b.

3.   En medlemsstat får tilldela mindre än den lägsta procentsats som avses i punkt 2 endast om medlemsstaten i sitt program lämnar en ingående redogörelse för varför tilldelning av medel under den nivån inte skulle äventyra uppnåendet av det avsedda målet.

4.   Kommissionen ska säkerställa att kunskapen och expertisen hos berörda decentraliserade byråer, i synnerhet Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån, eu-Lisa och Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, som inrättats genom rådets förordning (EG) nr 168/2007 (50), beaktas utifrån deras behörighetsområden, i ett tidigt skede och i god tid, vid utarbetandet av medlemsstaternas program.

5.   Kommissionen ska samråda med Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån om de åtgärder som omfattas av driftsstöd för att säkerställa konsekvens och komplementaritet mellan Europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns respektive medlemsstaternas åtgärder i fråga om gränsförvaltning, för att undvika dubbelfinansiering och uppnå kostnadseffektivitet. Kommissionen ska vid behov samråda med eu-Lisa om de åtgärder som omfattas av driftsstöd för vilka eu-Lisa har särskild expertis i enlighet med sitt mandat.

6.   Kommissionen får när så är lämpligt involvera berörda decentraliserade byråer, inbegripet de som avses i punkt 4, i de övervaknings- och utvärderingsuppgifter som avses i avsnitt 5, i synnerhet för att säkerställa att de åtgärder som genomförs med stöd av instrumentet är förenliga med relevant unionsregelverk och överenskomna unionsprioriteringar.

7.   Efter antagandet av rekommendationer inom denna förordnings tillämpningsområde i enlighet med förordning (EU) nr 1053/2013 och utfärdandet av rekommendationer inom ramen för sårbarhetsanalyser i enlighet med förordning (EU) 2019/1896, ska den berörda medlemsstaten, tillsammans med kommissionen, utreda det lämpligaste sättet att följa dessa rekommendationer med stöd av instrumentet.

8.   Kommissionen ska när så är lämpligt involvera Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån i processen med att utreda det lämpligaste sättet att följa de rekommendationer som avses i punkt 7 med stöd av instrumentet. I detta sammanhang får kommissionen vid behov utnyttja andra unionsorgans och unionsbyråers expertis avseende specifika frågor som omfattas av deras befogenhetsområden.

9.   Vid genomförandet av punkt 7 ska den berörda medlemsstaten i sitt program prioritera genomförandet av åtgärder för att avhjälpa eventuella konstaterade brister, framför allt åtgärder för att avhjälpa allvarliga brister och bedömningar av bristande efterlevnad.

10.   Vid behov ska den berörda medlemsstatens program ändras i enlighet med artikel 24 i förordning (EU) 2021/1060 för att beakta de rekommendationer som avses i punkt 7 i den här artikeln.

11.   I samarbete och samråd med kommissionen och Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån, i enlighet med den byråns befogenhetsområden, får den berörda medlemsstaten omfördela medel inom sitt program, inklusive de medel som programplanerats för driftsstöd, i syfte att följa de rekommendationer som avses i punkt 7 om dessa rekommendationer har ekonomiska följder.

12.   Om en medlemsstat beslutar att genomföra ett projekt tillsammans med eller i ett tredjeland, med stöd från instrumentet, ska den berörda medlemsstaten samråda med kommissionen innan projektet godkänns.

13.   När en medlemsstat beslutar att genomföra en åtgärd tillsammans med eller i förhållande till ett tredjeland med stöd från instrumentet med anknytning till övervakning, upptäckt, identifiering, spårning, förebyggande och förhindrande av olaglig gränspassage i syfte att upptäcka, förhindra och bekämpa irreguljär invandring och gränsöverskridande brottslighet eller i syfte att bidra till att skydda migranter och att bidra till att rädda migranters liv, ska den medlemsstaten säkerställa att den har meddelat kommissionen om alla bilaterala eller multilaterala samarbetsavtal med det tredjelandet i enlighet med artikel 76.3 i förordning (EU) 2019/1896.

14.   När det gäller utrustning, bland annat transportmedel, och IKT-system som krävs för effektiv och säker gränskontroll, inbegripet för sök- och räddningsinsatser, och som förvärvats med stöd av instrumentet ska

| a) | medlemsstaterna säkerställa att de standarder som fastställs i enlighet med artiklarna 16 och 64 i förordning (EU) 2019/1896 efterlevs när de inleder förfaranden för att förvärva den utrustning och de IKT-system som ska utvecklas med stöd av instrumentet, |
| --- | --- |

a)

medlemsstaterna säkerställa att de standarder som fastställs i enlighet med artiklarna 16 och 64 i förordning (EU) 2019/1896 efterlevs när de inleder förfaranden för att förvärva den utrustning och de IKT-system som ska utvecklas med stöd av instrumentet,

| b) | all storskalig operativ utrustning för gränsförvaltning, såsom luft- eller havsburna transportmedel och luft- eller havsburen övervakning, som medlemsstaterna förvärvat registreras i Europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns reserv med teknisk utrustning i syfte att ställa den utrustningen till förfogande i enlighet med artikel 64.9 i förordning (EU) 2019/1896. |
| --- | --- |

b)

all storskalig operativ utrustning för gränsförvaltning, såsom luft- eller havsburna transportmedel och luft- eller havsburen övervakning, som medlemsstaterna förvärvat registreras i Europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns reserv med teknisk utrustning i syfte att ställa den utrustningen till förfogande i enlighet med artikel 64.9 i förordning (EU) 2019/1896.

| c) | De får även användas på följande kompletterande områden: tullkontroll, multifunktionella maritima insatser och för att uppnå målen för Fonden för inre säkerhet och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden. |
| --- | --- |

c)

De får även användas på följande kompletterande områden: tullkontroll, multifunktionella maritima insatser och för att uppnå målen för Fonden för inre säkerhet och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden.

| d) | Medlemsstaterna ska, för att stödja en enhetlig planering av kompetensutvecklingen för den europeiska gräns- och kustbevakningen och en eventuell användning av gemensam upphandling, som en del av den rapportering som görs enligt kravet i artikel 29, informera kommissionen om den tillgängliga fleråriga planeringen för den utrustning som de planerar att förvärva inom ramen för instrumentet, och kommissionen ska översända den informationen till Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån. |
| --- | --- |

d)

Medlemsstaterna ska, för att stödja en enhetlig planering av kompetensutvecklingen för den europeiska gräns- och kustbevakningen och en eventuell användning av gemensam upphandling, som en del av den rapportering som görs enligt kravet i artikel 29, informera kommissionen om den tillgängliga fleråriga planeringen för den utrustning som de planerar att förvärva inom ramen för instrumentet, och kommissionen ska översända den informationen till Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån.

Utrustning och IKT-system som avses i första stycket ska vara berättigade till ekonomiskt stöd från instrumentet endast om kravet i första stycket a är tillgodosett.

Vid tillämpningen av första stycket c ska utrustning och IKT-system hållas tillgängliga och insatsfärdiga för ändamålsenlig och säker gränskontrollverksamhet. Användningen av utrustning inom de kompletterande områden som avses i första stycket c ska inte överstiga 30 % av den sammanlagda period som utrustningen används. IKT-system som utvecklas för tillämpningen av första stycket c ska tillhandahålla data och tjänster till gränsförvaltningssystem på nationell nivå eller unionsnivå. Medlemsstaterna ska i den årliga prestationsrapporten informera kommissionen om användning för flera ändamål som avses i första stycket c och om den plats där den multifunktionella utrustningen och IKT-systemen används.

15.   När medlemsstater genomför åtgärder inom ramen för instrumentet ska de ägna särskild uppmärksamhet åt sina internationella skyldigheter vad gäller sök- och räddningsinsatser till havs. Utrustning och IKT-system som avses i punkt 14 första stycket a–d får användas för sök- och räddningsinsatser i situationer som kan uppstå under gränsövervakningsinsatser till havs.

16.   Utbildning på området gränsförvaltning som utförs med stöd från instrumentet ska grundas på relevanta harmoniserade och kvalitetssäkrade europeiska standarder för gemensam utbildning för gräns- och kustbevakning, i synnerhet de gemensamma läroplaner som avses i artikel 62.6 i förordning (EU) 2019/1896.

17.   Medlemsstaterna ska i synnerhet eftersträva de åtgärder som förtecknas i bilaga IV i sina program. För att hantera oförutsedda eller nya omständigheter och för att säkerställa ett effektivt genomförande av finansieringen ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 31 för att ändra förteckningen över åtgärder som berättigar till högre medfinansieringsgrader i bilaga IV.

18.   Programplanering som avses i artikel 22.5 i förordning (EU) 2021/1060 ska grundas på de interventionstyper som anges i tabell 1 i bilaga VI till den här förordningen och ska innehålla en preliminär uppdelning av de anslagna medlen efter typ av intervention inom varje specifikt mål som anges i artikel 3.2 i den här förordningen.

Artikel 14

Halvtidsöversyn

1.   Kommissionen ska 2024 tilldela de berörda medlemsstaternas program det tilläggsbelopp som avses i artikel 10.1 b i enlighet med de kriterier som avses i punkterna 1 c och 2–10 i bilaga I. Tilldelningen ska grunda sig på de senaste tillgängliga statistiska uppgifterna för de kriterier som avses i punkterna 1 c och 2–10 i bilaga I. Finansieringen ska gälla från och med den 1 januari 2025.

2.   Om minst 10 % av det ursprungliga anslaget för ett program som avses i artikel 10.1 a i denna förordning inte har täckts av betalningsansökningar som lämnats in i enlighet med artikel 91 i förordning (EU) 2021/1060 ska den berörda medlemsstaten inte vara berättigad till det tilläggsanslag för dess program som avses i artikel 10.1 b i den här förordningen.

3.   Vid tilldelningen av medel från den tematiska del som avses i artikel 8 i denna förordning från och med den 1 januari 2025 ska kommissionen beakta de framsteg som gjorts av medlemsstaterna för att uppnå delmålen i den prestationsram som avses i artikel 16 i förordning (EU) 2021/1060 och konstaterade brister i genomförandet.

Artikel 15

Särskilda åtgärder

1.   En medlemsstat får ta emot finansiering för särskilda åtgärder utöver sin tilldelning enligt artikel 10.1, förutsatt att den finansieringen därefter är öronmärkt som sådan i dess program och används till att bidra till genomförandet av instrumentets mål.

2.   Finansieringen för särskilda åtgärder får inte användas för andra åtgärder i medlemsstatens program, utom under vederbörligen motiverade omständigheter och om det godkänts av kommissionen genom ändring av medlemsstatens program.

Artikel 16

Driftsstöd

1.   En medlemsstat får använda upp till 33 % av det belopp som tilldelats dess program genom instrumentet för att finansiera driftsstöd till de myndigheter som är ansvariga för att utföra de uppgifter och tillhandahålla de tjänster som utgör offentliga tjänster för unionen.

2.   När en medlemsstat använder driftsstöd ska den följa relevant unionsregelverk.

3.   En medlemsstat ska i sitt program och i de årliga prestationsrapporter som avses i artikel 29 förklara hur användningen av driftsstöd kommer att bidra till att instrumentets mål uppnås. Innan kommissionen godkänner medlemsstatens program ska den bedöma utgångsläget i de medlemsstater som har meddelat sin avsikt att använda driftsstöd, efter samråd med Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån och, när så är lämpligt, eu-Lisa, inom dessa byråers befogenhetsområden i enlighet med artikel 13.4, och med beaktande av den information som dessa medlemsstater har tillhandahållit och, i tillämpliga fall, information som finns tillgänglig till följd av Schengenutvärderingar och sårbarhetsanalyser, inklusive rekommendationer som gjorts efter Schengenutvärderingarna och sårbarhetsanalyserna.

4.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 5.4 c ska driftsstödet fokuseras på åtgärder som täcks av utgifter som anges i bilaga VII.

5.   För att hantera oförutsedda eller nya omständigheter eller för att säkerställa ett effektivt genomförande av finansieringen ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 31 för att ändra bilaga VII med avseende på utgifter som berättigar till driftsstöd.

Artikel 17

Driftsstöd för den särskilda transiteringsordningen

1.   Instrumentet ska ge stöd för att täcka uteblivna avgifter för transitviseringar och ytterligare kostnader som uppstår till följd av genomförandet av systemet med förenklad transitering i enlighet med förordningarna (EG) nr 693/2003 och (EG) nr 694/2003.

2.   De medel som Litauen har tilldelats för den särskilda transiteringsordningen i enlighet med artikel 7.3 a ska göras tillgängliga som ytterligare driftsstöd för Litauen, inbegripet för investeringar i infrastruktur, i enlighet med de utgifter som berättigar till driftsstöd inom dess program som avses i bilaga VII.

3.   Genom undantag från artikel 16.1 får Litauen använda det belopp som landet tilldelats i enlighet med artikel 7.3 a för att finansiera driftsstöd, utöver det belopp som avses i artikel 16.1.

4.   Kommissionen och Litauen ska se över tillämpningen av denna artikel vid ändringar som påverkar den särskilda transiteringsordningen eller dess funktion.

5.   På grundval av en motiverad begäran från Litauen ska de medel som tilldelats för den särskilda transiteringsordningen i enlighet med artikel 7.3 a ses över och, vid behov, justeras innan det sista arbetsprogrammet för den tematiska del som avses i artikel 8 antas, inom gränserna för de budgetmedel som avses i artikel 7.3 b, genom den tematiska del som avses i artikel 8.

Artikel 18

Förvaltningskontroller och revisioner av projekt som genomförs av internationella organisationer

1.   Den här artikeln är tillämplig på internationella organisationer eller deras organ som avses i artikel 62.1 första stycket c ii i budgetförordningen vilkas system, regler och förfaranden har varit föremål för en positiv bedömning av kommissionen enligt artikel 154.4 och 154.7 i den förordningen i syfte att indirekt genomföra bidrag som finansieras genom unionsbudgeten (internationella organisationer).

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 83 första stycket a i förordning (EU) 2021/1060 och artikel 129 i budgetförordningen gäller att den förvaltande myndigheten, om en internationell organisation är stödmottagare enligt definitionen i artikel 2.9 i förordning (EU) 2021/1060 inte är skyldig att utföra de förvaltningskontroller som avses i artikel 74.1 första stycket a i förordning (EU) 2021/1060, förutsatt att den internationella organisationen lämnar in de dokument som avses i artikel 155.1 första stycket a, b och c i budgetförordningen.

3.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 155.1 första stycket c i budgetförordningen ska det i förvaltningsförklaringen, som ska lämnas in av den internationella organisationen, bekräftas att projektet är förenligt med tillämplig rätt och med villkoren för stöd till projektet.

4.   Om kostnader ska ersättas i enlighet med artikel 53.1 a i förordning (EU) 2021/1060 ska förvaltningsförklaringen, som ska lämnas in av den internationella organisationen, dessutom bekräfta att

| a) | fakturor och bevis för att stödmottagaren har betalat dem har kontrollerats, |
| --- | --- |

a)

fakturor och bevis för att stödmottagaren har betalat dem har kontrollerats,

| b) | de räkenskaper eller redovisningskoder som stödmottagaren använder för transaktioner med koppling till de utgifter som deklarerats till den förvaltande myndigheten har kontrollerats. |
| --- | --- |

b)

de räkenskaper eller redovisningskoder som stödmottagaren använder för transaktioner med koppling till de utgifter som deklarerats till den förvaltande myndigheten har kontrollerats.

5.   Om kostnaderna ska ersättas i enlighet med artikel 53.1 b, c eller d i förordning (EU) 2021/1060 ska det i förvaltningsförklaringen, som ska lämnas in av den internationella organisationen, bekräftas att villkoren för ersättning av utgifterna är uppfyllda.

6.   De handlingar som avses i artikel 155.1 första stycket a och c i budgetförordningen ska tillhandahållas den förvaltande myndigheten tillsammans med varje betalningsansökan som stödmottagaren lämnar in.

7.   Stödmottagaren ska lämna in räkenskaperna till den förvaltande myndigheten senast den 15 oktober varje år. Räkenskaperna ska åtföljas av ett yttrande från ett oberoende revisionsorgan som har upprättats i enlighet med internationellt vedertagna revisionsstandarder. I det yttrandet ska det fastställas om de kontrollsystem som införts fungerar tillfredsställande och är kostnadseffektiva, och om de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. Av det yttrandet ska det också framgå om revisionsarbetet föranleder tvivel på vad som anges i de förvaltningsförklaringar som lämnas in av den internationella organisationen, inbegripet information om misstänkta bedrägerier. Det yttrandet ska innehålla en försäkran om att utgifterna i de betalningsansökningar som de internationella organisationerna lämnar in till den förvaltande myndigheten är lagliga och korrekta.

8.   Utan att det påverkar de befintliga möjligheter att utföra ytterligare revisioner som avses i artikel 127 i budgetförordningen ska den förvaltande myndigheten utarbeta den förvaltningsförklaring som avses i artikel 74.1 första stycket f i förordning (EU) 2021/1060. Den förvaltande myndigheten ska göra detta genom att förlita sig på de dokument som den internationella organisationen har tillhandahållit enligt punkterna 2–5 och 7 i den här artikeln i stället för att förlita sig på de förvaltningskontroller som avses i artikel 74.1 den förordningen.

9.   Det dokument som fastställer villkoren för stöd enligt artikel 73.3 i förordning (EU) 2021/1060 ska innefatta de krav som fastställs i den här artikeln.

10.   Punkt 2 är inte tillämplig, och följaktligen ska en förvaltande myndighet vara skyldig att utföra förvaltningskontroller, om

| a) | den förvaltande myndigheten identifierar en särskild risk för oriktigheter eller tecken på bedrägerier avseende ett projekt som inleds eller genomförs av den internationella organisationen, |
| --- | --- |

a)

den förvaltande myndigheten identifierar en särskild risk för oriktigheter eller tecken på bedrägerier avseende ett projekt som inleds eller genomförs av den internationella organisationen,

| b) | den internationella organisationen inte lämnar in de dokument som avses i punkterna 2–5 och 7 till den förvaltande myndigheten, eller |
| --- | --- |

b)

den internationella organisationen inte lämnar in de dokument som avses i punkterna 2–5 och 7 till den förvaltande myndigheten, eller

| c) | de dokument som avses i punkterna 2–5 och 7 som har lämnats in av den internationella organisationen är ofullständiga. |
| --- | --- |

c)

de dokument som avses i punkterna 2–5 och 7 som har lämnats in av den internationella organisationen är ofullständiga.

11.   Om ett projekt i vilket en internationell organisation är stödmottagare enligt definitionen i artikel 2.9 i förordning (EU) 2021/1060 är en del av ett urval såsom avses i artikel 79 i den förordningen får revisionsmyndigheten utföra sina arbetsuppgifter på grundval av ett delurval av transaktioner som relaterar till det projektet. Om fel upptäcks i delurvalet får revisionsmyndigheten vid behov begära att den internationella organisationens revisor bedömer den fullständiga omfattningen och det totala beloppet avseende felen i det projektet.

AVSNITT 3

stöd och genomförande inom ramen för direkt eller indirekt förvaltning

Artikel 19

Tillämpningsområde

Kommissionen ska genomföra stöd enligt detta avsnitt antingen direkt i enlighet med artikel 62.1 första stycket a i budgetförordningen eller indirekt i enlighet med led c i det stycket.

Artikel 20

Stödberättigade enheter

1.   Följande enheter ska vara berättigade till unionsfinansiering:

| a) | Rättsliga enheter etablerade i






  i) | en medlemsstat eller ett utomeuropeiskt land eller territorium som är knutet till den, |
| --- | --- | --- |

a)

Rättsliga enheter etablerade i

i)

en medlemsstat eller ett utomeuropeiskt land eller territorium som är knutet till den,

| ii) | ett tredjeland som förtecknas i arbetsprogrammet på de villkor som anges i punkt 3. |
| --- | --- |

ii)

ett tredjeland som förtecknas i arbetsprogrammet på de villkor som anges i punkt 3.

| b) | Rättsliga enheter som inrättats i enlighet med unionsrätten eller internationella organisationer som är relevanta för instrumentet. |
| --- | --- |

b)

Rättsliga enheter som inrättats i enlighet med unionsrätten eller internationella organisationer som är relevanta för instrumentet.

2.   Fysiska personer ska inte vara berättigade till unionsfinansiering.

3.   De enheter som avses i punkt 1 a ii ska delta som en del av ett konsortium som består av minst två oberoende enheter varav minst en är etablerad i en medlemsstat.

De enheter som deltar som en del av ett konsortium som avses i första stycket i denna punkt ska säkerställa att de åtgärder i vilka de deltar överensstämmer med principerna i stadgan och bidrar till att instrumentets mål uppnås.

Artikel 21

Unionsåtgärder

1.   På kommissionens initiativ får instrumentet utnyttjas för att finansiera unionsåtgärder som relaterar till instrumentets mål, i enlighet med bilaga III.

2.   Unionsåtgärder får tillhandahålla finansiering i alla former som anges i budgetförordningen, särskilt bidrag, priser, och upphandling.

3.   Bidrag som genomförs under direkt förvaltning ska tilldelas och förvaltas i enlighet med avdelning VIII i budgetförordningen.

4.   Medlemmarna i den utvärderingskommitté som bedömer förslagen, som avses i artikel 150 i budgetförordningen, får vara externa experter.

5.   Bidrag till en ömsesidig försäkringsmekanism kan täcka risken i samband med återkrav av medel från mottagarnas sida och ska betraktas som en tillräcklig garanti enligt budgetförordningen. Artikel 37.7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 (51) ska tillämpas.

Artikel 22

Tekniskt stöd på kommissionsnivå

I enlighet med artikel 35 i förordning (EU) 2021/1060 får instrumentet stödja åtgärder för tekniskt stöd som genomförs på kommissionens initiativ eller vägnar till en finansieringsgrad på 100 %.

Artikel 23

Revision

Revisioner av användningen av unionens bidrag som utförs av personer eller enheter, inbegripet av andra personer eller enheter än de som fått detta i uppdrag av unionens institutioner, organ eller byråer, ska ligga till grund för den övergripande försäkran i enlighet med artikel 127 i budgetförordningen.

Artikel 24

Information, kommunikation och publicitet

1.   Mottagarna av unionsfinansiering ska framhålla att finansieringen kommer från unionen och säkerställa unionsfinansieringens synlighet, i synnerhet när de främjar åtgärderna och deras resultat, genom att tillhandahålla enhetlig, ändamålsenlig, meningsfull och proportionell riktad information till olika målgrupper, däribland medierna och allmänheten. Unionsfinansieringens synlighet ska säkerställas och sådan information tillhandahållas, utom i vederbörligen motiverade fall där det inte är möjligt eller lämpligt att visa sådan information offentligt eller om utlämnandet av sådan informationen är begränsat enligt lag, särskilt av skäl som rör säkerhet, allmän ordning, brottsutredningar eller skydd av personuppgifter. För att säkerställa unionsfinansieringens synlighet ska mottagarna av unionsfinansieringen hänvisa till den finansieringens ursprung när de offentligt informerar om åtgärden och ska visa unionens emblem.

2.   För att nå ut till en så bred publik som möjligt ska kommissionen genomföra informations- och kommunikationsåtgärder avseende instrumentet, de åtgärder som vidtas inom ramen för instrumentet och erhållna resultat.

Finansiella medel som tilldelas instrumentet ska också bidra till den gemensamma kommunikationen om unionens politiska prioriteringar, i den mån dessa prioriteringar har anknytning till instrumentets mål.

3.   Kommissionen ska offentliggöra arbetsprogrammen för den tematiska del som avses i artikel 8. För stöd som tillhandahålls inom ramen för direkt eller indirekt förvaltning ska kommissionen offentliggöra den information som anges i artikel 38.2 i budgetförordningen på en allmänt tillgänglig webbplats och regelbundet uppdatera den informationen. Den informationen ska offentliggöras i ett öppet, maskinläsbart format för att uppgifterna ska kunna sorteras, vara sökbara, extraheras och jämföras.

AVSNITT 4

stöd och genomförande inom ramen för delad, direkt eller indirekt förvaltning

Artikel 25

Bistånd i nödsituationer

1.   Instrumentet ska tillhandahålla ekonomiskt stöd för att åtgärda brådskande och särskilda behov i händelse av vederbörligen motiverade nödsituationer.

Som en reaktion på sådana vederbörligen motiverade nödsituationer får kommissionen tillhandahålla bistånd i nödsituationer inom ramen för tillgängliga resurser.

2.   Bistånd i nödsituationer får ges i form av bidrag direkt till de decentraliserade byråerna.

3.   Bistånd i nödsituationer får tilldelas medlemsstaternas program utöver tilldelningen enligt artikel 10.1, förutsatt att det därefter är öronmärkt som sådant i medlemsstaternas program. Den finansieringen får inte användas för andra åtgärder i medlemsstatens program, utom under vederbörligen motiverade omständigheter och om det godkänts av kommissionen genom ändring av medlemsstatens program. Förfinansiering för bistånd i nödsituationer får, om medel finns tillgängliga, uppgå till 95 % av unionens bidrag.

4.   Bidrag som genomförs under direkt förvaltning ska tilldelas och förvaltas i enlighet med avdelning VIII i budgetförordningen.

5.   Om det är nödvändigt för att genomföra en åtgärd, får bistånd i nödsituationer täcka utgifter som uppkommit före den dag då bidragsansökan eller begäran om bistånd för den åtgärden lämnades in, förutsatt att de utgifterna inte uppkom före den 1 januari 2021.

6.   Bistånd i nödsituationer ska tillhandahållas på ett sätt som helt följer både det relevanta unionsregelverket och unionens och medlemsstaternas internationella skyldigheter som härrör från de internationella instrument som de är part i.

7.   När det föreligger vederbörligen motiverade och tvingande skäl till skyndsamhet och för att säkerställa att medel finns tillgängliga i tid, får kommissionen separat anta ett finansieringsbeslut, som avses i artikel 110 i budgetförordningen, för bistånd i nödsituationer genom en omedelbart tillämplig genomförandeakt i enlighet med det förfarande som avses i artikel 32.4. En sådan akt ska fortsätta att gälla under en tidsperiod på högst 18 månader.

Artikel 26

Kumulativ och alternativ finansiering

1.   En åtgärd som har fått ett bidrag genom instrumentet får också erhålla ett bidrag från ett annat unionsprogram, inbegripet fonder inom ramen för delad förvaltning, förutsatt att bidragen inte täcker samma kostnader. Reglerna för det relevanta unionsprogrammet ska tillämpas för det motsvarande bidraget till åtgärden. Den kumulativa finansieringen får inte överstiga de totala stödberättigande kostnaderna för åtgärden. Stödet från de olika unionsprogrammen får beräknas proportionellt i enlighet med de dokument som anger villkoren för stödet.

2.   I enlighet med artikel 73.4 i förordning (EU) 2021/1060 får Europeiska regionala utvecklingsfonden eller Europeiska socialfonden+ ge stöd till åtgärder som tilldelats en spetskompetensstämpel enligt definitionen i artikel 2.45 i den förordningen. För att tilldelas en spetskompetensstämpel ska åtgärderna uppfylla följande kumulativa villkor:

| a) | De har bedömts i en ansökningsomgång inom ramen för instrumentet. |
| --- | --- |

a)

De har bedömts i en ansökningsomgång inom ramen för instrumentet.

| b) | De uppfyller minimikvalitetskraven i den ansökningsomgången. |
| --- | --- |

b)

De uppfyller minimikvalitetskraven i den ansökningsomgången.

| c) | De kan inte finansieras inom ramen för den ansökningsomgången på grund av budgetbegränsningar. |
| --- | --- |

c)

De kan inte finansieras inom ramen för den ansökningsomgången på grund av budgetbegränsningar.

AVSNITT 5

övervakning, rapportering och utvärdering

Underavsnitt 1

Gemensamma bestämmelser

Artikel 27

Övervakning och rapportering

1.   I enlighet med dess rapporteringskrav i artikel 41.3 första stycket h iii i budgetförordningen ska kommissionen inför Europaparlamentet och rådet lägga fram information om de centrala prestationsindikatorer som förtecknas i bilaga V till den här förordningen.

2.   Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 31 för att ändra bilaga V i syfte att göra nödvändiga anpassningar av de centrala prestationsindikatorer som förtecknas i den bilagan.

3.   I bilaga VIII fastställs indikatorerna för rapportering om instrumentets framsteg när det gäller att uppnå de specifika mål som fastställs i artikel 3.2. För outputindikatorer ska utgångsvärdet fastställas till noll. Delmålen för 2024 och målen för 2029 ska vara kumulativa.

4.   Kommissionen ska också rapportera om användningen av den tematiska del som avses i artikel 8 som används för att stödja åtgärder i eller i förhållande till tredjeländer och den del av den tematiska delen som används för att stödja sådana åtgärder.

5.   Systemet för prestationsrapportering ska säkerställa att uppgifter för övervakning av programmets genomförande och resultat samlas in effektivt, på ett ändamålsenligt sätt och i god tid. För detta ändamål ska mottagare av unionsmedel och när så är lämpligt medlemsstaterna, omfattas av proportionella rapporteringskrav.

6.   För att säkerställa en effektiv bedömning av instrumentets framsteg när det gäller att uppnå dess mål ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 31 i syfte att ändra bilaga VIII för att se över eller komplettera indikatorerna, om så anses nödvändigt, och i syfte att komplettera denna förordning med bestämmelser om inrättandet av en ram för övervakning och utvärdering, inbegripet information som ska tillhandahållas av medlemsstaterna. Eventuella ändringar av bilaga VIII ska endast tillämpas på projekt som valts ut efter det att den ändringen trätt i kraft.

Artikel 28

Utvärdering

1.   Kommissionen ska senast den 31 december 2024 genomföra en halvtidsutvärdering av denna förordning. Utöver vad som föreskrivs i artikel 45.1 i förordning (EU) 2021/1060 ska halvtidsutvärderingen bedöma följande:

| a) | Instrumentets ändamålsenlighet, inbegripet de framsteg som gjorts för att uppnå dess mål, med beaktande av all relevant information som redan finns tillgänglig, särskilt de årliga prestationsrapporter som avses i artikel 29 och de output- och resultatindikatorer som anges i bilaga VIII. |
| --- | --- |

a)

Instrumentets ändamålsenlighet, inbegripet de framsteg som gjorts för att uppnå dess mål, med beaktande av all relevant information som redan finns tillgänglig, särskilt de årliga prestationsrapporter som avses i artikel 29 och de output- och resultatindikatorer som anges i bilaga VIII.

| b) | Effektiviteten i användningen av de resurser som anslagits till instrumentet och effektiviteten i de förvaltnings- och kontrollåtgärder som införts för att genomföra det. |
| --- | --- |

b)

Effektiviteten i användningen av de resurser som anslagits till instrumentet och effektiviteten i de förvaltnings- och kontrollåtgärder som införts för att genomföra det.

| c) | Den fortsatta relevansen och lämpligheten i de genomförandeåtgärder som förtecknas i bilaga II. |
| --- | --- |

c)

Den fortsatta relevansen och lämpligheten i de genomförandeåtgärder som förtecknas i bilaga II.

| d) | Samordningen, samstämmigheten och komplementariteten mellan de åtgärder som får stöd från instrumentet och det stöd som ges genom andra unionsmedel. |
| --- | --- |

d)

Samordningen, samstämmigheten och komplementariteten mellan de åtgärder som får stöd från instrumentet och det stöd som ges genom andra unionsmedel.

| e) | Unionsmervärdet av de åtgärder som genomförs inom ramen för instrumentet. |
| --- | --- |

e)

Unionsmervärdet av de åtgärder som genomförs inom ramen för instrumentet.

Den halvtidsutvärderingen ska ta hänsyn till resultaten av efterhandsutvärderingen av verkan av instrumentet för ekonomiskt stöd för yttre gränser och visering som en del av Fonden för inre säkerhet för perioden 2014–2020.

2.   Utöver vad som föreskrivs i artikel 45.2 i förordning (EU) 2021/1060 ska efterhandsutvärderingen omfatta de delar som förtecknas i punkt 1 i den här artikeln. Instrumentets verkningar ska dessutom utvärderas.

3.   Halvtidsutvärderingen och efterhandsutvärderingen ska genomföras i god tid i syfte att bidra till beslutsprocessen, inbegripet i förekommande fall, till översynen av denna förordning.

4.   Kommissionen ska säkerställa att informationen i halvtidsutvärderingen och efterhandsutvärderingen offentliggörs, utom i vederbörligen motiverade fall där utlämnandet av sådan information är begränsat enligt lag, framför allt av skäl som rör säkerheten vid de yttre gränserna och dessas funktion som en del av den europeiska integrerade gränsförvaltningen, säkerhet, allmän ordning, brottsutredningar eller skydd av personuppgifter.

5.   Kommissionen ska i halvtidsutvärderingen och efterhandsutvärderingen särskilt uppmärksamma utvärderingen av åtgärder som genomförts med, i eller i förhållande till tredjeländer i enlighet med artiklarna 5, 13.12 och 13.13.

Underavsnitt 2

Regler för delad förvaltning

Artikel 29

Årliga prestationsrapporter

1.   Senast den 15 februari 2023, och senast den 15 februari varje efterföljande år till och med år 2031, ska medlemsstaterna till kommissionen lämna in en årlig prestationsrapport i enlighet med artikel 41.7 i förordning (EU) 2021/1060.

Rapporteringsperioden ska omfatta det senaste räkenskapsår, enligt definitionen i artikel 2.29 i förordning (EU) 2021/1060, som föregår det år då rapporten lämnas in. Den rapport som lämnas in senast den 15 februari 2023 ska omfatta perioden från och med den 1 januari 2021.

2.   De årliga prestationsrapporterna ska särskilt innehålla uppgift om

| a) | framstegen med att genomföra medlemsstatensprogram och uppnå delmålen och målen som anges däri, med hänsyn till de senaste uppgifter som krävs enligt artikel 42 i förordning (EU) 2021/1060, |
| --- | --- |

a)

framstegen med att genomföra medlemsstatensprogram och uppnå delmålen och målen som anges däri, med hänsyn till de senaste uppgifter som krävs enligt artikel 42 i förordning (EU) 2021/1060,

| b) | eventuella problem som påverkar medlemsstatens programs prestation och de åtgärder som vidtagits för att lösa dem, inbegripet information om eventuella motiverade yttranden från kommissionen avseende överträdelseförfaranden enligt artikel 258 i EUF-fördraget rörande instrumentets genomförande, |
| --- | --- |

b)

eventuella problem som påverkar medlemsstatens programs prestation och de åtgärder som vidtagits för att lösa dem, inbegripet information om eventuella motiverade yttranden från kommissionen avseende överträdelseförfaranden enligt artikel 258 i EUF-fördraget rörande instrumentets genomförande,

| c) | komplementaritet mellan de åtgärder som får stöd från instrumentet och det stöd som ges genom andra unionsmedel, särskilt de åtgärder som vidtas i eller i förhållande till tredjeländer, |
| --- | --- |

c)

komplementaritet mellan de åtgärder som får stöd från instrumentet och det stöd som ges genom andra unionsmedel, särskilt de åtgärder som vidtas i eller i förhållande till tredjeländer,

| d) | medlemsstatens programs bidrag till genomförandet av relevanta delar av unionens regelverk och handlingsplaner, |
| --- | --- |

d)

medlemsstatens programs bidrag till genomförandet av relevanta delar av unionens regelverk och handlingsplaner,

| e) | genomförandet av kommunikations- och synlighetsåtgärder, |
| --- | --- |

e)

genomförandet av kommunikations- och synlighetsåtgärder,

| f) | uppfyllandet av de tillämpliga nödvändiga villkoren och tillämpningen av dem under hela programperioden, i synnerhet överensstämmelsen med grundläggande rättigheter, |
| --- | --- |

f)

uppfyllandet av de tillämpliga nödvändiga villkoren och tillämpningen av dem under hela programperioden, i synnerhet överensstämmelsen med grundläggande rättigheter,

| g) | den utgiftsnivå i enlighet med artikel 85.2 och 85.3 i förordning (EU) 2018/1240 som finns i räkenskaperna i enlighet med artikel 98 i förordning (EU) 2021/1060, |
| --- | --- |

g)

den utgiftsnivå i enlighet med artikel 85.2 och 85.3 i förordning (EU) 2018/1240 som finns i räkenskaperna i enlighet med artikel 98 i förordning (EU) 2021/1060,

| h) | genomförandet av projekt i eller i förhållande till ett tredjeland. |
| --- | --- |

h)

genomförandet av projekt i eller i förhållande till ett tredjeland.

De årliga prestationsrapporterna ska innehålla en sammanfattning som omfattar alla led i första stycket i denna punkt. Kommissionen ska säkerställa att de sammanfattningar som medlemsstaterna tillhandahåller översätts till alla unionens officiella språk och offentliggörs.

3.   Kommissionen kan lämna synpunkter på de årliga prestationsrapporterna inom två månader efter dagen för deras mottagande. Om kommissionen inte lämnar några synpunkter inom denna tidsfrist ska rapporten anses vara godkänd.

4.   Kommissionen ska på sin webbplats länka till de webbplatser som avses i artikel 49.1 i förordning (EU) 2021/1060.

5.   I syfte att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna artikel ska kommissionen anta en genomförandeakt för att fastställa mallen för den årliga prestationsrapporten. Den genomförandeakten ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 32.2.

Artikel 30

Övervakning och rapportering inom ramen för delad förvaltning

1.   Övervakning och rapportering i enlighet med avdelning IV i förordning (EU) 2021/1060 ska, i förekommande fall, använda de koder för de interventionstyper som anges i bilaga VI till den här förordningen. För att hantera oförutsedda eller nya omständigheter och för att säkerställa ett effektivt genomförande av finansieringen ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 31 för att ändra bilaga VI.

2.   De indikatorer som anges i bilaga VIII till denna förordning ska användas i enlighet med artiklarna 16.1, 22 och 42 i förordning (EU) 2021/1060.

KAPITEL III

ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 31

Utövande av delegeringen

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 5.1 andra stycket, artiklarna 13.17, 16.5, 27.2, 27.6 och 30.1 ska ges till kommissionen till och med den 31 december 2027.

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artikel 5.1 andra stycket, artiklarna 13.17, 16.5, 27.2, 27.6 och 30.1 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning.

5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6.   En delegerad akt som antas enligt artikel 5.1 andra stycket, artiklarna 13.17, 16.5, 27.2, 27.6 eller 30.1 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Artikel 32

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté (kommittén för fonderna för inrikes frågor). Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 4 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

3.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

Om kommittén inte avger något yttrande, ska kommissionen inte anta utkastet till genomförandeakt och artikel 5.4 tredje stycket i förordning (EU) nr 182/2011 ska tillämpas.

4.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 8 i förordning (EU) nr 182/2011 jämförd med artikel 5 i den förordningen tillämpas.

Artikel 33

Övergångsbestämmelser

1.   Denna förordning ska inte påverka fortsatt genomförande eller ändringar av åtgärder som inletts enligt förordning (EU) nr 515/2014 som ska fortsätta att tillämpas på de dessa åtgärder fram till dess att de avslutas.

2.   Finansieringsramen för instrumentet får också omfatta de utgifter för tekniskt och administrativt bistånd som är nödvändiga för att säkerställa övergången mellan instrumentet och de åtgärder som antagits enligt förordning (EU) nr 515/2014.

3.   I enlighet med artikel 193.2 andra stycket a i budgetförordningen får, med beaktande av det försenade ikraftträdandet av den här förordningen, och för att säkerställa kontinuitet, för en begränsad period, kostnader som uppkommit för åtgärder som får stöd enligt den här förordningen inom ramen för direkt förvaltning och som redan har inletts anses vara stödberättigande från och med den 1 januari 2021, även om dessa kostnader uppkom innan bidragsansökan eller begäran om bistånd lämnades in.

4.   Medlemsstaterna får efter den 1 januari 2021 fortsätta att stödja ett projekt som valts ut och inletts enligt förordning (EU) nr 515/2014, i enlighet med förordning (EU) nr 514/2014, under förutsättning att samtliga följande villkor är uppfyllda:

| a) | Projektet omfattar två etapper som går att identifiera ur ekonomisk synvinkel med separata verifieringskedjor. |
| --- | --- |

a)

Projektet omfattar två etapper som går att identifiera ur ekonomisk synvinkel med separata verifieringskedjor.

| b) | Projektets totala kostnad överstiger 2 500 000 EUR. |
| --- | --- |

b)

Projektets totala kostnad överstiger 2 500 000 EUR.

| c) | Betalningar som den ansvariga myndigheten gjort till stödmottagare för projektets första etapp ska ingå i betalningsansökningar till kommissionen enligt förordning (EU) nr 514/2014 och utgifter för projektets andra etapp ska ingå i betalningsansökningar enligt förordning (EU) 2021/1060. |
| --- | --- |

c)

Betalningar som den ansvariga myndigheten gjort till stödmottagare för projektets första etapp ska ingå i betalningsansökningar till kommissionen enligt förordning (EU) nr 514/2014 och utgifter för projektets andra etapp ska ingå i betalningsansökningar enligt förordning (EU) 2021/1060.

| d) | Projektets andra etapp följer tillämplig rätt och är berättigad till stöd från instrumentet enligt den här förordningen och förordning (EU) 2021/1060. |
| --- | --- |

d)

Projektets andra etapp följer tillämplig rätt och är berättigad till stöd från instrumentet enligt den här förordningen och förordning (EU) 2021/1060.

| e) | Medlemsstaterna åtar sig att slutföra projektet, att göra det operativt och att rapportera om det i den årliga prestationsrapport som ska lämnas in senast den 15 februari 2024. |
| --- | --- |

e)

Medlemsstaterna åtar sig att slutföra projektet, att göra det operativt och att rapportera om det i den årliga prestationsrapport som ska lämnas in senast den 15 februari 2024.

Bestämmelserna i den här förordningen och i förordning (EU) 2021/1060 ska tillämpas på ett projekts andra etapp som avses i första stycket i denna punkt.

Denna punkt ska endast tillämpas på projekt som har valts ut inom ramen för delad förvaltning i enlighet med förordning (EU) nr 514/2014.

Artikel 34

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2021.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i medlemsstaterna i enlighet med fördragen.

Utfärdad i Strasbourg den 7 juli 2021.

På Europaparlamentets vägnar

D. M. SASSOLI

Ordförande

På rådets vägnar

A. LOGAR

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 62, 15.2.2019, s. 184.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 13 mars 2019 (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets ståndpunkt vid första behandlingen av den 14 juni 2021 (EUT C 265, 5.7.2021, s. 1). Europaparlamentets ståndpunkt av den 6 juli 2021 (ännu inte offentliggjord i EUT).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1896 av den 13 november 2019 om den europeiska gräns- och kustbevakningen och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1052/2013 och (EU) 2016/1624 (EUT L 295, 14.11.2019, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 513/2014 av den 16 april 2014 om inrättande, som en del av fonden för inre säkerhet, av ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering och om upphävande av rådets beslut 2007/125/RIF (EUT L 150, 20.5.2014, s. 93).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 515/2014 av den 16 april 2014 om inrättande, som en del av fonden för inre säkerhet, av ett instrument för ekonomiskt stöd för yttre gränser och visering och om upphävande av beslut nr 574/2007/EG (EUT L 150, 20.5.2014, s. 143).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1077 av den 24 juni 2021 om inrättande, som en del av Fonden för integrerad gränsförvaltning, av instrumentet för ekonomiskt stöd för tullkontrollutrustning (EUT L 234, 2.7.2021, s. 1).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (EUT L 231, 30.6.2021, s. 159 ).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 574/2007/EG av den 23 maj 2007 om inrättande av fonden för yttre gränser för perioden 2007–2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” (EUT L 144, 6.6.2007, s. 22).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1726 av den 14 november 2018 om Europeiska unionens byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (eu-LISA), om ändring av förordning (EG) nr 1987/2006 och rådets beslut 2007/533/RIF och om upphävande av förordning (EU) nr 1077/2011 (EUT L 295, 21.11.2018, s. 99).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 av den 11 maj 2016 om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och om ersättande och upphävande av rådets beslut 2009/371/RIF, 2009/934/RIF, 2009/935/RIF, 2009/936/RIF och 2009/968/RIF (EUT L 135, 24.5.2016, s. 53).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 767/2008 av den 9 juli 2008 om informationssystemet för viseringar (VIS) och utbytet mellan medlemsstaterna av uppgifter om viseringar för kortare vistelse (VIS-förordningen) (EUT L 218, 13.8.2008, s. 60).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/817 av den 20 maj 2019 om inrättande av en ram för interoperabilitet mellan EU-informationssystem på området gränser och viseringar, och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 767/2008, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1726 och (EU) 2018/1861 samt rådets beslut 2004/512/EG och 2008/633/RIF (EUT L 135, 22.5.2019, s. 27).

12

(13)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/818 av den 20 maj 2019 om inrättande av en ram för interoperabilitet mellan EU-informationssystem på området polissamarbete och straffrättsligt samarbete, asyl och migration och om ändring av förordningarna (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 och (EU) 2019/816 (EUT L 135, 22.5.2019, s. 85).

13

(14)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2226 av den 30 november 2017 om inrättande av ett in- och utresesystem för registrering av in- och utreseuppgifter och av uppgifter om nekad inresa för tredjelandsmedborgare som passerar medlemsstaternas yttre gränser, om fastställande av villkoren för åtkomst till in- och utresesystemet för brottsbekämpande ändamål och om ändring av konventionen om tillämpning av Schengenavtalet och förordningarna (EG) nr 767/2008 och (EU) nr 1077/2011 (EUT L 327, 9.12.2017, s. 20).

14

(15)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1240 av den 12 september 2018 om inrättande av ett EU-system för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) och om ändring av förordningarna (EU) nr 1077/2011, (EU) nr 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 och (EU) 2017/2226 (EUT L 236, 19.9.2018, s. 1).

15

(16)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 603/2013 av den 26 juni 2013 om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av förordning (EU) nr 604/2013 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har lämnat in i någon medlemsstat och för när medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter och Europol begär jämförelser med Eurodacuppgifter för brottsbekämpande ändamål, samt om ändring av förordning (EU) nr 1077/2011 om inrättande av en Europeisk byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (EUT L 180, 29.6.2013, s. 1).

16

(17)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1860 av den 28 november 2018 om användning av Schengens informationssystem för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna (EUT L 312, 7.12.2018, s. 1).

17

(18)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1861 av den 28 november 2018 om inrättande, drift och användning av Schengens informationssystem (SIS) på området in- och utresekontroller, om ändring av konventionen om tillämpning av Schengenavtalet och om ändring och upphävande av förordning (EG) nr 1987/2006 (EUT L 312, 7.12.2018, s. 14).

18

(19)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1862 av den 28 november 2018 om inrättande, drift och användning av Schengens informationssystem (SIS) på området polissamarbete och straffrättsligt samarbete, om ändring och upphävande av rådets beslut 2007/533/RIF och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1986/2006 och kommissionens beslut 2010/261/EU (EUT L 312, 7.12.2018, s. 56).

19

(20)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/816 av den 17 april 2019 om inrättande av ett centraliserat system för identifiering av medlemsstater som innehar uppgifter om fällande domar mot tredjelandsmedborgare och statslösa personer (Ecris-TCN) för att komplettera det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister och om ändring av förordning (EU) 2018/1726 (EUT L 135, 22.5.2019, s. 1).

20

(21)  Rådets förordning (EU) nr 1053/2013 av den 7 oktober 2013 om inrättande av en utvärderings- och övervakningsmekanism för kontroll av tillämpningen av Schengenregelverket och om upphävande av verkställande kommitténs beslut av den 16 september 1998 om inrättande av Ständiga kommittén för genomförande av Schengenkonventionen (EUT L 295, 6.11.2013, s. 27).

21

(22)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/399 av den 9 mars 2016 om en unionskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (EUT L 77, 23.3.2016, s. 1).

22

(23)  Rådets förordning (EG) nr 693/2003 av den 14 april 2003 om införande av ett särskilt dokument för förenklad transitering (FTD) och ett dokument för förenklad järnvägstransitering (FRTD) och om ändring av de gemensamma konsulära anvisningarna och den gemensamma handboken (EUT L 99, 17.4.2003, s. 8).

23

(24)  Rådets förordning (EG) nr 694/2003 av den 14 april 2003 om en enhetlig utformning av de dokument för förenklad transitering (FTD) och dokument för förenklad järnvägstransitering (FRTD) som det föreskrivs om i förordning (EG) nr 693/2003 (EUT L 99, 17.4.2003, s. 15).

24

(25)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1147 av den 7 juli 2021 om inrättande av Asyl-, migrations- och integrationsfonden (se sidan 1 i detta nummer av EUT).

25

(26)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1406/2002 av den 27 juni 2002 om inrättande av en europeisk sjösäkerhetsbyrå (EGT L 208, 5.8.2002, s. 1).

26

(27)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/473 av den 19 mars 2019 om Europeiska fiskerikontrollbyrån (EUT L 83, 25.3.2019, s. 18).

27

(28)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1149 av den 7 juli 2021 om inrättande av Fonden för inre säkerhet (se sidan 94 i detta nummer av EUT).

28

(29)  
  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

29

(30)  Rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 (EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 11).

30

(31)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

31

(32)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (EUT L 248, 18.9.2013, s. 1).

32

(33)  Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (EGT L 312, 23.12.1995, s. 1).

33

(34)  Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (EGT L 292, 15.11.1996, s. 2).

34

(35)  Rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (EUT L 283, 31.10.2017, s. 1).

35

(36)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (EUT L 198, 28.7.2017, s. 29).

36

(37)  Rådets beslut 2013/755/EU av den 25 november 2013 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska unionen (ULT-beslutet) (EUT L 344, 19.12.2013, s. 1).

37

(38)  
  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

38

(39)  
  EUT L 282, 19.10.2016, s. 4.

39

(40)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 av den 18 juni 2020 om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar och om ändring av förordning (EU) 2019/2088 (EUT L 198, 22.6.2020, s. 13).

40

(41)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 514/2014 av den 16 april 2014 om allmänna bestämmelser för asyl-, migrations- och integrationsfonden och om ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering (EUT L 150, 20.5.2014, s. 112).

41

(42)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

42

(43)  
  EGT L 176, 10.7.1999, s. 36.

43

(44)  Rådets beslut 1999/437/EG av den 17 maj 1999 om vissa tillämpningsföreskrifter för det avtal som har ingåtts mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa båda staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (EGT L 176, 10.7.1999, s. 31).

44

(45)  
  EUT L 53, 27.2.2008, s. 52.

45

(46)  Rådets beslut 2008/146/EG av den 28 januari 2008 om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (EUT L 53, 27.2.2008, s. 1).

46

(47)  
  EUT L 160, 18.6.2011, s. 21.

47

(48)  Rådets beslut 2011/350/EU av den 7 mars 2011 om ingående på Europeiska unionens vägnar av protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, om avskaffande av kontroller vid de inre gränserna och om personers rörlighet (EUT L 160, 18.6.2011, s. 19).

48

(49)  Rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om Irlands begäran om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (EGT L 64, 7.3.2002, s. 20).

49

(50)  Rådets förordning (EG) nr 168/2007 av den 15 februari 2007 om inrättande av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (EUT L 53, 22.2.2007, s. 1).

50

(51)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 av den 28 april 2021 om inrättande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation, om fastställande av dess regler för deltagande och spridning och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1290/2013 och (EU) nr 1291/2013 (EUT L 170, 12.5.2021, s. 1).

51

---

BILAGA I

Kriterier för tilldelning av medel till medlemsstaternas program

| 1. | De budgetmedel som finns tillgängliga enligt i artikel 10 ska fördelas mellan medlemsstaterna enligt följande:






  a) | Varje medlemsstat ska erhålla ett fast belopp på 8 000 000 EUR i löpande priser från instrumentet endast i början av programperioden, med undantag för Cypern, Malta och Grekland som ska vardera erhålla ett fast belopp på 28 000 000 EUR i löpande priser. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Varje medlemsstat ska erhålla ett fast belopp på 8 000 000 EUR i löpande priser från instrumentet endast i början av programperioden, med undantag för Cypern, Malta och Grekland som ska vardera erhålla ett fast belopp på 28 000 000 EUR i löpande priser.

| b) | Ett belopp på 200 568 000 EUR ska tilldelas Litauen för den särskilda transiteringsordning som avses i artikel 17 endast i början av programperioden. |
| --- | --- |

b)

Ett belopp på 200 568 000 EUR ska tilldelas Litauen för den särskilda transiteringsordning som avses i artikel 17 endast i början av programperioden.

| c) | Resterande budgetmedel som avses i artikel 10 ska fördelas på grundval av följande kriterier:






  i) | 30 % till de yttre landgränserna. |
| --- | --- | --- |

c)

Resterande budgetmedel som avses i artikel 10 ska fördelas på grundval av följande kriterier:

i)

30 % till de yttre landgränserna.

| ii) | 35 % till de yttre sjögränserna. |
| --- | --- |

ii)

35 % till de yttre sjögränserna.

| iii) | 20 % till flygplatser. |
| --- | --- |

iii)

20 % till flygplatser.

| iv) | 15 % till konsulat. |
| --- | --- |

iv)

15 % till konsulat.

| 2. | De budgetmedel som finns tillgängliga enligt punkt 1 c i och ii för de yttre land- och sjögränserna ska fördelas mellan medlemsstaterna enligt följande:






  a) | 70 % i förhållande till de yttre land- och sjögränsernas viktade längd. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

70 % i förhållande till de yttre land- och sjögränsernas viktade längd.

| b) | 30 % i förhållande till arbetsbördan vid deras yttre land- och sjögränser, såsom den fastställts i enlighet med punkt 6 a. |
| --- | --- |

b)

30 % i förhållande till arbetsbördan vid deras yttre land- och sjögränser, såsom den fastställts i enlighet med punkt 6 a.

Den viktade längd som avses i första stycket a i denna punkt ska fastställas genom tillämpning av de viktningsfaktorer som avses i punkt 10 för varje specifikt yttre gränsavsnitt

| 3. | De budgetmedel som är tillgängliga för flygplatser enligt punkt 1 c iii ska fördelas mellan medlemsstaterna i enlighet med arbetsbördan vid deras flygplatser, såsom den fastställts i enlighet med punkt 6 b. |
| --- | --- |

3.

| 4. | De budgetmedel som är tillgängliga för konsulat enligt punkt 1 c iv ska fördelas mellan medlemsstaterna på följande sätt:






  a) | 50 % i förhållande till det antal konsulat, med undantag av honorärkonsulat, som medlemsstaterna har i de länder som förtecknas i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1806 (1). |
| --- | --- | --- |

4.

a)

50 % i förhållande till det antal konsulat, med undantag av honorärkonsulat, som medlemsstaterna har i de länder som förtecknas i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1806 (1).

| b) | 50 % i förhållande till arbetsbördan när det gäller förvaltningen av viseringspolitiken vid medlemsstaternas konsulat i de länder som förtecknas i bilaga I till förordning (EU) 2018/1806, såsom den fastställts i enlighet med punkt 6 c i denna bilaga. |
| --- | --- |

b)

50 % i förhållande till arbetsbördan när det gäller förvaltningen av viseringspolitiken vid medlemsstaternas konsulat i de länder som förtecknas i bilaga I till förordning (EU) 2018/1806, såsom den fastställts i enlighet med punkt 6 c i denna bilaga.

| 5. | Vid fördelningen av medel enligt punkt 1 c ii i denna bilaga ska yttre sjögränser avse den yttre gränsen för medlemsstaternas territorialhav enligt definitionen i artiklarna 4–16 i Förenta nationernas havsrättskonvention. Definitionen av yttre sjögränser ska dock beakta de fall där insatser över stora avstånd utanför den yttre gränsen för medlemsstaternas territorialhav regelbundet har utförts i områden med hög hotnivå för att förhindra irreguljär invandring eller olaglig inresa. Definitionen av yttre sjögränser i det hänseendet ska fastställas med beaktande av de operativa uppgifter som lämnats in av de berörda medlemsstaterna under de senaste två åren och som bedömts av Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån för den rapport som avses i punkt 9 i denna bilaga. Den definitionen ska användas uteslutande vid tillämpningen av denna förordning. |
| --- | --- |

5.

| 6. | För det ursprungliga anslaget av medel ska bedömningen av arbetsbördan grundas på det senaste tillgängliga genomsnitt som omfattar åren 2017, 2018 och 2019. För halvtidsöversynen ska bedömningen av arbetsbördan grundas på det senaste tillgängliga genomsnitt som omfattar åren 2021, 2022 och 2023. Bedömningen av arbetsbördan ska grundas på följande faktorer:






  a) | Vid de yttre land- och sjögränserna:






  i) | 70 % i förhållande till antalet passager av de yttre gränserna vid gränsövergångsställen. |
| --- | --- | --- | --- |

6.

a)

Vid de yttre land- och sjögränserna:

i)

70 % i förhållande till antalet passager av de yttre gränserna vid gränsövergångsställen.

| ii) | 30 % i förhållande till antalet tredjelandsmedborgare som nekats inresa vid de yttre gränserna. |
| --- | --- |

ii)

30 % i förhållande till antalet tredjelandsmedborgare som nekats inresa vid de yttre gränserna.

| b) | Vid flygplatser:






  i) | 70 % i förhållande till antalet passager av de yttre gränserna vid gränsövergångsställen. |
| --- | --- | --- |

b)

Vid flygplatser:

i)

70 % i förhållande till antalet passager av de yttre gränserna vid gränsövergångsställen.

| ii) | 30 % i förhållande till antalet tredjelandsmedborgare som nekats inresa vid de yttre gränserna. |
| --- | --- |

ii)

30 % i förhållande till antalet tredjelandsmedborgare som nekats inresa vid de yttre gränserna.

| c) | Vid konsulat:






  i) | Antalet ansökningar om visering för kortare vistelse eller flygplatstransitering. |
| --- | --- | --- |

c)

Vid konsulat:

i)

Antalet ansökningar om visering för kortare vistelse eller flygplatstransitering.

| 7. | Referensvärdet för det antal konsulat som avses i punkt 4 a ska beräknas på grundval av den information som meddelats kommissionen i enlighet med artikel 40.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 810/2009 (2).
  Om en medlemsstat inte har lämnat den berörda statistiken ska de senaste tillgängliga uppgifterna för den medlemsstaten användas. Om det inte finns tillgängliga uppgifter för en medlemsstat ska referensvärdet vara noll. |
| --- | --- |

7.

Om en medlemsstat inte har lämnat den berörda statistiken ska de senaste tillgängliga uppgifterna för den medlemsstaten användas. Om det inte finns tillgängliga uppgifter för en medlemsstat ska referensvärdet vara noll.

| 8. | Det referensvärde för arbetsbördan som avses






  a) | i punkt 6 a i och b i ska vara den senaste statistik som medlemsstaterna har tillhandahållit i enlighet med unionsrätten, |
| --- | --- | --- |

8.

a)

i punkt 6 a i och b i ska vara den senaste statistik som medlemsstaterna har tillhandahållit i enlighet med unionsrätten,

| b) | i punkt 6 a ii och b ii ska vara den senaste statistik som kommissionen (Eurostat) har tagit fram på grundval av uppgifter som medlemsstaterna har tillhandahållit i enlighet med unionsrätten, |
| --- | --- |

b)

i punkt 6 a ii och b ii ska vara den senaste statistik som kommissionen (Eurostat) har tagit fram på grundval av uppgifter som medlemsstaterna har tillhandahållit i enlighet med unionsrätten,

| c) | i punkt 6 c ska vara den senaste viseringsstatistik som avses i artikel 46 i förordning (EG) nr 810/2009. |
| --- | --- |

c)

i punkt 6 c ska vara den senaste viseringsstatistik som avses i artikel 46 i förordning (EG) nr 810/2009.

Om en medlemsstat inte har lämnat den berörda statistiken ska de senaste tillgängliga uppgifterna för den medlemsstaten användas. Om det inte finns tillgängliga uppgifter för en medlemsstat ska referensvärdet vara noll.

| 9. | Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån ska tillhandahålla kommissionen en rapport om medel, fördelat på yttre land- och sjögränser och flygplatser, som avses i punkt 1 c. Delar av den rapporten får vid behov säkerhetsskyddsklassificeras i enlighet med artikel 92 i förordning (EU) 2019/1896. Efter samråd med kommissionen ska Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån offentliggöra en version av rapporten som inte är säkerhetsskyddsklassificerad. |
| --- | --- |

9.

| 10. | För det ursprungliga anslaget ska det i den rapport som avses i punkt 9 i denna bilaga fastställas en genomsnittlig påverkansgrad för varje gränsavsnitt på grundval av det senaste tillgängliga genomsnitt som omfattar åren 2017, 2018 och 2019. För halvtidsöversynen ska det i den rapport som avses i punkt 9 i denna bilaga fastställas en genomsnittlig påverkansgrad för varje gränsavsnitt på grundval av det senaste tillgängliga genomsnitt som omfattar åren 2021, 2022 och 2023. Följande specifika viktningsfaktorer ska fastställas per avsnitt med hjälp av de påverkansgrader som fastställts i enlighet med artikel 34.1 och 34.2 i förordning (EU) 2019/1896:






  a) | Faktor 1 för låg påverkansgrad. |
| --- | --- | --- |

10.

a)

Faktor 1 för låg påverkansgrad.

| b) | Faktor 3 för medelhög påverkansgrad. |
| --- | --- |

b)

Faktor 3 för medelhög påverkansgrad.

| c) | Faktor 5 för hög och kritiskt hög påverkansgrad. |
| --- | --- |

c)

Faktor 5 för hög och kritiskt hög påverkansgrad.

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1806 av den 14 november 2018 om fastställande av förteckningen över tredjeländer vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredjeländer vars medborgare är undantagna från detta krav (EUT L 303, 28.11.2018, s. 39).

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 810/2009 av den 13 juli 2009 om införande av en gemenskapskodex om viseringar (viseringskodex) (EUT L 243, 15.9.2009, s. 1).

---

BILAGA II

Genomförandeåtgärder

| 1. | Instrumentet ska bidra till det specifika mål som fastställs i artikel 3.2 a genom inriktning på följande genomförandeåtgärder:






  a) | Förbättring av gränskontrollen i enlighet med artikel 3.1 a i förordning (EU) 2019/1896 genom att






  i) | stärka kapaciteten att utföra kontroller och övervakning vid de yttre gränserna, inklusive åtgärder för att underlätta lagliga gränspassager och, vid behov, åtgärder rörande






  — | förebyggande och upptäckt av gränsöverskridande brottslighet vid de yttre gränserna, i synnerhet smuggling av migranter, människohandel och terrorism, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

a)

Förbättring av gränskontrollen i enlighet med artikel 3.1 a i förordning (EU) 2019/1896 genom att

i)

stärka kapaciteten att utföra kontroller och övervakning vid de yttre gränserna, inklusive åtgärder för att underlätta lagliga gränspassager och, vid behov, åtgärder rörande

—

förebyggande och upptäckt av gränsöverskridande brottslighet vid de yttre gränserna, i synnerhet smuggling av migranter, människohandel och terrorism,

| — | förvaltningen av kontinuerligt höga migrationsströmmar vid de yttre gränserna, inbegripet genom teknisk och operativ förstärkning samt mekanismer och genom förfaranden för att identifiera utsatta personer och ensamkommande barn, för att identifiera personer som behöver, eller som vill ansöka om, internationellt skydd, för tillhandahållande av information till sådana personer samt hänvisning av sådana personer, |
| --- | --- |

—

förvaltningen av kontinuerligt höga migrationsströmmar vid de yttre gränserna, inbegripet genom teknisk och operativ förstärkning samt mekanismer och genom förfaranden för att identifiera utsatta personer och ensamkommande barn, för att identifiera personer som behöver, eller som vill ansöka om, internationellt skydd, för tillhandahållande av information till sådana personer samt hänvisning av sådana personer,

| ii) | vidta tekniska och operativa åtgärder inom Schengenområdet med anknytning till gränskontroll och samtidigt skydda den fria rörligheten för personer inom Schengenområdet, |
| --- | --- |

ii)

vidta tekniska och operativa åtgärder inom Schengenområdet med anknytning till gränskontroll och samtidigt skydda den fria rörligheten för personer inom Schengenområdet,

| iii) | utföra analys av risker för den inre säkerheten och analys av hot som kan påverka säkerheten vid de yttre gränserna och hur de fungerar. |
| --- | --- |

iii)

utföra analys av risker för den inre säkerheten och analys av hot som kan påverka säkerheten vid de yttre gränserna och hur de fungerar.

| b) | Utveckling av den europeiska gräns- och kustbevakningen genom att tillhandahålla stöd till de nationella myndigheter som ansvarar för gränsförvaltningen i deras åtgärder rörande kapacitetsutveckling och gemensam kapacitetsuppbyggnad, gemensam upphandling, inrättandet av gemensamma standarder och andra åtgärder för att rationalisera samarbetet och samordningen mellan medlemsstaterna och Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån. |
| --- | --- |

b)

Utveckling av den europeiska gräns- och kustbevakningen genom att tillhandahålla stöd till de nationella myndigheter som ansvarar för gränsförvaltningen i deras åtgärder rörande kapacitetsutveckling och gemensam kapacitetsuppbyggnad, gemensam upphandling, inrättandet av gemensamma standarder och andra åtgärder för att rationalisera samarbetet och samordningen mellan medlemsstaterna och Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån.

| c) | Förbättring av samarbetet på nationell nivå mellan de nationella myndigheter som ansvarar för gränskontroll eller för uppgifter som utförs vid gränserna, och förbättrat samarbete på unionsnivå mellan medlemsstaterna, eller mellan medlemsstaterna, å ena sidan, och unionens berörda organ och byråer eller tredjeländer, å andra sidan. |
| --- | --- |

c)

Förbättring av samarbetet på nationell nivå mellan de nationella myndigheter som ansvarar för gränskontroll eller för uppgifter som utförs vid gränserna, och förbättrat samarbete på unionsnivå mellan medlemsstaterna, eller mellan medlemsstaterna, å ena sidan, och unionens berörda organ och byråer eller tredjeländer, å andra sidan.

| d) | Säkerställa en enhetlig tillämpning av unionens regelverk avseende yttre gränser, inklusive genom att fullfölja rekommendationerna från kvalitetskontrollmekanismer såsom utvärderingsmekanismen för Schengen i enlighet med förordning (EU) nr 1053/2013, sårbarhetsanalyser i enlighet med förordning (EU) 2019/1896 och nationella kvalitetskontrollmekanismer. |
| --- | --- |

d)

Säkerställa en enhetlig tillämpning av unionens regelverk avseende yttre gränser, inklusive genom att fullfölja rekommendationerna från kvalitetskontrollmekanismer såsom utvärderingsmekanismen för Schengen i enlighet med förordning (EU) nr 1053/2013, sårbarhetsanalyser i enlighet med förordning (EU) 2019/1896 och nationella kvalitetskontrollmekanismer.

| e) | Inrättande, drift och underhåll av stora it-system i enlighet med unionsrätten på området gränsförvaltning, i synnerhet SIS, Etias, in- och utresesystemet och Eurodac för gränsförvaltningsändamål, inbegripet interoperabilitet mellan dessa stora it-system och deras kommunikationsinfrastruktur samt åtgärder för att förbättra uppgifternas kvalitet och tillhandahållandet av information. |
| --- | --- |

e)

Inrättande, drift och underhåll av stora it-system i enlighet med unionsrätten på området gränsförvaltning, i synnerhet SIS, Etias, in- och utresesystemet och Eurodac för gränsförvaltningsändamål, inbegripet interoperabilitet mellan dessa stora it-system och deras kommunikationsinfrastruktur samt åtgärder för att förbättra uppgifternas kvalitet och tillhandahållandet av information.

| f) | Öka förmågan att bistå personer i sjönöd och stödja sök- och räddningsinsatser vid situationer som kan uppstå under gränsövervakningsinsatser till havs. |
| --- | --- |

f)

Öka förmågan att bistå personer i sjönöd och stödja sök- och räddningsinsatser vid situationer som kan uppstå under gränsövervakningsinsatser till havs.

| g) | Stöd till sök- och räddningsinsatser i samband med sjögränsövervakning. |
| --- | --- |

g)

Stöd till sök- och räddningsinsatser i samband med sjögränsövervakning.

| 2. | Instrumentet ska bidra till det specifika mål som fastställs i artikel 3.2 b genom inriktning på följande genomförandeåtgärder:






  a) | Tillhandahålla viseringssökande effektiva och användarvänliga tjänster, samtidigt som viseringsförfarandenas säkerhet och integritet upprätthålls, och fullt ut respektera sökandes och viseringsinnehavares mänskliga värdighet och integritet i enlighet med artikel 7.2 i förordning (EG) nr 767/2008. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Tillhandahålla viseringssökande effektiva och användarvänliga tjänster, samtidigt som viseringsförfarandenas säkerhet och integritet upprätthålls, och fullt ut respektera sökandes och viseringsinnehavares mänskliga värdighet och integritet i enlighet med artikel 7.2 i förordning (EG) nr 767/2008.

| b) | Stöd till medlemsstaten i utfärdandet av viseringar, inbegripet viseringar med territoriellt begränsad giltighet i enlighet med artikel 25 i förordning (EG) nr 810/2009, som utfärdats av humanitära skäl, av hänsyn till nationella intressen eller på grund av internationella skyldigheter. |
| --- | --- |

b)

Stöd till medlemsstaten i utfärdandet av viseringar, inbegripet viseringar med territoriellt begränsad giltighet i enlighet med artikel 25 i förordning (EG) nr 810/2009, som utfärdats av humanitära skäl, av hänsyn till nationella intressen eller på grund av internationella skyldigheter.

| c) | Säkerställa en enhetlig tillämpning av unionens regelverk avseende viseringar, inbegripet vidareutveckling och modernisering av den gemensamma viseringspolitiken. |
| --- | --- |

c)

Säkerställa en enhetlig tillämpning av unionens regelverk avseende viseringar, inbegripet vidareutveckling och modernisering av den gemensamma viseringspolitiken.

| d) | Utveckling av olika former av samarbete mellan medlemsstaterna vid handläggningen av viseringar. |
| --- | --- |

d)

Utveckling av olika former av samarbete mellan medlemsstaterna vid handläggningen av viseringar.

| e) | Inrättande, drift och underhåll av stora it-system i enlighet med unionsrätten med anknytning till den gemensamma viseringspolitiken, i synnerhet VIS, inbegripet interoperabilitet mellan dessa stora it-system och deras kommunikationsinfrastruktur samt åtgärder för att förbättra datakvaliteten och tillhandahållandet av information. |
| --- | --- |

e)

Inrättande, drift och underhåll av stora it-system i enlighet med unionsrätten med anknytning till den gemensamma viseringspolitiken, i synnerhet VIS, inbegripet interoperabilitet mellan dessa stora it-system och deras kommunikationsinfrastruktur samt åtgärder för att förbättra datakvaliteten och tillhandahållandet av information.

---

BILAGA III

Stödets tillämpningsområde

| 1. | Inom ramen för det specifika mål som anges i artikel 3.2 a ska instrumentet främst stödja följande:






  a) | Infrastruktur, byggnader, system och tjänster som krävs vid gränsövergångsställen och för gränsövervakning mellan gränsövergångsställen. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Infrastruktur, byggnader, system och tjänster som krävs vid gränsövergångsställen och för gränsövervakning mellan gränsövergångsställen.

| b) | Operativ utrustning, bland annat transportmedel och IKT-system som krävs för effektiv och säker gränskontroll vid gränsövergångsställen och för gränsövervakning i enlighet med standarder som utvecklats av Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån. |
| --- | --- |

b)

Operativ utrustning, bland annat transportmedel och IKT-system som krävs för effektiv och säker gränskontroll vid gränsövergångsställen och för gränsövervakning i enlighet med standarder som utvecklats av Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån.

| c) | Utbildning på området för eller bidrag till utveckling av den europeiska integrerade gränsförvaltningen, med beaktande av operativa behov och riskanalys, inbegripet utmaningar som fastställts i de rekommendationer som avses i artikel 13.7, och i full överensstämmelse med de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

c)

Utbildning på området för eller bidrag till utveckling av den europeiska integrerade gränsförvaltningen, med beaktande av operativa behov och riskanalys, inbegripet utmaningar som fastställts i de rekommendationer som avses i artikel 13.7, och i full överensstämmelse med de grundläggande rättigheterna.

| d) | Gemensam utplacering till tredjeländer av sambandsmän för invandring, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1240 (1) och utstationeringar av gränskontrolltjänstemän och andra relevanta experter till medlemsstater eller från en medlemsstat till ett tredjeland, förstärkning av samarbetet och den operativa kapaciteten hos de olika nätverken av experter eller sambandsmän, och utbyte av bästa praxis och ökning av de europeiska nätverkens kapacitet att bedöma, främja, stödja och utveckla unionens politik. |
| --- | --- |

d)

Gemensam utplacering till tredjeländer av sambandsmän för invandring, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1240 (1) och utstationeringar av gränskontrolltjänstemän och andra relevanta experter till medlemsstater eller från en medlemsstat till ett tredjeland, förstärkning av samarbetet och den operativa kapaciteten hos de olika nätverken av experter eller sambandsmän, och utbyte av bästa praxis och ökning av de europeiska nätverkens kapacitet att bedöma, främja, stödja och utveckla unionens politik.

| e) | Utbyte av bästa praxis och expertis, studier, pilotprojekt och andra relevanta åtgärder som syftar till att genomföra eller utveckla den europeiska integrerade gränsförvaltningen, inklusive åtgärder vars syfte är att utveckla den europeiska gräns- och kustbevakningen, såsom gemensam kapacitetsuppbyggnad, gemensam upphandling, fastställande av gemensamma standarder och andra åtgärder för att rationalisera samarbetet och samordningen mellan Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån och medlemsstaterna, och åtgärder rörande hänvisning av utsatta personer som behöver bistånd och personer som behöver, eller som vill ansöka om, internationellt skydd. |
| --- | --- |

e)

Utbyte av bästa praxis och expertis, studier, pilotprojekt och andra relevanta åtgärder som syftar till att genomföra eller utveckla den europeiska integrerade gränsförvaltningen, inklusive åtgärder vars syfte är att utveckla den europeiska gräns- och kustbevakningen, såsom gemensam kapacitetsuppbyggnad, gemensam upphandling, fastställande av gemensamma standarder och andra åtgärder för att rationalisera samarbetet och samordningen mellan Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån och medlemsstaterna, och åtgärder rörande hänvisning av utsatta personer som behöver bistånd och personer som behöver, eller som vill ansöka om, internationellt skydd.

| f) | Åtgärder för utveckling av innovativa metoder eller införande av ny teknik som har förutsättningar att kunna överföras till andra medlemsstater, särskilt med användning av resultaten av säkerhetsforskningsprojekt om Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån, i enlighet med artikel 66 i förordning (EU) 2019/1896, har fastställt att sådan användning bidrar till utvecklingen av den europeiska gräns- och kustbevakningens operativa kapacitet. |
| --- | --- |

f)

Åtgärder för utveckling av innovativa metoder eller införande av ny teknik som har förutsättningar att kunna överföras till andra medlemsstater, särskilt med användning av resultaten av säkerhetsforskningsprojekt om Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån, i enlighet med artikel 66 i förordning (EU) 2019/1896, har fastställt att sådan användning bidrar till utvecklingen av den europeiska gräns- och kustbevakningens operativa kapacitet.

| g) | Förberedande, övervakande, administrativ och teknisk verksamhet som krävs för att genomföra politiken för de yttre gränserna, inbegripet att stärka förvaltningen av Schengenområdet genom att utveckla och genomföra den utvärderingsmekanism, som inrättats genom förordning (EU) nr 1053/2013 för att kontrollera tillämpningen av Schengenregelverket och förordning (EU) 2016/399, inklusive utgifter för tjänsteresor för experter från kommissionen och medlemsstaterna som deltar i besök på plats samt åtgärder för att följa rekommendationer som utfärdats efter sårbarhetsanalyser som Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån har gjort i enlighet med förordning (EU) 2019/1896. |
| --- | --- |

g)

Förberedande, övervakande, administrativ och teknisk verksamhet som krävs för att genomföra politiken för de yttre gränserna, inbegripet att stärka förvaltningen av Schengenområdet genom att utveckla och genomföra den utvärderingsmekanism, som inrättats genom förordning (EU) nr 1053/2013 för att kontrollera tillämpningen av Schengenregelverket och förordning (EU) 2016/399, inklusive utgifter för tjänsteresor för experter från kommissionen och medlemsstaterna som deltar i besök på plats samt åtgärder för att följa rekommendationer som utfärdats efter sårbarhetsanalyser som Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån har gjort i enlighet med förordning (EU) 2019/1896.

| h) | Åtgärder för att höja kvaliteten på data som lagras i IKT-system och för att förbättra utövandet av den registrerades rättigheter till information, tillgång till, och rättelse och radering av, sina personuppgifter samt till begränsning av behandlingen därav. |
| --- | --- |

h)

Åtgärder för att höja kvaliteten på data som lagras i IKT-system och för att förbättra utövandet av den registrerades rättigheter till information, tillgång till, och rättelse och radering av, sina personuppgifter samt till begränsning av behandlingen därav.

| i) | Identifiering, fingeravtryckstagning, registrering, säkerhetskontroll, utfrågning, tillhandahållande av information, hälso- och sårbarhetsundersökning och, vid behov, hälso- och sjukvård samt hänvisning av tredjelandsmedborgare till lämpligt förfarande vid de yttre gränserna. |
| --- | --- |

i)

Identifiering, fingeravtryckstagning, registrering, säkerhetskontroll, utfrågning, tillhandahållande av information, hälso- och sårbarhetsundersökning och, vid behov, hälso- och sjukvård samt hänvisning av tredjelandsmedborgare till lämpligt förfarande vid de yttre gränserna.

| j) | Åtgärder som syftar till att öka medvetenheten om politiken för de yttre gränserna bland berörda parter och allmänheten, bland annat genom information utåt om unionens politiska prioriteringar. |
| --- | --- |

j)

Åtgärder som syftar till att öka medvetenheten om politiken för de yttre gränserna bland berörda parter och allmänheten, bland annat genom information utåt om unionens politiska prioriteringar.

| k) | Utveckling av statistiska verktyg, metoder och indikatorer som respekterar principen om icke-diskriminering. |
| --- | --- |

k)

Utveckling av statistiska verktyg, metoder och indikatorer som respekterar principen om icke-diskriminering.

| l) | Driftsstöd för genomförande av den europeiska integrerade gränsförvaltningen. |
| --- | --- |

l)

Driftsstöd för genomförande av den europeiska integrerade gränsförvaltningen.

| 2. | Inom ramen för det specifika mål som anges i artikel 3.2 b ska instrumentet främst stödja följande:






  a) | Infrastruktur och byggnader som krävs för handläggningen av viseringsansökningar och konsulärt samarbete, inklusive säkerhetsåtgärder, samt andra åtgärder som syftar till att förbättra servicekvaliteten för dem som ansöker om visering. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Infrastruktur och byggnader som krävs för handläggningen av viseringsansökningar och konsulärt samarbete, inklusive säkerhetsåtgärder, samt andra åtgärder som syftar till att förbättra servicekvaliteten för dem som ansöker om visering.

| b) | Operativ utrustning och IKT-system som krävs för handläggningen av viseringsansökningar och konsulärt samarbete. |
| --- | --- |

b)

Operativ utrustning och IKT-system som krävs för handläggningen av viseringsansökningar och konsulärt samarbete.

| c) | Utbildning av konsulär personal och andra anställda som arbetar med den gemensamma viseringspolitiken och konsulärt samarbete. |
| --- | --- |

c)

Utbildning av konsulär personal och andra anställda som arbetar med den gemensamma viseringspolitiken och konsulärt samarbete.

| d) | Utbyte av bästa praxis och utbyte av expertis, inklusive genom utstationering av experter, samt ökning av de europeiska nätverkens kapacitet att bedöma, främja, stödja och vidareutveckla unionens politik och mål. |
| --- | --- |

d)

Utbyte av bästa praxis och utbyte av expertis, inklusive genom utstationering av experter, samt ökning av de europeiska nätverkens kapacitet att bedöma, främja, stödja och vidareutveckla unionens politik och mål.

| e) | Studier, pilotprojekt och andra relevanta åtgärder, såsom åtgärder som syftar till att förbättra kunskaperna genom analyser, övervakning och utvärdering. |
| --- | --- |

e)

Studier, pilotprojekt och andra relevanta åtgärder, såsom åtgärder som syftar till att förbättra kunskaperna genom analyser, övervakning och utvärdering.

| f) | Åtgärder för utveckling av innovativa metoder eller införande av ny teknik som har förutsättningar att kunna överföras till andra medlemsstater, särskilt projekt som syftar till att testa och validera resultatet av unionsfinansierade forskningsprojekt. |
| --- | --- |

f)

Åtgärder för utveckling av innovativa metoder eller införande av ny teknik som har förutsättningar att kunna överföras till andra medlemsstater, särskilt projekt som syftar till att testa och validera resultatet av unionsfinansierade forskningsprojekt.

| g) | Förberedande, övervakande, administrativ och teknisk verksamhet, inbegripet för att stärka förvaltningen av Schengenområdet genom att utveckla och genomföra den utvärderingsmekanism som inrättats genom förordning (EU) nr 1053/2013 för att kontrollera tillämpningen av Schengenregelverket, inklusive utgifter för tjänsteresor för experter från kommissionen och medlemsstaterna som deltar i besök på platsen. |
| --- | --- |

g)

Förberedande, övervakande, administrativ och teknisk verksamhet, inbegripet för att stärka förvaltningen av Schengenområdet genom att utveckla och genomföra den utvärderingsmekanism som inrättats genom förordning (EU) nr 1053/2013 för att kontrollera tillämpningen av Schengenregelverket, inklusive utgifter för tjänsteresor för experter från kommissionen och medlemsstaterna som deltar i besök på platsen.

| h) | Åtgärder för att höja medvetenheten bland berörda parter och allmänheten om viseringspolitik, inklusive genom information utåt om unionens politiska prioriteringar. |
| --- | --- |

h)

Åtgärder för att höja medvetenheten bland berörda parter och allmänheten om viseringspolitik, inklusive genom information utåt om unionens politiska prioriteringar.

| i) | Utveckling av statistiska verktyg, metoder och indikatorer som respekterar principen om icke-diskriminering. |
| --- | --- |

i)

Utveckling av statistiska verktyg, metoder och indikatorer som respekterar principen om icke-diskriminering.

| j) | Driftsstöd för genomförande av den gemensamma viseringspolitiken. |
| --- | --- |

j)

Driftsstöd för genomförande av den gemensamma viseringspolitiken.

| k) | Stöd till medlemsstaterna vid utfärdandet av viseringar, inbegripet viseringar med territoriellt begränsad giltighet i enlighet med artikel 25 i förordning (EG) nr 810/2009, som utfärdas av humanitära skäl, av hänsyn till nationella intressen eller på grund av internationella skyldigheter. |
| --- | --- |

k)

Stöd till medlemsstaterna vid utfärdandet av viseringar, inbegripet viseringar med territoriellt begränsad giltighet i enlighet med artikel 25 i förordning (EG) nr 810/2009, som utfärdas av humanitära skäl, av hänsyn till nationella intressen eller på grund av internationella skyldigheter.

| 3. | Inom ramen för det politiska mål som anges i artikel 3.1 ska instrumentet särskilt stödja följande:






  a) | Infrastruktur och byggnader som krävs för hysande av stora it-system och tillhörande kommunikationsinfrastrukturkomponenter. |
| --- | --- | --- |

3.

a)

Infrastruktur och byggnader som krävs för hysande av stora it-system och tillhörande kommunikationsinfrastrukturkomponenter.

| b) | Utrustning och kommunikationssystem som behövs för att säkerställa att stora it-system fungerar som de ska. |
| --- | --- |

b)

Utrustning och kommunikationssystem som behövs för att säkerställa att stora it-system fungerar som de ska.

| c) | Utbildning och kommunikation i samband med stora it-system. |
| --- | --- |

c)

Utbildning och kommunikation i samband med stora it-system.

| d) | Utveckling och uppgradering av stora it-system. |
| --- | --- |

d)

Utveckling och uppgradering av stora it-system.

| e) | Studier, koncepttest, pilotprojekt och andra relevanta insatser som rör implementering av stora it-system, även deras interoperabilitet. |
| --- | --- |

e)

Studier, koncepttest, pilotprojekt och andra relevanta insatser som rör implementering av stora it-system, även deras interoperabilitet.

| f) | Åtgärder för utveckling av innovativa metoder eller införande av ny teknik som har förutsättningar att kunna överföras till andra medlemsstater, särskilt projekt som syftar till att testa och validera resultatet av unionsfinansierade forskningsprojekt. |
| --- | --- |

f)

Åtgärder för utveckling av innovativa metoder eller införande av ny teknik som har förutsättningar att kunna överföras till andra medlemsstater, särskilt projekt som syftar till att testa och validera resultatet av unionsfinansierade forskningsprojekt.

| g) | Utveckling av statistiska verktyg, metoder och indikatorer för stora it-system på området viseringspolitik och gränser, som respekterar principen om icke-diskriminering. |
| --- | --- |

g)

Utveckling av statistiska verktyg, metoder och indikatorer för stora it-system på området viseringspolitik och gränser, som respekterar principen om icke-diskriminering.

| h) | Åtgärder för att höja kvaliteten på data som lagras i IKT-system och för att förbättra utövandet av den registrerades rättigheter till information, tillgång till, rättelse och radering av, sina personuppgifter samt till begränsning av behandlingen därav. |
| --- | --- |

h)

Åtgärder för att höja kvaliteten på data som lagras i IKT-system och för att förbättra utövandet av den registrerades rättigheter till information, tillgång till, rättelse och radering av, sina personuppgifter samt till begränsning av behandlingen därav.

| i) | Driftsstöd för implementeringen av stora it-system. |
| --- | --- |

i)

Driftsstöd för implementeringen av stora it-system.

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1240 av den 20 juni 2019 om inrättande av ett europeiskt nätverk av sambandsmän för invandring (EUT L 198, 25.7.2019, s. 88).

---

BILAGA IV

Åtgärder som berättigar till högre medfinansieringsgrader i enlighet med artiklarna 12.3 och 13.17

| 1. | Förvärv av operativ utrustning, genom gemensam upphandling med Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån, för att ställa den till Europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns förfogande för dess operativa verksamhet i enlighet med artikel 64.14 i förordning (EU) 2019/1896. |
| --- | --- |

1.

Förvärv av operativ utrustning, genom gemensam upphandling med Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån, för att ställa den till Europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns förfogande för dess operativa verksamhet i enlighet med artikel 64.14 i förordning (EU) 2019/1896.

| 2. | Åtgärder som stöder samarbetet mellan organ i en medlemsstat och ett angränsande tredjeland med vilket unionen delar en gemensam land- eller sjögräns. |
| --- | --- |

2.

Åtgärder som stöder samarbetet mellan organ i en medlemsstat och ett angränsande tredjeland med vilket unionen delar en gemensam land- eller sjögräns.

| 3. | Utveckling av Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån genom att tillhandahålla stöd till de nationella myndigheter som ansvarar för gränsförvaltningen i deras åtgärder rörande gemensam kapacitetsuppbyggnad, gemensam upphandling, inrättandet av gemensamma standarder och andra åtgärder för att rationalisera samarbetet och samordningen mellan medlemsstaterna och Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån i enlighet med punkt 1 b i bilaga II. |
| --- | --- |

3.

Utveckling av Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån genom att tillhandahålla stöd till de nationella myndigheter som ansvarar för gränsförvaltningen i deras åtgärder rörande gemensam kapacitetsuppbyggnad, gemensam upphandling, inrättandet av gemensamma standarder och andra åtgärder för att rationalisera samarbetet och samordningen mellan medlemsstaterna och Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån i enlighet med punkt 1 b i bilaga II.

| 4. | Gemensam utplacering av sambandsmän för invandring i enlighet med bilaga III. |
| --- | --- |

4.

Gemensam utplacering av sambandsmän för invandring i enlighet med bilaga III.

| 5. | Åtgärder inom ramen för gränskontroll för att förbättra identifieringen av och det omedelbara stödet till offer för människohandel samt utveckla och stödja lämpliga hänvisningsmekanismer för dessa målgrupper, och åtgärder inom ramen för gränskontroll för att förbättra det gränsöverskridande samarbetet för att upptäcka människosmugglare. |
| --- | --- |

5.

Åtgärder inom ramen för gränskontroll för att förbättra identifieringen av och det omedelbara stödet till offer för människohandel samt utveckla och stödja lämpliga hänvisningsmekanismer för dessa målgrupper, och åtgärder inom ramen för gränskontroll för att förbättra det gränsöverskridande samarbetet för att upptäcka människosmugglare.

| 6. | Utveckling av integrerade system för skydd av barn vid de yttre gränserna, inbegripet genom tillfredsställande utbildning av personal och utbyte av god praxis mellan medlemsstaterna och med Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån. |
| --- | --- |

6.

Utveckling av integrerade system för skydd av barn vid de yttre gränserna, inbegripet genom tillfredsställande utbildning av personal och utbyte av god praxis mellan medlemsstaterna och med Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån.

| 7. | Åtgärder för att införa, överföra, testa och validera ny metodik eller teknik, inklusive pilotprojekt och uppföljningsåtgärder till unionsfinansierade forskningsprojekt i enlighet med bilaga III, för att höja kvaliteten på data som lagras i IKT-system på området viseringspolitik och gränser och förbättra utövandet av den registrerades rättigheter till information, tillgång till, rättelse och radering av, sina personuppgifter samt till begränsning av behandlingen därav, inom ramen för åtgärder som omfattas av instrumentet. |
| --- | --- |

7.

Åtgärder för att införa, överföra, testa och validera ny metodik eller teknik, inklusive pilotprojekt och uppföljningsåtgärder till unionsfinansierade forskningsprojekt i enlighet med bilaga III, för att höja kvaliteten på data som lagras i IKT-system på området viseringspolitik och gränser och förbättra utövandet av den registrerades rättigheter till information, tillgång till, rättelse och radering av, sina personuppgifter samt till begränsning av behandlingen därav, inom ramen för åtgärder som omfattas av instrumentet.

| 8. | Åtgärder för identifiering av och hänvisning till skyddstjänster för utsatta personer och omedelbart bistånd till sådana personer. |
| --- | --- |

8.

Åtgärder för identifiering av och hänvisning till skyddstjänster för utsatta personer och omedelbart bistånd till sådana personer.

| 9. | Åtgärder för att inrätta och sköta hotspot-områden i medlemsstater som står inför ett befintligt eller potentiellt exceptionellt och oproportionellt migrationstryck. |
| --- | --- |

9.

Åtgärder för att inrätta och sköta hotspot-områden i medlemsstater som står inför ett befintligt eller potentiellt exceptionellt och oproportionellt migrationstryck.

| 10. | Vidareutveckling av olika former för samarbete mellan medlemsstaterna kring handläggning av viseringar, i enlighet med punkt 2 d i bilaga II. |
| --- | --- |

10.

Vidareutveckling av olika former för samarbete mellan medlemsstaterna kring handläggning av viseringar, i enlighet med punkt 2 d i bilaga II.

| 11. | Ökning av medlemsstaternas konsulära närvaro eller representation i tredjeländer vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna i den mening som avses i förordning (EU) 2018/1806, i synnerhet i tredjeländer i vilka ingen medlemsstat just nu är närvarande. |
| --- | --- |

11.

Ökning av medlemsstaternas konsulära närvaro eller representation i tredjeländer vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna i den mening som avses i förordning (EU) 2018/1806, i synnerhet i tredjeländer i vilka ingen medlemsstat just nu är närvarande.

| 12. | Åtgärder som syftar till att förbättra IKT-systemens interoperabilitet. |
| --- | --- |

12.

Åtgärder som syftar till att förbättra IKT-systemens interoperabilitet.

---

BILAGA V

Centrala prestationsindikatorer som avses i artikel 27.1

Specifikt mål som anges i artikel 3.2 a

| 1. | Antalet utrustningsartiklar som registrerats i Europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns reserv med teknisk utrustning. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Antalet utrustningsartiklar som ställts till Europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns förfogande. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Antalet inledda/förbättrade former av samarbete mellan nationella myndigheter och Eurosurs nationella samordningscentraler. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Antalet gränspassager som skett med hjälp av system för automatiserad gränskontroll och av elektroniska spärrar. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Antalet uppföljda rekommendationer från Schengenutvärderingar och sårbarhetsanalyser på området gränsförvaltning. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Antalet deltagare som tre månader efter en utbildningsverksamhet rapporterat att de utnyttjar de färdigheter och kompetenser som de förvärvat under den utbildningsverksamheten. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Antal personer som ansökt om internationellt skydd vid gränsövergångsställen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Antal personer som gränsmyndigheterna nekat inresa. |
| --- | --- |

8.

Specifikt mål som anges i artikel 3.2 b

| 1. | Antalet nya/uppgraderade konsulat utanför Schengenområdet






  1.1 | varav antalet konsulat som uppgraderats för att öka användarvänligheten för viseringssökande. |
| --- | --- | --- |

1.

1.1

varav antalet konsulat som uppgraderats för att öka användarvänligheten för viseringssökande.

| 2. | Antalet uppföljda rekommendationer från Schengenutvärderingar i fråga om den gemensamma viseringspolitiken. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Antalet viseringsansökningar som görs med hjälp av digital teknik. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Antalet inledda/förbättrade former av samarbete mellan medlemsstater avseende handläggning av viseringsansökningar. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Antalet deltagare som tre månader efter en utbildningsverksamhet rapporterat att de utnyttjar de färdigheter och kompetenser som de förvärvat under den utbildningsverksamheten. |
| --- | --- |

5.

---

BILAGA VI

INTERVENTIONSTYPER

TABELL 1: KODER FÖR INTERVENTIONSOMRÅDE

| I. | Europeisk integrerad gränsförvaltning |
| --- | --- |

I.

Europeisk integrerad gränsförvaltning

| 001 | In- och utresekontroller |
| --- | --- |

001

In- och utresekontroller

| 002 | Gränsövervakning – luftfartsutrustning |
| --- | --- |

002

Gränsövervakning – luftfartsutrustning

| 003 | Gränsövervakning – landutrustning |
| --- | --- |

003

Gränsövervakning – landutrustning

| 004 | Gränsövervakning – sjöfartsutrustning |
| --- | --- |

004

Gränsövervakning – sjöfartsutrustning

| 005 | Gränsövervakning – system för automatiserad gränskontroll |
| --- | --- |

005

Gränsövervakning – system för automatiserad gränskontroll

| 006 | Gränsövervakning – övriga åtgärder |
| --- | --- |

006

Gränsövervakning – övriga åtgärder

| 007 | Tekniska och operativa åtgärder inom Schengenområdet med anknytning till gränskontroll |
| --- | --- |

007

Tekniska och operativa åtgärder inom Schengenområdet med anknytning till gränskontroll

| 008 | Situationsmedvetenhet och informationsutbyte |
| --- | --- |

008

Situationsmedvetenhet och informationsutbyte

| 009 | Riskanalys |
| --- | --- |

009

Riskanalys

| 010 | Behandling av data och information |
| --- | --- |

010

Behandling av data och information

| 011 | Hotspot-områden |
| --- | --- |

011

Hotspot-områden

| 012 | Åtgärder för identifiering och hänvisning av utsatta personer |
| --- | --- |

012

Åtgärder för identifiering och hänvisning av utsatta personer

| 013 | Åtgärder för identifiering och hänvisning av personer som behöver, eller som vill ansöka om, internationellt skydd |
| --- | --- |

013

Åtgärder för identifiering och hänvisning av personer som behöver, eller som vill ansöka om, internationellt skydd

| 014 | Utveckling av den europeiska gräns- och kustbevakningen |
| --- | --- |

014

Utveckling av den europeiska gräns- och kustbevakningen

| 015 | Samarbete mellan organ – nationell nivå |
| --- | --- |

015

Samarbete mellan organ – nationell nivå

| 016 | Samarbete mellan organ – unionsnivå |
| --- | --- |

016

Samarbete mellan organ – unionsnivå

| 017 | Samarbete mellan organ – med tredjeländer |
| --- | --- |

017

Samarbete mellan organ – med tredjeländer

| 018 | Gemensam utplacering av sambandsmän för invandring |
| --- | --- |

018

Gemensam utplacering av sambandsmän för invandring

| 019 | Stora it-system – Eurodac för gränsförvaltningsändamål |
| --- | --- |

019

Stora it-system – Eurodac för gränsförvaltningsändamål

| 020 | Stora it-system – in- och utresesystemet |
| --- | --- |

020

Stora it-system – in- och utresesystemet

| 021 | Stora it-system – EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) – övriga |
| --- | --- |

021

Stora it-system – EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) – övriga

| 022 | Stora it-system – EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) – artikel 85.2 i förordning (EU) 2018/1240 |
| --- | --- |

022

Stora it-system – EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) – artikel 85.2 i förordning (EU) 2018/1240

| 023 | Stora it-system – EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) – artikel 85.3 i förordning (EU) 2018/1240 |
| --- | --- |

023

Stora it-system – EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) – artikel 85.3 i förordning (EU) 2018/1240

| 024 | Stora it-system – Schengens informationssystem (SIS) |
| --- | --- |

024

Stora it-system – Schengens informationssystem (SIS)

| 025 | Stora it-system – interoperabilitet |
| --- | --- |

025

Stora it-system – interoperabilitet

| 026 | Driftsstöd – integrerad gränsförvaltning |
| --- | --- |

026

Driftsstöd – integrerad gränsförvaltning

| 027 | Driftsstöd – stora it-system för gränsförvaltningsändamål |
| --- | --- |

027

Driftsstöd – stora it-system för gränsförvaltningsändamål

| 028 | Driftsstöd – den särskilda transiteringsordningen |
| --- | --- |

028

Driftsstöd – den särskilda transiteringsordningen

| 029 | Datakvalitet och de registrerades rättigheter till information, tillgång till, rättelse och radering av, sina personuppgifter och till begränsning av behandlingen därav |
| --- | --- |

029

Datakvalitet och de registrerades rättigheter till information, tillgång till, rättelse och radering av, sina personuppgifter och till begränsning av behandlingen därav

| II. | Den gemensamma viseringspolitiken |
| --- | --- |

II.

Den gemensamma viseringspolitiken

| 001 | Förbättrad handläggning av viseringsansökningar |
| --- | --- |

001

Förbättrad handläggning av viseringsansökningar

| 002 | Förbättrad effektivitet och säkerhet och en klientvänligare miljö vid konsulaten |
| --- | --- |

002

Förbättrad effektivitet och säkerhet och en klientvänligare miljö vid konsulaten

| 003 | Dokumentsäkerhet/dokumentrådgivare |
| --- | --- |

003

Dokumentsäkerhet/dokumentrådgivare

| 004 | Konsulärt samarbete |
| --- | --- |

004

Konsulärt samarbete

| 005 | Konsulär täckning |
| --- | --- |

005

Konsulär täckning

| 006 | Stora it-system – Informationssystemet för viseringar (VIS) |
| --- | --- |

006

Stora it-system – Informationssystemet för viseringar (VIS)

| 007 | Andra IKT-system för handläggning av viseringsansökningar |
| --- | --- |

007

Andra IKT-system för handläggning av viseringsansökningar

| 008 | Driftsstöd – den gemensamma viseringspolitiken |
| --- | --- |

008

Driftsstöd – den gemensamma viseringspolitiken

| 009 | Driftsstöd – stora it-system för handläggning av viseringsansökningar |
| --- | --- |

009

Driftsstöd – stora it-system för handläggning av viseringsansökningar

| 010 | Driftsstöd – den särskilda transiteringsordningen |
| --- | --- |

010

Driftsstöd – den särskilda transiteringsordningen

| 011 | Utfärdande av viseringar med territoriellt begränsad giltighet |
| --- | --- |

011

Utfärdande av viseringar med territoriellt begränsad giltighet

| 012 | Datakvalitet och de registrerades rättigheter till information, tillgång till, rättelse och radering av, sina personuppgifter och till begränsning av behandlingen därav |
| --- | --- |

012

Datakvalitet och de registrerades rättigheter till information, tillgång till, rättelse och radering av, sina personuppgifter och till begränsning av behandlingen därav

| III. | Tekniskt stöd |
| --- | --- |

III.

Tekniskt stöd

| 001 | Information och kommunikation |
| --- | --- |

001

Information och kommunikation

| 002 | Förberedelse, genomförande, övervakning och kontroller |
| --- | --- |

002

Förberedelse, genomförande, övervakning och kontroller

| 003 | Utvärdering och studier, datainsamling |
| --- | --- |

003

Utvärdering och studier, datainsamling

| 004 | Kapacitetsuppbyggnad |
| --- | --- |

004

Kapacitetsuppbyggnad

TABELL 2: KODER FÖR ÅTGÄRDSTYP

| 001 | Infrastrukturer och byggnader |
| --- | --- |

001

Infrastrukturer och byggnader

| 002 | Transportmedel |
| --- | --- |

002

Transportmedel

| 003 | Annan operativ utrustning |
| --- | --- |

003

Annan operativ utrustning

| 004 | Kommunikationssystem |
| --- | --- |

004

Kommunikationssystem

| 005 | It-system |
| --- | --- |

005

It-system

| 006 | Utbildning |
| --- | --- |

006

Utbildning

| 007 | Utbyte av bästa praxis – mellan medlemsstater |
| --- | --- |

007

Utbyte av bästa praxis – mellan medlemsstater

| 008 | Utbyte av bästa praxis – med tredjeländer |
| --- | --- |

008

Utbyte av bästa praxis – med tredjeländer

| 009 | Utplacering av experter |
| --- | --- |

009

Utplacering av experter

| 010 | Studier, koncepttest, pilotprojekt och liknande |
| --- | --- |

010

Studier, koncepttest, pilotprojekt och liknande

| 011 | Kommunikationsverksamhet |
| --- | --- |

011

Kommunikationsverksamhet

| 012 | Utveckling av statistiska verktyg, metoder och indikatorer |
| --- | --- |

012

Utveckling av statistiska verktyg, metoder och indikatorer

| 013 | Spridning eller annan uppföljning av forskningsprojekt |
| --- | --- |

013

Spridning eller annan uppföljning av forskningsprojekt

TABELL 3: KODER FÖR GENOMFÖRANDE

| 001 | Åtgärder som omfattas av artikel 12.1 |
| --- | --- |

001

Åtgärder som omfattas av artikel 12.1

| 002 | Särskilda åtgärder |
| --- | --- |

002

Särskilda åtgärder

| 003 | Åtgärder som förtecknas i bilaga IV |
| --- | --- |

003

Åtgärder som förtecknas i bilaga IV

| 004 | Driftsstöd |
| --- | --- |

004

Driftsstöd

| 005 | Åtgärder som omfattas av artikel 12.5 |
| --- | --- |

005

Åtgärder som omfattas av artikel 12.5

| 006 | Bistånd i nödsituationer |
| --- | --- |

006

Bistånd i nödsituationer

TABELL 4: KODER FÖR SÄRSKILDA TEMAN

| 001 | Samarbete med tredjeländer |
| --- | --- |

001

Samarbete med tredjeländer

| 002 | Åtgärder i eller i förhållande till tredjeländer |
| --- | --- |

002

Åtgärder i eller i förhållande till tredjeländer

| 003 | Uppfyllande av rekommendationer från Schengenutvärdering |
| --- | --- |

003

Uppfyllande av rekommendationer från Schengenutvärdering

| 004 | Uppfyllande av rekommendationer från sårbarhetsanalyser |
| --- | --- |

004

Uppfyllande av rekommendationer från sårbarhetsanalyser

| 005 | Åtgärder till stöd för utvecklingen och driften av Eurosur |
| --- | --- |

005

Åtgärder till stöd för utvecklingen och driften av Eurosur

| 006 | Inget av ovanstående |
| --- | --- |

006

Inget av ovanstående

---

BILAGA VII

Utgifter som berättigar till driftsstöd

| a) | Inom ramen för det specifika mål som anges i artikel 3.2 a, ska driftsstödet täcka följande kostnader, i den mån de inte täcks av Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån i samband med dess operativa verksamhet:






  1. | Personalkostnader, även för utbildning. |
| --- | --- | --- |

a)

Inom ramen för det specifika mål som anges i artikel 3.2 a, ska driftsstödet täcka följande kostnader, i den mån de inte täcks av Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån i samband med dess operativa verksamhet:

1.

Personalkostnader, även för utbildning.

| 2. | Underhåll eller reparation av utrustning och infrastruktur. |
| --- | --- |

2.

Underhåll eller reparation av utrustning och infrastruktur.

| 3. | Servicekostnader inom denna förordnings tillämpningsområde. |
| --- | --- |

3.

Servicekostnader inom denna förordnings tillämpningsområde.

| 4. | Löpande kostnader för insatser. |
| --- | --- |

4.

Löpande kostnader för insatser.

| 5. | Kostnader som rör fastigheter, inklusive hyror och avskrivningar. |
| --- | --- |

5.

Kostnader som rör fastigheter, inklusive hyror och avskrivningar.

En värdmedlemsstat i den mening som avses i artikel 2 led 20 i förordning (EU) 2019/1896 får använda driftsstöd i syfte att täcka sina egna löpande kostnader för deltagandet i den operativa verksamhet som avses i det ledet som ingår i den här förordningens tillämpningsområde, eller för sin nationella gränskontrollverksamhet.

| b) | Inom ramen för det specifika mål som anges i artikel 3.2 b ska driftsstödet täcka följande:






  1. | Personalkostnader, även för utbildning. |
| --- | --- | --- |

b)

Inom ramen för det specifika mål som anges i artikel 3.2 b ska driftsstödet täcka följande:

1.

Personalkostnader, även för utbildning.

| 2. | Servicekostnader. |
| --- | --- |

2.

Servicekostnader.

| 3. | Underhåll eller reparation av utrustning och infrastruktur. |
| --- | --- |

3.

Underhåll eller reparation av utrustning och infrastruktur.

| 4. | Kostnader som rör fastigheter, inklusive hyror och avskrivningar. |
| --- | --- |

4.

Kostnader som rör fastigheter, inklusive hyror och avskrivningar.

| c) | Inom ramen för det politiska mål som anges i artikel 3.1 ska driftsstödet för stora it-system täcka följande:






  1. | Personalkostnader, även för utbildning. |
| --- | --- | --- |

c)

Inom ramen för det politiska mål som anges i artikel 3.1 ska driftsstödet för stora it-system täcka följande:

1.

Personalkostnader, även för utbildning.

| 2. | Operativ förvaltning och underhåll av stora it-system och deras kommunikationsinfrastruktur, inklusive interoperabilitet mellan systemen och hyra av säkra lokaler. |
| --- | --- |

2.

Operativ förvaltning och underhåll av stora it-system och deras kommunikationsinfrastruktur, inklusive interoperabilitet mellan systemen och hyra av säkra lokaler.

| d) | Utöver att täcka de kostnader som anges i leden a, b och c i denna bilaga ska driftsstöd inom Litauens program tillhandahålla stöd i enlighet med artikel 17.1. |
| --- | --- |

d)

Utöver att täcka de kostnader som anges i leden a, b och c i denna bilaga ska driftsstöd inom Litauens program tillhandahålla stöd i enlighet med artikel 17.1.

---

BILAGA VIII

Output- och resultatindikatorer som avses i artikel 27.3

Specifikt mål som anges i artikel 3.2 a

Outputindikatorer

| 1. | Antalet utrustningsartiklar som köpts in för gränsövergångsställen.






  1.1 | varav antalet inköpta system för automatiserad gränskontroll/självbetjäningssystem/elektroniska spärrar. |
| --- | --- | --- |

1.

1.1

varav antalet inköpta system för automatiserad gränskontroll/självbetjäningssystem/elektroniska spärrar.

| 2. | Antalet infrastrukturartiklar som underhållits/reparerats. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Antalet hotspot-områden som fått stöd. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Antalet faciliteter för gränsövergångsställen som konstruerats/uppgraderats. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Antalet luftfartyg som köpts in.






  5.1 | varav antalet inköpta obemannade luftfartyg. |
| --- | --- | --- |

5.

5.1

varav antalet inköpta obemannade luftfartyg.

| 6. | Antalet inköpta transportmedel – sjöfart. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Antalet inköpta transportmedel – land. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Antalet deltagare som fått stöd.






  8.1 | varav antalet deltagare i utbildningsverksamheter. |
| --- | --- | --- |

8.

8.1

varav antalet deltagare i utbildningsverksamheter.

| 9. | Antalet sambandsmän för invandring utplacerade i tredjeländer. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Antalet it-funktioner som utvecklats/underhållits/uppgraderats. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Antalet stora it-system som utvecklats/underhållits/uppgraderats






  11.1 | varav antalet stora it-system som utvecklats. |
| --- | --- | --- |

11.

11.1

varav antalet stora it-system som utvecklats.

| 12. | Antalet samarbetsprojekt med tredjeländer. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Antal personer som ansökt om internationellt skydd vid gränsövergångsställen. |
| --- | --- |

13.

Resultatindikatorer

| 14. | Antalet utrustningsartiklar som registrerats i Europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns reserv med teknisk utrustning. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Antalet utrustningsartiklar som ställts till Europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns förfogande. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Antalet inledda/förbättrade former av samarbete mellan nationella myndigheter och Eurosurs nationella samordningscentraler. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Antalet gränspassager som skett med hjälp av system för automatiserad gränskontroll och av elektroniska spärrar. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Antalet uppföljda rekommendationer från Schengenutvärderingar och sårbarhetsanalyser på området gränsförvaltning. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Antalet deltagare som tre månader efter en utbildningsverksamhet rapporterat att de utnyttjar de färdigheter och kompetenser som de förvärvat under den utbildningsverksamheten. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Antal personer som gränsmyndigheterna nekat inresa. |
| --- | --- |

20.

Specifikt mål som anges i artikel 3.2 b

Outputindikatorer

| 1. | Antalet projekt till stöd för digitalisering av handläggningen av viseringsansökningar. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Antalet deltagare som fått stöd






  2.1 | varav antalet deltagare i utbildningsverksamheter. |
| --- | --- | --- |

2.

2.1

varav antalet deltagare i utbildningsverksamheter.

| 3. | Antalet anställda som är utplacerade vid konsulat i tredjeländer






  3.1 | varav antalet anställda som utplacerats för att arbeta med handläggning av viseringsansökningar. |
| --- | --- | --- |

3.

3.1

varav antalet anställda som utplacerats för att arbeta med handläggning av viseringsansökningar.

| 4. | Antalet it-funktioner som utvecklats/underhållits/uppgraderats. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Antalet stora it-system som utvecklats/underhållits/uppgraderats






  5.1 | varav antalet stora it-system som utvecklats. |
| --- | --- | --- |

5.

5.1

varav antalet stora it-system som utvecklats.

| 6. | Antalet infrastrukturartiklar som underhållits/reparerats. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Antalet fastigheter som hyrts/avskrivits. |
| --- | --- |

7.

Resultatindikatorer

| 8. | Antalet nya/uppgraderade konsulat utanför Schengenområdet






  8.1 | varav antalet konsulat som uppgraderats för att öka användarvänligheten för viseringssökande. |
| --- | --- | --- |

8.

8.1

varav antalet konsulat som uppgraderats för att öka användarvänligheten för viseringssökande.

| 9. | Antalet uppföljda rekommendationer från Schengenutvärderingar i fråga om den gemensamma viseringspolitiken. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Antalet viseringsansökningar som görs med hjälp av digital teknik. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Antalet inledda/förbättrade former av samarbete mellan medlemsstater avseende handläggning av viseringsansökningar. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Antalet deltagare som tre månader efter en utbildningsverksamhet rapporterat att de utnyttjar de färdigheter och kompetenser som de förvärvat under den utbildningsverksamheten. |
| --- | --- |

12.

---

| 15.7.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 251/94 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 251/94

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2021/1149

av den 7 juli 2021

om inrättande av Fonden för inre säkerhet

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 82.1, 84 och 87.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Den nationella säkerheten omfattas visserligen av medlemsstaternas exklusiva behörighet, men det krävs ändå samarbete och samordning på unionsnivå för att värna den. Unionens mål att säkerställa en hög säkerhetsnivå inom ett område med frihet, säkerhet och rättvisa enligt artikel 67.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) bör uppnås bland annat genom åtgärder för förebyggande och bekämpning av brottslighet och genom åtgärder för samordning och samarbete mellan medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter och andra nationella myndigheter, inbegripet samordning och samarbete med berörda unionsbyråer och andra berörda unionsorgan samt berörda tredjeländer och internationella organisationer, och med hjälp av den privata sektorn och det civila samhället. |
| --- | --- |

(1)

Den nationella säkerheten omfattas visserligen av medlemsstaternas exklusiva behörighet, men det krävs ändå samarbete och samordning på unionsnivå för att värna den. Unionens mål att säkerställa en hög säkerhetsnivå inom ett område med frihet, säkerhet och rättvisa enligt artikel 67.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) bör uppnås bland annat genom åtgärder för förebyggande och bekämpning av brottslighet och genom åtgärder för samordning och samarbete mellan medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter och andra nationella myndigheter, inbegripet samordning och samarbete med berörda unionsbyråer och andra berörda unionsorgan samt berörda tredjeländer och internationella organisationer, och med hjälp av den privata sektorn och det civila samhället.

| (2) | För perioden 2015–2020 fastställde kommissionen, Europeiska unionens råd och Europaparlamentet gemensamma prioriteringar, vilka anges i den europeiska säkerhetsagendan av den 15 april 2015 och bekräftades av rådet i den förnyade strategin för inre säkerhet från juni 2015 och av Europaparlamentet i dess resolution från juli 2015, nämligen att förebygga och bekämpa terrorism och radikalisering, grov och organiserad brottslighet och it-brottslighet. De gemensamma prioriteringarna har bekräftats på nytt för perioden 2020–2025 i meddelandet av den 24 juli 2020 från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala Kommittén och Regionkommittén med titeln EU:s strategi för en säkerhetsunion. |
| --- | --- |

(2)

För perioden 2015–2020 fastställde kommissionen, Europeiska unionens råd och Europaparlamentet gemensamma prioriteringar, vilka anges i den europeiska säkerhetsagendan av den 15 april 2015 och bekräftades av rådet i den förnyade strategin för inre säkerhet från juni 2015 och av Europaparlamentet i dess resolution från juli 2015, nämligen att förebygga och bekämpa terrorism och radikalisering, grov och organiserad brottslighet och it-brottslighet. De gemensamma prioriteringarna har bekräftats på nytt för perioden 2020–2025 i meddelandet av den 24 juli 2020 från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala Kommittén och Regionkommittén med titeln EU:s strategi för en säkerhetsunion.

| (3) | I Romförklaringen, som undertecknades den 25 mars 2017, bekräftade ledarna för 27 medlemsstater, Europeiska rådet, Europaparlamentet och Europeiska kommissionen sitt åtagande att verka för ett tryggt och säkert Europa och att bygga en union där alla medborgare känner sig trygga och kan röra sig fritt, där våra yttre gränser är säkra och där migrationspolitiken är effektiv, ansvarsfull och hållbar och respekterar internationella normer samt ett Europa som är fast beslutet att bekämpa terrorism och organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

(3)

I Romförklaringen, som undertecknades den 25 mars 2017, bekräftade ledarna för 27 medlemsstater, Europeiska rådet, Europaparlamentet och Europeiska kommissionen sitt åtagande att verka för ett tryggt och säkert Europa och att bygga en union där alla medborgare känner sig trygga och kan röra sig fritt, där våra yttre gränser är säkra och där migrationspolitiken är effektiv, ansvarsfull och hållbar och respekterar internationella normer samt ett Europa som är fast beslutet att bekämpa terrorism och organiserad brottslighet.

| (4) | Vid Europeiska rådets möte den 15 december 2016 efterlystes fortsatta resultat i fråga om interoperabiliteten mellan informationssystem och databaser. Vid Europeiska rådets möte den 23 juni 2017 underströks behovet av att förbättra interoperabiliteten mellan databaser, och den 12 december 2017 lade kommissionen fram ett förslag till förordning om inrättande av en ram för interoperabilitet mellan EU-informationssystem (polissamarbete och rättsligt samarbete, asyl och migration). |
| --- | --- |

(4)

Vid Europeiska rådets möte den 15 december 2016 efterlystes fortsatta resultat i fråga om interoperabiliteten mellan informationssystem och databaser. Vid Europeiska rådets möte den 23 juni 2017 underströks behovet av att förbättra interoperabiliteten mellan databaser, och den 12 december 2017 lade kommissionen fram ett förslag till förordning om inrättande av en ram för interoperabilitet mellan EU-informationssystem (polissamarbete och rättsligt samarbete, asyl och migration).

| (5) | För att bevara Schengenregelverket och bidra till att säkerställa en hög säkerhetsnivå i unionen, är medlemsstaterna sedan den 6 april 2017 skyldiga att mot relevanta databaser genomföra systematiska kontroller av unionsmedborgare som passerar unionens yttre gränser. Kommissionen har också utfärdat en rekommendation till medlemsstaterna om att bättre utnyttja poliskontroller och gränsöverskridande samarbete. Solidaritet mellan medlemsstaterna, tydlighet kring arbetsfördelningen, respekt för de grundläggande rättigheterna och friheterna och för rättsstatsprincipen samt särskild uppmärksamhet på det globala perspektivet och den nödvändiga överensstämmelsen med säkerhetens yttre dimension bör vara centrala vägledande principer för unionens och medlemsstaternas åtgärder för att utveckla en effektiv och verklig säkerhetsunion. |
| --- | --- |

(5)

För att bevara Schengenregelverket och bidra till att säkerställa en hög säkerhetsnivå i unionen, är medlemsstaterna sedan den 6 april 2017 skyldiga att mot relevanta databaser genomföra systematiska kontroller av unionsmedborgare som passerar unionens yttre gränser. Kommissionen har också utfärdat en rekommendation till medlemsstaterna om att bättre utnyttja poliskontroller och gränsöverskridande samarbete. Solidaritet mellan medlemsstaterna, tydlighet kring arbetsfördelningen, respekt för de grundläggande rättigheterna och friheterna och för rättsstatsprincipen samt särskild uppmärksamhet på det globala perspektivet och den nödvändiga överensstämmelsen med säkerhetens yttre dimension bör vara centrala vägledande principer för unionens och medlemsstaternas åtgärder för att utveckla en effektiv och verklig säkerhetsunion.

| (6) | För att uppnå detta mål bör åtgärder vidtas på unionsnivå till skydd för människor, offentliga platser och kritisk infrastruktur mot alltmer gränsöverskridande hot och till stöd för det arbete som utförs av medlemsstaternas behöriga myndigheter. Bland annat terrorism, grov och organiserad brottslighet, rörlig brottslighet, olaglig handel med vapen och narkotika, korruption, penningtvätt, it-brottslighet, sexuellt utnyttjande, inbegripet sexuellt utnyttjande av barn, hybridhot samt kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära hot och människohandel utgör alltjämt en utmaning för unionens inre säkerhet. Den inre säkerheten är en gemensam uppgift till vilken unionens institutioner, berörda unionsbyråer och medlemsstaterna bör lämna gemensamma bidrag. |
| --- | --- |

(6)

För att uppnå detta mål bör åtgärder vidtas på unionsnivå till skydd för människor, offentliga platser och kritisk infrastruktur mot alltmer gränsöverskridande hot och till stöd för det arbete som utförs av medlemsstaternas behöriga myndigheter. Bland annat terrorism, grov och organiserad brottslighet, rörlig brottslighet, olaglig handel med vapen och narkotika, korruption, penningtvätt, it-brottslighet, sexuellt utnyttjande, inbegripet sexuellt utnyttjande av barn, hybridhot samt kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära hot och människohandel utgör alltjämt en utmaning för unionens inre säkerhet. Den inre säkerheten är en gemensam uppgift till vilken unionens institutioner, berörda unionsbyråer och medlemsstaterna bör lämna gemensamma bidrag.

| (7) | För att bidra till utvecklingen och genomförandet av en effektiv och verklig säkerhetsunion, som syftar till att säkerställa en hög nivå av inre säkerhet i hela unionen, bör en Fond för inre säkerhet (fonden) inrättas och förvaltas i syfte att ge medlemsstaterna tillräckligt ekonomiskt stöd från unionen. |
| --- | --- |

(7)

För att bidra till utvecklingen och genomförandet av en effektiv och verklig säkerhetsunion, som syftar till att säkerställa en hög nivå av inre säkerhet i hela unionen, bör en Fond för inre säkerhet (fonden) inrättas och förvaltas i syfte att ge medlemsstaterna tillräckligt ekonomiskt stöd från unionen.

| (8) | Finansiering ur unionens budget bör koncentreras till åtgärder för vilka unionens interventioner kan tillföra ett större mervärde jämfört med åtgärder som medlemsstaterna vidtar på egen hand. I enlighet med artiklarna 84 och 87.2 i EUF-fördraget bör fonden stödja åtgärder för att uppmuntra och stödja medlemsstaternas åtgärder när det gäller förebyggande av brottslighet, gemensam utbildning av personal och polissamarbete samt rättsligt samarbete mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter och unionens byråer, särskilt när det gäller informationsutbyte, ökat operativt samarbete och stöd till nödvändiga insatser för att stärka förmågan att bekämpa och förebygga terrorism och grov och organiserad brottslighet. Fonden bör också stödja utbildning av relevant personal och experter i överensstämmelse med de allmänna principerna för det europeiska utbildningsprogrammet för tjänstemän inom brottsbekämpning. Fondens medel bör inte stödja driftskostnader och verksamhet med anknytning till medlemsstaternas väsentliga uppgifter avseende upprätthållandet av lag och ordning och skyddet av den inre och nationella säkerheten enligt artikel 72 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(8)

Finansiering ur unionens budget bör koncentreras till åtgärder för vilka unionens interventioner kan tillföra ett större mervärde jämfört med åtgärder som medlemsstaterna vidtar på egen hand. I enlighet med artiklarna 84 och 87.2 i EUF-fördraget bör fonden stödja åtgärder för att uppmuntra och stödja medlemsstaternas åtgärder när det gäller förebyggande av brottslighet, gemensam utbildning av personal och polissamarbete samt rättsligt samarbete mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter och unionens byråer, särskilt när det gäller informationsutbyte, ökat operativt samarbete och stöd till nödvändiga insatser för att stärka förmågan att bekämpa och förebygga terrorism och grov och organiserad brottslighet. Fonden bör också stödja utbildning av relevant personal och experter i överensstämmelse med de allmänna principerna för det europeiska utbildningsprogrammet för tjänstemän inom brottsbekämpning. Fondens medel bör inte stödja driftskostnader och verksamhet med anknytning till medlemsstaternas väsentliga uppgifter avseende upprätthållandet av lag och ordning och skyddet av den inre och nationella säkerheten enligt artikel 72 i EUF-fördraget.

| (9) | Fonden bör genomföras i fullständig överensstämmelse med de värden som fastställs i artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), de rättigheter och principer som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan) och unionens internationella åtaganden avseende mänskliga rättigheter. Fonden bör särskilt genomföras med fullständig respekt för de grundläggande rättigheterna, såsom rätten till människans värdighet, rätten till liv, förbudet mot tortyr och omänsklig eller förnedrande bestraffning och behandling, rätten till skydd av personuppgifter, barnets rättigheter och rätten till ett effektivt rättsmedel samt med fullständig respekt för principen om icke-diskriminering. |
| --- | --- |

(9)

Fonden bör genomföras i fullständig överensstämmelse med de värden som fastställs i artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), de rättigheter och principer som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan) och unionens internationella åtaganden avseende mänskliga rättigheter. Fonden bör särskilt genomföras med fullständig respekt för de grundläggande rättigheterna, såsom rätten till människans värdighet, rätten till liv, förbudet mot tortyr och omänsklig eller förnedrande bestraffning och behandling, rätten till skydd av personuppgifter, barnets rättigheter och rätten till ett effektivt rättsmedel samt med fullständig respekt för principen om icke-diskriminering.

| (10) | I enlighet med artikel 3 i EU-fördraget bör fonden stödja verksamhet som säkerställer att barn skyddas mot våld, utnyttjande, exploatering och vanvård. Fonden bör även stödja skyddsåtgärder och bistånd till barn som är vittnen och brottsoffer, särskilt till ensamkommande barn eller barn som av andra anledningar behöver en förmyndare. |
| --- | --- |

(10)

I enlighet med artikel 3 i EU-fördraget bör fonden stödja verksamhet som säkerställer att barn skyddas mot våld, utnyttjande, exploatering och vanvård. Fonden bör även stödja skyddsåtgärder och bistånd till barn som är vittnen och brottsoffer, särskilt till ensamkommande barn eller barn som av andra anledningar behöver en förmyndare.

| (11) | I enlighet med de gemensamma prioriteringar som fastställts på unionsnivå för att säkerställa en hög säkerhetsnivå i unionen bör fonden stödja åtgärder som syftar till att hantera de främsta säkerhetshoten och särskilt att förebygga och bekämpa terrorism och radikalisering, grov och organiserad brottslighet och it-brottslighet, samt stödja och skydda brottsoffer. Fonden bör säkerställa att unionen och dess medlemsstater även är väl utrustade att ta itu med nya och framväxande hot, exempelvis olaglig handel, även på nätet, hybridhot och kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära hot, för att inrätta en verklig säkerhetsunion. Detta arbete bör bedrivas genom ekonomiskt stöd till bättre informationsutbyte, ökat operativt samarbete och förbättrad nationell och kollektiv kapacitet. |
| --- | --- |

(11)

I enlighet med de gemensamma prioriteringar som fastställts på unionsnivå för att säkerställa en hög säkerhetsnivå i unionen bör fonden stödja åtgärder som syftar till att hantera de främsta säkerhetshoten och särskilt att förebygga och bekämpa terrorism och radikalisering, grov och organiserad brottslighet och it-brottslighet, samt stödja och skydda brottsoffer. Fonden bör säkerställa att unionen och dess medlemsstater även är väl utrustade att ta itu med nya och framväxande hot, exempelvis olaglig handel, även på nätet, hybridhot och kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära hot, för att inrätta en verklig säkerhetsunion. Detta arbete bör bedrivas genom ekonomiskt stöd till bättre informationsutbyte, ökat operativt samarbete och förbättrad nationell och kollektiv kapacitet.

| (12) | Det ekonomiska stöd som tillhandahålls genom fonden bör i synnerhet stödja utbyte av information, polissamarbete, straffrättsligt samarbete, och förebyggande arbete mot grov och organiserad brottslighet, olaglig vapenhandel, korruption, penningtvätt, narkotikahandel, miljöbrott, terrorism, människohandel, utnyttjande av flyktingar och irreguljära migranter, allvarlig arbetskraftsexploatering, sexuell exploatering och sexuella övergrepp, inbegripet sexuell exploatering av och sexuella övergrepp mot barn och kvinnor, spridning av bilder på barn som utsätts för övergrepp och av barnpornografi samt it-brottslighet. Fonden bör också stödja skyddet av personer, offentliga platser och kritisk infrastruktur mot säkerhetsrelaterade incidenter och bör stödja beredskapen inför och effektiv hantering av säkerhetsrelaterade risker och kriser, inbegripet genom gemensam utbildning, utveckling av gemensam politik, såsom strategier, policycykler, program och handlingsplaner, samt lagstiftning och praktiskt samarbete. |
| --- | --- |

(12)

Det ekonomiska stöd som tillhandahålls genom fonden bör i synnerhet stödja utbyte av information, polissamarbete, straffrättsligt samarbete, och förebyggande arbete mot grov och organiserad brottslighet, olaglig vapenhandel, korruption, penningtvätt, narkotikahandel, miljöbrott, terrorism, människohandel, utnyttjande av flyktingar och irreguljära migranter, allvarlig arbetskraftsexploatering, sexuell exploatering och sexuella övergrepp, inbegripet sexuell exploatering av och sexuella övergrepp mot barn och kvinnor, spridning av bilder på barn som utsätts för övergrepp och av barnpornografi samt it-brottslighet. Fonden bör också stödja skyddet av personer, offentliga platser och kritisk infrastruktur mot säkerhetsrelaterade incidenter och bör stödja beredskapen inför och effektiv hantering av säkerhetsrelaterade risker och kriser, inbegripet genom gemensam utbildning, utveckling av gemensam politik, såsom strategier, policycykler, program och handlingsplaner, samt lagstiftning och praktiskt samarbete.

| (13) | Fonden bör tillhandahålla ekonomiskt stöd för att hantera de utmaningar som uppstår till följd av de senaste årens kraftiga ökning av vissa typer av brott som begåtts via internet, till exempel betalningsbedrägerier, sexuellt utnyttjande av barn och olaglig handel med vapen. |
| --- | --- |

(13)

Fonden bör tillhandahålla ekonomiskt stöd för att hantera de utmaningar som uppstår till följd av de senaste årens kraftiga ökning av vissa typer av brott som begåtts via internet, till exempel betalningsbedrägerier, sexuellt utnyttjande av barn och olaglig handel med vapen.

| (14) | Fonden bör bygga vidare på sina föregångares resultat och investeringar: programmet Förebyggande och bekämpande av brott och programmet Förebyggande, beredskap och konsekvenshantering när det gäller terrorism och andra säkerhetsrelaterade risker för perioden 2007–2013 och instrumentet för polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering som en del av Fonden för inre säkerhet för perioden 2014–2020, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 513/2014 (3). Fondens tillämpningsområde bör också göra det möjligt att ta hänsyn till den senaste utvecklingen. |
| --- | --- |

(14)

Fonden bör bygga vidare på sina föregångares resultat och investeringar: programmet Förebyggande och bekämpande av brott och programmet Förebyggande, beredskap och konsekvenshantering när det gäller terrorism och andra säkerhetsrelaterade risker för perioden 2007–2013 och instrumentet för polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering som en del av Fonden för inre säkerhet för perioden 2014–2020, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 513/2014 (3). Fondens tillämpningsområde bör också göra det möjligt att ta hänsyn till den senaste utvecklingen.

| (15) | Det finns ett behov av att maximera effekterna av unionens finansiering genom att mobilisera, sammanföra och öka offentliga och privata finansiella medel. Fonden bör främja och uppmuntra ett aktivt och meningsfullt deltagande av civilsamhället, inbegripet icke-statliga organisationer, samt av europeisk industri, i utvecklingen och genomförandet av säkerhetspolitiken, i förekommande fall med deltagande av andra berörda aktörer, unionsorgan, unionsbyråer samt internationella organisationer med avseende på fondens mål. Det bör dock säkerställas att stöd från fonden inte används för att delegera lagstadgade eller offentliga uppgifter till privata aktörer. |
| --- | --- |

(15)

Det finns ett behov av att maximera effekterna av unionens finansiering genom att mobilisera, sammanföra och öka offentliga och privata finansiella medel. Fonden bör främja och uppmuntra ett aktivt och meningsfullt deltagande av civilsamhället, inbegripet icke-statliga organisationer, samt av europeisk industri, i utvecklingen och genomförandet av säkerhetspolitiken, i förekommande fall med deltagande av andra berörda aktörer, unionsorgan, unionsbyråer samt internationella organisationer med avseende på fondens mål. Det bör dock säkerställas att stöd från fonden inte används för att delegera lagstadgade eller offentliga uppgifter till privata aktörer.

| (16) | Den gränsöverskridande karaktären av terrorism och grov och organiserad brottslighet kräver samordnade insatser och samarbete i och mellan medlemsstaterna och med unionens behöriga organ och byråer. Alla behöriga myndigheter i medlemsstaterna, inbegripet specialiserade brottsbekämpande myndigheter, kan förfoga över information som är värdefull för att effektivt bekämpa terrorism och grov och organiserad brottslighet. För att påskynda utbytet av information och förbättra den delade informationens kvalitet är det av avgörande betydelse att bygga ömsesidigt förtroende. Nya metoder för samarbete och informationsutbyte, inbegripet när det gäller hotanalys, bör utforskas och undersökas, med beaktande av befintliga regelverk inom och utanför unionens ramverk, till exempel EU:s underrättelse- och lägescentral, Europols europeiska centrum mot terrorism, EU:s samordnare för kampen mot terrorism och gruppen för kamp mot terrorism. Fonden bör stödja medlemsstaternas behöriga myndigheter med ansvar för förebyggande, upptäckt och utredning av brott som avses i artikel 87 i EUF-fördraget i den mån som deras verksamhet omfattas av fondens tillämpningsområde. All finansierad verksamhet bör fullt ut respektera de olika behöriga myndigheternas och de europeiska strukturernas rättsliga status samt de erforderliga principerna om ägarskap av information. |
| --- | --- |

(16)

Den gränsöverskridande karaktären av terrorism och grov och organiserad brottslighet kräver samordnade insatser och samarbete i och mellan medlemsstaterna och med unionens behöriga organ och byråer. Alla behöriga myndigheter i medlemsstaterna, inbegripet specialiserade brottsbekämpande myndigheter, kan förfoga över information som är värdefull för att effektivt bekämpa terrorism och grov och organiserad brottslighet. För att påskynda utbytet av information och förbättra den delade informationens kvalitet är det av avgörande betydelse att bygga ömsesidigt förtroende. Nya metoder för samarbete och informationsutbyte, inbegripet när det gäller hotanalys, bör utforskas och undersökas, med beaktande av befintliga regelverk inom och utanför unionens ramverk, till exempel EU:s underrättelse- och lägescentral, Europols europeiska centrum mot terrorism, EU:s samordnare för kampen mot terrorism och gruppen för kamp mot terrorism. Fonden bör stödja medlemsstaternas behöriga myndigheter med ansvar för förebyggande, upptäckt och utredning av brott som avses i artikel 87 i EUF-fördraget i den mån som deras verksamhet omfattas av fondens tillämpningsområde. All finansierad verksamhet bör fullt ut respektera de olika behöriga myndigheternas och de europeiska strukturernas rättsliga status samt de erforderliga principerna om ägarskap av information.

| (17) | För att dra nytta av kunskapen och expertisen hos decentraliserade byråer med befogenheter på områdena brottsbekämpande samarbete och utbildning, kontroll av narkotika och narkotikamissbruk, grundläggande rättigheter, rättsliga frågor och storskaliga it-system, bör kommissionen involvera berörda decentraliserade byråer i arbetet i den kommitté för fonderna för inrikes frågor som inrättas genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1148 (4), i synnerhet i början och efter halva tiden av programperioden. När så är lämpligt bör kommissionen också kunna involvera de berörda decentraliserade byråerna i övervakningen och utvärderingen, särskilt för att säkerställa att de åtgärder som stöds av fonden överensstämmer med relevant unionsregelverk och överenskomna unionsprioriteringar. |
| --- | --- |

(17)

För att dra nytta av kunskapen och expertisen hos decentraliserade byråer med befogenheter på områdena brottsbekämpande samarbete och utbildning, kontroll av narkotika och narkotikamissbruk, grundläggande rättigheter, rättsliga frågor och storskaliga it-system, bör kommissionen involvera berörda decentraliserade byråer i arbetet i den kommitté för fonderna för inrikes frågor som inrättas genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1148 (4), i synnerhet i början och efter halva tiden av programperioden. När så är lämpligt bör kommissionen också kunna involvera de berörda decentraliserade byråerna i övervakningen och utvärderingen, särskilt för att säkerställa att de åtgärder som stöds av fonden överensstämmer med relevant unionsregelverk och överenskomna unionsprioriteringar.

| (18) | Inom den övergripande ram som utgörs av unionens narkotikastrategi, enligt vilken ett balanserat förhållningssätt förespråkas för att samtidigt minska både tillgång och efterfrågan, bör det ekonomiska bistånd som tillhandahålls inom ramen för fonden stödja åtgärder som syftar till att förebygga och bekämpa narkotikahandel, genom minskning av tillgång och efterfrågan, särskilt åtgärder med inriktning mot produktion, framställning, utvinning, försäljning, transport, import eller export av olaglig narkotika, samt innehav och förvärv i syfte att bedriva narkotikahandel. Fonden bör även omfatta de förebyggande aspekterna av narkotikapolitiken. För att uppnå ytterligare synergier och samstämmighet på narkotikaområdet bör de delar av målen som rör narkotika, som under perioden 2014–2020 omfattades av programmet Rättsliga frågor, ingå i fonden. |
| --- | --- |

(18)

Inom den övergripande ram som utgörs av unionens narkotikastrategi, enligt vilken ett balanserat förhållningssätt förespråkas för att samtidigt minska både tillgång och efterfrågan, bör det ekonomiska bistånd som tillhandahålls inom ramen för fonden stödja åtgärder som syftar till att förebygga och bekämpa narkotikahandel, genom minskning av tillgång och efterfrågan, särskilt åtgärder med inriktning mot produktion, framställning, utvinning, försäljning, transport, import eller export av olaglig narkotika, samt innehav och förvärv i syfte att bedriva narkotikahandel. Fonden bör även omfatta de förebyggande aspekterna av narkotikapolitiken. För att uppnå ytterligare synergier och samstämmighet på narkotikaområdet bör de delar av målen som rör narkotika, som under perioden 2014–2020 omfattades av programmet Rättsliga frågor, ingå i fonden.

| (19) | För att säkerställa att fonden på ett ändamålsenligt sätt bidrar till ökad inre säkerhet i hela unionen och därmed bidrar till utvecklingen av en verklig säkerhetsunion, bör fonden användas på ett sätt som skapar största möjliga unionsmervärde för medlemsstaternas åtgärder. |
| --- | --- |

(19)

För att säkerställa att fonden på ett ändamålsenligt sätt bidrar till ökad inre säkerhet i hela unionen och därmed bidrar till utvecklingen av en verklig säkerhetsunion, bör fonden användas på ett sätt som skapar största möjliga unionsmervärde för medlemsstaternas åtgärder.

| (20) | Fonden bör stödja investeringar i utrustning, transportmedel och faciliteter endast när sådana investeringar har ett tydligt mervärde för unionen och endast i den utsträckning dessa investeringar krävs för att uppnå fondens mål. Sådana investeringar kan exempelvis inkludera utrustning som behövs för kriminalteknik, hemlig övervakning, sprängämnes- och narkotikaspårning och andra särskilda ändamål inom ramen för fondens mål. Fonden bör inte finansiera investeringar av enbart nationell relevans eller investeringar som är nödvändiga för de behöriga myndigheternas dagliga arbete, såsom uniformer, bilar, bussar, motorcyklar, polisstationer, icke-specialiserade utbildningscentrum och kontorsutrustning. |
| --- | --- |

(20)

Fonden bör stödja investeringar i utrustning, transportmedel och faciliteter endast när sådana investeringar har ett tydligt mervärde för unionen och endast i den utsträckning dessa investeringar krävs för att uppnå fondens mål. Sådana investeringar kan exempelvis inkludera utrustning som behövs för kriminalteknik, hemlig övervakning, sprängämnes- och narkotikaspårning och andra särskilda ändamål inom ramen för fondens mål. Fonden bör inte finansiera investeringar av enbart nationell relevans eller investeringar som är nödvändiga för de behöriga myndigheternas dagliga arbete, såsom uniformer, bilar, bussar, motorcyklar, polisstationer, icke-specialiserade utbildningscentrum och kontorsutrustning.

| (21) | När brister eller risker konstaterats, särskilt efter en Schengenutvärdering, bör den berörda medlemsstaten, för att gynna solidariteten inom unionen och i en anda av delat ansvar för säkerheten i unionen, på ett adekvat sätt ta itu med dessa brister genom utnyttjande av medel inom ramen för sitt program för genomförande av de rekommendationer som antagits enligt rådets förordning (EU) nr 1053/2013 (5). |
| --- | --- |

(21)

När brister eller risker konstaterats, särskilt efter en Schengenutvärdering, bör den berörda medlemsstaten, för att gynna solidariteten inom unionen och i en anda av delat ansvar för säkerheten i unionen, på ett adekvat sätt ta itu med dessa brister genom utnyttjande av medel inom ramen för sitt program för genomförande av de rekommendationer som antagits enligt rådets förordning (EU) nr 1053/2013 (5).

| (22) | För att bidra till att fondens politiska mål uppnås bör medlemsstaterna säkerställa att prioriteringarna i deras program avser fondens samtliga specifika mål, att prioriteringarna väljs ut i enlighet med de genomförandeåtgärder som anges i bilaga II och att fördelningen av medel mellan målen står i proportion till utmaningar och behov, och säkerställer att det politiska målet kan uppnås. |
| --- | --- |

(22)

För att bidra till att fondens politiska mål uppnås bör medlemsstaterna säkerställa att prioriteringarna i deras program avser fondens samtliga specifika mål, att prioriteringarna väljs ut i enlighet med de genomförandeåtgärder som anges i bilaga II och att fördelningen av medel mellan målen står i proportion till utmaningar och behov, och säkerställer att det politiska målet kan uppnås.

| (23) | I linje med effektivitetsprincipen bör synergier och konsekvens med andra unionsfonder eftersträvas, och överlappningar mellan åtgärder bör undvikas. |
| --- | --- |

(23)

I linje med effektivitetsprincipen bör synergier och konsekvens med andra unionsfonder eftersträvas, och överlappningar mellan åtgärder bör undvikas.

| (24) | För att nå de politiska målen på ett så effektivt sätt som möjligt, utnyttja stordriftsfördelar och undvika överlappning mellan åtgärder bör fonden överensstämma med och komplettera andra av unionens finansieringsprogram på säkerhetsområdet. Framför allt bör synergier säkerställas med Asyl-, migrations- och integrationsfonden och Fonden för integrerad gränsförvaltning, som består av instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik, inrättat genom förordning (EU) 2021/1148, och instrumentet för ekonomiskt stöd för tullkontrollutrustning, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1077 (6), samt med övriga sammanhållningspolitiska fonder som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 (7),
  och med säkerhetsforskningsdelen inom programmet Horisont Europa, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 (8), programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/692 (9), programmet för rättsliga frågor, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/693 (10), programmet för ett digitalt Europa, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/694 (11), och InvestEU-programmet, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 (12). Synergier bör eftersträvas särskilt i fråga om säkerhet för infrastruktur och offentliga platser, it-säkerhet, skydd av brottsoffer och förebyggande av radikalisering. |
| --- | --- |

(24)

För att nå de politiska målen på ett så effektivt sätt som möjligt, utnyttja stordriftsfördelar och undvika överlappning mellan åtgärder bör fonden överensstämma med och komplettera andra av unionens finansieringsprogram på säkerhetsområdet. Framför allt bör synergier säkerställas med Asyl-, migrations- och integrationsfonden och Fonden för integrerad gränsförvaltning, som består av instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik, inrättat genom förordning (EU) 2021/1148, och instrumentet för ekonomiskt stöd för tullkontrollutrustning, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1077 (6), samt med övriga sammanhållningspolitiska fonder som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 (7),

och med säkerhetsforskningsdelen inom programmet Horisont Europa, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 (8), programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/692 (9), programmet för rättsliga frågor, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/693 (10), programmet för ett digitalt Europa, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/694 (11), och InvestEU-programmet, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 (12). Synergier bör eftersträvas särskilt i fråga om säkerhet för infrastruktur och offentliga platser, it-säkerhet, skydd av brottsoffer och förebyggande av radikalisering.

| (25) | För att stärka komplementariteten mellan fonden och instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik, bör multifunktionell utrustning och IKT-system vars huvudsakliga användning är förenlig med denna förordning även kunna användas för att uppnå målen för instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik. |
| --- | --- |

(25)

För att stärka komplementariteten mellan fonden och instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik, bör multifunktionell utrustning och IKT-system vars huvudsakliga användning är förenlig med denna förordning även kunna användas för att uppnå målen för instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik.

| (26) | De åtgärder som stöds genom fonden i och i förhållande till tredjeländer bör genomföras i synergi och samstämmighet med och bör komplettera andra åtgärder utanför unionen som stöds genom unionens instrument. Vid genomförandet av sådana åtgärder bör i synnerhet fullständig samstämmighet eftersträvas med principerna och de allmänna målen för unionens yttre åtgärder, dess utrikespolitik och dess utvecklingsbiståndspolitik med avseende på landet eller regionen i fråga. Vad gäller fondens yttre dimension bör fonden stärka samarbetet med tredjeländer på områden som rör unionens inre säkerhet. I detta sammanhang bör finansiering från en tematisk del användas för att stödja åtgärder i eller i förhållande till tredjeländer, inom ramen för fondens mål, i synnerhet för att bidra till att bekämpa och förebygga brott, inbegripet narkotikahandel och människohandel, och för att bidra till att bekämpa gränsöverskridande kriminella smugglingsnätverk. |
| --- | --- |

(26)

De åtgärder som stöds genom fonden i och i förhållande till tredjeländer bör genomföras i synergi och samstämmighet med och bör komplettera andra åtgärder utanför unionen som stöds genom unionens instrument. Vid genomförandet av sådana åtgärder bör i synnerhet fullständig samstämmighet eftersträvas med principerna och de allmänna målen för unionens yttre åtgärder, dess utrikespolitik och dess utvecklingsbiståndspolitik med avseende på landet eller regionen i fråga. Vad gäller fondens yttre dimension bör fonden stärka samarbetet med tredjeländer på områden som rör unionens inre säkerhet. I detta sammanhang bör finansiering från en tematisk del användas för att stödja åtgärder i eller i förhållande till tredjeländer, inom ramen för fondens mål, i synnerhet för att bidra till att bekämpa och förebygga brott, inbegripet narkotikahandel och människohandel, och för att bidra till att bekämpa gränsöverskridande kriminella smugglingsnätverk.

| (27) | Vid genomförandet av den tematiska delen bör kommissionen säkerställa att finansieringen hanterar utmaningarna och behoven i samband med att uppfylla fondens mål. |
| --- | --- |

(27)

Vid genomförandet av den tematiska delen bör kommissionen säkerställa att finansieringen hanterar utmaningarna och behoven i samband med att uppfylla fondens mål.

| (28) | Finansiering ur unionens budget bör koncentreras till åtgärder för vilka unionens insatser kan tillföra ett mervärde jämfört med åtgärder som medlemsstaterna vidtar på egen hand. Säkerhet har en utpräglat gränsöverskridande dimension, och därför krävs ett starkt och samordnat svar från unionens sida. Det ekonomiska stöd som tillhandahålls inom ramen för denna förordning bör i synnerhet bidra till att stärka den nationella kapaciteten och unionens kapacitet på säkerhetsområdet. |
| --- | --- |

(28)

Finansiering ur unionens budget bör koncentreras till åtgärder för vilka unionens insatser kan tillföra ett mervärde jämfört med åtgärder som medlemsstaterna vidtar på egen hand. Säkerhet har en utpräglat gränsöverskridande dimension, och därför krävs ett starkt och samordnat svar från unionens sida. Det ekonomiska stöd som tillhandahålls inom ramen för denna förordning bör i synnerhet bidra till att stärka den nationella kapaciteten och unionens kapacitet på säkerhetsområdet.

| (29) | Om en medlemsstat har underlåtit att på säkerhetsområdet fullgöra sina skyldigheter enligt fördragen, om det finns en tydlig risk för att den medlemsstaten allvarligt åsidosätter unionens värden i samband med tillämpningen av säkerhetslagstiftningen eller om brister har konstaterats på det relevanta området i en utvärderingsrapport inom ramen för Schengenregelverkets utvärderings- och övervakningsmekanism som fastställs i förordning (EU) nr 1053/2013, kan det anses att medlemsstaten inte följer relevant unionsregelverk i fråga om användningen av driftsstöd inom ramen för fonden. |
| --- | --- |

(29)

Om en medlemsstat har underlåtit att på säkerhetsområdet fullgöra sina skyldigheter enligt fördragen, om det finns en tydlig risk för att den medlemsstaten allvarligt åsidosätter unionens värden i samband med tillämpningen av säkerhetslagstiftningen eller om brister har konstaterats på det relevanta området i en utvärderingsrapport inom ramen för Schengenregelverkets utvärderings- och övervakningsmekanism som fastställs i förordning (EU) nr 1053/2013, kan det anses att medlemsstaten inte följer relevant unionsregelverk i fråga om användningen av driftsstöd inom ramen för fonden.

| (30) | Fonden bör ta itu med behovet av ökad flexibilitet och förenkling samtidigt som kraven på förutsägbarhet upprätthålls, och säkerställa en rättvis och transparent fördelning av medel så att de mål som fastställs i denna förordning kan uppnås. Genomförandet av fonden bör följa principerna om effektivitet, ändamålsenlighet, relevans, samstämmighet, mervärde för unionen och kvalitet på utgifterna. Vidare bör fonden genomföras på ett så användarvänligt sätt som möjligt. |
| --- | --- |

(30)

Fonden bör ta itu med behovet av ökad flexibilitet och förenkling samtidigt som kraven på förutsägbarhet upprätthålls, och säkerställa en rättvis och transparent fördelning av medel så att de mål som fastställs i denna förordning kan uppnås. Genomförandet av fonden bör följa principerna om effektivitet, ändamålsenlighet, relevans, samstämmighet, mervärde för unionen och kvalitet på utgifterna. Vidare bör fonden genomföras på ett så användarvänligt sätt som möjligt.

| (31) | För att optimera mervärdet av investeringar som finansieras helt eller delvis genom unionens budget bör synergier eftersträvas framför allt mellan fonden och andra unionsprogram, inklusive program inom ramen för delad förvaltning. För att maximera dessa synergier bör viktiga möjliggörande mekanismer säkerställas, inbegripet kumulativ finansiering för en åtgärd från fonden och från ett annat unionsprogram. Sådan kumulativ finansiering bör inte överstiga de totala stödberättigande kostnaderna för den åtgärden. För detta ändamål bör det i denna förordning fastställas lämpliga regler, i synnerhet om möjligheten att deklarera samma kostnader eller utgifter proportionellt både inom ramen för fonden och ett annat unionsprogram. |
| --- | --- |

(31)

För att optimera mervärdet av investeringar som finansieras helt eller delvis genom unionens budget bör synergier eftersträvas framför allt mellan fonden och andra unionsprogram, inklusive program inom ramen för delad förvaltning. För att maximera dessa synergier bör viktiga möjliggörande mekanismer säkerställas, inbegripet kumulativ finansiering för en åtgärd från fonden och från ett annat unionsprogram. Sådan kumulativ finansiering bör inte överstiga de totala stödberättigande kostnaderna för den åtgärden. För detta ändamål bör det i denna förordning fastställas lämpliga regler, i synnerhet om möjligheten att deklarera samma kostnader eller utgifter proportionellt både inom ramen för fonden och ett annat unionsprogram.

| (32) | När mottagarna av unionsfinansiering främjar åtgärder som stöds genom fonden bör de tillhandahålla information på målgruppens språk. För att säkerställa unionsfinansieringens synlighet bör mottagarna av den finansieringen hänvisa till dess ursprung när de informerar om åtgärden. Mottagarna bör i detta syfte säkerställa att unionens emblem finns med på – och unionens ekonomiska stöd uttryckligen nämns i – allt kommunikationsmaterial som riktar sig till medierna och allmänheten. |
| --- | --- |

(32)

När mottagarna av unionsfinansiering främjar åtgärder som stöds genom fonden bör de tillhandahålla information på målgruppens språk. För att säkerställa unionsfinansieringens synlighet bör mottagarna av den finansieringen hänvisa till dess ursprung när de informerar om åtgärden. Mottagarna bör i detta syfte säkerställa att unionens emblem finns med på – och unionens ekonomiska stöd uttryckligen nämns i – allt kommunikationsmaterial som riktar sig till medierna och allmänheten.

| (33) | Det bör vara möjligt för kommissionen att använda finansiella medel inom ramen för fonden för att främja bästa praxis och utbyte av information avseende genomförandet av fonden. |
| --- | --- |

(33)

Det bör vara möjligt för kommissionen att använda finansiella medel inom ramen för fonden för att främja bästa praxis och utbyte av information avseende genomförandet av fonden.

| (34) | Kommissionen bör offentliggöra information om det stöd som tillhandahållits från den tematiska delen genom direkt eller indirekt förvaltning i god tid och uppdatera denna information vid behov. Det bör vara möjligt att sortera uppgifterna per specifikt mål, stödmottagarens namn, det belopp för vilket ett rättsligt åtagande görs och åtgärdens art och ändamål. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen bör offentliggöra information om det stöd som tillhandahållits från den tematiska delen genom direkt eller indirekt förvaltning i god tid och uppdatera denna information vid behov. Det bör vara möjligt att sortera uppgifterna per specifikt mål, stödmottagarens namn, det belopp för vilket ett rättsligt åtagande görs och åtgärdens art och ändamål.

| (35) | I denna förordning bör de initiala beloppen för medlemsstaternas program fastställas, beräknade på grundval av de kriterier som fastställs i bilaga I. |
| --- | --- |

(35)

I denna förordning bör de initiala beloppen för medlemsstaternas program fastställas, beräknade på grundval av de kriterier som fastställs i bilaga I.

| (36) | De initiala beloppen för medlemsstaternas program bör ligga till grund för medlemsstaternas långsiktiga investeringar i säkerhet. För att ta hänsyn till förändringar av interna och externa säkerhetshot eller av utgångsläget bör ett tilläggsbelopp tilldelas medlemsstaterna efter halva programperioden, som bör baseras på statistiska uppgifter i enlighet med bilaga I, med hänsyn till deras programs genomförandegrad. |
| --- | --- |

(36)

De initiala beloppen för medlemsstaternas program bör ligga till grund för medlemsstaternas långsiktiga investeringar i säkerhet. För att ta hänsyn till förändringar av interna och externa säkerhetshot eller av utgångsläget bör ett tilläggsbelopp tilldelas medlemsstaterna efter halva programperioden, som bör baseras på statistiska uppgifter i enlighet med bilaga I, med hänsyn till deras programs genomförandegrad.

| (37) | Eftersom utmaningarna på säkerhetsområdet ständigt förändras, finns det ett behov av att anpassa tilldelningen av medel till förändringarna i de interna och externa säkerhetshoten och ett behov att kanalisera finansiering till de prioriteringar som ger det största mervärdet för unionen. För att ta itu med akuta behov och förändringar i strategier och unionens prioriteringar samt för att kanalisera finansieringen till åtgärder med ett högt mervärde för unionen, bör en del av finansieringen regelbundet, genom en tematisk del, anslås till särskilda åtgärder, unionsåtgärder och bistånd i nödsituationer. |
| --- | --- |

(37)

Eftersom utmaningarna på säkerhetsområdet ständigt förändras, finns det ett behov av att anpassa tilldelningen av medel till förändringarna i de interna och externa säkerhetshoten och ett behov att kanalisera finansiering till de prioriteringar som ger det största mervärdet för unionen. För att ta itu med akuta behov och förändringar i strategier och unionens prioriteringar samt för att kanalisera finansieringen till åtgärder med ett högt mervärde för unionen, bör en del av finansieringen regelbundet, genom en tematisk del, anslås till särskilda åtgärder, unionsåtgärder och bistånd i nödsituationer.

| (38) | Medlemsstaterna bör uppmuntras att använda en del av sitt programanslag till att finansiera de åtgärder som förtecknas i bilaga IV genom att de beviljas ett större bidrag från unionen, framför allt eftersom de ger ett betydande mervärde för unionen eller är av stor vikt för unionen. |
| --- | --- |

(38)

Medlemsstaterna bör uppmuntras att använda en del av sitt programanslag till att finansiera de åtgärder som förtecknas i bilaga IV genom att de beviljas ett större bidrag från unionen, framför allt eftersom de ger ett betydande mervärde för unionen eller är av stor vikt för unionen.

| (39) | En del av fondens tillgängliga medel kan anslås till medlemsstaternas program för genomförande av särskilda åtgärder som kräver samarbete mellan medlemsstaterna, eller till genomförande av särskilda åtgärder i situationer där ny händelseutveckling i unionen kräver att en eller flera medlemsstater får tillgång till tilläggsfinansiering. Kommissionen bör fastställa dessa särskilda åtgärder i sina arbetsprogram. |
| --- | --- |

(39)

En del av fondens tillgängliga medel kan anslås till medlemsstaternas program för genomförande av särskilda åtgärder som kräver samarbete mellan medlemsstaterna, eller till genomförande av särskilda åtgärder i situationer där ny händelseutveckling i unionen kräver att en eller flera medlemsstater får tillgång till tilläggsfinansiering. Kommissionen bör fastställa dessa särskilda åtgärder i sina arbetsprogram.

| (40) | Fonden bör bidra till att täcka driftskostnader som rör inre säkerhet för att göra det möjligt för medlemsstaterna att upprätthålla kapacitet som är avgörande för unionen som helhet. Detta stöd bör bestå av fullständig ersättning för specifika kostnader kopplade till fondens mål och bör utgöra en integrerad del av medlemsstaternas program. |
| --- | --- |

(40)

Fonden bör bidra till att täcka driftskostnader som rör inre säkerhet för att göra det möjligt för medlemsstaterna att upprätthålla kapacitet som är avgörande för unionen som helhet. Detta stöd bör bestå av fullständig ersättning för specifika kostnader kopplade till fondens mål och bör utgöra en integrerad del av medlemsstaternas program.

| (41) | För att komplettera genomförandet av fondens politiska mål på nationell nivå genom medlemsstaternas program bör fonden också stödja åtgärder på unionsnivå. Sådana åtgärder bör ha övergripande strategiska syften inom fondens tillämpningsområde avseende politisk analys och innovation, gränsöverskridande ömsesidigt lärande och partnerskap samt testning av nya initiativ och åtgärder i hela unionen, eller i vissa medlemsstater. Fonden bör stödja medlemsstaternas insatser, även på lokal nivå, för att utbyta bästa praxis och främja gemensam utbildning, inbegripet medvetandehöjande åtgärder för brottsbekämpande personal vad gäller radikalisering, och alla former av diskriminering, som kan leda till våld, såsom antisemitism, antiziganism och andra typer av rasism. Specialiserade utbytesprogram för junior brottsbekämpande personal skulle kunna finansieras i detta syfte. |
| --- | --- |

(41)

För att komplettera genomförandet av fondens politiska mål på nationell nivå genom medlemsstaternas program bör fonden också stödja åtgärder på unionsnivå. Sådana åtgärder bör ha övergripande strategiska syften inom fondens tillämpningsområde avseende politisk analys och innovation, gränsöverskridande ömsesidigt lärande och partnerskap samt testning av nya initiativ och åtgärder i hela unionen, eller i vissa medlemsstater. Fonden bör stödja medlemsstaternas insatser, även på lokal nivå, för att utbyta bästa praxis och främja gemensam utbildning, inbegripet medvetandehöjande åtgärder för brottsbekämpande personal vad gäller radikalisering, och alla former av diskriminering, som kan leda till våld, såsom antisemitism, antiziganism och andra typer av rasism. Specialiserade utbytesprogram för junior brottsbekämpande personal skulle kunna finansieras i detta syfte.

| (42) | För att stärka unionens kapacitet att omedelbart hantera säkerhetsrelaterade incidenter eller nya framväxande hot mot unionen bör det vara möjligt att tillhandahålla bistånd i nödsituationer i enlighet med den ram som fastställs i denna förordning. Sådant bistånd bör inte ges för att stödja rena beredskapsåtgärder eller långsiktiga åtgärder eller för att hantera situationer där det akuta behovet att agera är ett resultat av de behöriga myndigheternas bristfälliga planering och respons. |
| --- | --- |

(42)

För att stärka unionens kapacitet att omedelbart hantera säkerhetsrelaterade incidenter eller nya framväxande hot mot unionen bör det vara möjligt att tillhandahålla bistånd i nödsituationer i enlighet med den ram som fastställs i denna förordning. Sådant bistånd bör inte ges för att stödja rena beredskapsåtgärder eller långsiktiga åtgärder eller för att hantera situationer där det akuta behovet att agera är ett resultat av de behöriga myndigheternas bristfälliga planering och respons.

| (43) | För att säkerställa tillräckligt flexibla åtgärder och tillgodose framväxande behov bör det vara möjligt att förse decentraliserade byråer med lämpliga kompletterande ekonomiska medel så att de kan utföra vissa uppgifter i en nödsituation. I fall där den arbetsuppgift som ska utföras är så brådskande att en justering av deras budgetar inte kunnat slutföras i tid bör de decentraliserade byråerna vara berättigade till bistånd i nödsituationer, inbegripet i form av bidrag, i enlighet med de prioriteringar och initiativ som på unionsnivå fastställts av unionens institutioner. |
| --- | --- |

(43)

För att säkerställa tillräckligt flexibla åtgärder och tillgodose framväxande behov bör det vara möjligt att förse decentraliserade byråer med lämpliga kompletterande ekonomiska medel så att de kan utföra vissa uppgifter i en nödsituation. I fall där den arbetsuppgift som ska utföras är så brådskande att en justering av deras budgetar inte kunnat slutföras i tid bör de decentraliserade byråerna vara berättigade till bistånd i nödsituationer, inbegripet i form av bidrag, i enlighet med de prioriteringar och initiativ som på unionsnivå fastställts av unionens institutioner.

| (44) | Mot bakgrund av unionsåtgärdernas gränsöverskridande karaktär och i syfte att främja samordnade åtgärder för att uppfylla målet om att säkerställa högsta säkerhetsnivå i unionen, bör decentraliserade byråer undantagsvis godkännas som mottagare av unionsåtgärder, inbegripet i form av bidrag, när de bidrar till genomförandet av unionsåtgärder som omfattas av de berörda decentraliserade byråernas behörighet och om de åtgärderna inte täcks av unionens bidrag till dessa decentraliserade byråers budget som tilldelats genom den årliga budgeten. För att säkerställa mervärde för unionen bör sådant stöd vara förenligt med de prioriteringar och initiativ som fastställs av unionsinstitutioner på unionsnivå. |
| --- | --- |

(44)

Mot bakgrund av unionsåtgärdernas gränsöverskridande karaktär och i syfte att främja samordnade åtgärder för att uppfylla målet om att säkerställa högsta säkerhetsnivå i unionen, bör decentraliserade byråer undantagsvis godkännas som mottagare av unionsåtgärder, inbegripet i form av bidrag, när de bidrar till genomförandet av unionsåtgärder som omfattas av de berörda decentraliserade byråernas behörighet och om de åtgärderna inte täcks av unionens bidrag till dessa decentraliserade byråers budget som tilldelats genom den årliga budgeten. För att säkerställa mervärde för unionen bör sådant stöd vara förenligt med de prioriteringar och initiativ som fastställs av unionsinstitutioner på unionsnivå.

| (45) | Fondens politiska mål bör också eftersträvas med hjälp av finansieringsinstrument och budgetgarantier inom InvestEU-programmet, inrättat genom förordning (EU) 2021/523. Sådant ekonomiskt stöd bör användas till att hantera marknadsmisslyckanden eller icke-optimala investeringssituationer på ett proportionellt sätt, och åtgärderna bör inte överlappa eller tränga ut privat finansiering eller snedvrida konkurrensen på den inre marknaden. Åtgärderna bör ha ett tydligt mervärde för unionen. |
| --- | --- |

(45)

Fondens politiska mål bör också eftersträvas med hjälp av finansieringsinstrument och budgetgarantier inom InvestEU-programmet, inrättat genom förordning (EU) 2021/523. Sådant ekonomiskt stöd bör användas till att hantera marknadsmisslyckanden eller icke-optimala investeringssituationer på ett proportionellt sätt, och åtgärderna bör inte överlappa eller tränga ut privat finansiering eller snedvrida konkurrensen på den inre marknaden. Åtgärderna bör ha ett tydligt mervärde för unionen.

| (46) | Blandfinansieringsinsatser är frivilliga till sin karaktär och är åtgärder som stöds genom unionens budget som kombinerar icke-återbetalningspliktiga former av stöd, återbetalningspliktiga former av stöd, eller både och, från unionens budget med återbetalningspliktiga former av stöd från institutioner för investerings- eller utvecklingsfinansiering eller andra offentliga finansinstitut, liksom stöd från kommersiella finansinstitut och investerare. |
| --- | --- |

(46)

Blandfinansieringsinsatser är frivilliga till sin karaktär och är åtgärder som stöds genom unionens budget som kombinerar icke-återbetalningspliktiga former av stöd, återbetalningspliktiga former av stöd, eller både och, från unionens budget med återbetalningspliktiga former av stöd från institutioner för investerings- eller utvecklingsfinansiering eller andra offentliga finansinstitut, liksom stöd från kommersiella finansinstitut och investerare.

| (47) | I denna förordning fastställs en finansieringsram för fonden, vilken ska utgöra det särskilda referensbeloppet i den mening som avses i punkt 18 i det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (13), för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet. |
| --- | --- |

(47)

I denna förordning fastställs en finansieringsram för fonden, vilken ska utgöra det särskilda referensbeloppet i den mening som avses i punkt 18 i det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (13), för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet.

| (48) | Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (14) (budgetförordningen) är tillämplig på fonden. I budgetförordningen fastställs regler för genomförandet av unionens budget, inklusive regler om bidrag, priser, upphandling, indirekt förvaltning, finansieringsinstrument, budgetgarantier, ekonomiskt stöd och ersättning till externa experter. |
| --- | --- |

(48)

Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (14) (budgetförordningen) är tillämplig på fonden. I budgetförordningen fastställs regler för genomförandet av unionens budget, inklusive regler om bidrag, priser, upphandling, indirekt förvaltning, finansieringsinstrument, budgetgarantier, ekonomiskt stöd och ersättning till externa experter.

| (49) | För att åtgärder ska kunna genomföras genom delad förvaltning bör fonden ingå som en del av ett enhetligt ramverk som består av denna förordning, budgetförordningen och förordning (EU) 2021/1060. |
| --- | --- |

(49)

För att åtgärder ska kunna genomföras genom delad förvaltning bör fonden ingå som en del av ett enhetligt ramverk som består av denna förordning, budgetförordningen och förordning (EU) 2021/1060.

| (50) | Genom förordning (EU) 2021/1060 inrättas en ram för åtgärder inom ramen för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden, Fonden för en rättvis omställning, Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet och instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik som en del av Fonden för integrerad gränsförvaltning, och där anges i synnerhet regler för programplanering, övervakning, utvärdering, förvaltning och kontroll av unionsfonder som genomförs inom ramen för delad förvaltning. Dessutom är det nödvändigt att specificera målen för fonden i den här förordningen, och att fastställa särskilda bestämmelser om åtgärder som kan finansieras enligt fonden. |
| --- | --- |

(50)

Genom förordning (EU) 2021/1060 inrättas en ram för åtgärder inom ramen för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden, Fonden för en rättvis omställning, Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet och instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik som en del av Fonden för integrerad gränsförvaltning, och där anges i synnerhet regler för programplanering, övervakning, utvärdering, förvaltning och kontroll av unionsfonder som genomförs inom ramen för delad förvaltning. Dessutom är det nödvändigt att specificera målen för fonden i den här förordningen, och att fastställa särskilda bestämmelser om åtgärder som kan finansieras enligt fonden.

| (51) | Ett förfinansieringssystem för fonden föreskrivs i förordning (EU) 2021/1060, och en särskild förfinansieringsgrad fastställs i den här förordningen. För att säkerställa att det är möjligt att reagera snabbt i nödsituationer är det lämpligt att dessutom fastställa en särskild förfinansieringsgrad för bistånd i nödsituationer. Förfinansieringssystemet bör säkerställa att medlemsstaterna har tillräckliga medel för att ge stödmottagarna stöd från början av genomförandet av deras program. |
| --- | --- |

(51)

Ett förfinansieringssystem för fonden föreskrivs i förordning (EU) 2021/1060, och en särskild förfinansieringsgrad fastställs i den här förordningen. För att säkerställa att det är möjligt att reagera snabbt i nödsituationer är det lämpligt att dessutom fastställa en särskild förfinansieringsgrad för bistånd i nödsituationer. Förfinansieringssystemet bör säkerställa att medlemsstaterna har tillräckliga medel för att ge stödmottagarna stöd från början av genomförandet av deras program.

| (52) | Valet av finansieringstyper och genomförandemetoder inom ramen för denna förordning bör göras utifrån vad som är bäst för att uppnå åtgärdernas specifika mål och åstadkomma resultat, med särskild hänsyn till kostnader för kontroller, administrativa bördor och risken för bristande efterlevnad. Vid detta val bör användning av enhetsbelopp, schablonsatser och enhetskostnader samt finansiering som inte är kopplad till kostnaderna, enligt vad som avses i artikel 125.1 i budgetförordningen, övervägas. |
| --- | --- |

(52)

Valet av finansieringstyper och genomförandemetoder inom ramen för denna förordning bör göras utifrån vad som är bäst för att uppnå åtgärdernas specifika mål och åstadkomma resultat, med särskild hänsyn till kostnader för kontroller, administrativa bördor och risken för bristande efterlevnad. Vid detta val bör användning av enhetsbelopp, schablonsatser och enhetskostnader samt finansiering som inte är kopplad till kostnaderna, enligt vad som avses i artikel 125.1 i budgetförordningen, övervägas.

| (53) | För att i största möjliga utsträckning utnyttja modellen för samordnad granskning (single audit) är det lämpligt att fastställa specifika bestämmelser för kontroll och revision av projekt i vilka internationella organisationer, vilkas interna kontrollsystem har bedömts positivt av kommissionen, är stödmottagare. För sådana projekt bör de förvaltande myndigheterna kunna begränsa sina förvaltningskontroller, förutsatt att stödmottagaren i god tid tillhandahåller alla nödvändiga data och all nödvändig information om projektets framsteg och de underliggande utgifternas stödberättigande. Om ett projekt som genomförs av en sådan internationell organisation har valts ut för revision, bör revisionsmyndigheten dessutom kunna utföra sitt arbete i linje med principerna i den internationella standarden för näraliggande tjänster 4400, Uppdrag att utföra granskning enligt särskild överenskommelse rörande finansiell information. |
| --- | --- |

(53)

För att i största möjliga utsträckning utnyttja modellen för samordnad granskning (single audit) är det lämpligt att fastställa specifika bestämmelser för kontroll och revision av projekt i vilka internationella organisationer, vilkas interna kontrollsystem har bedömts positivt av kommissionen, är stödmottagare. För sådana projekt bör de förvaltande myndigheterna kunna begränsa sina förvaltningskontroller, förutsatt att stödmottagaren i god tid tillhandahåller alla nödvändiga data och all nödvändig information om projektets framsteg och de underliggande utgifternas stödberättigande. Om ett projekt som genomförs av en sådan internationell organisation har valts ut för revision, bör revisionsmyndigheten dessutom kunna utföra sitt arbete i linje med principerna i den internationella standarden för näraliggande tjänster 4400, Uppdrag att utföra granskning enligt särskild överenskommelse rörande finansiell information.

| (54) | I enlighet med artikel 193.2 i budgetförordningen får bidrag tilldelas för redan inledda åtgärder, om sökanden kan visa att det var nödvändigt att inleda åtgärden innan bidragsöverenskommelsen undertecknades. Kostnader som hänför sig till tiden före den dag då bidragsansökan lämnades in är emellertid inte berättigande till unionsfinansiering, utom i vederbörligen motiverade undantagsfall. För att undvika avbrott i unionsstödet som kan inverka negativt på unionens intressen, bör det vara möjligt att under en begränsad tidsperiod i början av den fleråriga budgetramen 2021–2027 betrakta kostnader som berättigande till unionsfinansiering från och med den 1 januari 2021 om de ådragits med avseende på åtgärder som stöds enligt den här förordningen inom ramen för direkt förvaltning och som redan har inletts, även om dessa kostnader ådrogs innan bidragsansökan eller begäran om bistånd lämnades in. |
| --- | --- |

(54)

I enlighet med artikel 193.2 i budgetförordningen får bidrag tilldelas för redan inledda åtgärder, om sökanden kan visa att det var nödvändigt att inleda åtgärden innan bidragsöverenskommelsen undertecknades. Kostnader som hänför sig till tiden före den dag då bidragsansökan lämnades in är emellertid inte berättigande till unionsfinansiering, utom i vederbörligen motiverade undantagsfall. För att undvika avbrott i unionsstödet som kan inverka negativt på unionens intressen, bör det vara möjligt att under en begränsad tidsperiod i början av den fleråriga budgetramen 2021–2027 betrakta kostnader som berättigande till unionsfinansiering från och med den 1 januari 2021 om de ådragits med avseende på åtgärder som stöds enligt den här förordningen inom ramen för direkt förvaltning och som redan har inletts, även om dessa kostnader ådrogs innan bidragsansökan eller begäran om bistånd lämnades in.

| (55) | I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (15) samt rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 (16), (Euratom, EG) nr 2185/96 (17) och (EU) 2017/1939 (18) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet åtgärder avseende förebyggande, upptäckt, korrigering och utredning av oriktigheter, inklusive bedrägerier, avseende krav på återbetalning av medel som förlorats, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt, när så är lämpligt, avseende påförande av administrativa sanktioner.
  I enlighet med förordningarna (Euratom, EG) nr 2185/96 och (EU, Euratom) nr 883/2013 har Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) befogenhet att göra administrativa utredningar, inklusive kontroller och inspektioner på platsen, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägerier, korruption eller annan olaglig verksamhet som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen. I enlighet med förordning (EU) 2017/1939 har Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) befogenhet att utreda och lagföra brott som skadar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med vad som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (19). I enlighet med budgetförordningen ska varje person eller enhet som mottar medel från unionen samarbeta till fullo för att skydda unionens ekonomiska intressen, bevilja kommissionen, Olaf, revisionsrätten och – när det gäller de medlemsstater som deltar i fördjupat samarbete enligt förordning (EU) 2017/1939 – Eppo de rättigheter och den tillgång som krävs och säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter. Medlemsstaterna bör samarbeta fullt ut och ge unionens institutioner, organ och byråer allt det stöd som behövs för att skydda unionens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

(55)

I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (15) samt rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 (16), (Euratom, EG) nr 2185/96 (17) och (EU) 2017/1939 (18) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet åtgärder avseende förebyggande, upptäckt, korrigering och utredning av oriktigheter, inklusive bedrägerier, avseende krav på återbetalning av medel som förlorats, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt, när så är lämpligt, avseende påförande av administrativa sanktioner.

I enlighet med förordningarna (Euratom, EG) nr 2185/96 och (EU, Euratom) nr 883/2013 har Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) befogenhet att göra administrativa utredningar, inklusive kontroller och inspektioner på platsen, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägerier, korruption eller annan olaglig verksamhet som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen. I enlighet med förordning (EU) 2017/1939 har Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) befogenhet att utreda och lagföra brott som skadar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med vad som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (19). I enlighet med budgetförordningen ska varje person eller enhet som mottar medel från unionen samarbeta till fullo för att skydda unionens ekonomiska intressen, bevilja kommissionen, Olaf, revisionsrätten och – när det gäller de medlemsstater som deltar i fördjupat samarbete enligt förordning (EU) 2017/1939 – Eppo de rättigheter och den tillgång som krävs och säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter. Medlemsstaterna bör samarbeta fullt ut och ge unionens institutioner, organ och byråer allt det stöd som behövs för att skydda unionens ekonomiska intressen.

| (56) | Övergripande finansiella regler som antas av Europaparlamentet och rådet på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget är tillämpliga på denna förordning. Dessa regler fastställs i budgetförordningen och anger särskilt bestämmelser om budgetens uppställning och genomförande genom bidrag, upphandling, priser och indirekt genomförande samt föreskriver kontroller av ansvaret hos aktörer i budgetförvaltningen. Regler som antas på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget innefattar även en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten. |
| --- | --- |

(56)

Övergripande finansiella regler som antas av Europaparlamentet och rådet på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget är tillämpliga på denna förordning. Dessa regler fastställs i budgetförordningen och anger särskilt bestämmelser om budgetens uppställning och genomförande genom bidrag, upphandling, priser och indirekt genomförande samt föreskriver kontroller av ansvaret hos aktörer i budgetförvaltningen. Regler som antas på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget innefattar även en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten.

| (57) | Enligt rådets beslut 2013/755/EU (20) är personer och enheter i utomeuropeiska länder eller territorier berättigade till finansiering i enlighet med de bestämmelser och mål som gäller för fonden och eventuella ordningar som gäller för den medlemsstat till vilken det berörda utomeuropeiska landet eller territoriet är knutet. |
| --- | --- |

(57)

Enligt rådets beslut 2013/755/EU (20) är personer och enheter i utomeuropeiska länder eller territorier berättigade till finansiering i enlighet med de bestämmelser och mål som gäller för fonden och eventuella ordningar som gäller för den medlemsstat till vilken det berörda utomeuropeiska landet eller territoriet är knutet.

| (58) | Enligt artikel 349 i EUF-fördraget och i linje med kommissionens meddelande av den 24 oktober 2017 med titeln Ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU:s yttersta randområden, som godkändes av rådet i dess slutsatser av den 12 april 2018, bör de berörda medlemsstaterna säkerställa att deras program beaktar de särskilda utmaningar som de yttersta randområdena ställs inför. Fonden bör stödja dessa medlemsstater med tillräckliga medel för att hjälpa de yttersta randområdena när så är lämpligt. |
| --- | --- |

(58)

Enligt artikel 349 i EUF-fördraget och i linje med kommissionens meddelande av den 24 oktober 2017 med titeln Ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU:s yttersta randområden, som godkändes av rådet i dess slutsatser av den 12 april 2018, bör de berörda medlemsstaterna säkerställa att deras program beaktar de särskilda utmaningar som de yttersta randområdena ställs inför. Fonden bör stödja dessa medlemsstater med tillräckliga medel för att hjälpa de yttersta randområdena när så är lämpligt.

| (59) | Enligt punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (21) bör fonden utvärderas på grundval av information som samlats in i enlighet med särskilda övervakningskrav, samtidigt som en administrativ börda, särskilt för medlemsstaterna, och överreglering undviks. Dessa krav bör när så är lämpligt innefatta mätbara indikatorer som utgångspunkt för utvärdering av fondens faktiska konsekvenser. För att mäta fondens resultat bör indikatorer och relaterade mål fastställas för vart och ett av fondens specifika mål. Indikatorerna bör vara både kvalitativa och kvantitativa. |
| --- | --- |

(59)

Enligt punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (21) bör fonden utvärderas på grundval av information som samlats in i enlighet med särskilda övervakningskrav, samtidigt som en administrativ börda, särskilt för medlemsstaterna, och överreglering undviks. Dessa krav bör när så är lämpligt innefatta mätbara indikatorer som utgångspunkt för utvärdering av fondens faktiska konsekvenser. För att mäta fondens resultat bör indikatorer och relaterade mål fastställas för vart och ett av fondens specifika mål. Indikatorerna bör vara både kvalitativa och kvantitativa.

| (60) | Genom indikatorer och finansiell rapportering bör kommissionen och medlemsstaterna övervaka fondens genomförande i enlighet med de relevanta bestämmelserna i förordning (EU) 2021/1060 och den här förordningen. Från och med 2023 bör medlemsstaterna till kommissionen lämna årliga prestationsrapporter som omfattar det senaste räkenskapsåret. Dessa rapporter bör innehålla information om de framsteg som gjorts med genomförandet av medlemsstaternas program. Medlemsstaterna bör även lämna in sammanfattningar av dessa rapporter till kommissionen. Kommissionen bör översätta dessa sammanfattningar till alla unionens officiella språk och offentliggöra dem på sin webbplats tillsammans med länkar till medlemsstaternas webbplatser som avses i förordning (EU) 2021/1060. |
| --- | --- |

(60)

Genom indikatorer och finansiell rapportering bör kommissionen och medlemsstaterna övervaka fondens genomförande i enlighet med de relevanta bestämmelserna i förordning (EU) 2021/1060 och den här förordningen. Från och med 2023 bör medlemsstaterna till kommissionen lämna årliga prestationsrapporter som omfattar det senaste räkenskapsåret. Dessa rapporter bör innehålla information om de framsteg som gjorts med genomförandet av medlemsstaternas program. Medlemsstaterna bör även lämna in sammanfattningar av dessa rapporter till kommissionen. Kommissionen bör översätta dessa sammanfattningar till alla unionens officiella språk och offentliggöra dem på sin webbplats tillsammans med länkar till medlemsstaternas webbplatser som avses i förordning (EU) 2021/1060.

| (61) | För att ge uttryck för vikten av att bekämpa klimatförändringarna i överensstämmelse med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet, som antagits inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändring (22), och åtagandet avseende Förenta nationernas mål för hållbar utveckling, bör åtgärderna inom ramen för denna förordning bidra till uppnåendet av det övergripande målet att 30 % av alla utgifter i den fleråriga budgetramen ska användas för integreringen av klimatmål och till ambitionen att 7,5 % av budgeten ska användas för utgifterna för biologisk mångfald 2024 och 10 % 2026 och 2027, med samtidigt beaktande av de befintliga överlappningarna mellan klimatmålen och målen för biologisk mångfald. Fonden bör stödja verksamhet som respekterar unionens normer och prioriteringar för klimatet och miljön och inte orsakar någon betydande skada för miljömålen i den mening som avses i artikel 17 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 (23). |
| --- | --- |

(61)

För att ge uttryck för vikten av att bekämpa klimatförändringarna i överensstämmelse med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet, som antagits inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändring (22), och åtagandet avseende Förenta nationernas mål för hållbar utveckling, bör åtgärderna inom ramen för denna förordning bidra till uppnåendet av det övergripande målet att 30 % av alla utgifter i den fleråriga budgetramen ska användas för integreringen av klimatmål och till ambitionen att 7,5 % av budgeten ska användas för utgifterna för biologisk mångfald 2024 och 10 % 2026 och 2027, med samtidigt beaktande av de befintliga överlappningarna mellan klimatmålen och målen för biologisk mångfald. Fonden bör stödja verksamhet som respekterar unionens normer och prioriteringar för klimatet och miljön och inte orsakar någon betydande skada för miljömålen i den mening som avses i artikel 17 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 (23).

| (62) | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 514/2014 (24) och alla akter som gäller för programperioden 2014–2020 bör fortsätta att gälla för program och projekt som stöds genom instrumentet för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering som en del av fonden för inre säkerhet under programperioden 2014–2020. Eftersom genomförandet av förordning (EU) nr 514/2014 överlappar den programperiod som den här förordningen avser, och för att säkerställa kontinuitet i genomförandet av vissa projekt som godkänts enligt den förordningen, bör bestämmelser om etappindelning av projekt fastställas. Varje enskild etapp i projektet bör genomföras i enlighet med reglerna för den programperiod under vilken projektet finansieras. |
| --- | --- |

(62)

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 514/2014 (24) och alla akter som gäller för programperioden 2014–2020 bör fortsätta att gälla för program och projekt som stöds genom instrumentet för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering som en del av fonden för inre säkerhet under programperioden 2014–2020. Eftersom genomförandet av förordning (EU) nr 514/2014 överlappar den programperiod som den här förordningen avser, och för att säkerställa kontinuitet i genomförandet av vissa projekt som godkänts enligt den förordningen, bör bestämmelser om etappindelning av projekt fastställas. Varje enskild etapp i projektet bör genomföras i enlighet med reglerna för den programperiod under vilken projektet finansieras.

| (63) | Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(63)

Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (64) | I syfte att komplettera och ändra icke väsentliga delar av denna förordning, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på den förteckning över åtgärder som berättigar till en högre medfinansieringsgrad som anges i bilaga IV, driftsstöd enligt bilaga VII och vidareutveckling av övervaknings- och utvärderingsramen. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |
| --- | --- |

(64)

I syfte att komplettera och ändra icke väsentliga delar av denna förordning, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på den förteckning över åtgärder som berättigar till en högre medfinansieringsgrad som anges i bilaga IV, driftsstöd enligt bilaga VII och vidareutveckling av övervaknings- och utvärderingsramen. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

| (65) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (25). Granskningsförfarandet bör användas vid antagandet av genomförandeakter som fastställer gemensamma skyldigheter för medlemsstaterna, särskilt skyldigheter som gäller tillhandahållandet av information till kommissionen, och det rådgivande förfarandet bör användas vid antagandet av genomförandeakter som avser de detaljerade arrangemangen för tillhandahållandet av information till kommissionen inom ramen för programplanering och rapportering, eftersom de är rent tekniska till sin natur. Kommissionen bör anta omedelbart tillämpliga genomförandeakter avseende antagandet av beslut om att tilldela bistånd i nödsituationer som föreskrivs i den här förordningen om det, i vederbörligen motiverade fall som rör arten hos och syftet med sådant bistånd, är nödvändigt av tvingande skäl till skyndsamhet. |
| --- | --- |

(65)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (25). Granskningsförfarandet bör användas vid antagandet av genomförandeakter som fastställer gemensamma skyldigheter för medlemsstaterna, särskilt skyldigheter som gäller tillhandahållandet av information till kommissionen, och det rådgivande förfarandet bör användas vid antagandet av genomförandeakter som avser de detaljerade arrangemangen för tillhandahållandet av information till kommissionen inom ramen för programplanering och rapportering, eftersom de är rent tekniska till sin natur. Kommissionen bör anta omedelbart tillämpliga genomförandeakter avseende antagandet av beslut om att tilldela bistånd i nödsituationer som föreskrivs i den här förordningen om det, i vederbörligen motiverade fall som rör arten hos och syftet med sådant bistånd, är nödvändigt av tvingande skäl till skyndsamhet.

| (66) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till EU-fördraget och EUF-fördraget, deltar Danmark inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på Danmark. |
| --- | --- |

(66)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till EU-fördraget och EUF-fördraget, deltar Danmark inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på Danmark.

| (67) | I enlighet med artikel 3 i protokoll nr 21 om Förenade kungarikets och Irlands ställning med avseende på området med frihet, säkerhet och rättvisa, fogat till EU-fördraget och EUF-fördraget, har Irland meddelat att det önskar delta i antagandet och tillämpningen av denna förordning. |
| --- | --- |

(67)

I enlighet med artikel 3 i protokoll nr 21 om Förenade kungarikets och Irlands ställning med avseende på området med frihet, säkerhet och rättvisa, fogat till EU-fördraget och EUF-fördraget, har Irland meddelat att det önskar delta i antagandet och tillämpningen av denna förordning.

| (68) | Det är lämpligt att anpassa tillämpningsperioden för denna förordning till tillämpningsperioden för rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 (26). |
| --- | --- |

(68)

Det är lämpligt att anpassa tillämpningsperioden för denna förordning till tillämpningsperioden för rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 (26).

| (69) | För att säkerställa kontinuitet i tillhandahållandet av stöd inom det relevanta politikområdet och göra det möjligt att påbörja genomförandet från och med början av den fleråriga budgetramen 2021–2027, bör denna förordning skyndsamt träda i kraft och bör tillämpas med retroaktiv verkan från och med den 1 januari 2021. |
| --- | --- |

(69)

För att säkerställa kontinuitet i tillhandahållandet av stöd inom det relevanta politikområdet och göra det möjligt att påbörja genomförandet från och med början av den fleråriga budgetramen 2021–2027, bör denna förordning skyndsamt träda i kraft och bör tillämpas med retroaktiv verkan från och med den 1 januari 2021.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Innehåll

1.   Genom denna förordning inrättas Fonden för inre säkerhet (fonden) för löptiden för den fleråriga budgetramen 2021–2027.

2.   I denna förordning fastställs följande:

| a) | Fondens politiska mål. |
| --- | --- |

a)

Fondens politiska mål.

| b) | Fondens specifika mål samt åtgärder för att genomföra dessa specifika mål. |
| --- | --- |

b)

Fondens specifika mål samt åtgärder för att genomföra dessa specifika mål.

| c) | Budgeten för perioden 1 januari 2021–31 december 2027. |
| --- | --- |

c)

Budgeten för perioden 1 januari 2021–31 december 2027.

| d) | Formerna för unionsfinansiering och reglerna för tillhandahållande av sådan finansiering. |
| --- | --- |

d)

Formerna för unionsfinansiering och reglerna för tillhandahållande av sådan finansiering.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| 1. | blandfinansieringsinsats: en åtgärd som stöds genom unionens budget, inbegripet inom ramen för ett blandfinansieringsinstrument i den mening som avses i artikel 2.6 i budgetförordningen i vilken icke-återbetalningspliktiga former av stöd och/eller finansieringsinstrument från unionens budget kombineras med återbetalningspliktiga former av stöd från institutioner för utvecklingsfinansiering eller andra offentliga finansinstitut, liksom stöd från kommersiella finansinstitut och investerare. |
| --- | --- |

1.

blandfinansieringsinsats: en åtgärd som stöds genom unionens budget, inbegripet inom ramen för ett blandfinansieringsinstrument i den mening som avses i artikel 2.6 i budgetförordningen i vilken icke-återbetalningspliktiga former av stöd och/eller finansieringsinstrument från unionens budget kombineras med återbetalningspliktiga former av stöd från institutioner för utvecklingsfinansiering eller andra offentliga finansinstitut, liksom stöd från kommersiella finansinstitut och investerare.

blandfinansieringsinsats

| 2. | behöriga myndigheter: medlemsstaternas myndigheter som ansvarar för att förebygga, upptäcka och utreda brott enligt artikel 87.1 i EUF-fördraget, inbegripet polisen, tullen och andra specialiserade brottsbekämpande organ. |
| --- | --- |

2.

behöriga myndigheter: medlemsstaternas myndigheter som ansvarar för att förebygga, upptäcka och utreda brott enligt artikel 87.1 i EUF-fördraget, inbegripet polisen, tullen och andra specialiserade brottsbekämpande organ.

behöriga myndigheter

| 3. | förebyggande: när det gäller brottslighet, alla åtgärder som är avsedda att minska eller på annat sätt bidra till en minskning av brottsligheten och medborgarnas känsla av osäkerhet, enligt vad som avses i artikel 2.2 i rådets beslut 2009/902/RIF (27). |
| --- | --- |

3.

förebyggande: när det gäller brottslighet, alla åtgärder som är avsedda att minska eller på annat sätt bidra till en minskning av brottsligheten och medborgarnas känsla av osäkerhet, enligt vad som avses i artikel 2.2 i rådets beslut 2009/902/RIF (27).

förebyggande

27

| 4. | kritisk infrastruktur: en tillgång, ett nätverk, ett system eller delar av sådana som är en förutsättning för att upprätthålla centrala samhällsfunktioner och för människors hälsa, trygghet, säkerhet och ekonomiska eller sociala välbefinnande, och där driftsstörningar, avbrott eller förstörelse av dessa skulle få betydande konsekvenser i en medlemsstat eller i unionen om dessa funktioner inte skulle kunna upprätthållas. |
| --- | --- |

4.

kritisk infrastruktur: en tillgång, ett nätverk, ett system eller delar av sådana som är en förutsättning för att upprätthålla centrala samhällsfunktioner och för människors hälsa, trygghet, säkerhet och ekonomiska eller sociala välbefinnande, och där driftsstörningar, avbrott eller förstörelse av dessa skulle få betydande konsekvenser i en medlemsstat eller i unionen om dessa funktioner inte skulle kunna upprätthållas.

kritisk infrastruktur

| 5. | it-brottslighet: antingen brott vars begående nödvändigtvis inbegriper informations- och kommunikationstekniska system (IKT-system), antingen som verktyg för att begå brott eller som de huvudsakliga målen för brottet (it-beroende brott), eller gängse brott som kan öka i omfattning eller räckvidd genom användning av datorer, datornät eller andra IKT-system (brott som möjliggörs av it-teknik). |
| --- | --- |

5.

it-brottslighet: antingen brott vars begående nödvändigtvis inbegriper informations- och kommunikationstekniska system (IKT-system), antingen som verktyg för att begå brott eller som de huvudsakliga målen för brottet (it-beroende brott), eller gängse brott som kan öka i omfattning eller räckvidd genom användning av datorer, datornät eller andra IKT-system (brott som möjliggörs av it-teknik).

it-brottslighet

| 6. | operativ åtgärd inom ramen för EU:s policycykel/Empact: en åtgärd som vidtas inom ramen för EU:s policycykel avseende organiserad och grov internationell brottslighet genom Europeiska sektorsövergripande plattformen mot brottshot (Empact), vars mål är att bekämpa de främsta grova och organiserade brottshoten mot unionen genom att främja samarbetet mellan medlemsstaterna, unionens institutioner, organ och byråer och, i förekommande fall, tredjeländer och internationella organisationer. |
| --- | --- |

6.

operativ åtgärd inom ramen för EU:s policycykel/Empact: en åtgärd som vidtas inom ramen för EU:s policycykel avseende organiserad och grov internationell brottslighet genom Europeiska sektorsövergripande plattformen mot brottshot (Empact), vars mål är att bekämpa de främsta grova och organiserade brottshoten mot unionen genom att främja samarbetet mellan medlemsstaterna, unionens institutioner, organ och byråer och, i förekommande fall, tredjeländer och internationella organisationer.

operativ åtgärd inom ramen för EU:s policycykel/Empact

| 7. | utbyte av
  information: säker insamling, lagring, behandling, analys och överföring av samt tillgång till information som är relevant såväl för de myndigheter som avses i artikel 87 i EUF-fördraget som för Europol och andra berörda unionsbyråer, när det gäller att förebygga, upptäcka, utreda och lagföra brott, särskilt gränsöverskridande, grov och organiserad brottslighet och terrorism. |
| --- | --- |

7.

utbyte av
  information: säker insamling, lagring, behandling, analys och överföring av samt tillgång till information som är relevant såväl för de myndigheter som avses i artikel 87 i EUF-fördraget som för Europol och andra berörda unionsbyråer, när det gäller att förebygga, upptäcka, utreda och lagföra brott, särskilt gränsöverskridande, grov och organiserad brottslighet och terrorism.

utbyte av

information

| 8. | organiserad brottslighet: straffbart handlande i samband med deltagande i en kriminell organisation, enligt definitionen i artikel 1.1 i rådets rambeslut 2008/841/RIF (28). |
| --- | --- |

8.

organiserad brottslighet: straffbart handlande i samband med deltagande i en kriminell organisation, enligt definitionen i artikel 1.1 i rådets rambeslut 2008/841/RIF (28).

organiserad brottslighet

28

| 9. | beredskap: varje åtgärd som specifikt syftar till att förebygga eller minska riskerna i samband med eventuella terrorattacker eller andra säkerhetsrelaterade incidenter inom denna förordnings tillämpningsområde. |
| --- | --- |

9.

beredskap: varje åtgärd som specifikt syftar till att förebygga eller minska riskerna i samband med eventuella terrorattacker eller andra säkerhetsrelaterade incidenter inom denna förordnings tillämpningsområde.

beredskap

| 10. | Schengenregelverkets utvärderings- och övervakningsmekanism: den utvärderings- och övervakningsmekanism som fastställs i förordning (EU) nr 1053/2013. |
| --- | --- |

10.

Schengenregelverkets utvärderings- och övervakningsmekanism: den utvärderings- och övervakningsmekanism som fastställs i förordning (EU) nr 1053/2013.

Schengenregelverkets utvärderings- och övervakningsmekanism

| 11. | terrorism: de uppsåtliga handlingar och brott som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/541 (29). |
| --- | --- |

11.

terrorism: de uppsåtliga handlingar och brott som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/541 (29).

terrorism

29

| 12. | nödsituation: varje säkerhetsrelaterad incident, nytt framväxande hot eller nyligen upptäckt sårbarhet inom denna förordnings tillämpningsområde, som har eller kan ha betydande skadlig inverkan på säkerheten för människor, offentliga platser eller kritisk infrastruktur i en eller flera medlemsstater. |
| --- | --- |

12.

nödsituation: varje säkerhetsrelaterad incident, nytt framväxande hot eller nyligen upptäckt sårbarhet inom denna förordnings tillämpningsområde, som har eller kan ha betydande skadlig inverkan på säkerheten för människor, offentliga platser eller kritisk infrastruktur i en eller flera medlemsstater.

nödsituation

| 13. | flash money: verkliga kontanter, vilka i samband med en brottsutredning visas upp som bevis på likviditet och solvens för misstänkta eller andra personer, vilka besitter information om tillgänglighet eller leverans eller agerar i egenskap av förmedlare, i syfte att genomföra ett fiktivt köp för att gripa misstänkta, upptäcka olagliga tillverkningsanläggningar eller på annat sätt avslöja en organiserad brottslig sammanslutning. |
| --- | --- |

13.

flash money: verkliga kontanter, vilka i samband med en brottsutredning visas upp som bevis på likviditet och solvens för misstänkta eller andra personer, vilka besitter information om tillgänglighet eller leverans eller agerar i egenskap av förmedlare, i syfte att genomföra ett fiktivt köp för att gripa misstänkta, upptäcka olagliga tillverkningsanläggningar eller på annat sätt avslöja en organiserad brottslig sammanslutning.

flash money

| 14. | radikalisering: en stegvis och komplex process som leder till våldsam extremism och terrorism och där en enskild person eller en grupp personer anammar en radikal ideologi eller tro som accepterar, använder eller tolererar våld, inklusive terroristhandlingar, för att uppnå ett specifikt politiskt, religiöst eller ideologiskt mål. |
| --- | --- |

14.

radikalisering: en stegvis och komplex process som leder till våldsam extremism och terrorism och där en enskild person eller en grupp personer anammar en radikal ideologi eller tro som accepterar, använder eller tolererar våld, inklusive terroristhandlingar, för att uppnå ett specifikt politiskt, religiöst eller ideologiskt mål.

radikalisering

| 15. | särskilda åtgärder: gränsöverskridande eller nationella projekt som ger ett mervärde för unionen i enlighet med fondens mål, för vilka en, flera eller samtliga medlemsstater kan få ett tilläggsanslag till sina program. |
| --- | --- |

15.

särskilda åtgärder: gränsöverskridande eller nationella projekt som ger ett mervärde för unionen i enlighet med fondens mål, för vilka en, flera eller samtliga medlemsstater kan få ett tilläggsanslag till sina program.

särskilda åtgärder

| 16. | driftsstöd: en del av en medlemsstats anslag som får användas som stöd till de myndigheter som är ansvariga för att utföra de uppgifter och tillhandahålla de tjänster som utgör offentliga tjänster för unionen, i den mån de bidrar till att säkerställa en hög säkerhetsnivå i unionen. |
| --- | --- |

16.

driftsstöd: en del av en medlemsstats anslag som får användas som stöd till de myndigheter som är ansvariga för att utföra de uppgifter och tillhandahålla de tjänster som utgör offentliga tjänster för unionen, i den mån de bidrar till att säkerställa en hög säkerhetsnivå i unionen.

driftsstöd

| 17. | unionsåtgärder: gränsöverskridande projekt eller projekt av särskilt intresse för unionen som genomförs i enlighet med fondens mål. |
| --- | --- |

17.

unionsåtgärder: gränsöverskridande projekt eller projekt av särskilt intresse för unionen som genomförs i enlighet med fondens mål.

unionsåtgärder

Artikel 3

Fondens mål

1.   Fondens politiska mål är att bidra till att säkerställa en hög säkerhetsnivå i unionen, i synnerhet genom att förebygga och bekämpa terrorism och radikalisering, grov och organiserad brottslighet och it-brottslighet, genom att bistå och skydda brottsoffer och genom att ha beredskap för, skydda emot och effektivt hantera säkerhetsrelaterade incidenter, risker och kriser inom denna förordnings tillämpningsområde.

2.   Inom ramen för det politiska mål som anges i punkt 1 ska fonden bidra till att följande specifika mål uppnås:

| a) | Att utbytet av information förbättras och underlättas mellan och inom de behöriga myndigheterna och de berörda unionsorganen och -byråerna samt, i förekommande fall, med tredjeländer och internationella organisationer. |
| --- | --- |

a)

Att utbytet av information förbättras och underlättas mellan och inom de behöriga myndigheterna och de berörda unionsorganen och -byråerna samt, i förekommande fall, med tredjeländer och internationella organisationer.

| b) | Att det gränsöverskridande samarbetet förbättras och intensifieras, inbegripet gemensamma insatser, mellan behöriga myndigheter när det gäller terrorism och grov och organiserad brottslighet med en gränsöverskridande dimension. |
| --- | --- |

b)

Att det gränsöverskridande samarbetet förbättras och intensifieras, inbegripet gemensamma insatser, mellan behöriga myndigheter när det gäller terrorism och grov och organiserad brottslighet med en gränsöverskridande dimension.

| c) | Att medlemsstaternas förmåga att förebygga och bekämpa brottslighet, terrorism och radikalisering samt hantera säkerhetsrelaterade incidenter, risker och kriser stärks, inbegripet genom ökat samarbete mellan offentliga myndigheter, berörda unionsorgan eller -byråer, civilsamhället och privata partner i olika medlemsstater. |
| --- | --- |

c)

Att medlemsstaternas förmåga att förebygga och bekämpa brottslighet, terrorism och radikalisering samt hantera säkerhetsrelaterade incidenter, risker och kriser stärks, inbegripet genom ökat samarbete mellan offentliga myndigheter, berörda unionsorgan eller -byråer, civilsamhället och privata partner i olika medlemsstater.

3.   Inom ramen för de specifika mål som anges i punkt 2 ska fonden genomföras via de genomförandeåtgärder som förtecknas i bilaga II.

Artikel 4

Respekt för de grundläggande rättigheterna

Åtgärder som finansieras genom fonden ska genomföras med full respekt för de grundläggande rättigheterna och den mänskliga värdigheten. Sådana åtgärder ska i synnerhet vara förenliga med stadgan, unionens dataskyddslagstiftning och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen). När de genomför åtgärder inom ramen för fonden ska medlemsstaterna så långt möjligt ägna särskild uppmärksamhet åt att bistå och skydda utsatta personer, särskilt barn och ensamkommande minderåriga.

Europakonventionen

Artikel 5

Stödets tillämpningsområde

1.   Inom ramen för dess mål och i enlighet med de genomförandeåtgärder som förtecknas i bilaga II ska fonden särskilt stödja sådana åtgärder som förtecknas i bilaga III.

2.   För att uppnå dess mål får fonden, i linje med unionens prioriteringar, när så är lämpligt och under förutsättning att det finns lämpliga skyddsåtgärder, stödja åtgärder i och i förhållande till tredjeländer som avses i bilaga III, i enlighet med artikel 19.

3.   Vad gäller åtgärder i och i förhållande till tredjeländer ska kommissionen och medlemsstaterna, tillsammans med Europeiska utrikestjänsten, i enlighet med sina respektive ansvarsområden, säkerställa samordning med unionens relevanta politik, strategier och instrument. De ska i synnerhet säkerställa att åtgärder i och i förhållande till tredjeländer

| a) | utförs i synergi och samstämmighet med andra åtgärder utanför unionen som stöds genom andra unionsinstrument, |
| --- | --- |

a)

utförs i synergi och samstämmighet med andra åtgärder utanför unionen som stöds genom andra unionsinstrument,

| b) | är samstämmiga med unionens externa politik, respekterar principen om konsekvens i utvecklingspolitiken och överensstämmer med de strategiska programdokumenten för regionen eller landet i fråga, |
| --- | --- |

b)

är samstämmiga med unionens externa politik, respekterar principen om konsekvens i utvecklingspolitiken och överensstämmer med de strategiska programdokumenten för regionen eller landet i fråga,

| c) | inriktas på åtgärder som inte är utvecklingsrelaterade, och |
| --- | --- |

c)

inriktas på åtgärder som inte är utvecklingsrelaterade, och

| d) | tjänar unionens intressen när det gäller dess interna politik och överensstämmer med verksamheter som vidtas inom unionen. |
| --- | --- |

d)

tjänar unionens intressen när det gäller dess interna politik och överensstämmer med verksamheter som vidtas inom unionen.

4.   Utrustning och IKT-system som finansieras inom ramen för fonden får användas inom det kompletterande område som omfattas av förordning (EU) 2021/1148. Sådan utrustning och sådana IKT-system ska förbli tillgängliga och kunna tas i bruk för fondens mål.

Användningen av utrustning inom det kompletterande område som avses i första stycket får inte överstiga 30 % av den utrustningens sammanlagda användningsperiod.

IKT-system som används inom det kompletterande område som avses i första stycket ska tillhandahålla uppgifter och tjänster för förebyggande, upptäckt och utredning av brott.

Medlemsstaterna ska i sina årliga prestationsrapporter informera kommissionen om sådan ytterligare användning och om den plats där utrustningen och IKT-systemen för flera ändamål tas i bruk.

5.   Följande ska inte vara stödberättigande:

| a) | Åtgärder som inskränker sig till upprätthållandet av allmän ordning på nationell nivå. |
| --- | --- |

a)

Åtgärder som inskränker sig till upprätthållandet av allmän ordning på nationell nivå.

| b) | Åtgärder med militära eller försvarsrelaterade syften. |
| --- | --- |

b)

Åtgärder med militära eller försvarsrelaterade syften.

| c) | Utrustning vars huvudsakliga syfte är tullkontroll. |
| --- | --- |

c)

Utrustning vars huvudsakliga syfte är tullkontroll.

| d) | Tvångsmedel, inbegripet vapen, ammunition, sprängämnen och kravallbatonger, med undantag för fortbildningssyften. |
| --- | --- |

d)

Tvångsmedel, inbegripet vapen, ammunition, sprängämnen och kravallbatonger, med undantag för fortbildningssyften.

| e) | Belöning till uppgiftslämnare och flash money utanför ramen för en operativ åtgärd inom ramen för EU:s policycykel/Empact. |
| --- | --- |

e)

Belöning till uppgiftslämnare och flash money utanför ramen för en operativ åtgärd inom ramen för EU:s policycykel/Empact.

Genom undantag från första stycket kan åtgärder som avses i första stycket a i nödsituationer anses vara stödberättigande.

KAPITEL II

BUDGETRAM OCH GENOMFÖRANDERAM

AVSNITT 1

Gemensamma bestämmelser

Artikel 6

Allmänna principer

1.   Stöd som tillhandahålls enligt fonden ska komplettera nationella, regionala och lokala insatser, och ska inriktas på att tillföra ett mervärde för unionen till uppnåendet av fondens mål.

2.   Kommissionen och medlemsstaterna ska säkerställa att det stöd som tillhandahålls genom fonden och av medlemsstaterna är förenligt med unionens relevanta åtgärder, politik och prioriteringar, och att det kompletterar stöd som tillhandahålls genom övriga unionsinstrument.

3.   Fonden ska genomföras inom ramen för direkt, delad eller indirekt förvaltning i enlighet med artikel 62.1 första stycket a, b och c i budgetförordningen.

Artikel 7

Budget

1.   Finansieringsramen för genomförandet av fonden för perioden 1 januari 2021–31 december 2027 ska vara 1 931 000 000 EUR i löpande priser.

2.   Finansieringsramen ska användas enligt följande:

| a) | 1 352 000 000 EUR ska anslås till medlemsstaternas program, |
| --- | --- |

a)

1 352 000 000 EUR ska anslås till medlemsstaternas program,

| b) | 579 000 000 EUR ska anslås till den tematiska del som avses i artikel 8. |
| --- | --- |

b)

579 000 000 EUR ska anslås till den tematiska del som avses i artikel 8.

3.   På kommissionens initiativ ska högst 0,84 % av finansieringsramen anslås till tekniskt bistånd som avses i artikel 35 i förordning (EU) 2021/1060 för genomförandet av fonden.

4.   I enlighet med artikel 26 i förordning (EU) 2021/1060 får upp till 5 % av det ursprungliga anslaget till en medlemsstat från någon av fonderna enligt den förordningen med delad förvaltning överföras till fonden med direkt eller indirekt förvaltning på den medlemsstatens begäran. Kommissionen ska förvalta dessa medel direkt i enlighet med artikel 62.1 första stycket a i budgetförordningen eller indirekt i enlighet med led c i det stycket. Dessa medel ska användas till förmån för den berörda medlemsstaten.

Artikel 8

Allmänna bestämmelser om genomförandet av den tematiska delen

1.   Det belopp som avses i artikel 7.2 b ska tilldelas på ett flexibelt sätt via en tematisk del genom delad, direkt eller indirekt förvaltning i enlighet med arbetsprogrammen.

Finansiering från den tematiska delen ska användas för dess komponenter, som utgörs av följande:

| a) | Särskilda åtgärder. |
| --- | --- |

a)

Särskilda åtgärder.

| b) | Unionsåtgärder. |
| --- | --- |

b)

Unionsåtgärder.

| c) | Bistånd i nödsituationer som avses i artikel 25. |
| --- | --- |

c)

Bistånd i nödsituationer som avses i artikel 25.

Tekniskt bistånd på kommissionens initiativ, som avses i artikel 35 i förordning (EU) 2021/1060, ska också få stöd från det belopp som avses i artikel 7.2 b i den här förordningen.

2.   Finansiering från den tematiska delen ska ägnas åt prioriteringar med ett stort mervärde för unionen, eller användas för tillmötesgå brådskande behov, i linje med de överenskomna unionsprioriteringar som återspeglas i bilaga II. Finansieringen från den tematiska delen ska användas för att stödja åtgärder i eller i förhållande till tredjeländer, inom ramen för fondens mål, i synnerhet för att bidra till att bekämpa och förebygga brott, inbegripet narkotikahandel och människohandel, och till att bekämpa gränsöverskridande kriminella smugglingsnätverk.

Fördelningen av medlen från den tematiska delen mellan de olika prioriteringarna ska, i möjligaste mån, stå i proportion till utmaningarna och behoven så att det säkerställs att fondens mål kan uppnås.

3.   Kommissionen ska föra en dialog med civilsamhällesorganisationer och relevanta nätverk, särskilt i syfte att utarbeta och utvärdera arbetsprogrammen för unionsåtgärder som finansieras genom fonden.

4.   När finansiering från den tematiska delen tilldelas medlemsstaterna med direkt eller indirekt förvaltning, ska kommissionen säkerställa att projekt som påverkas av ett motiverat yttrande från kommissionen med avseende på överträdelseförfaranden enligt artikel 258 i EUF-fördraget som föranleder tvivel avseende utgifternas laglighet och korrekthet eller dessa projekts prestation inte väljs ut.

5.   Om finansiering från den tematiska delen genomförs genom delad förvaltning ska den berörda medlemsstaten vid tillämpning av artiklarna 23 och 24.2 i förordning (EU) 2021/1060 säkerställa att, och kommissionen bedöma om, de planerade åtgärderna inte påverkas av ett av kommissionen utfärdat motiverat yttrande med avseende på överträdelseförfaranden enligt artikel 258 i EUF-fördraget som föranleder tvivel avseende utgifternas laglighet och korrekthet eller åtgärdernas prestation.

6.   Kommissionen ska, inom ramen för de årliga anslagen i unionens budget, fastställa det totala belopp som ska avsättas till den tematiska delen.

7.   Kommissionen ska genom genomförandeakter anta finansieringsbeslut i den mening som avses i artikel 110 i budgetförordningen för den tematiska delen, i vilka det anges vilka mål och åtgärder som ska stödjas och belopp fastställs för var och en av de komponenter som anges i punkt 1 andra stycket i den här artikeln. I tillämpliga fall ska det totala belopp som reserveras för blandfinansieringsinsatser fastställas i sådana finansieringsbeslut. Finansieringsbeslut kan vara årliga eller fleråriga och får omfatta en eller flera av de komponenter i den tematiska delen som avses i punkt 1 andra stycket i den här artikeln. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 33.3 i den här förordningen.

8.   Efter antagandet av ett finansieringsbeslut som avses i punkt 7 får kommissionen ändra medlemsstaternas program i enlighet med detta.

AVSNITT 2

Stöd och genomförande inom ramen för delad förvaltning

Artikel 9

Tillämpningsområde

1.   Detta avsnitt ska tillämpas på det belopp som avses i artikel 7.2 a och på de tilläggsmedel som ska genomföras inom ramen för delad förvaltning i enlighet med det finansieringsbeslut för den tematiska delen som avses i artikel 8.

2.   Stöd enligt detta avsnitt ska genomföras inom ramen för delad förvaltning i enlighet med artikel 63 i budgetförordningen och med förordning (EU) 2021/1060.

Artikel 10

Budgetmedel

1.   Det belopp som avses i artikel 7.2 a ska preliminärt tilldelas medlemsstaternas program enligt följande:

| a) | 1 127 000 000 EUR i enlighet med bilaga I. |
| --- | --- |

a)

1 127 000 000 EUR i enlighet med bilaga I.

| b) | 225 000 000 EUR för den justering av tilldelningarna till medlemsstaternas program som avses i artikel 14.1. |
| --- | --- |

b)

225 000 000 EUR för den justering av tilldelningarna till medlemsstaternas program som avses i artikel 14.1.

2.   Om det belopp som anges i punkt 1 b i denna artikel inte tilldelas fullt ut, får det återstående beloppet läggas till det belopp som avses i artikel 7.2 b.

Artikel 11

Förfinansiering

1.   I enlighet med artikel 90.4 i förordning (EU) 2021/1060 ska förfinansieringen för fonden, om medel finns tillgängliga, betalas i årliga delbetalningar före den 1 första juli varje år enligt följande:

| a) | 2021: 4 %. |
| --- | --- |

a)

2021: 4 %.

| b) | 2022: 3 %. |
| --- | --- |

b)

2022: 3 %.

| c) | 2023: 5 %. |
| --- | --- |

c)

2023: 5 %.

| d) | 2024: 5 %. |
| --- | --- |

d)

2024: 5 %.

| e) | 2025: 5 %. |
| --- | --- |

e)

2025: 5 %.

| f) | 2026: 5 %. |
| --- | --- |

f)

2026: 5 %.

2.   Om en medlemsstats program antas efter den 1 juli 2021 ska de första delbetalningarna utbetalas det år då det antas.

Artikel 12

Medfinansieringsgrader

1.   Bidraget från unionens budget får inte överstiga 75 % av de totala stödberättigande utgifterna för ett projekt.

2.   Bidraget från unionens budget får höjas till 90 % av de totala stödberättigande utgifterna för projekt som genomförs inom ramen för särskilda åtgärder.

3.   Bidraget från unionens budget får höjas till 90 % av de totala stödberättigande utgifterna för åtgärder som förtecknas i bilaga IV.

4.   Bidraget från unionens budget får höjas till 100 % av de totala stödberättigande utgifterna för driftsstöd.

5.   Bidraget från unionens budget får höjas till 100 % av de totala stödberättigande utgifterna för bistånd i nödsituationer som avses i artikel 25.

6.   Bidraget från unionens budget får höjas till 100 % av de totala stödberättigande utgifterna för tekniskt bistånd på initiativ av medlemsstaterna inom de gränser som anges i artikel 36.5 b vi i förordning (EU) 2021/1060.

7.   Genom kommissionens beslut om godkännande av en medlemsstats program ska medfinansieringsgraden och det maximala stödbeloppet från fonden fastställas för de typer av åtgärder som täcks av det bidrag som avses i punkterna 1–6.

8.   I kommissionens beslut om godkännande av en medlemsstats program ska det för varje typ av åtgärd fastställas huruvida medfinansieringsgraden ska tillämpas avseende

| a) | det totala bidraget, inbegripet offentliga och privata bidrag, eller |
| --- | --- |

a)

det totala bidraget, inbegripet offentliga och privata bidrag, eller

| b) | endast det offentliga bidraget. |
| --- | --- |

b)

endast det offentliga bidraget.

Artikel 13

Medlemsstaternas program

1.   Varje medlemsstat ska säkerställa att de prioriteringar som fastställs i dess program är förenliga med och svarar mot unionens prioriteringar och utmaningar på säkerhetsområdet och att de är helt i enlighet med relevant unionsregelverk och överenskomna unionsprioriteringar. När medlemsstaterna fastställer prioriteringarna för sina program ska de säkerställa att de genomförandeåtgärder som förtecknas i bilaga II beaktas på ett adekvat sätt i dessa program.

Kommissionen ska bedöma medlemsstaternas program i enlighet med artikel 23 i förordning (EU) 2021/1060.

2.   Vid tillämpning av punkt 1, och utan att det påverkar tillämpningen av punkt 3 i denna artikel, ska varje medlemsstat anslå

| a) | minst 10 % av de medel som tilldelas enligt artikel 10.1 till det specifika mål som anges i artikel 3.2 a, och |
| --- | --- |

a)

minst 10 % av de medel som tilldelas enligt artikel 10.1 till det specifika mål som anges i artikel 3.2 a, och

| b) | minst 10 % av de medel som tilldelas enligt artikel 10.1 till det specifika mål som anges i artikel 3.2 b. |
| --- | --- |

b)

minst 10 % av de medel som tilldelas enligt artikel 10.1 till det specifika mål som anges i artikel 3.2 b.

3.   En medlemsstat får tilldela mindre än de lägsta procentsatser som avses i punkt 2 endast om den i sitt program lämnar en ingående redogörelse för varför anslag av medel under denna nivå inte skulle äventyra uppnåendet av det avsedda målet.

4.   Kommissionen ska säkerställa att kunskapen och expertisen hos berörda decentraliserade byråer beaktas på ett tidigt stadium och i god tid vid utarbetandet av medlemsstaternas program.

5.   För att undvika överlappningar ska medlemsstaterna samråda med unionens berörda organ och byråer om åtgärdernas utformning, i synnerhet när de genomför operativa åtgärder inom ramen för EU:s policycykel/Empact eller åtgärder som samordnas av den gemensamma arbetsgruppen mot it-brottslighet (J-CAT), och om utbildningsverksamhetens utformning.

6.   Kommissionen får när så är lämpligt involvera berörda decentraliserade byråer i de övervaknings- och utvärderingsuppgifter som anges i avsnitt 5, i synnerhet för att säkerställa att de åtgärder som genomförs med stöd av fonden är förenliga med relevant unionsregelverk och överenskomna unionsprioriteringar.

7.   Högst 35 % av tilldelningen till en medlemsstats program kan utnyttjas till förvärv av utrustning, transportmedel eller uppförande av säkerhetsrelaterade faciliteter. Denna tröskel får överskridas endast i vederbörligen motiverade fall.

8.   I sina program ska medlemsstaterna prioritera följande:

| a) | Överenskomna unionsprioriteringar och regelverket på säkerhetsområdet, särskilt ett effektivt utbyte av relevant och korrekt information och genomförande av komponenterna i ramen för interoperabilitet mellan EU-informationssystem. |
| --- | --- |

a)

Överenskomna unionsprioriteringar och regelverket på säkerhetsområdet, särskilt ett effektivt utbyte av relevant och korrekt information och genomförande av komponenterna i ramen för interoperabilitet mellan EU-informationssystem.

| b) | Rekommendationer med ekonomiska konsekvenser som gjorts inom ramen för förordning (EU) nr 1053/2013 och som omfattas av den här förordningens tillämpningsområde. |
| --- | --- |

b)

Rekommendationer med ekonomiska konsekvenser som gjorts inom ramen för förordning (EU) nr 1053/2013 och som omfattas av den här förordningens tillämpningsområde.

| c) | Landsspecifika brister med ekonomiska konsekvenser som konstaterats vid behovsbedömningar såsom rekommendationer inom den europeiska planeringsterminen på området korruption. |
| --- | --- |

c)

Landsspecifika brister med ekonomiska konsekvenser som konstaterats vid behovsbedömningar såsom rekommendationer inom den europeiska planeringsterminen på området korruption.

9.   Vid behov ska den berörda medlemsstatens program ändras i enlighet med artikel 24 i förordning (EU) 2021/1060 för att beakta de rekommendationer som avses i punkt 8 b i den här artikeln.

10.   Medlemsstaterna ska i synnerhet eftersträva de åtgärder som förtecknas i bilaga IV i sina program. För att hantera oförutsedda eller nya omständigheter, och för att säkerställa ett effektivt genomförande av finansieringen, ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 32 för att ändra bilaga IV.

11.   När en medlemsstat beslutar att genomföra ett projekt som stöds av fonden tillsammans med, i eller i förhållande till ett tredjeland, ska den berörda medlemsstaten samråda med kommissionen innan projektet godkänns.

12.   Programplanering i den mening som avses i artikel 22.5 i förordning (EU) 2021/1060 ska grundas på de interventionstyper som anges i tabell 2 i bilaga VI till den här förordningen och ska innehålla en preliminär fördelning av de anslagna medlen efter interventionstyp inom varje specifikt mål som anges i artikel 3.2 i den här förordningen.

Artikel 14

Halvtidsöversyn

1.   Kommissionen ska 2024 tilldela programmen i de berörda medlemsstaterna det tilläggsbelopp som avses i artikel 10.1 b i enlighet med de kriterier som avses i punkt 2 första stycket i bilaga I. Finansieringen ska gälla från och med den 1 januari 2025.

2.   Om minst 10 % av det ursprungliga anslaget till ett program som avses i artikel 10.1 a i denna förordning inte har täckts av betalningsansökningar som lämnats in i enlighet med artikel 91 i förordning (EU) 2021/1060 ska den berörda medlemsstaten inte vara berättigad till det tilläggsanslag för sitt program som avses i artikel 10.1 b i den här förordningen.

3.   Vid tilldelningen av medel från den tematiska del som avses i artikel 8 i denna förordning från och med den 1 januari 2025 ska kommissionen beakta de framsteg som gjorts av medlemsstaterna för att uppnå delmålen i den prestationsram som avses i artikel 16 i förordning (EU) 2021/1060 och konstaterade brister i genomförandet.

Artikel 15

Särskilda åtgärder

1.   En medlemsstat får ta emot finansiering för särskilda åtgärder utöver sin tilldelning beräknad i enlighet med artikel 10.1, förutsatt att den finansieringen därefter är öronmärkt som sådan i dess program och används till att bidra till genomförandet av fondens mål, inbegripet till att täcka nya framväxande hot.

2.   Finansieringen för särskilda åtgärder får inte användas för andra åtgärder i medlemsstatens program, utom under vederbörligen motiverade omständigheter och om det godkänts av kommissionen genom ändring av medlemsstatens program.

Artikel 16

Driftsstöd

1.   En medlemsstat får använda upp till 20 % av det belopp som tilldelats dess program genom fonden för att finansiera driftsstöd till de myndigheter som är ansvariga för att utföra de uppgifter och tillhandahålla de tjänster som utgör offentliga tjänster för unionen.

2.   När en medlemsstat använder driftsstöd ska den följa unionens regelverk om säkerhet.

3.   En medlemsstat ska i sitt program och i de årliga prestationsrapporter som avses i artikel 30 förklara hur användningen av driftsstöd kommer att bidra till att fondens mål uppnås. Innan kommissionen godkänner medlemsstatens program ska den bedöma utgångsläget i de medlemsstater som har meddelat sin avsikt att använda driftsstöd, med beaktande av de uppgifter som lämnats av dessa medlemsstater samt eventuella rekommendationer från kvalitetskontrolls- och utvärderingsmekanismer, såsom Schengenregelverkets utvärderings- och övervakningsmekanism eller andra mekanismer för kontroll och utvärdering, beroende på vad som är tillämpligt.

4.   Driftsstödet ska fokuseras på åtgärder som täcks av utgifter som anges i bilaga VII.

5.   För att hantera oförutsedda eller nya omständigheter eller för att säkerställa ett effektivt genomförande av finansieringen ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 32 för att ändra bilaga VII med avseende på utgifter som berättigar till driftsstöd.

Artikel 17

Förvaltningskontroller och revisioner av projekt som genomförs av internationella organisationer

1.   Denna artikel är tillämplig på internationella organisationer eller deras organ enligt artikel 62.1 första stycket c ii i budgetförordningen vilkas system, regler och förfaranden har varit föremål för en positiv bedömning av kommissionen enligt artikel 154.4 och 154.7 i den förordningen i syfte att indirekt genomföra bidrag som finansieras från unionens budget (internationella organisationer).

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 83.1 första stycket a i förordning (EU) 2021/1060 och artikel 129 i budgetförordningen gäller att den förvaltande myndigheten, om en internationell organisation är stödmottagare enligt definitionen i artikel 2.9 i förordning (EU) 2021/1060, inte ska vara skyldig att utföra de förvaltningskontroller som avses i artikel 74.1 första stycket a i förordning (EU) 2021/1060, förutsatt att den internationella organisationen till förvaltningsmyndigheten lämnar in de handlingar som avses i artikel 155.1 första stycket a, b och c i budgetförordningen.

3.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 155.1 första stycket c i budgetförordningen ska det i den förvaltningsförklaring som den internationella organisationen ska lämna in bekräftas att projektet är förenligt med tillämplig rätt och med villkoren för stöd till projektet.

4.   Om kostnader ska ersättas enligt artikel 53.1 a i förordning (EU) 2021/1060 ska det dessutom i den förvaltningsförklaring som den internationella organisationen ska lämna in bekräftas att

| a) | fakturorna och bevisen för att stödmottagaren har betalat dem har kontrollerats, |
| --- | --- |

a)

fakturorna och bevisen för att stödmottagaren har betalat dem har kontrollerats,

| b) | de räkenskaper eller redovisningskoder som stödmottagaren använder för transaktioner med koppling till de utgifter som deklarerats till den förvaltande myndigheten har kontrollerats. |
| --- | --- |

b)

de räkenskaper eller redovisningskoder som stödmottagaren använder för transaktioner med koppling till de utgifter som deklarerats till den förvaltande myndigheten har kontrollerats.

5.   Om kostnader ska ersättas enligt artikel 53.1 b, c eller d i förordning (EU) 2021/1060 ska det i den förvaltningsförklaring som den internationella organisationen ska lämna in bekräftas att villkoren för ersättning av utgifterna är uppfyllda.

6.   De handlingar som avses i artikel 155.1 första stycket a och c i budgetförordningen ska tillhandahållas den förvaltande myndigheten tillsammans med varje betalningsansökan som stödmottagaren lämnar in.

7.   Stödmottagaren ska lämna in räkenskaperna till den förvaltande myndigheten senast den 15 oktober varje år. Räkenskaperna ska åtföljas av ett yttrande från ett oberoende revisionsorgan som har upprättats i enlighet med internationellt vedertagna revisionsstandarder. I det yttrandet ska det fastställas om de kontrollsystem som införts fungerar tillfredsställande och är kostnadseffektiva, och om de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. Av det yttrandet ska det också framgå om revisionsarbetet föranleder tvivel avseende vad som anges i de förvaltningsförklaringar som lämnas in av den internationella organisationen, inbegripet information om misstänkta bedrägerier. Det yttrandet ska innehålla en försäkran om att de utgifter som ingår i de betalningsansökningar som den internationella organisationen lämnar in till den förvaltande myndigheten är lagliga och korrekta.

8.   Utan att det påverkar befintliga möjligheter att utföra ytterligare revisioner enligt artikel 127 i budgetförordningen ska den förvaltande myndigheten upprätta den förvaltningsförklaring som avses i artikel 74.1 första stycket f i förordning (EU) 2021/1060. Den förvaltande myndigheten ska göra detta genom att förlita sig på de handlingar som den internationella organisationen har lämnat in enligt punkterna 2–5 och 7 i den här artikeln, i stället för att förlita sig på de förvaltningskontroller som avses i artikel 74.1 i den förordningen.

9.   Det dokument som fastställer villkoren för stöd enligt artikel 73.3 i förordning (EU) 2021/1060 ska innefatta de krav som anges i den här artikeln.

10.   Punkt 2 ska inte tillämpas, och följaktligen ska en förvaltande myndighet vara skyldig att genomföra förvaltningskontroller, om

| a) | den förvaltande myndigheten identifierar en särskild risk för oriktigheter eller en indikation på bedrägerier avseende ett projekt som inleds eller genomförs av den internationella organisationen, |
| --- | --- |

a)

den förvaltande myndigheten identifierar en särskild risk för oriktigheter eller en indikation på bedrägerier avseende ett projekt som inleds eller genomförs av den internationella organisationen,

| b) | den internationella organisationen underlåter att lämna de handlingar som avses i punkterna 2–5 och 7 till den förvaltande myndigheten, eller |
| --- | --- |

b)

den internationella organisationen underlåter att lämna de handlingar som avses i punkterna 2–5 och 7 till den förvaltande myndigheten, eller

| c) | de handlingar som avses i punkterna 2–5 och 7 och som har lämnats in av den internationella organisationen är ofullständiga. |
| --- | --- |

c)

de handlingar som avses i punkterna 2–5 och 7 och som har lämnats in av den internationella organisationen är ofullständiga.

11.   Om ett projekt i vilket en internationell organisation är stödmottagare enligt definitionen i artikel 2.9 i förordning (EU) 2021/1060 är en del av ett urval enligt artikel 79 i den förordningen får revisionsmyndigheten utföra sitt arbete på grundval av ett delurval av transaktioner som rör det projektet. Om fel upptäcks i delurvalet får revisionsmyndigheten vid behov begära att den internationella organisationens revisor bedömer den fullständiga omfattningen och det totala beloppet avseende felen i det projektet.

AVSNITT 3

Stöd och genomförande inom ramen för direkt eller indirekt förvaltning

Artikel 18

Tillämpningsområde

Kommissionen ska genomföra stöd enligt detta avsnitt antingen direkt i enlighet med artikel 62.1 första stycket a i budgetförordningen eller indirekt i enlighet med led c i det stycket.

Artikel 19

Stödberättigade enheter

1.   Följande enheter är berättigade till unionsfinansiering:

| a) | Rättsliga enheter etablerade i






  i) | en medlemsstat eller ett utomeuropeiskt land eller territorium som är knutet till den, |
| --- | --- | --- |

a)

Rättsliga enheter etablerade i

i)

en medlemsstat eller ett utomeuropeiskt land eller territorium som är knutet till den,

| ii) | ett tredjeland som förtecknas i arbetsprogrammet på de villkor som anges i punkt 3. |
| --- | --- |

ii)

ett tredjeland som förtecknas i arbetsprogrammet på de villkor som anges i punkt 3.

| b) | Rättsliga enheter som inrättats i enlighet med unionsrätten eller internationella organisationer som är relevanta för fonden. |
| --- | --- |

b)

Rättsliga enheter som inrättats i enlighet med unionsrätten eller internationella organisationer som är relevanta för fonden.

2.   Fysiska personer är inte berättigade till unionsfinansiering.

3.   De enheter som avses i punkt 1 a ii ska delta som en del av ett konsortium som består av minst två oberoende enheter varav minst en är etablerad i en medlemsstat.

Enheter som deltar som en del i ett konsortium enligt första stycket i denna punkt ska säkerställa att de åtgärder i vilka de deltar överensstämmer med principerna i stadgan och bidrar till att fondens mål uppnås.

Artikel 20

Unionsåtgärder

1.   På kommissionens initiativ får fonden utnyttjas för att finansiera unionsåtgärder som relaterar till fondens mål.

2.   Unionsåtgärder får tillhandahålla finansiering i alla former som anges i budgetförordningen, särskilt bidrag, priser och upphandling. De får också tillhandahålla finansiering i form av finansieringsinstrument inom blandfinansieringsinsatser.

3.   I undantagsfall kan decentraliserade byråer också vara berättigade till finansiering inom ramen för unionsåtgärder när de bistår vid genomförandet av unionsåtgärder som omfattas av dessa decentraliserade byråers befogenheter och om dessa åtgärder inte täcks av unionens bidrag till de decentraliserade byråernas budget genom den årliga budgeten.

4.   Bidrag som genomförs inom ramen för direkt förvaltning ska tilldelas och förvaltas i enlighet med avdelning VIII i budgetförordningen.

5.   Medlemmarna i den utvärderingskommitté som bedömer förslagen, som avses i artikel 150 i budgetförordningen får vara externa experter.

6.   Bidrag till en ömsesidig försäkringsmekanism får täcka risken i samband med återkrav av medel från mottagare och ska betraktas som en tillräcklig garanti enligt budgetförordningen. Artikel 37.7 i förordning (EU) 2021/695 ska tillämpas.

Artikel 21

Blandfinansieringsinsatser

Blandfinansieringsinsatser inom ramen för fonden ska genomföras i enlighet med förordning (EU) 2021/523 och avdelning X i budgetförordningen.

Artikel 22

Tekniskt bistånd på kommissionens initiativ

I enlighet med artikel 35 i förordning (EU) 2021/1060 får fonden stödja åtgärder för tekniskt bistånd som genomförs på kommissionens initiativ eller vägnar till en finansieringsgrad på 100 %.

Artikel 23

Revision

Revisioner av användningen av unionens bidrag som utförs av personer eller enheter, inbegripet andra personer eller enheter än de som fått detta i uppdrag av unionens institutioner, organ eller byråer, ska ligga till grund för den övergripande försäkran enligt artikel 127 i budgetförordningen.

Artikel 24

Information, kommunikation och publicitet

1.   Mottagarna av unionsfinansiering ska framhålla att finansieringen kommer från unionen och säkerställa unionsfinansieringens synlighet, i synnerhet när de främjar åtgärderna och deras resultat, genom att tillhandahålla enhetlig, ändamålsenlig, meningsfull och proportionell riktad information till olika målgrupper, däribland medierna och allmänheten. Unionsfinansieringens synlighet ska säkerställas och sådan information tillhandahållas utom i vederbörligen motiverade fall där det inte är möjligt eller lämpligt att visa sådan information offentligt eller utlämnandet av sådan information är begränsat enligt lag, särskilt av skäl som rör säkerhet, allmän ordning, brottsutredningar eller skydd av personuppgifter. För att säkerställa unionsfinansieringens synlighet ska mottagarna av unionsfinansiering hänvisa till finansieringens ursprung när de informerar offentligt om den berörda åtgärden och ska visa unionens emblem.

2.   För att nå ut till en så bred publik som möjligt ska kommissionen genomföra informations- och kommunikationsåtgärder avseende fonden, åtgärder som vidtas inom ramen för fonden och uppnådda resultat.

Finansiella medel som tilldelas fonden ska också bidra till den gemensamma kommunikationen om unionens politiska prioriteringar, i den mån dessa prioriteringar har anknytning till fondens mål.

3.   Kommissionen ska offentliggöra arbetsprogrammen för den tematiska del som avses i artikel 8. För stöd som tillhandahålls inom ramen för direkt eller indirekt förvaltning ska kommissionen offentliggöra den information som anges i artikel 38.2 i budgetförordningen på en allmänt tillgänglig webbplats och regelbundet uppdatera denna information. Denna information ska offentliggöras i ett öppet, maskinläsbart format för att uppgifterna ska kunna sorteras, vara sökbara, extraheras och jämföras.

AVSNITT 4

Stöd och genomförande inom ramen för delad, direkt eller indirekt förvaltning

Artikel 25

Bistånd i nödsituationer

1.   Fonden ska tillhandahålla ekonomiskt stöd för att åtgärda brådskande och särskilda behov i händelse av vederbörligen motiverade nödsituationer

Som svar på sådana vederbörligen motiverade nödsituationer får kommissionen tillhandahålla bistånd i nödsituationer inom ramen för tillgängliga medel.

2.   Bistånd i nödsituationer får ges i form av bidrag som tilldelas direkt till de decentraliserade byråerna.

3.   Bistånd i nödsituationer får tilldelas medlemsstaternas program utöver tilldelningen enligt artikel 10.1, förutsatt att det därefter är öronmärkt som sådant i medlemsstatens program. Den finansieringen får inte användas för andra åtgärder i medlemsstatens program, utom under vederbörligen motiverade omständigheter och om det godkänts av kommissionen genom ändring av medlemsstatens program. Förfinansiering för bistånd i nödsituationer får, om medel finns tillgängliga, uppgå till 95 % av unionens bidrag.

4.   Bidrag som genomförs inom ramen för direkt förvaltning ska tilldelas och förvaltas i enlighet med avdelning VIII i budgetförordningen.

5.   Om det är nödvändigt för att genomföra en åtgärd, får bistånd i nödsituationer täcka utgifter som ådragits före den dag då bidragsansökan eller begäran om bistånd för den åtgärden lämnades in, förutsatt att utgifterna inte ådragits före den 1 januari 2021.

6.   När det föreligger vederbörligen motiverade och tvingande skäl till skyndsamhet och för att säkerställa att medel snabbt finns tillgängliga för bistånd i nödsituationer får kommissionen separat anta ett finansieringsbeslut enligt artikel 110 i budgetförordningen för bistånd i nödsituationer genom en omedelbart tillämplig genomförandeakt i enlighet med det förfarande som avses i artikel 33.4. En sådan akt ska fortsätta att gälla under en period på högst 18 månader.

Artikel 26

Kumulativ och alternativ finansiering

1.   En åtgärd som har fått bidrag genom fonden får också erhålla bidrag från ett annat unionsprogram, inbegripet fonder inom ramen för delad förvaltning, förutsatt att bidragen inte täcker samma kostnader. Reglerna för det relevanta unionsprogrammet ska tillämpas för det motsvarande bidraget till åtgärden. Den kumulativa finansieringen får inte överstiga de totala stödberättigande kostnaderna för åtgärden. Stödet från de olika unionsprogrammen får beräknas proportionellt i enlighet med de dokument som anger villkoren för stödet.

2.   I enlighet med artikel 73.4 i förordning (EU) 2021/1060 får Europeiska regionala utvecklingsfonden eller Europeiska socialfonden+ ge stöd till åtgärder som tilldelats en spetskompetensstämpel enligt definitionen i artikel 2.45 i den förordningen. För att tilldelas en spetskompetensstämpel ska åtgärderna uppfylla följande kumulativa villkor:

| a) | De har bedömts i en ansökningsomgång inom ramen för fonden. |
| --- | --- |

a)

De har bedömts i en ansökningsomgång inom ramen för fonden.

| b) | De uppfyller minimikvalitetskraven i den ansökningsomgången. |
| --- | --- |

b)

De uppfyller minimikvalitetskraven i den ansökningsomgången.

| c) | De kan inte finansieras inom ramen för den ansökningsomgången på grund av budgetbegränsningar. |
| --- | --- |

c)

De kan inte finansieras inom ramen för den ansökningsomgången på grund av budgetbegränsningar.

AVSNITT 5

Övervakning, rapportering och utvärdering

Underavsnitt 1

Gemensamma bestämmelser

Artikel 27

Övervakning och rapportering

1.   I enlighet med dess rapporteringskrav i artikel 41.3 första stycket h iii i budgetförordningen ska kommissionen för Europaparlamentet och rådet lägga fram information om de centrala prestationsindikatorer som förtecknas i bilaga V till den här förordningen.

2.   Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 32 för att ändra bilaga V i syfte att göra nödvändiga anpassningar av de centrala prestationsindikatorer som förtecknas i den bilagan.

3.   I bilaga VIII fastställs indikatorer för rapportering om fondens framsteg när det gäller att uppnå de specifika mål som anges i artikel 3.2. För outputindikatorer ska utgångsvärdet fastställas till noll. Delmålen för 2024 och målen för 2029 ska vara kumulativa.

4.   Systemet för prestationsrapportering ska säkerställa att uppgifter för övervakning av programmets genomförande och resultat samlas in effektivt, på ett ändamålsenligt sätt och i god tid. För detta ändamål ska mottagare av unionsmedel och, när så är lämpligt, medlemsstaterna, omfattas av proportionella rapporteringskrav.

5.   För att säkerställa en ändamålsenlig bedömning av fondens framsteg när det gäller att uppnå dess mål ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 32 i syfte att ändra bilaga VIII för att se över eller komplettera indikatorerna om så anses nödvändigt och i syfte att komplettera denna förordning med bestämmelser om inrättande av en ram för övervakning och utvärdering, inbegripet om projektinformation som ska tillhandahållas av medlemsstaterna. Eventuella ändringar av innehållet i bilaga VIII ska endast tillämpas på projekt som valts ut efter det att den ändringen trätt i kraft.

Artikel 28

Rapportering om den tematiska delen

Kommissionen ska rapportera om användningen och fördelningen av den tematiska del som avses i artikel 8 mellan dess komponenter, inbegripet om det stöd som tillhandahålls till åtgärder i eller i förhållande till tredje länder inom ramen för unionsåtgärder. När Europaparlamentet, på grundval av information som lagts fram för det, lämnar rekommendationer om åtgärder som ska stödjas inom ramen för den tematiska delen ska kommissionen sträva efter att beakta dessa rekommendationer.

Artikel 29

Utvärdering

1.   Kommissionen ska senast den 31 december 2024 genomföra en halvtidsutvärdering av denna förordning. Utöver vad som föreskrivs i artikel 45.1 i förordning (EU) 2021/1060 ska halvtidsutvärderingen bedöma följande:

| a) | Fondens ändamålsenlighet, inbegripet de framsteg som gjorts mot att uppnå dess mål, med beaktande av all relevant information som redan finns tillgänglig, särskilt de årliga prestationsrapporter som avses i artikel 30 och de output- och resultatindikatorer som anges i bilaga VIII. |
| --- | --- |

a)

Fondens ändamålsenlighet, inbegripet de framsteg som gjorts mot att uppnå dess mål, med beaktande av all relevant information som redan finns tillgänglig, särskilt de årliga prestationsrapporter som avses i artikel 30 och de output- och resultatindikatorer som anges i bilaga VIII.

| b) | Effektiviteten i användningen av de medel som anslagits till fonden och effektiviteten i de förvaltnings- och kontrollåtgärder som införts för att genomföra den. |
| --- | --- |

b)

Effektiviteten i användningen av de medel som anslagits till fonden och effektiviteten i de förvaltnings- och kontrollåtgärder som införts för att genomföra den.

| c) | Den fortsatta relevansen och lämpligheten i de genomförandeåtgärder som förtecknas i bilaga II. |
| --- | --- |

c)

Den fortsatta relevansen och lämpligheten i de genomförandeåtgärder som förtecknas i bilaga II.

| d) | Samordningen, samstämmigheten och komplementariteten mellan de åtgärder som får stöd från fonden och det stöd som ges genom andra unionsfonder. |
| --- | --- |

d)

Samordningen, samstämmigheten och komplementariteten mellan de åtgärder som får stöd från fonden och det stöd som ges genom andra unionsfonder.

| e) | Unionsmervärdet av de åtgärder som genomförts inom ramen för fonden. |
| --- | --- |

e)

Unionsmervärdet av de åtgärder som genomförts inom ramen för fonden.

Den halvtidsutvärderingen ska ta hänsyn till resultaten av efterhandsutvärderingen av verkan av Fonden för inre säkerhet för perioden 2014–2020.

2.   Utöver vad som föreskrivs i artikel 45.2 i förordning (EU) 2021/1060 ska efterhandsutvärderingen omfatta de delar som förtecknas i punkt 1 i den här artikeln. Fondens verkningar ska dessutom utvärderas.

3.   Halvtidsutvärderingen och efterhandsutvärderingen ska genomföras i god tid i syfte att bidra till beslutsprocessen, inbegripet i förekommande fall till översynen av denna förordning.

4.   Kommissionen ska säkerställa att utvärderingarna inte innehåller information som om den sprids kan äventyra säkerhetsinsatser.

5.   Kommissionen ska i halvtidsutvärderingen och efterhandsutvärderingen ägna särskild uppmärksamhet åt utvärderingen av åtgärder som genomförts av, i eller i förhållande till tredjeländer i enlighet med artiklarna 13.11 och 19.

Underavsnitt 2

Regler för delad förvaltning

Artikel 30

Årliga prestationsrapporter

1.   Senast den 15 februari 2023, och senast den 15 februari varje efterföljande år till och med 2031, ska medlemsstaterna till kommissionen överlämna den årlig prestationsrapporten i enlighet med artikel 41.7 i förordning (EU) 2021/1060.

Rapporteringsperioden ska omfatta det senaste räkenskapsår enligt definitionen i artikel 2.29 i förordning (EU) 2021/1060 som föregår det år då rapporten lämnas in. Den rapport som lämnas in senast den 15 februari 2023 ska omfatta perioden från och med den 1 januari 2021.

2.   De årliga prestationsrapporterna ska särskilt innehålla uppgifter om

| a) | framstegen med att genomföra medlemsstatens program och uppnå de delmål och mål som anges däri, med hänsyn till de senaste uppgifter som krävs enligt artikel 42 i förordning (EU) 2021/1060, |
| --- | --- |

a)

framstegen med att genomföra medlemsstatens program och uppnå de delmål och mål som anges däri, med hänsyn till de senaste uppgifter som krävs enligt artikel 42 i förordning (EU) 2021/1060,

| b) | eventuella problem som påverkar medlemsstatens programs prestation och de åtgärder som vidtagits för att lösa dem, inbegripet information om eventuella motiverade yttranden från kommissionen avseende överträdelseförfaranden enligt artikel 258 i EUF-fördraget rörande fondens genomförande, |
| --- | --- |

b)

eventuella problem som påverkar medlemsstatens programs prestation och de åtgärder som vidtagits för att lösa dem, inbegripet information om eventuella motiverade yttranden från kommissionen avseende överträdelseförfaranden enligt artikel 258 i EUF-fördraget rörande fondens genomförande,

| c) | komplementariteten mellan de åtgärder som får stöd inom ramen för fonden och det stöd som ges genom andra unionsfonder, särskilt de åtgärder som vidtas i eller i förhållande till tredjeländer, |
| --- | --- |

c)

komplementariteten mellan de åtgärder som får stöd inom ramen för fonden och det stöd som ges genom andra unionsfonder, särskilt de åtgärder som vidtas i eller i förhållande till tredjeländer,

| d) | bidraget från medlemsstatens program till genomförandet av relevant unionsregelverk och relevanta handlingsplaner, |
| --- | --- |

d)

bidraget från medlemsstatens program till genomförandet av relevant unionsregelverk och relevanta handlingsplaner,

| e) | genomförandet av kommunikations- och synlighetsåtgärder, |
| --- | --- |

e)

genomförandet av kommunikations- och synlighetsåtgärder,

| f) | uppfyllandet av de tillämpliga nödvändiga villkoren och tillämpningen av dem under hela programperioden, i synnerhet överensstämmelsen med grundläggande rättigheter, |
| --- | --- |

f)

uppfyllandet av de tillämpliga nödvändiga villkoren och tillämpningen av dem under hela programperioden, i synnerhet överensstämmelsen med grundläggande rättigheter,

| g) | genomförandet av projekt i eller i förhållande till ett tredjeland. |
| --- | --- |

g)

genomförandet av projekt i eller i förhållande till ett tredjeland.

De årliga prestationsrapporterna ska innehålla en sammanfattning som omfattar alla led i första stycket i denna punkt. Kommissionen ska säkerställa att de sammanfattningar som medlemsstaterna tillhandahåller översätts till alla unionens officiella språk och offentliggörs.

3.   Kommissionen får lämna synpunkter på de årliga prestationsrapporterna inom två månader från dagen för mottagandet av dem. Om kommissionen inte lämnar några synpunkter inom denna tidsfrist ska rapporten anses vara godkänd.

4.   Kommissionen ska, på sin webbplats, tillhandahålla länkar till de webbplatser som avses i artikel 49.1 i förordning (EU) 2021/1060.

5.   I syfte att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna artikel ska kommissionen anta en genomförandeakt för att fastställa mallen för den årliga prestationsrapporten. Den genomförandeakten ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 33.2.

Artikel 31

Övervakning och rapportering inom ramen för delad förvaltning

1.   Övervakning och rapportering i enlighet med avdelning IV i förordning (EU) 2021/1060 ska, i förekommande fall, använda koderna för de interventionstyper som fastställs i bilaga VI till den här förordningen. För att hantera oförutsedda eller nya omständigheter och för att säkerställa ett ändamålsenligt genomförande av finansieringen, ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 32 för att ändra bilaga VI.

2.   De indikatorer som anges i bilaga VIII till denna förordning ska användas i enlighet med artiklarna 16.1, 22 och 42 i förordning (EU) 2021/1060.

KAPITEL III

ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 32

Utövande av delegeringen

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 13.10, 16.5, 27.2, 27.5 och 31.1 ges till kommissionen till och med den 31 december 2027.

3.   Den delegering av befogenheter som avses i artiklarna 13.10, 16.5, 27.2, 27.5 och 31.1 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning.

5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 13.10, 16.5, 27.2, 27.5 eller 31.1 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Artikel 33

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av kommittén för fonderna för inrikes frågor, inrättad genom artikel 32 i förordning (EU) 2021/1148. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 4 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

3.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

Om kommittén inte avger något yttrande, ska kommissionen inte anta utkastet till genomförandeakt och artikel 5.4 tredje stycket i förordning (EU) nr 182/2011 ska tillämpas.

4.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 8 i förordning (EU) nr 182/2011 jämförd med artikel 5 i den förordningen tillämpas.

Artikel 34

Övergångsbestämmelser

1.   Denna förordning påverkar inte fortsatt genomförande eller ändringar av åtgärder som inletts enligt instrumentet för polissamarbete inom Fonden för inre säkerhet för perioden 2014–2020 (ISF Polis), upprättat genom förordning (EU) nr 513/2014. Förordning (EU) nr 513/2014 ska fortsätta att tillämpas på dessa åtgärder fram till dess att de avslutas.

2.   Finansieringsramen för fonden får också omfatta utgifter för tekniskt och administrativt bistånd som är nödvändiga för att säkerställa övergången mellan fonden och de åtgärder som antagits enligt ISF Polis.

3.   I enlighet med artikel 193.2 andra stycket a i budgetförordningen får, med beaktande av det försenade ikraftträdandet av den här förordningen, och för att säkerställa kontinuitet, för en begränsad period, kostnader som ådragits för åtgärder som får stöd enligt den här förordningen inom ramen för direkt förvaltning och som redan har inletts anses vara stödberättigande från och med den 1 januari 2021, även om dessa kostnader ådrogs innan bidragsansökan eller begäran om bistånd lämnades in.

4.   Medlemsstaterna får efter den 1 januari 2021 fortsätta att stödja ett projekt som valts ut och inletts enligt förordning (EU) nr 513/2014, i enlighet med förordning (EU) nr 514/2014, under förutsättning att samtliga följande villkor är uppfyllda:

| a) | Projektet omfattar två etapper som går att identifiera ur ekonomisk synvinkel, med separata verifieringskedjor. |
| --- | --- |

a)

Projektet omfattar två etapper som går att identifiera ur ekonomisk synvinkel, med separata verifieringskedjor.

| b) | Den totala kostnaden för projektet överstiger 500 000 EUR. |
| --- | --- |

b)

Den totala kostnaden för projektet överstiger 500 000 EUR.

| c) | Betalningar som den ansvariga myndigheten gjort till stödmottagare för projektets första etapp ska ingå i betalningsansökningar till kommissionen enligt förordning (EU) nr 514/2014 och utgifter för projektets andra etapp ska ingå i betalningsansökningar enligt förordning (EU) 2021/1060. |
| --- | --- |

c)

Betalningar som den ansvariga myndigheten gjort till stödmottagare för projektets första etapp ska ingå i betalningsansökningar till kommissionen enligt förordning (EU) nr 514/2014 och utgifter för projektets andra etapp ska ingå i betalningsansökningar enligt förordning (EU) 2021/1060.

| d) | Projektets andra etapp följer tillämplig rätt och är berättigad till stöd från fonden enligt denna förordning och förordning (EU) 2021/1060. |
| --- | --- |

d)

Projektets andra etapp följer tillämplig rätt och är berättigad till stöd från fonden enligt denna förordning och förordning (EU) 2021/1060.

| e) | Medlemsstaten åtar sig att slutföra projektet, göra det operativt och rapportera om det i den årliga prestationsrapport som ska lämnas in senast den 15 februari 2024. |
| --- | --- |

e)

Medlemsstaten åtar sig att slutföra projektet, göra det operativt och rapportera om det i den årliga prestationsrapport som ska lämnas in senast den 15 februari 2024.

Bestämmelserna i denna förordning och förordning (EU) 2021/1060 ska tillämpas på ett projekts andra etapp som avses i första stycket i denna punkt.

Denna punkt ska endast tillämpas på projekt som har valts ut inom ramen för delad förvaltning enligt förordning (EU) nr 514/2014.

Artikel 35

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2021.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i medlemsstaterna i enlighet med fördragen.

Utfärdad i Strasbourg den 7 juli 2021.

På Europaparlamentets vägnar

D.M. SASSOLI

Ordförande

På rådets vägnar

A. LOGAR

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 62, 15.2.2019, s. 189.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 13 mars 2019 (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets ståndpunkt vid första behandlingen av den 14 juni 2021 (EUT C 268, 6.7.2021, s. 1). Europaparlamentets ståndpunkt av den 5 juli 2021 (ännu inte offentliggjord i EUT).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 513/2014 av den 16 april 2014 om inrättande, som en del av fonden för inre säkerhet, av ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering och om upphävande av rådets beslut 2007/125/RIF (EUT L 150, 20.5.2014, s. 93).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1148 av den 7 juli 2021 om inrättande, som en del av Fonden för integrerad gränsförvaltning, av instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (se sidan 48 i detta nummer av EUT).

4

(5)  Rådets förordning (EU) nr 1053/2013 av den 7 oktober 2013 om inrättande av en utvärderings- och övervakningsmekanism för kontroll av tillämpningen av Schengenregelverket och om upphävande av verkställande kommitténs beslut av den 16 september 1998 om inrättande av Ständiga kommittén för genomförande av Schengenkonventionen (EUT L 295, 6.11.2013, s. 27).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1077 av den 24 juni 2021 om inrättande, som en del av Fonden för integrerad gränsförvaltning, av instrumentet för ekonomiskt stöd för tullkontrollutrustning (EUT L 234, 2.7.2021, s. 1).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (EUT L 231, 30.6.2021, s. 159).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 av den 28 april 2021 om inrättande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation, om fastställande av dess regler för deltagande och spridning och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1290/2013 och (EU) nr 1291/2013 (EUT L 170, 12.5.2021, s. 1).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/692 av den 28 april 2021 om inrättande av programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1381/2013 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 390/2014 (EUT L 156, 5.5.2021, s. 1).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/693 av den 28 april 2021 om inrättande av programmet för rättsliga frågor och om upphävande av förordning (EU) nr 1382/2013 (EUT L 156, 5.5.2021, s. 21).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/694 av den 29 april 2021 om inrättande av programmet för ett digitalt Europa och om upphävande av beslut (EU) 2015/2240 (EUT L 166, 11.5.2021, s. 1).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 av den 24 mars 2021 om inrättande av InvestEU-programmet och om ändring av förordning (EU) 2015/1017 (EUT L 107, 26.3.2021, s. 30).

12

(13)  
  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

13

(14)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

14

(15)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (EUT L 248, 18.9.2013, s. 1).

15

(16)  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (EGT L 312, 23.12.1995, s. 1).

16

(17)  Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på plats som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (EGT L 292, 15.11.1996, s. 2).

17

(18)  Rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (EUT L 283, 31.10.2017, s. 1).

18

(19)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (EUT L 198, 28.7.2017, s. 29).

19

(20)  Rådets beslut 2013/755/EU av den 25 november 2013 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska unionen (ULT-beslutet) (EUT L 344, 19.12.2013, s. 1).

20

(21)  
  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

21

(22)  
  EUT L 282, 19.10.2016, s. 4.

22

(23)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 av den 18 juni 2020 om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar och om ändring av förordning (EU) 2019/2088 (EUT L 198, 22.6.2020, s. 13).

23

(24)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 514/2014 av den 16 april 2014 om allmänna bestämmelser för asyl-, migrations- och integrationsfonden och om ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering (EUT L 150, 20.5.2014, s. 112).

24

(25)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

25

(26)  Rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 (EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 11).

26

(27)  Rådets beslut 2009/902/RIF av den 30 november 2009 om inrättande av ett europeiskt nätverk för förebyggande av brottslighet (EUCPN) och om upphävande av beslut 2001/427/RIF (EUT L 321, 8.12.2009, s. 44).

27

(28)  Rådets rambeslut 2008/841/RIF av den 24 oktober 2008 om kampen mot organiserad brottslighet (EUT L 300, 11.11.2008, s. 42).

28

(29)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/541 av den 15 mars 2017 om bekämpande av terrorism, om ersättande av rådets rambeslut 2002/475/RIF och om ändring av rådets beslut 2005/671/RIF (EUT L 88 31.3.2017, s. 6).

29

---

BILAGA I

KRITERIER FÖR TILLDELNING AV MEDEL TILL MEDLEMSSTATERNAS PROGRAM

De budgetmedel som avses i artikel 10 ska tilldelas medlemsstaternas program enligt följande:

| 1. | I början av programperioden ska varje medlemsstat erhålla en engångstilldelning i form av ett fast belopp på 8 000 000 EUR. |
| --- | --- |

1.

I början av programperioden ska varje medlemsstat erhålla en engångstilldelning i form av ett fast belopp på 8 000 000 EUR.

| 2. | De återstående budgetmedel som avses i artikel 10 ska fördelas enligt följande kriterier:






  a) | 45 % av dessa återstående budgetmedel ska fördelas i omvänd proportion till varje medlemsstats bruttonationalprodukt (köpkraft per invånare). |
| --- | --- | --- |

2.

De återstående budgetmedel som avses i artikel 10 ska fördelas enligt följande kriterier:

a)

45 % av dessa återstående budgetmedel ska fördelas i omvänd proportion till varje medlemsstats bruttonationalprodukt (köpkraft per invånare).

| b) | 40 % av dessa återstående budgetmedel ska fördelas i proportion till varje medlemsstats befolkningsstorlek. |
| --- | --- |

b)

40 % av dessa återstående budgetmedel ska fördelas i proportion till varje medlemsstats befolkningsstorlek.

| c) | 15 % av dessa återstående budgetmedel ska fördelas i proportion till storleken av varje medlemsstats territorium. |
| --- | --- |

c)

15 % av dessa återstående budgetmedel ska fördelas i proportion till storleken av varje medlemsstats territorium.

Den ursprungliga tilldelningen av de återstående budgetmedel som avses i punkt 2 i första stycket ska grunda sig på statistiska årsdata från kommissionen (Eurostat) som omfattar år 2019. Vid halvtidsöversynen ska referensuppgifterna grunda sig på statistiska årsdata från kommissionen (Eurostat) som omfattar år 2023. Om en medlemsstat inte har tillhandahållit kommissionen (Eurostat) uppgifter för ett visst år får kommissionen i stället använda de senaste tillgängliga statistiska uppgifterna före det berörda året för den medlemsstaten.

---

BILAGA II

GENOMFÖRANDEÅTGÄRDER

1.

| a) | Säkerställa en enhetlig tillämpning av unionens regelverk om säkerhet genom stöd till relevant informationsutbyte, till exempel genom Prüm, EU PNR och SIS II, inbegripet genom genomförandet av rekommendationer från kvalitetskontrolls- och utvärderingsmekanismer såsom Schengenregelverkets utvärderings- och övervakningsmekanism eller andra mekanismer för kvalitetskontroll och utvärdering. |
| --- | --- |

a)

Säkerställa en enhetlig tillämpning av unionens regelverk om säkerhet genom stöd till relevant informationsutbyte, till exempel genom Prüm, EU PNR och SIS II, inbegripet genom genomförandet av rekommendationer från kvalitetskontrolls- och utvärderingsmekanismer såsom Schengenregelverkets utvärderings- och övervakningsmekanism eller andra mekanismer för kvalitetskontroll och utvärdering.

| b) | Inrätta, anpassa och upprätthålla säkerhetsrelevanta EU-omfattande och decentraliserade informationssystem, inbegripet att säkerställa deras interoperabilitet, och utveckla lämpliga verktyg för att åtgärda fastställda brister. |
| --- | --- |

b)

Inrätta, anpassa och upprätthålla säkerhetsrelevanta EU-omfattande och decentraliserade informationssystem, inbegripet att säkerställa deras interoperabilitet, och utveckla lämpliga verktyg för att åtgärda fastställda brister.

| c) | Öka den aktiva användningen av säkerhetsrelevanta EU-omfattande och decentraliserade informationssystem och säkerställa att dessa system förses med data av hög kvalitet. |
| --- | --- |

c)

Öka den aktiva användningen av säkerhetsrelevanta EU-omfattande och decentraliserade informationssystem och säkerställa att dessa system förses med data av hög kvalitet.

| d) | Stödja relevanta nationella åtgärder, inbegripet sammankopplingen av säkerhetsrelevanta nationella databaser liksom dessa databasers anslutning till databaser på unionsnivå, om det föreskrivs i berörda rättsliga grunder, för att genomföra de specifika mål som anges i artikel 3.2 a. |
| --- | --- |

d)

Stödja relevanta nationella åtgärder, inbegripet sammankopplingen av säkerhetsrelevanta nationella databaser liksom dessa databasers anslutning till databaser på unionsnivå, om det föreskrivs i berörda rättsliga grunder, för att genomföra de specifika mål som anges i artikel 3.2 a.

2.

| a) | Öka antalet brottsbekämpande insatser där två eller fler medlemsstater medverkar, samt i tillämpliga fall insatser där andra relevanta aktörer medverkar, i synnerhet genom att underlätta och förbättra utnyttjandet av gemensamma utredningsgrupper, gemensamma patruller, förföljande över gränserna, hemlig övervakning och andra mekanismer för operativt samarbete inom ramen för EU:s policycykel, med särskild inriktning på gränsöverskridande insatser. |
| --- | --- |

a)

Öka antalet brottsbekämpande insatser där två eller fler medlemsstater medverkar, samt i tillämpliga fall insatser där andra relevanta aktörer medverkar, i synnerhet genom att underlätta och förbättra utnyttjandet av gemensamma utredningsgrupper, gemensamma patruller, förföljande över gränserna, hemlig övervakning och andra mekanismer för operativt samarbete inom ramen för EU:s policycykel, med särskild inriktning på gränsöverskridande insatser.

| b) | Förbättra samordningen och öka samarbetet mellan behöriga myndigheter inom och mellan medlemsstaterna samt med andra relevanta aktörer, till exempel genom nätverk av specialiserade nationella enheter och nätverk och samarbetsstrukturer på unionsnivå samt unionscentrum. |
| --- | --- |

b)

Förbättra samordningen och öka samarbetet mellan behöriga myndigheter inom och mellan medlemsstaterna samt med andra relevanta aktörer, till exempel genom nätverk av specialiserade nationella enheter och nätverk och samarbetsstrukturer på unionsnivå samt unionscentrum.

| c) | Förbättra samarbetet mellan olika organ på unionsnivå mellan medlemsstaterna och mellan medlemsstaterna och berörda unionsorgan och unionsbyråer samt samarbete på nationell nivå mellan de behöriga myndigheterna i varje enskild medlemsstat. |
| --- | --- |

c)

Förbättra samarbetet mellan olika organ på unionsnivå mellan medlemsstaterna och mellan medlemsstaterna och berörda unionsorgan och unionsbyråer samt samarbete på nationell nivå mellan de behöriga myndigheterna i varje enskild medlemsstat.

3.

| a) | Öka utbudet av utbildning, övningar, ömsesidigt lärande, specialiserade utbytesprogram och utbyte av bästa praxis i och mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter, inbegripet på lokal nivå, och med tredjeländer och andra berörda aktörer. |
| --- | --- |

a)

Öka utbudet av utbildning, övningar, ömsesidigt lärande, specialiserade utbytesprogram och utbyte av bästa praxis i och mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter, inbegripet på lokal nivå, och med tredjeländer och andra berörda aktörer.

| b) | Utnyttja samordningseffekter genom sammanslagning av resurser och kunskap och delning av bästa praxis mellan medlemsstaterna och andra berörda aktörer, inbegripet det civila samhället, exempelvis genom inrättande av gemensamma spetskompetenscentrum, utarbetande av gemensamma riskbedömningar eller gemensamma operativa stödcentrum för gemensamt utförda insatser. |
| --- | --- |

b)

Utnyttja samordningseffekter genom sammanslagning av resurser och kunskap och delning av bästa praxis mellan medlemsstaterna och andra berörda aktörer, inbegripet det civila samhället, exempelvis genom inrättande av gemensamma spetskompetenscentrum, utarbetande av gemensamma riskbedömningar eller gemensamma operativa stödcentrum för gemensamt utförda insatser.

| c) | Främja och utveckla åtgärder, skyddsåtgärder, mekanismer och bästa praxis för tidig identifiering av, skydd av och stöd till vittnen, visselblåsare och brottsoffer samt utveckla partnerskap mellan offentliga myndigheter och andra relevanta aktörer för detta ändamål. |
| --- | --- |

c)

Främja och utveckla åtgärder, skyddsåtgärder, mekanismer och bästa praxis för tidig identifiering av, skydd av och stöd till vittnen, visselblåsare och brottsoffer samt utveckla partnerskap mellan offentliga myndigheter och andra relevanta aktörer för detta ändamål.

| d) | Förvärva relevant utrustning och inrätta eller uppgradera specialiserade utbildningsfaciliteter och annan central säkerhetsrelevant infrastruktur för att stärka beredskapen, motståndskraften, allmänhetens medvetenhet och förmågan till lämplig hantering när det gäller säkerhetshot. |
| --- | --- |

d)

Förvärva relevant utrustning och inrätta eller uppgradera specialiserade utbildningsfaciliteter och annan central säkerhetsrelevant infrastruktur för att stärka beredskapen, motståndskraften, allmänhetens medvetenhet och förmågan till lämplig hantering när det gäller säkerhetshot.

| e) | Skydda kritisk infrastruktur mot säkerhetsrelaterade incidenter genom att upptäcka, bedöma och avhjälpa sårbarheter. |
| --- | --- |

e)

Skydda kritisk infrastruktur mot säkerhetsrelaterade incidenter genom att upptäcka, bedöma och avhjälpa sårbarheter.

---

BILAGA III

STÖDETS TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Inom ramen för dess mål får fonden bland annat stödja följande typer av åtgärder:

| a) | Inrättande, anpassning och underhåll av IKT-system som bidrar till att målen för denna förordning uppnås, utbildning i användningen av sådana system samt testning och förbättring av interoperabilitetskomponenter och datakvaliteten i sådana system. |
| --- | --- |

a)

Inrättande, anpassning och underhåll av IKT-system som bidrar till att målen för denna förordning uppnås, utbildning i användningen av sådana system samt testning och förbättring av interoperabilitetskomponenter och datakvaliteten i sådana system.

| b) | Övervakning av genomförandet av unionsrätten och unionens politiska mål på området för de säkerhetsrelevanta informationssystemen i medlemsstaterna, särskilt dataskydd, integritet och datasäkerhet. |
| --- | --- |

b)

Övervakning av genomförandet av unionsrätten och unionens politiska mål på området för de säkerhetsrelevanta informationssystemen i medlemsstaterna, särskilt dataskydd, integritet och datasäkerhet.

| c) | Operativa åtgärder inom ramen för EU:s policycykel/Empact. |
| --- | --- |

c)

Operativa åtgärder inom ramen för EU:s policycykel/Empact.

| d) | Åtgärder till stöd för en effektiv och samordnad krisrespons och sammankoppling av befintlig sektorspecifik kapacitet, kompetenscentrum och situationsmedvetenhetscentrum, bland annat på områdena för hälsa, civilskydd, terrorism och it-brottslighet. |
| --- | --- |

d)

Åtgärder till stöd för en effektiv och samordnad krisrespons och sammankoppling av befintlig sektorspecifik kapacitet, kompetenscentrum och situationsmedvetenhetscentrum, bland annat på områdena för hälsa, civilskydd, terrorism och it-brottslighet.

| e) | Åtgärder för utveckling av innovativa metoder eller införande av ny teknik som har förutsättningar att kunna överföras till andra medlemsstater, särskilt projekt som syftar till att testa och validera resultatet av unionsfinansierade säkerhetsforskningsprojekt. |
| --- | --- |

e)

Åtgärder för utveckling av innovativa metoder eller införande av ny teknik som har förutsättningar att kunna överföras till andra medlemsstater, särskilt projekt som syftar till att testa och validera resultatet av unionsfinansierade säkerhetsforskningsprojekt.

| f) | Åtgärder för att förbättra motståndskraften när det gäller framväxande hot, inbegripet olaglig handel på nätet, hybridhot, missbruk av obemannade luftfartygssystem samt kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära hot. |
| --- | --- |

f)

Åtgärder för att förbättra motståndskraften när det gäller framväxande hot, inbegripet olaglig handel på nätet, hybridhot, missbruk av obemannade luftfartygssystem samt kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära hot.

| g) | Tillhandahållande av stöd till tematiska eller gränsöverskridande nätverk av specialiserade nationella enheter och nationella kontaktpunkter för att förbättra det ömsesidiga förtroendet, utbytet och spridningen av know-how, information, erfarenhet och bästa praxis samt sammanslagningen av resurser och sakkunskap i gemensamma spetskompetenscentrum. |
| --- | --- |

g)

Tillhandahållande av stöd till tematiska eller gränsöverskridande nätverk av specialiserade nationella enheter och nationella kontaktpunkter för att förbättra det ömsesidiga förtroendet, utbytet och spridningen av know-how, information, erfarenhet och bästa praxis samt sammanslagningen av resurser och sakkunskap i gemensamma spetskompetenscentrum.

| h) | Utbildning och fortbildning av personal och experter vid berörda brottsbekämpande och rättsliga myndigheter och administrativa byråer, med beaktande av operativa behov och riskanalyser, i samarbete med Cepol och, i tillämpliga fall, det europeiska nätverket för rättslig utbildning, inbegripet utbildning och fortbildning om förebyggande strategier med särskild tonvikt på grundläggande rättigheter och icke-diskriminering. |
| --- | --- |

h)

Utbildning och fortbildning av personal och experter vid berörda brottsbekämpande och rättsliga myndigheter och administrativa byråer, med beaktande av operativa behov och riskanalyser, i samarbete med Cepol och, i tillämpliga fall, det europeiska nätverket för rättslig utbildning, inbegripet utbildning och fortbildning om förebyggande strategier med särskild tonvikt på grundläggande rättigheter och icke-diskriminering.

| i) | Samarbete med den privata sektorn, till exempel för att bekämpa it-brottslighet, för att skapa förtroende och förbättra samordningen, beredskapsplaneringen samt utbytet och spridningen av information och bästa praxis mellan offentliga och privata aktörer, bland annat när det gäller skydd av offentliga platser och kritisk infrastruktur. |
| --- | --- |

i)

Samarbete med den privata sektorn, till exempel för att bekämpa it-brottslighet, för att skapa förtroende och förbättra samordningen, beredskapsplaneringen samt utbytet och spridningen av information och bästa praxis mellan offentliga och privata aktörer, bland annat när det gäller skydd av offentliga platser och kritisk infrastruktur.

| j) | Åtgärder som ger lokalsamhällen möjlighet att utarbeta lokala lösningar och förebyggande strategier samt medvetandehöjande åtgärder och kommunikationsåtgärder bland berörda parter och allmänheten om unionens säkerhetsstrategier. |
| --- | --- |

j)

Åtgärder som ger lokalsamhällen möjlighet att utarbeta lokala lösningar och förebyggande strategier samt medvetandehöjande åtgärder och kommunikationsåtgärder bland berörda parter och allmänheten om unionens säkerhetsstrategier.

| k) | Finansiering av utrustning, transportmedel, kommunikationssystem och säkerhetsrelaterade faciliteter. |
| --- | --- |

k)

Finansiering av utrustning, transportmedel, kommunikationssystem och säkerhetsrelaterade faciliteter.

| l) | Finansiering av kostnader för personal som deltar i de åtgärder som stöds genom fonden eller åtgärder som kräver deltagande av personal av tekniska eller säkerhetsrelaterade skäl. |
| --- | --- |

l)

Finansiering av kostnader för personal som deltar i de åtgärder som stöds genom fonden eller åtgärder som kräver deltagande av personal av tekniska eller säkerhetsrelaterade skäl.

---

BILAGA IV

ÅTGÄRDER SOM AVSES I ARTIKLARNA 12.3 OCH 13.10

1.

Projekt som syftar till att förebygga och bekämpa radikalisering.

2.

Projekt som syftar till att förbättra interoperabiliteten i EU:s informationssystem och nationella IKT-system, i den mån de föreskrivs i unionsrätten eller medlemsstaternas rätt.

3.

Projekt som syftar till att bekämpa de viktigaste hoten från grov och organiserad brottslighet, inom ramen för operativa åtgärder inom ramen för EU:s policycykel/Empact.

4.

Projekt som syftar till att förebygga och bekämpa it-brottslighet, särskilt sexuell exploatering av barn på nätet, samt brott där internet är den främsta plattformen för insamling av bevismaterial.

5.

Projekt som syftar till att förbättra säkerheten och motståndskraften i kritisk infrastruktur.

---

BILAGA V

CENTRALA PRESTATIONSINDIKATORER SOM AVSES I ARTIKEL 27.1

Specifikt mål som anges i artikel 3.2 a

| 1. | Antalet IKT-system som gjorts interoperabla i medlemsstaterna/med säkerhetsrelevanta EU-omfattande och decentraliserade informationssystem/med internationella databaser |
| --- | --- |

1.

| 2. | Antalet administrativa enheter som infört nya, eller anpassat befintliga, mekanismer för informationsutbyte/förfaranden/verktyg/riktlinjer för informationsutbyte med andra medlemsstater/unionsorgan eller -byråer/tredjeländer/internationella organisationer |
| --- | --- |

2.

| 3. | Antalet deltagare som anser att utbildningsverksamheten är användbar i deras arbete |
| --- | --- |

3.

| 4. | Antalet deltagare som tre månader efter utbildningsverksamheten rapporterat att de utnyttjar de färdigheter och kompetenser som de förvärvat under den utbildningsverksamheten |
| --- | --- |

4.

Specifikt mål som anges i artikel 3.2 b

| 5. | Det uppskattade värdet av tillgångar som frysts inom ramen för gränsöverskridande insatser |
| --- | --- |

5.

| 6. | Mängden olaglig narkotika som beslagtagits inom ramen för gränsöverskridande insatser, enligt produkttyp (1) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Mängden vapen som beslagtagits inom ramen för gränsöverskridande insatser, enligt typ av vapen (2) |
| --- | --- |

7.

| 8. | Antalet administrativa enheter som utvecklat/anpassat befintliga mekanismer/förfaranden/verktyg/riktlinjer för samarbete med andra medlemsstater/unionsorgan eller -byråer/tredjeländer/internationella organisationer |
| --- | --- |

8.

| 9. | Antalet anställda som deltar i gränsöverskridande insatser |
| --- | --- |

9.

| 10. | Antalet rekommendationer från Schengenutvärderingar som åtgärdats |
| --- | --- |

10.

Specifikt mål som anges i artikel 3.2 c

| 11. | Antalet initiativ för förebyggande av radikalisering som utarbetats/utökats |
| --- | --- |

11.

| 12. | Antalet initiativ för skydd av/stöd till vittnen och visselblåsare som utarbetats/utökats |
| --- | --- |

12.

| 13. | Antalet kritiska infrastrukturanläggningar/offentliga platser med nya/anpassade faciliteter för skydd mot säkerhetsrelaterade risker |
| --- | --- |

13.

| 14. | Antalet deltagare som anser att utbildningsverksamheten är användbar i deras arbete |
| --- | --- |

14.

| 15. | Antalet deltagare som tre månader efter utbildningsverksamheten rapporterat att de utnyttjar de färdigheter och kompetenser som de förvärvat under den utbildningsverksamheten |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Uppdelning per typ av droger (baserat på de kategorier som används i rapporter om olaglig narkotika: EU-rapport om narkotikamarknaden, Europeiska narkotikarapporten samt EMCDDA:s statistikbulletin):

| — | cannabis, |
| --- | --- |

—

cannabis,

| — | opioider, inbegripet heroin, |
| --- | --- |

—

opioider, inbegripet heroin,

| — | kokain, |
| --- | --- |

—

kokain,

| — | syntetisk narkotika, inbegripet stimulantia av amfetamintyp (inklusive amfetamin och metamfetamin) samt MDMA, |
| --- | --- |

—

syntetisk narkotika, inbegripet stimulantia av amfetamintyp (inklusive amfetamin och metamfetamin) samt MDMA,

| — | nya psykoaktiva substanser, |
| --- | --- |

—

nya psykoaktiva substanser,

| — | annan olaglig narkotika. |
| --- | --- |

—

annan olaglig narkotika.

(2)  Uppdelning av typ av vapen (på grundval av gällande lagstiftning, dvs. rådets direktiv 91/477/EEG av den 18 juni 1991 om kontroll av förvärv och innehav av vapen. De föreslagna kategorierna är förenklade jämfört med dem som nämns i bilaga I till direktiv 91/477/EEG, och i överensstämmelse med dem inom Schengens informationssystem som används av nationella myndigheter):

| — | krigsvapen: automatiska skjutvapen och tunga skjutvapen (pansarvärn, raketkastare, granatkastare, osv), |
| --- | --- |

—

krigsvapen: automatiska skjutvapen och tunga skjutvapen (pansarvärn, raketkastare, granatkastare, osv),

| — | andra korta skjutvapen: revolvrar och pistoler (inbegripet salutvapen och akustiska vapen), |
| --- | --- |

—

andra korta skjutvapen: revolvrar och pistoler (inbegripet salutvapen och akustiska vapen),

| — | andra långa skjutvapen: kulgevär och hagelgevär (inbegripet salutvapen och akustiska vapen). |
| --- | --- |

—

andra långa skjutvapen: kulgevär och hagelgevär (inbegripet salutvapen och akustiska vapen).

---

BILAGA VI

INTERVENTIONSTYPER

TABELL 1: KODER FÖR INTERVENTIONSOMRÅDE

| 001. | TER-Insatser mot finansiering av terrorism |
| --- | --- |
| 002. | TER-Förebyggande och motverkande av radikalisering |
| 003. | TER-Skydd och motståndskraft i fråga om offentliga platser och andra mjuka mål |
| 004. | TER-Skydd och motståndskraft i fråga om kritisk infrastruktur |
| 005. | TER-Kemiskt biologiskt radioaktivt nukleärt |
| 006. | TER-Sprängämnen |
| 007. | TER-Krishantering |
| 008. | TER-Övrigt |
| 009. | OC-Korruption |
| 010. | OC-Ekonomisk och finansiell brottslighet |
| 011. | OC-Penningtvätt |
| 012. | OC-Narkotika |
| 013. | OC-Smuggling av skjutvapen |
| 014. | OC-Olaglig handel med kulturföremål |
| 015. | OC-Människohandel |
| 016. | OC-Smuggling av migranter |
| 017. | OC-Miljöbrott |
| 018. | OC-Organiserade egendomsbrott |
| 019. | OC-Övrigt |
| 020. | CC-It-brottslighet – Övrigt |
| 021. | CC-It-brottslighet – Förebyggande |
| 022. | CC-It-brottslighet – Underlättande av utredningar |
| 023. | CC-It-brottslighet – Stöd till offer |
| 024. | CC-Sexuell exploatering av barn – Förebyggande |
| 025. | CC-Sexuell exploatering av barn – Underlättande av utredningar |
| 026. | CC-Sexuell exploatering av barn – Stöd till offer |
| 027. | CC-Sexuell exploatering av barn, inbegripet spridning av bilder av sexuella övergrepp på barn och barnpornografi |
| 028. | CC-Övrigt |
| 029. | GEN-Informationsutbyte |
| 030. | GEN-Polisiärt samarbete eller samarbete mellan myndigheter (tull, gränsbevakning, underrättelsetjänster) |
| 031. | GEN-Forensiskt arbete |
| 032. | GEN-Stöd till offer |
| 033. | GEN-Driftsstöd |
| 034. | TA-Tekniskt bistånd – information och kommunikation |
| 035. | TA-Tekniskt bistånd – förberedelse, genomförande, övervakning och kontroll |
| 036. | TA-Tekniskt bistånd – utvärdering och studier, datainsamling |
| 037. | TA-Tekniskt bistånd – kapacitetsuppbyggnad |

001.

TER-Insatser mot finansiering av terrorism

002.

TER-Förebyggande och motverkande av radikalisering

003.

TER-Skydd och motståndskraft i fråga om offentliga platser och andra mjuka mål

004.

TER-Skydd och motståndskraft i fråga om kritisk infrastruktur

005.

TER-Kemiskt biologiskt radioaktivt nukleärt

006.

TER-Sprängämnen

007.

TER-Krishantering

008.

TER-Övrigt

009.

OC-Korruption

010.

OC-Ekonomisk och finansiell brottslighet

011.

OC-Penningtvätt

012.

OC-Narkotika

013.

OC-Smuggling av skjutvapen

014.

OC-Olaglig handel med kulturföremål

015.

OC-Människohandel

016.

OC-Smuggling av migranter

017.

OC-Miljöbrott

018.

OC-Organiserade egendomsbrott

019.

OC-Övrigt

020.

CC-It-brottslighet – Övrigt

021.

CC-It-brottslighet – Förebyggande

022.

CC-It-brottslighet – Underlättande av utredningar

023.

CC-It-brottslighet – Stöd till offer

024.

CC-Sexuell exploatering av barn – Förebyggande

025.

CC-Sexuell exploatering av barn – Underlättande av utredningar

026.

CC-Sexuell exploatering av barn – Stöd till offer

027.

CC-Sexuell exploatering av barn, inbegripet spridning av bilder av sexuella övergrepp på barn och barnpornografi

028.

CC-Övrigt

029.

GEN-Informationsutbyte

030.

GEN-Polisiärt samarbete eller samarbete mellan myndigheter (tull, gränsbevakning, underrättelsetjänster)

031.

GEN-Forensiskt arbete

032.

GEN-Stöd till offer

033.

GEN-Driftsstöd

034.

TA-Tekniskt bistånd – information och kommunikation

035.

TA-Tekniskt bistånd – förberedelse, genomförande, övervakning och kontroll

036.

TA-Tekniskt bistånd – utvärdering och studier, datainsamling

037.

TA-Tekniskt bistånd – kapacitetsuppbyggnad

TABELL 2: KODER FÖR ÅTGÄRDSTYP

| 001. | IKT-system, interoperabilitet, datakvalitet (utom utrustning) |
| --- | --- |
| 002. | Nätverk, spetskompetenscentrum, samarbetsstrukturer, gemensamma åtgärder och insatser |
| 003. | Gemensamma utredningsgrupper eller andra gemensamma insatser |
| 004. | Utstationering eller utplacering av experter |
| 005. | Fortbildning |
| 006. | Utbyte av bästa praxis, arbetsseminarier, konferenser, evenemang, informationskampanjer och kommunikationsåtgärder |
| 007. | Studier, pilotprojekt, riskbedömningar |
| 008. | Utrustning |
| 009. | Transportmedel |
| 010. | Byggnader och faciliteter |
| 011. | Spridning eller annan uppföljning av forskningsprojekt |

001.

IKT-system, interoperabilitet, datakvalitet (utom utrustning)

002.

Nätverk, spetskompetenscentrum, samarbetsstrukturer, gemensamma åtgärder och insatser

003.

Gemensamma utredningsgrupper eller andra gemensamma insatser

004.

Utstationering eller utplacering av experter

005.

Fortbildning

006.

Utbyte av bästa praxis, arbetsseminarier, konferenser, evenemang, informationskampanjer och kommunikationsåtgärder

007.

Studier, pilotprojekt, riskbedömningar

008.

Utrustning

009.

Transportmedel

010.

Byggnader och faciliteter

011.

Spridning eller annan uppföljning av forskningsprojekt

TABELL 3: KODER FÖR GENOMFÖRANDE

| 001. | Åtgärder som omfattas av artikel 12.1 |
| --- | --- |
| 002. | Särskilda åtgärder |
| 003. | Åtgärder som förtecknas i bilaga IV |
| 004. | Driftsstöd |
| 005. | Bistånd i nödsituationer som avses i artikel 25 |

001.

Åtgärder som omfattas av artikel 12.1

002.

Särskilda åtgärder

003.

Åtgärder som förtecknas i bilaga IV

004.

Driftsstöd

005.

Bistånd i nödsituationer som avses i artikel 25

TABELL 4: KODER FÖR SÄRSKILDA TEMAN

| 001. | Samarbete med tredjeländer |
| --- | --- |
| 002. | Åtgärder i eller i förhållande till tredjeländer |
| 003. | Genomförande av rekommendationer från Schengenutvärderingar på området för polissamarbete |
| 004. | Inget av det ovanstående |

001.

Samarbete med tredjeländer

002.

Åtgärder i eller i förhållande till tredjeländer

003.

Genomförande av rekommendationer från Schengenutvärderingar på området för polissamarbete

004.

Inget av det ovanstående

---

BILAGA VII

UTGIFTER SOM BERÄTTIGAR TILL DRIFTSSTÖD

1.

| a) | Underhåll av och användarstöd för säkerhetsrelevanta EU-omfattande och i tillämpliga fall nationella IKT-system som bidrar till uppfyllelsen av målen i denna förordning. |
| --- | --- |

a)

Underhåll av och användarstöd för säkerhetsrelevanta EU-omfattande och i tillämpliga fall nationella IKT-system som bidrar till uppfyllelsen av målen i denna förordning.

| b) | Personalkostnader som bidrar till att målen i denna förordning uppnås. |
| --- | --- |

b)

Personalkostnader som bidrar till att målen i denna förordning uppnås.

2.

| a) | Underhåll av teknisk utrustning eller transportmedel som används för åtgärder på området förebyggande, upptäckt och utredning av grov och organiserad brottslighet med en gränsöverskridande dimension. |
| --- | --- |

a)

Underhåll av teknisk utrustning eller transportmedel som används för åtgärder på området förebyggande, upptäckt och utredning av grov och organiserad brottslighet med en gränsöverskridande dimension.

| b) | Personalkostnader som bidrar till att målen i denna förordning uppnås. |
| --- | --- |

b)

Personalkostnader som bidrar till att målen i denna förordning uppnås.

3.

| a) | Underhåll av teknisk utrustning eller transportmedel som används för åtgärder på området förebyggande, upptäckt och utredning av grov och organiserad brottslighet med en gränsöverskridande dimension. |
| --- | --- |

a)

Underhåll av teknisk utrustning eller transportmedel som används för åtgärder på området förebyggande, upptäckt och utredning av grov och organiserad brottslighet med en gränsöverskridande dimension.

| b) | Personalkostnader som bidrar till att målen i denna förordning uppnås. |
| --- | --- |

b)

Personalkostnader som bidrar till att målen i denna förordning uppnås.

4.

Utgifter för åtgärder som inte är stödberättigande enligt artikel 5.5 ska inte omfattas.

---

BILAGA VIII

OUTPUT- OCH RESULTATINDIKATORER SOM AVSES I ARTIKEL 27.3

Specifikt mål som anges i artikel 3.2 a

Outputindikatorer

| 1. | Antalet deltagare i utbildningsverksamheter |
| --- | --- |

1.

| 2. | Antalet expertmöten/arbetsseminarier/studiebesök |
| --- | --- |

2.

| 3. | Antalet IKT-system som inrättats/anpassats/underhållits |
| --- | --- |

3.

| 4. | Antalet inköpta utrustningsartiklar |
| --- | --- |

4.

Resultatindikatorer

| 5. | Antalet IKT-system som gjorts interoperabla i medlemsstaterna/med säkerhetsrelevanta EU-omfattande och decentraliserade informationssystem/med internationella databaser |
| --- | --- |

5.

| 6. | Antalet administrativa enheter som infört nya, eller anpassat befintliga, mekanismer för informationsutbyte/förfaranden/verktyg/riktlinjer för informationsutbyte med andra medlemsstater/unionsorgan eller -byråer/tredjeländer/internationella organisationer |
| --- | --- |

6.

| 7. | Antalet deltagare som anser att utbildningen är användbar i deras arbete |
| --- | --- |

7.

| 8. | Antalet deltagare som tre månader efter utbildningsverksamheten rapporterat att de utnyttjar de färdigheter och kompetenser som de förvärvat under den utbildningsverksamheten |
| --- | --- |

8.

Specifikt mål som anges i artikel 3.2 b

Outputindikatorer

| 1. | Antalet gränsöverskridande insatser, med separat angivande av följande:






  1.1 | Antalet gemensamma utredningsgrupper |
| --- | --- | --- |

1.

1.1

Antalet gemensamma utredningsgrupper

| 1.2 | Antalet operativa åtgärder inom ramen för EU:s policycykel/Empact |
| --- | --- |

1.2

Antalet operativa åtgärder inom ramen för EU:s policycykel/Empact

| 2. | Antalet expertmöten/arbetsseminarier/studiebesök/gemensamma övningar |
| --- | --- |

2.

| 3. | Antalet inköpta utrustningsartiklar |
| --- | --- |

3.

| 4. | Antalet inköpta transportmedel för gränsöverskridande insatser |
| --- | --- |

4.

Resultatindikatorer

| 5. | Det uppskattade värdet av tillgångar som frysts inom ramen för gränsöverskridande insatser |
| --- | --- |

5.

| 6. | Mängden olaglig narkotika som beslagtagits inom ramen för gränsöverskridande insatser, enligt produkttyp (1) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Mängden vapen som beslagtagits inom ramen för gränsöverskridande insatser, enligt typ av vapen (2) |
| --- | --- |

7.

| 8. | Antalet administrativa enheter som utvecklat/anpassat befintliga mekanismer/förfaranden/verktyg/riktlinjer för samarbete med andra medlemsstater/unionsorgan eller -byråer/tredjeländer/internationella organisationer |
| --- | --- |

8.

| 9. | Antalet anställda som deltar i gränsöverskridande insatser |
| --- | --- |

9.

| 10. | Antalet rekommendationer från Schengenutvärderingar som åtgärdats |
| --- | --- |

10.

Specifikt mål som anges i artikel 3.2 c

Outputindikatorer

| 1. | Antalet deltagare i utbildningsverksamheter |
| --- | --- |

1.

| 2. | Antalet utbytesprogram/arbetsseminarier/studiebesök |
| --- | --- |

2.

| 3. | Antalet inköpta utrustningsartiklar |
| --- | --- |

3.

| 4. | Antalet inköpta transportmedel |
| --- | --- |

4.

| 5. | Antalet infrastrukturobjekt/säkerhetsrelevanta faciliteter/verktyg/mekanismer som konstruerats/köpts in/uppgraderats |
| --- | --- |

5.

| 6. | Antalet projekt för att förebygga brott |
| --- | --- |

6.

| 7. | Antalet projekt för att stödja brottsoffer |
| --- | --- |

7.

| 8. | Antalet brottsoffer som fått stöd |
| --- | --- |

8.

Resultatindikatorer

| 9. | Antalet initiativ för förebyggande av radikalisering som utarbetats/utökats |
| --- | --- |

9.

| 10. | Antalet initiativ för skydd av/stöd till vittnen och visselblåsare som utarbetats/utökats |
| --- | --- |

10.

| 11. | Antalet kritiska infrastrukturanläggningar/offentliga platser med nya/anpassade faciliteter för skydd mot säkerhetsrelaterade risker |
| --- | --- |

11.

| 12. | Antalet deltagare som anser att utbildningsverksamheten är användbar i deras arbete |
| --- | --- |

12.

| 13. | Antalet deltagare som tre månader efter utbildningsverksamheten rapporterat att de utnyttjar de färdigheter och kompetenser som de förvärvat under den utbildningsverksamheten |
| --- | --- |

13.

---

(1)  Uppdelning per typ av droger (baserat på de kategorier som används i rapporter om olaglig narkotika: EU-rapport om narkotikamarknaden, Europeiska narkotikarapporten samt EMCDDA:s statistikbulletin):

| — | cannabis, |
| --- | --- |

—

cannabis,

| — | opioider, inbegripet heroin, |
| --- | --- |

—

opioider, inbegripet heroin,

| — | kokain, |
| --- | --- |

—

kokain,

| — | syntetisk narkotika, inbegripet stimulantia av amfetamintyp (inklusive amfetamin och metamfetamin) samt MDMA, |
| --- | --- |

—

syntetisk narkotika, inbegripet stimulantia av amfetamintyp (inklusive amfetamin och metamfetamin) samt MDMA,

| — | nya psykoaktiva substanser, |
| --- | --- |

—

nya psykoaktiva substanser,

| — | annan olaglig narkotika. |
| --- | --- |

—

annan olaglig narkotika.

(2)  Uppdelning per typ av vapen (på grundval av gällande lagstiftning, dvs. rådets direktiv 91/477/EEG av den 18 juni 1991 om kontroll av förvärv och innehav av vapen. De föreslagna kategorierna är förenklade jämfört med dem som nämns i bilaga I till direktiv 91/477/EEG, och i överensstämmelse med dem inom Schengens informationssystem som används av nationella myndigheter):

| — | krigsvapen: automatiska skjutvapen och tunga skjutvapen (pansarvärn, raketkastare, granatkastare, osv), |
| --- | --- |

—

krigsvapen: automatiska skjutvapen och tunga skjutvapen (pansarvärn, raketkastare, granatkastare, osv),

| — | andra korta skjutvapen: revolvrar och pistoler (inbegripet salutvapen och akustiska vapen), |
| --- | --- |

—

andra korta skjutvapen: revolvrar och pistoler (inbegripet salutvapen och akustiska vapen),

| — | andra långa skjutvapen: kulgevär och hagelgevär (inbegripet salutvapen och akustiska vapen). |
| --- | --- |

—

andra långa skjutvapen: kulgevär och hagelgevär (inbegripet salutvapen och akustiska vapen).

---