# Az Európai Unió L 226/2021

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 226 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 64. évfolyam2021. június 25. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 226

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

64. évfolyam2021. június 25.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | Az Európai Parlament (EU) 2021/1032 határozata (2021. április 27.) az állatoknak az Unión belül és kívül történő szállítása közbeni védelme tekintetében az uniós jog állítólagos megsértésének és az annak alkalmazása során állítólagosan elkövetett hivatali visszásságoknak a kivizsgálásával foglalkozó vizsgálóbizottság hivatali idejének további meghosszabbításáról | 1 |
| | * | Az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottság 1/2020. számú határozata (2020. november 5.) a közös üzemeltetési eljárásokról [2021/1033] | 2 |
| | * | Az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottság 2/2020. számú határozata (2020. november 5.) a megállapodás I. és II. mellékletének módosításáról, valamint kapcsolástechnikai szabványok (Linking Technical Standards – LTS) elfogadásáról [2021/1034] | 16 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/1035 végrehajtási határozata (2021. június 23.) a 2013/648/EU és a 2013/650/EU végrehajtási határozatnak a géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalára vonatkozó engedély jogosultja és uniós képviselője tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2021) 4317. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 31 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/1036 végrehajtási határozata (2021. június 22.) az (EU) 2018/1113 végrehajtási határozatnak a géntechnológiával módosított H7-1 cukorrépából előállított termékek forgalomba hozatalára vonatkozó engedély jogosultja és annak uniós képviselője tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2021) 4325. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 34 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/1037 végrehajtási határozata (2021. június 16.) a Tiltsák be a fosszilis tüzelőanyagokkal kapcsolatos reklámokat és szponzori tevékenységeket! elnevezésű európai polgári kezdeményezés nyilvántartásba vétele iránti kérelemről az (EU) 2019/788 európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében | 36 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/1038 határozata (2021. június 23.) a 2008/477/EK határozat értelmében a Holland Királyság számára a 2500-2690 MHz-es frekvenciasávra alkalmazandó vonatkozó műszaki feltételek naprakésszé tétele tekintetében átmeneti időszak engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2021) 4433. számú dokumentummal történt) | 38 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

HATÁROZATOK

*

Az Európai Parlament (EU) 2021/1032 határozata (2021. április 27.) az állatoknak az Unión belül és kívül történő szállítása közbeni védelme tekintetében az uniós jog állítólagos megsértésének és az annak alkalmazása során állítólagosan elkövetett hivatali visszásságoknak a kivizsgálásával foglalkozó vizsgálóbizottság hivatali idejének további meghosszabbításáról

1

*

Az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottság 1/2020. számú határozata (2020. november 5.) a közös üzemeltetési eljárásokról [2021/1033]

2

*

Az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottság 2/2020. számú határozata (2020. november 5.) a megállapodás I. és II. mellékletének módosításáról, valamint kapcsolástechnikai szabványok (Linking Technical Standards – LTS) elfogadásáról [2021/1034]

16

*

A Bizottság (EU) 2021/1035 végrehajtási határozata (2021. június 23.) a 2013/648/EU és a 2013/650/EU végrehajtási határozatnak a géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalára vonatkozó engedély jogosultja és uniós képviselője tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2021) 4317. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2021) 4317. számú dokumentummal történt)

1

31

*

A Bizottság (EU) 2021/1036 végrehajtási határozata (2021. június 22.) az (EU) 2018/1113 végrehajtási határozatnak a géntechnológiával módosított H7-1 cukorrépából előállított termékek forgalomba hozatalára vonatkozó engedély jogosultja és annak uniós képviselője tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2021) 4325. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2021) 4325. számú dokumentummal történt)

1

34

*

A Bizottság (EU) 2021/1037 végrehajtási határozata (2021. június 16.) a Tiltsák be a fosszilis tüzelőanyagokkal kapcsolatos reklámokat és szponzori tevékenységeket! elnevezésű európai polgári kezdeményezés nyilvántartásba vétele iránti kérelemről az (EU) 2019/788 európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében

36

*

A Bizottság (EU) 2021/1038 határozata (2021. június 23.) a 2008/477/EK határozat értelmében a Holland Királyság számára a 2500-2690 MHz-es frekvenciasávra alkalmazandó vonatkozó műszaki feltételek naprakésszé tétele tekintetében átmeneti időszak engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2021) 4433. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2021) 4433. számú dokumentummal történt)

38

| | | III   Egyéb jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG |
| | * | Az EGT Vegyes Bizottság 130/2021 határozata (2021. március 15.) az EGT-megállapodáshoz csatolt, az áruforgalommal kapcsolatos ellenőrzések és alaki követelmények egyszerűsítéséről szóló 10. jegyzőkönyv módosításáról [2021/1039] | 41 |

III   Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

*

Az EGT Vegyes Bizottság 130/2021 határozata (2021. március 15.) az EGT-megállapodáshoz csatolt, az áruforgalommal kapcsolatos ellenőrzések és alaki követelmények egyszerűsítéséről szóló 10. jegyzőkönyv módosításáról [2021/1039]

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

HATÁROZATOK

| 2021.6.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 226/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 226/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2021/1032 HATÁROZATA

(2021. április 27.)

az állatoknak az Unión belül és kívül történő szállítása közbeni védelme tekintetében az uniós jog állítólagos megsértésének és az annak alkalmazása során állítólagosan elkövetett hivatali visszásságoknak a kivizsgálásával foglalkozó vizsgálóbizottság hivatali idejének további meghosszabbításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT,

| — | tekintettel az Elnökök Értekezlete által előterjesztett javaslatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Elnökök Értekezlete által előterjesztett javaslatra,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 226. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 226. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament vizsgálati jogának gyakorlására vonatkozó részletes rendelkezésekről szóló, 1995. április 19-i 95/167/EK, Euratom, ESZAK európai parlamenti, tanácsi és bizottsági határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament vizsgálati jogának gyakorlására vonatkozó részletes rendelkezésekről szóló, 1995. április 19-i 95/167/EK, Euratom, ESZAK európai parlamenti, tanácsi és bizottsági határozatra (1),

| — | tekintettel az állatoknak az Unión belül és kívül történő szállítása közbeni védelme tekintetében az uniós jog állítólagos megsértésének és az annak alkalmazása során állítólagosan elkövetett hivatali visszásságoknak a kivizsgálásával foglalkozó vizsgálóbizottság felállításáról, feladatairól, összetételéről és mandátumának időtartamáról szóló, 2020. június 19-i (EU) 2020/1089 határozatára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az állatoknak az Unión belül és kívül történő szállítása közbeni védelme tekintetében az uniós jog állítólagos megsértésének és az annak alkalmazása során állítólagosan elkövetett hivatali visszásságoknak a kivizsgálásával foglalkozó vizsgálóbizottság felállításáról, feladatairól, összetételéről és mandátumának időtartamáról szóló, 2020. június 19-i (EU) 2020/1089 határozatára (2),

| — | tekintettel az állatoknak az Unión belül és kívül történő szállítása közbeni védelme tekintetében az uniós jog állítólagos megsértésének és az annak alkalmazása során állítólagosan elkövetett hivatali visszásságoknak a kivizsgálásával foglalkozó vizsgálóbizottság hivatali idejének meghosszabbításáról szóló, 2021. január 20-i (EU) 2021/429 határozatára (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az állatoknak az Unión belül és kívül történő szállítása közbeni védelme tekintetében az uniós jog állítólagos megsértésének és az annak alkalmazása során állítólagosan elkövetett hivatali visszásságoknak a kivizsgálásával foglalkozó vizsgálóbizottság hivatali idejének meghosszabbításáról szóló, 2021. január 20-i (EU) 2021/429 határozatára (3),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 208. cikkének (11) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 208. cikkének (11) bekezdésére,

| A. | mivel a vizsgálóbizottság hivatali idejének második meghosszabbítását kérte annak érdekében, hogy teljes mértékben és megfelelően eleget tudjon tenni megbízatásának; |
| --- | --- |

A.

mivel a vizsgálóbizottság hivatali idejének második meghosszabbítását kérte annak érdekében, hogy teljes mértékben és megfelelően eleget tudjon tenni megbízatásának;

| 1. | úgy határoz, hogy a vizsgálóbizottság hivatali idejét további három hónappal meghosszabbítja. |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy a vizsgálóbizottság hivatali idejét további három hónappal meghosszabbítja.

az Európai Parlament részéről

az elnök

D. M. SASSOLI

---

(1)  
  HL L 113., 1995.5.19., 1. o.

1

(2)  
  HL L 239. I, 2020.7.24., 1. o.

2

(3)  
  HL L 86., 2021.3.12., 1. o.

3

---

| 2021.6.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 226/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 226/2

---

AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG KÖZÖTTI, AZ UNIÓS ÉS A SVÁJCI KIBOCSÁTÁSKERESKEDELMI RENDSZER ÖSSZEKAPCSOLÁSÁRÓL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁSSAL LÉTREHOZOTT VEGYES BIZOTTSÁG 1/2020. SZÁMÚ HATÁROZATA

(2020. november 5.)

a közös üzemeltetési eljárásokról [2021/1033]

A VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodásra (1) (a továbbiakban: megállapodás) és különösen annak 3. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A vegyes bizottság 2019. december 5-i 2/2019. számú határozata (2) módosította a megállapodás I. és II. mellékletét, teljesítve ezáltal a megállapodásban az összekapcsolásra vonatkozóan meghatározott feltételeket. |
| --- | --- |

(1)

A vegyes bizottság 2019. december 5-i 2/2019. számú határozata (2) módosította a megállapodás I. és II. mellékletét, teljesítve ezáltal a megállapodásban az összekapcsolásra vonatkozóan meghatározott feltételeket.

| (2) | A vegyes bizottság 2/2019. számú határozatának elfogadását követően, a megállapodás 21. cikkének (3) bekezdése alapján a felek kicserélték a megerősítő vagy a jóváhagyó okirataikat, mivel a megállapodásban meghatározott összekapcsolás valamennyi feltételét teljesítettnek tekintik. |
| --- | --- |

(2)

A vegyes bizottság 2/2019. számú határozatának elfogadását követően, a megállapodás 21. cikkének (3) bekezdése alapján a felek kicserélték a megerősítő vagy a jóváhagyó okirataikat, mivel a megállapodásban meghatározott összekapcsolás valamennyi feltételét teljesítettnek tekintik.

| (3) | A megállapodás 21. cikkének (4) bekezdése értelmében a megállapodás 2020. január 1-jén hatályba lépett. |
| --- | --- |

(3)

A megállapodás 21. cikkének (4) bekezdése értelmében a megállapodás 2020. január 1-jén hatályba lépett.

| (4) | A megállapodás 3. cikkének (6) bekezdése értelmében a svájci jegyzékkezelőnek és az uniós központi tisztviselőnek a vonatkozó jogszabályok prioritásainak figyelembevételével meg kell határoznia az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék európai uniós ügyleti jegyzőkönyve (EUTL) és a svájci kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék svájci kiegészítő ügyleti jegyzőkönyve (SSTL) közötti kapcsolat működőképességéhez szükséges műszaki vagy egyéb kérdésekkel kapcsolatos közös üzemeltetési eljárásokat. A közös üzemeltetési eljárások a vegyes bizottság határozatával történő elfogadásukat követően lépnek hatályba. |
| --- | --- |

(4)

A megállapodás 3. cikkének (6) bekezdése értelmében a svájci jegyzékkezelőnek és az uniós központi tisztviselőnek a vonatkozó jogszabályok prioritásainak figyelembevételével meg kell határoznia az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék európai uniós ügyleti jegyzőkönyve (EUTL) és a svájci kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék svájci kiegészítő ügyleti jegyzőkönyve (SSTL) közötti kapcsolat működőképességéhez szükséges műszaki vagy egyéb kérdésekkel kapcsolatos közös üzemeltetési eljárásokat. A közös üzemeltetési eljárások a vegyes bizottság határozatával történő elfogadásukat követően lépnek hatályba.

| (5) | A megállapodás 13. cikkének (1) bekezdése szerint a vegyes bizottság technikai iránymutatásokat fogad el a megállapodás megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében, többek között az összekapcsolás működőképességéhez szükséges műszaki és egyéb kérdésekről, a vonatkozó jogszabályok prioritásainak figyelembevételével. A megállapodás 12. cikkének (5) bekezdése szerint felállított munkacsoport dolgozhat ki technikai iránymutatásokat. A munkacsoportban részt kell vennie legalább a svájci jegyzékkezelőnek és az uniós központi tisztviselőnek, és a munkacsoportnak segítenie kell a vegyes bizottságot a megállapodás 13. cikke szerinti feladatai elvégzése során. |
| --- | --- |

(5)

A megállapodás 13. cikkének (1) bekezdése szerint a vegyes bizottság technikai iránymutatásokat fogad el a megállapodás megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében, többek között az összekapcsolás működőképességéhez szükséges műszaki és egyéb kérdésekről, a vonatkozó jogszabályok prioritásainak figyelembevételével. A megállapodás 12. cikkének (5) bekezdése szerint felállított munkacsoport dolgozhat ki technikai iránymutatásokat. A munkacsoportban részt kell vennie legalább a svájci jegyzékkezelőnek és az uniós központi tisztviselőnek, és a munkacsoportnak segítenie kell a vegyes bizottságot a megállapodás 13. cikke szerinti feladatai elvégzése során.

| (6) | Tekintettel az iránymutatások műszaki jellegére, valamint arra, hogy azokat a folyamatban lévő fejlesztésekhez kell igazítani, a svájci jegyzékkezelő és az uniós központi tisztviselő által kidolgozott technikai iránymutatásokat tájékoztatás, illetve – adott esetben – jóváhagyás céljából be kell nyújtani a vegyes bizottságnak, |
| --- | --- |

(6)

Tekintettel az iránymutatások műszaki jellegére, valamint arra, hogy azokat a folyamatban lévő fejlesztésekhez kell igazítani, a svájci jegyzékkezelő és az uniós központi tisztviselő által kidolgozott technikai iránymutatásokat tájékoztatás, illetve – adott esetben – jóváhagyás céljából be kell nyújtani a vegyes bizottságnak,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az e határozat mellékletét képező közös üzemeltetési eljárások elfogadásra kerülnek.

2. cikk

A megállapodás 12. cikkének (5) bekezdése alapján egy munkacsoport jön létre. A munkacsoport segíti a vegyes bizottságot a megállapodás megfelelő végrehajtásának biztosításában, így többek között a közös üzemeltetési eljárások végrehajtására irányuló technikai iránymutatások kidolgozásában.

A munkacsoportban részt vesz legalább a svájci jegyzékkezelő és az uniós központi tisztviselő.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2020. november 5.

a vegyes bizottság részéről

titkár az Európai Unió részéről

Maja-Alexandra DITTEL

az elnök

Beatriz YORDI

titkár Svájc részéről

Caroline BAUMANN

---

(1)  
  HL L 322., 2017.12.7., 3. o.

1

(2)  Az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodás által létrehozott vegyes bizottság 2/2019. sz. határozata (2019. december 5.) az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodás I. és II. mellékletének módosításáról (HL L 314., 2020.9.29., 68. o.).

2

---

MELLÉKLET

Az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodás 3. cikkének (6) bekezdése szerinti közös üzemeltetési eljárások

Ideiglenes megoldásra vonatkozó eljárások

1.   Glosszárium

1-1. táblázat

Rövidítések és fogalommeghatározások

| Rövidítés / Kifejezés | Fogalommeghatározás |
| --- | --- |
| Tanúsító hatóság | Elektronikus tanúsítványokat kiállító szervezet |
| CH | Svájci Államszövetség |
| ETS | Kibocsátáskereskedelmi rendszer |
| EU | Európai Unió |
| IMT | Eseménykezelő csoport (Incident Management Team) |
| Információs eszköz | Valamely vállalat vagy szervezet számára értékes információ |
| IT | Információtechnológia |
| ITIL | Információtechnológiai infrastruktúra könyvtár (Information Technology Infrastructure Library) |
| ITSM | Informatikai szolgáltatások irányítása (IT Service Management) |
| LTS | Kapcsolástechnikai szabványok (Linking Technical Standards) |
| Kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék | Az ETS keretében kiadott kibocsátási egységek elszámolására szolgáló rendszer, amely nyomon követi az elektronikus számlákon tartott kibocsátási egységek tulajdonosait |
| RFC | Változtatási kérelem (Request For Change) |
| SIL | Érzékeny információk jegyzéke (Sensitive Information List) |
| SR | Szolgáltatáskérés (Service Request) |
| Wiki | Weboldal, amely lehetővé teszi a felhasználók számára információk és ismeretek megosztását tartalom közvetlenül webböngészőn keresztül történő hozzáadásával vagy átdolgozásával |

Rövidítés / Kifejezés

Fogalommeghatározás

Tanúsító hatóság

Elektronikus tanúsítványokat kiállító szervezet

CH

Svájci Államszövetség

ETS

Kibocsátáskereskedelmi rendszer

EU

Európai Unió

IMT

Eseménykezelő csoport (Incident Management Team)

Információs eszköz

Valamely vállalat vagy szervezet számára értékes információ

IT

Információtechnológia

ITIL

Információtechnológiai infrastruktúra könyvtár (Information Technology Infrastructure Library)

ITSM

Informatikai szolgáltatások irányítása (IT Service Management)

LTS

Kapcsolástechnikai szabványok (Linking Technical Standards)

Kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék

Az ETS keretében kiadott kibocsátási egységek elszámolására szolgáló rendszer, amely nyomon követi az elektronikus számlákon tartott kibocsátási egységek tulajdonosait

RFC

Változtatási kérelem (Request For Change)

SIL

Érzékeny információk jegyzéke (Sensitive Information List)

SR

Szolgáltatáskérés (Service Request)

Wiki

Weboldal, amely lehetővé teszi a felhasználók számára információk és ismeretek megosztását tartalom közvetlenül webböngészőn keresztül történő hozzáadásával vagy átdolgozásával

2.   Bevezetés

Az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti 2017. november 23-i, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) rendelkezik az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerben (a továbbiakban: EU ETS) vagy a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszerben (a továbbiakban: svájci ETS) felhasználható kibocsátási egységek kölcsönös elismeréséről. Az EU ETS és a svájci ETS összekapcsolásának működőképessé tétele érdekében létre kell hozni az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék európai uniós ügyleti jegyzőkönyve (EUTL) és a svájci kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék svájci kiegészítő ügyleti jegyzőkönyve (SSTL) közötti közvetlen kapcsolatot, amely lehetővé teszi a két ETS bármelyikében kiadott kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek egymás közötti átruházását (a megállapodás 3. cikkének (2) bekezdése). Az EU ETS és a svájci ETS összekapcsolásának működőképessé tétele érdekében átmeneti megoldást kell bevezetni 2020 májusáig vagy azt követően a lehető leghamarabb. A felek együttműködnek annak érdekében, hogy az ideiglenes megoldást a lehető leghamarabb kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek közötti állandó kapcsolatra cseréljék (a megállapodás II. melléklete).

A megállapodás 3. cikkének (6) bekezdése értelmében a svájci jegyzékkezelőnek és az uniós központi tisztviselőnek a vonatkozó jogszabályok prioritásainak figyelembevételével meg kell határoznia az összekapcsolás működőképességéhez szükséges műszaki vagy egyéb kérdésekkel kapcsolatos közös üzemeltetési eljárásokat. A jegyzékkezelő és a központi tisztviselő által kidolgozott közös üzemeltetési eljárások a vegyes bizottság határozatával történő elfogadásukat követően lépnek hatályba.

Az ebben a dokumentumban rögzítettek szerint a közös üzemeltetési eljárásokat a vegyes bizottság az 1/2020. számú határozatával fogadja el. E határozat értelmében a vegyes bizottság felkéri a svájci jegyzékkezelőt és az uniós központi tisztviselőt arra, hogy dolgozzanak ki további technikai iránymutatásokat az összekapcsolás működőképessé tétele érdekében, valamint azért, hogy biztosítsák azoknak a műszaki fejlődéshez, valamint a kapcsolat védelmére és biztonságára, illetve hatékony és eredményes működésére vonatkozó új követelményekhez való folyamatos hozzáigazítását.

2.1.   Alkalmazási kör

Ez a dokumentum a megállapodás feleinek közös álláspontját képviseli az EU ETS és a svájci ETS kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékei összekapcsolása eljárási alapjainak megteremtése tekintetében. Felvázolja az átfogó eljárási követelményeket az üzemeltetéssel összefüggésben, de szükség lesz további technikai iránymutatásokra is a kapcsolat működőképessé tétele érdekében.

A megfelelő működéshez a kapcsolat műszaki előírásokat igényel működőképességének megőrzése érdekében. A megállapodás 3. cikkének (7) bekezdése szerint ezeket a kérdéseket a Kapcsolástechnikai szabványok című dokumentum részletezi, amelyet külön kell elfogadni a vegyes bizottság határozatával.

A közös üzemeltetési eljárások célja az EU ETS és a svájci ETS kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékei közötti kapcsolat működésével összefüggő hatékony és eredményes IT szolgáltatások biztosítása, különösen a szolgáltatáskérések teljesítése, a szolgáltatási hibák orvoslása, a problémák megoldása, valamint a rendszeres üzemeltetési feladatoknak az informatikai szolgáltatások irányítására vonatkozó nemzetközi szabványokkal összhangban történő elvégzése tekintetében.

Az elfogadott ideiglenes megoldáshoz csak a következő közös üzemeltetési eljárásokra lesz szükség, amelyek e dokumentum részét képezik:

| — | Eseménykezelés |
| --- | --- |

—

Eseménykezelés

| — | Problémakezelés |
| --- | --- |

—

Problémakezelés

| — | Kérés teljesítése |
| --- | --- |

—

Kérés teljesítése

| — | Változáskezelés |
| --- | --- |

—

Változáskezelés

| — | Kiadáskezelés |
| --- | --- |

—

Kiadáskezelés

| — | Biztonsági események kezelése |
| --- | --- |

—

Biztonsági események kezelése

| — | Információbiztonsági irányítás |
| --- | --- |

—

Információbiztonsági irányítás

Tekintettel arra, hogy a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek közötti állandó kapcsolat létrehozására egy későbbi időpontban kerül sor, a közös üzemeltetési eljárásokat szükség szerint ki kell igazítani és ki kell egészíteni.

2.2.   Címzettek

E közös üzemeltetési eljárások célközönsége az uniós és a svájci kibocsátásiegység-forgalmi jegyzéket támogató csoportok.

3.   Megközelítés és előírások

A következő elv alkalmazandó minden közös üzemeltetési eljárás tekintetében:

| — | Az EU és a Svájci Államszövetség megállapodnak abban, hogy a közös üzemeltetési eljárásokat az ITIL (Information Technology Infrastructure Library, 3. változat) alapján határozzák meg. Az ebben a szabványban foglalt gyakorlatokat újból fel kell használni és hozzá kell igazítani az ideiglenes megoldáshoz kapcsolódó sajátos igényekhez. |
| --- | --- |

—

Az EU és a Svájci Államszövetség megállapodnak abban, hogy a közös üzemeltetési eljárásokat az ITIL (Information Technology Infrastructure Library, 3. változat) alapján határozzák meg. Az ebben a szabványban foglalt gyakorlatokat újból fel kell használni és hozzá kell igazítani az ideiglenes megoldáshoz kapcsolódó sajátos igényekhez.

| — | A közös üzemeltetési eljárások kezeléséhez szükséges kommunikáció és koordináció a két fél között a Svájci Államszövetség és az EU kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék ügyfélszolgálatán keresztül történik. A feladatok kiosztására mindig az egyik fél területén belül kerül sor. |
| --- | --- |

—

A közös üzemeltetési eljárások kezeléséhez szükséges kommunikáció és koordináció a két fél között a Svájci Államszövetség és az EU kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék ügyfélszolgálatán keresztül történik. A feladatok kiosztására mindig az egyik fél területén belül kerül sor.

| — | Amennyiben nézeteltérés adódik valamely közös üzemeltetési eljárás kezelésével kapcsolatban, azt mindkét ügyfélszolgálat részvételével elemezni és rendezni kell. Ha nem sikerül egyetértésre jutni, a közös megoldás keresését fel kell terjeszteni a következő szintre.







  Felterjesztési szintek | EU | Svájc |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. szint | Uniós ügyfélszolgálat | Svájci ügyfélszolgálat |
| 2. szint | Uniós üzemeltetésirányító | Svájci kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék alkalmazás irányítója |
| 3. szint | Vegyes bizottság (amely átruházhatja ezt a feladatot a megállapodás 12. cikkének (5) bekezdésére tekintettel) |
| 4. szint | Vegyes bizottság, a 3. szint átruházása esetén |

—

Amennyiben nézeteltérés adódik valamely közös üzemeltetési eljárás kezelésével kapcsolatban, azt mindkét ügyfélszolgálat részvételével elemezni és rendezni kell. Ha nem sikerül egyetértésre jutni, a közös megoldás keresését fel kell terjeszteni a következő szintre.

Felterjesztési szintek

EU

Svájc

1. szint

Uniós ügyfélszolgálat

Svájci ügyfélszolgálat

2. szint

Uniós üzemeltetésirányító

Svájci kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék alkalmazás irányítója

3. szint

Vegyes bizottság (amely átruházhatja ezt a feladatot a megállapodás 12. cikkének (5) bekezdésére tekintettel)

4. szint

Vegyes bizottság, a 3. szint átruházása esetén

;

| — | Mindegyik fél meghatározhatja a saját kibocsátásiegység-forgalmi jegyzéke működtetésére vonatkozó eljárásokat, figyelembe véve az ezekhez a közös üzemeltetési eljárásokhoz kapcsolódó követelményeket és interfészeket. |
| --- | --- |

—

Mindegyik fél meghatározhatja a saját kibocsátásiegység-forgalmi jegyzéke működtetésére vonatkozó eljárásokat, figyelembe véve az ezekhez a közös üzemeltetési eljárásokhoz kapcsolódó követelményeket és interfészeket.

| — | A közös üzemeltetési eljárásokat, így különösen az eseménykezelést, a problémakezelést és a kérések teljesítését, valamint a felek közötti kommunikációt informatikai szolgáltatások irányítási eszköze támogatja. |
| --- | --- |

—

A közös üzemeltetési eljárásokat, így különösen az eseménykezelést, a problémakezelést és a kérések teljesítését, valamint a felek közötti kommunikációt informatikai szolgáltatások irányítási eszköze támogatja.

| — | Ezenfelül lehetőség van e-mail útján történő információcserére is. |
| --- | --- |

—

Ezenfelül lehetőség van e-mail útján történő információcserére is.

| — | Mindkét fél gondoskodik arról, hogy az információbiztonsági követelmények teljesüljenek a kezelési utasításokkal összhangban. |
| --- | --- |

—

Mindkét fél gondoskodik arról, hogy az információbiztonsági követelmények teljesüljenek a kezelési utasításokkal összhangban.

4.   Eseménykezelés

Az eseménykezelési folyamat célja az IT szolgáltatásoknak az eseményt követő mihamarabbi visszaállítása a szokásos szolgáltatási szintre, a lehető legkevesebb fennakadást okozva az üzleti tevékenységben.

Az eseménykezelés során továbbá jelentéstételi célokból nyilvántartást kell vezetni az eseményekről, és az eseménykezelésnek össze kell fonódnia más folyamatokkal a folyamatos fejlesztés biztosítása érdekében.

Globális perspektívából szemlélve az eseménykezelés a következő tevékenységeket foglalja magában:

| — | Események észlelése és rögzítése |
| --- | --- |

—

Események észlelése és rögzítése

| — | Osztályozás és kezdeti támogatás |
| --- | --- |

—

Osztályozás és kezdeti támogatás

| — | Kivizsgálás és diagnosztizálás |
| --- | --- |

—

Kivizsgálás és diagnosztizálás

| — | Rendezés és helyreállítás |
| --- | --- |

—

Rendezés és helyreállítás

| — | Esemény lezárása |
| --- | --- |

—

Esemény lezárása

Az eseménykezelési folyamat az esemény teljes életciklusa során felel a felelősségviselés, az ellenőrzés, a nyomon követés és a kommunikáció folyamatos kezeléséért.

4.1.   Események észlelése és rögzítése

Az eseményt észlelheti egy támogató csoport, automatizált ellenőrző eszköz vagy a szokásos megfigyelést végző műszaki személyzet.

Az észlelést követően az eseményt rögzíteni kell, és egyedi azonosítót kell hozzárendelni, ami lehetővé teszi az esemény megfelelő nyomon követését és ellenőrzését. Az esemény egyedi azonosítója az eseményt felvető fél (uniós vagy svájci) ügyfélszolgálata által a közös jegyrendszerben hozzárendelt azonosító, amelyet az adott eseménnyel kapcsolatos minden kommunikáció során használni kell.

A kapcsolattartó pont valamennyi esemény vonatkozásában a jegyet naplózó fél ügyfélszolgálata.

4.2.   Osztályozás és kezdeti támogatás

Az események osztályozásának célja annak megértése és azonosítása, hogy mely rendszer és/vagy szolgáltatás érintett, és milyen mértékben. A hatékonyság érdekében az osztályozás során az eseményt már az első alkalommal a megfelelő erőforráshoz kell irányítani az esemény rendezésének felgyorsítása céljából.

Az osztályozási szakaszban sor kerül az esemény besorolására és rangsorolására annak hatása és sürgőssége alapján, a prioritási szempontból releváns időkeret szerinti kezelés érdekében.

Amennyiben az esemény potenciális hatással lehet érzékeny adatok bizalmas kezelésére vagy sértetlenségére és/vagy a rendszer rendelkezésre állására, az eseményt biztonsági eseménynek kell nyilvánítani, majd ezt követően az e dokumentum „Biztonsági események kezelése” című fejezetében leírt eljárás szerint kell kezelni.

Lehetőség szerint a jegyet naplózó ügyfélszolgálat kezdeti diagnosztizálást végez. Ennek során az ügyfélszolgálat megvizsgálja, hogy az esemény ismert hiba-e. Amennyiben igen, a rendezési útvonal vagy a megkerülő megoldás már ismert és dokumentált.

Ha az ügyfélszolgálatnak sikerül megoldania az eseményt, akkor ezen a ponton lényegében lezárja az eseményt, mivel teljesült az eseménykezelés elsődleges célja (nevezetesen a végfelhasználó számára nyújtott szolgáltatás gyors visszaállítása). Ha nem, akkor az ügyfélszolgálat felterjeszti az eseményt a megfelelő rendezési csoporthoz további kivizsgálás és diagnosztizálás érdekében.

4.3.   Kivizsgálás és diagnosztizálás

Az események kivizsgálására és diagnosztizálására akkor kerül sor, ha a kezdeti diagnosztizálás során az ügyfélszolgálat nem tudja rendezni az eseményt, ezért azt megfelelő módon felterjesztik. Az események felterjesztése teljes mértékben a kivizsgálási és diagnosztizálási folyamat része.

A kivizsgálási és diagnosztizálási szakaszban általános gyakorlat az esemény ellenőrzött körülmények között történő rekonstruálásának megkísérlése. Az esemény kivizsgálása és diagnosztizálása során fontos megérteni az eseményhez vezető lépések megfelelő sorrendjét.

A felterjesztés annak a felismerése, hogy az esemény nem rendezhető az adott támogatási szinten, és azt át kell adni egy magasabb szintű támogató csoportnak vagy a másik félnek. A felterjesztésnek két útja lehet: vízszintes (funkcionális) vagy függőleges (hierarchikus).

Az eseményt rögzítő és elindító ügyfélszolgálat feladata az esemény felterjesztése a megfelelő erőforráshoz, valamint az esemény általános állapotának és hozzárendelésének nyomon követése.

Az a fél, amelyhez az eseményt hozzárendelték, felel azért, hogy biztosítsa a kért intézkedések kellő időben történő végrehajtását, valamint hogy visszajelzést adjon saját ügyfélszolgálatának.

4.4.   Rendezés és helyreállítás

Az események rendezésére és helyreállítására azt követően kerül sor, hogy az eseményt minden részletében megértették. Az esemény megoldásának megtalálása azt jelenti, hogy azonosították a probléma orvoslásának a módját. A megoldás alkalmazása a helyreállítási szakaszban történik.

Miután a megfelelő erőforrások rendezték a szolgáltatási hibát, az eseményt visszairányítják a megfelelő ügyfélszolgálathoz, amely naplózta az eseményt, és amely megerősíti az esemény kezdeményezője felé, hogy a hiba orvoslásra került és az esemény lezárható. Az esemény kezelése során tett megállapításokat rögzíteni kell későbbi felhasználás érdekében.

A helyreállítást végezheti az IT támogató személyzet, illetve arra úgy is sor kerülhet, hogy a végfelhasználót követendő utasításokkal látják el.

4.5.   Esemény lezárása

A lezárás az eseménykezelési folyamat utolsó lépése, amelyre röviddel az esemény rendezését követően kerül sor.

A lezárási szakasz során elvégzendő tevékenységek ellenőrzőlistáján az alábbiakat kell kiemelni:

| — | az eseményhez rendelt kezdeti besorolás ellenőrzése; |
| --- | --- |

—

az eseményhez rendelt kezdeti besorolás ellenőrzése;

| — | az eseményhez kapcsolódó összes információ megfelelő rögzítése; |
| --- | --- |

—

az eseményhez kapcsolódó összes információ megfelelő rögzítése;

| — | az esemény megfelelő dokumentálása és a tudásbázis frissítése; |
| --- | --- |

—

az esemény megfelelő dokumentálása és a tudásbázis frissítése;

| — | az esemény által közvetlenül vagy közvetve érintett összes érdekelt fél megfelelő tájékoztatása. |
| --- | --- |

—

az esemény által közvetlenül vagy közvetve érintett összes érdekelt fél megfelelő tájékoztatása.

Az esemény hivatalos lezárására azt követően kerül sor, hogy az ügyfélszolgálat végrehajtotta az esemény lezárási szakaszt, és erről tájékoztatták a másik felet.

Az esemény lezárását követően nincs mód annak újbóli megnyitására. Amennyiben az esemény rövid időn belül ismételten előfordul, nem kerül sor az eredeti esemény újbóli megnyitására, hanem új eseményt kell naplózni.

Amennyiben az eseményt az uniós és a svájci ügyfélszolgálat is nyomon követi, a végleges lezárás annak az ügyfélszolgálatnak a feladata, amely a jegyet naplózta.

5.   Problémakezelés

Ezt az eljárást minden alkalommal követni kell, amikor problémát azonosítanak, és ezzel elindul a problémakezelési folyamat. A problémakezelés középpontjában a minőség javítása és a felmerült események mértékének csökkentése áll. Egy probléma egy vagy több esemény oka is lehet. Esemény bejelentésekor az eseménykezelés célja a szolgáltatás mielőbbi helyreállítása, lehetőleg megkerülő megoldások alkalmazásával. Probléma keletkezése esetén a cél a problémát kiváltó ok kivizsgálása egy olyan változtatás meghatározása érdekében, amely biztosítja, hogy a probléma és az ahhoz kapcsolódó események többé ne forduljanak elő.

5.1.   A probléma azonosítása és rögzítése

Attól függően, hogy melyik fél kezdeményezte a jegyet, az uniós vagy a svájci ügyfélszolgálat lesz a kapcsolattartó pont a problémával kapcsolatos ügyek vonatkozásában.

A probléma egyedi azonosítója az informatikai szolgáltatások irányítása által hozzárendelt azonosító. Az azonosítót minden esetben használni kell az adott problémával kapcsolatban folytatott kommunikáció során.

A problémát kiválthatja valamilyen esemény, illetve önálló kezdeményezés alapján is regisztrálható a rendszerben bármely időpontban talált hibák kijavítása érdekében.

5.2.   A probléma rangsorolása

A problémák az eseményekhez hasonlóan kategóriákba sorolhatók súlyosságuk és prioritásuk szerint, nyomon követésük megkönnyítése érdekében, figyelembe véve a kapcsolódó események hatását és előfordulási gyakoriságát.

5.3.   A probléma kivizsgálása és diagnosztizálása

Mindegyik fél felvethet problémát, és a kezdeményező fél ügyfélszolgálata felel a probléma naplózásáért, megfelelő erőforráshoz történő hozzárendeléséért és általános állapotának nyomon követéséért.

A rendezésért felelős csoport, amelyhez a problémát felterjesztették, felel a probléma kellő időben történő kezeléséért és az ügyfélszolgálattal való kommunikációért.

Kérésre mindkét fél köteles biztosítani a meghatározott intézkedések elvégzését, és visszajelzést adni saját ügyfélszolgálatának.

5.4.   Rendezés

A rendezésért felelős csoport, amelyhez a problémát hozzárendelték, felel a probléma rendezéséért és saját fele ügyfélszolgálatának megfelelő tájékoztatásáért.

A probléma kezelése során tett megállapításokat rögzíteni kell későbbi felhasználás érdekében.

5.5.   A probléma lezárása

A probléma hivatalos lezárására azt követően kerül sor, hogy a problémát rendezik a változtatás végrehajtásával. A probléma lezárási szakaszát az az ügyfélszolgálat végzi, amely a problémát naplózta és tájékoztatta a másik fél ügyfélszolgálatát.

6.   Kérés teljesítése

A kérésteljesítési folyamat valamely új vagy meglévő szolgáltatás iránti kérelem végpontok közötti kezelése attól a ponttól, amikor azt rögzítik és jóváhagyják, egészen a lezárásig. A szolgáltatáskérések általában kisebb, előre meghatározott, megismételhető, gyakori, előzetesen jóváhagyott és eljárási kérelmek.

A követendő fő lépések a következők:

6.1.   Kérés kezdeményezése

A szolgáltatáskéréssel kapcsolatos információkat e-mail útján, telefonon vagy az informatikai szolgáltatásirányítási eszközön keresztül, illetve bármely más elfogadott kommunikációs csatornán keresztül benyújtják az uniós vagy a svájci ügyfélszolgálatnak.

6.2.   Kérés naplózása és elemzése

Minden szolgáltatáskérés esetében a kapcsolattartó pont az uniós vagy a svájci ügyfélszolgálat, attól függően, hogy melyik fél terjesztette elő a szolgáltatáskérést. Ez az ügyfélszolgálat felel a szolgáltatáskérés megfelelő gondossággal történő naplózásáért és elemzéséért.

6.3.   Kérés jóváhagyása

A szolgáltatáskérést előterjesztő fél ügyfélszolgálati megbízottja ellenőrzi, hogy szükség van-e a másik fél részéről történő bármilyen jóváhagyásra, és amennyiben igen, akkor eljár annak megszerzése érdekében. Amennyiben a szolgáltatáskérés nem kerül jóváhagyásra, az ügyfélszolgálat frissíti és lezárja a jegyet.

6.4.   Kérés teljesítése

Ez a lépés a szolgáltatáskérések hatékony és eredményes kezelésére irányul. Különbséget kell tenni az alábbi esetek között:

| — | A szolgáltatáskérés teljesítése csak az egyik felet érinti. Ebben az esetben az adott fél megrendeli a munkát és koordinálja a végrehajtást. |
| --- | --- |

—

A szolgáltatáskérés teljesítése csak az egyik felet érinti. Ebben az esetben az adott fél megrendeli a munkát és koordinálja a végrehajtást.

| — | A szolgáltatáskérés teljesítése az EU-t és Svájcot egyaránt érinti. Ebben az esetben az ügyfélszolgálat adja ki a feladatkörébe tartozó munkamegbízásokat. A szolgáltatáskérés teljesítését a két ügyfélszolgálat közösen koordinálja. Az általános felelősség azt az ügyfélszolgálatot terheli, amelyik megkapta és kezdeményezte a szolgáltatáskérést. |
| --- | --- |

—

A szolgáltatáskérés teljesítése az EU-t és Svájcot egyaránt érinti. Ebben az esetben az ügyfélszolgálat adja ki a feladatkörébe tartozó munkamegbízásokat. A szolgáltatáskérés teljesítését a két ügyfélszolgálat közösen koordinálja. Az általános felelősség azt az ügyfélszolgálatot terheli, amelyik megkapta és kezdeményezte a szolgáltatáskérést.

A szolgáltatáskérés teljesítését követően azt rendezett státuszúra kell állítani.

6.5.   Kérés felterjesztése

Az ügyfélszolgálat szükség esetén felterjesztheti a függőben lévő szolgáltatáskérést a megfelelő erőforráshoz (harmadik félhez).

A felterjesztéseket a megfelelő harmadik felek felé kell megtenni, vagyis az uniós ügyfélszolgálatnak a svájci ügyfélszolgálaton keresztül kell felterjesztést tennie svájci harmadik fél felé, és fordítva.

Az a harmadik fél, amelyhez a szolgáltatáskérést felterjesztették, felel a szolgáltatáskérés kellő időben történő kezeléséért és a szolgáltatáskérést felterjesztő ügyfélszolgálattal való kommunikációért.

A szolgáltatáskérést naplózó ügyfélszolgálat felel a szolgáltatáskérés általános állapotának és hozzárendelésének nyomon követéséért.

6.6.   Kérés teljesítésének felülvizsgálata

A felelős ügyfélszolgálat végső minőség-ellenőrzésre benyújtja a szolgáltatáskérési dokumentumokat azok lezárása előtt. Meg kell bizonyosodni arról, hogy a szolgáltatáskérés ténylegesen feldolgozásra került, és hogy a kérés életciklusának- leírásához szükséges összes információt kellő részletességgel benyújtották. Ezenfelül a kérés feldolgozása során tett megállapításokat rögzíteni kell későbbi felhasználás érdekében.

6.7.   Kérés lezárása

Amennyiben a megjelölt felek egyetértenek abban, hogy a szolgáltatáskérés teljesült, és a kérelmező is rendezettnek tekinti az ügyet, a „Lezárva” státuszt kell beállítani.

A szolgáltatáskérés hivatalos lezárására azt követően kerül sor, hogy a szolgáltatáskérést naplózó ügyfélszolgálat végrehajtotta a kérés lezárási szakaszt, és erről tájékoztatták a másik fél ügyfélszolgálatát.

7.   Változáskezelés

Biztosítani kell szabványosított módszerek és eljárások alkalmazását az IT infrastruktúra irányítását érintő valamennyi változtatás hatékony és azonnali kezelésére annak érdekében, hogy minimálisra lehessen csökkenteni a kapcsolódó események számát és azok szolgáltatásra gyakorolt hatását. Az IT infrastruktúrában bekövetkező változások felléphetnek reaktív jelleggel, problémákra vagy külső fél által megszabott követelményekre – pl. jogszabályi változásokra – válaszul, vagy proaktív módon, a hatékonyság és eredményesség javítására törekedve, illetve üzleti kezdeményezések lehetővé tétele vagy figyelembevétele érdekében.

A változáskezelési folyamat különböző lépésekből áll, amelyek során a változtatás iránti kérelem minden részletét rögzítik a jövőbeni nyomon követés érdekében. Ezek a folyamatok biztosítják, hogy sor kerüljön a változtatás jóváhagyására és tesztelésére még annak bevezetése előtt. A kiadáskezelési folyamat biztosítja a sikeres bevezetést.

7.1.   Változtatási kérelem

A változtatási kérelmet a változáskezelési csoporthoz kell benyújtani ellenőrzésre és jóváhagyásra. Minden változtatási kérelem esetében a kapcsolattartó pont az uniós vagy a svájci ügyfélszolgálat, attól függően, hogy melyik fél terjesztette elő a változtatási kérelmet. Ez az ügyfélszolgálat felel a változtatási kérelem megfelelő gondossággal történő naplózásáért és elemzéséért.

A változtatási kérelmek a következőkön alapulhatnak:

| — | változást okozó esemény; |
| --- | --- |

—

változást okozó esemény;

| — | meglévő probléma, amely változást eredményez; |
| --- | --- |

—

meglévő probléma, amely változást eredményez;

| — | egy végfelhasználó új változtatást kér; |
| --- | --- |

—

egy végfelhasználó új változtatást kér;

| — | folyamatban lévő karbantartás eredményeképp bekövetkező változás; |
| --- | --- |

—

folyamatban lévő karbantartás eredményeképp bekövetkező változás;

| — | jogszabályi változás. |
| --- | --- |

—

jogszabályi változás.

7.2.   Változás értékelése és tervezése

Ebben a szakaszban kerül sor a változások értékeléséhez és tervezéséhez kapcsolódó tevékenységekre. Rangsorolási és tervezési tevékenységeket foglal magában a kockázatok és hatások minimálisra csökkentése érdekében.

Ha a változtatási kérelem végrehajtása az EU-t és a Svájci Államszövetséget is érinti, a változtatási kérelmet naplózó fél a másik féllel ellenőrzi a változás értékelését és tervezését.

7.3.   Változás jóváhagyása

Minden rögzített változtatási kérelem esetében szükség van a megfelelő felterjesztési szint jóváhagyására.

7.4.   Változás végrehajtása

A változás végrehajtására a kiadáskezelési folyamat során kerül sor. Mindkét fél kiadáskezelési csoportja a saját eljárását követi, amely magában foglalja a tervezést és a tesztelést. A változás felülvizsgálatára a végrehajtást követően kerül sor. A meglévő változáskezelési folyamatot állandóan ellenőrizni és szükség szerint frissíteni kell annak biztosítása érdekében, hogy minden a terv szerint történjen.

8.   Kiadáskezelés

A kiadás valamely információtechnológiai szolgáltatásban eszközölt egy vagy több változtatás, amelyeket a kiadási tervben gyűjtenek össze, és amelyeket együttesen kell engedélyezni, előkészíteni, felépíteni, tesztelni és bevezetni. Egy kiadás magában foglalhat egy hibajavítást, a hardver vagy más alkatrészek megváltoztatását, a szoftver módosításait, az alkalmazási verziók frissítéseit, a dokumentációban és/vagy a folyamatokban eszközölt változtatásokat. Az egyes kiadások tartalmát önálló egységként kezelik, tesztelik és telepítik.

A kiadáskezelés célja a tervezett szolgáltatások megtervezése, létrehozása, tesztelése és ellenőrzése, valamint a szolgáltatásnyújtáshoz szükséges képesség biztosítása, ezáltal pedig az érdekelt felek elvárásainak teljesítése és a kitűzött célok elérése. A szolgáltatásban eszközölt valamennyi változtatás vonatkozásában az elfogadási kritériumok a tervezési koordináció során kerülnek meghatározásra és dokumentálásra, majd azokat közlik a kiadáskezelési csoportokkal.

A kiadás általában több probléma kijavítását és szolgáltatásfejlesztéseket foglal magában. Tartalmazza a kért új vagy módosított szoftvert, valamint a jóváhagyott változtatások végrehajtásához szükséges bármely új vagy módosított hardvert.

8.1.   Kiadás tervezése

A folyamat első lépése során az engedélyezett változtatásokat kiadási csomagokhoz rendelik hozzá, és meghatározzák a kiadások alkalmazási körét és tartalmát. Ezen információk alapján a kiadástervezési alfolyamat- során meghatározzák a kiadás létrehozásának, tesztelésének és telepítésének az ütemtervét.

A tervezés során meg kell határozni a következőket:

| — | a kiadás alkalmazási köre és tartalma; |
| --- | --- |

—

a kiadás alkalmazási köre és tartalma;

| — | a kiadásra vonatkozó kockázatértékelés és kockázati profil; |
| --- | --- |

—

a kiadásra vonatkozó kockázatértékelés és kockázati profil;

| — | a kiadás által érintett ügyfél/felhasználók; |
| --- | --- |

—

a kiadás által érintett ügyfél/felhasználók;

| — | a kiadásért felelős csoport; |
| --- | --- |

—

a kiadásért felelős csoport;

| — | teljesítési és telepítési stratégia; |
| --- | --- |

—

teljesítési és telepítési stratégia;

| — | a kiadáshoz és a telepítéshez szükséges erőforrások. |
| --- | --- |

—

a kiadáshoz és a telepítéshez szükséges erőforrások.

A felek tájékoztatják egymást kiadástervezési és -karbantartási időszakaikról. Amennyiben egy kiadás az EU-t és a Svájci Államszövetséget is érinti, a felek összehangolják a tervezést és közös karbantartási időszakot határoznak meg.

8.2.   Kiadási csomag létrehozása és tesztelése

A kiadáskezelési folyamat létrehozási és tesztelési lépése a kiadás vagy a kiadási csomag végrehajtására és a gyártást megelőzően az ellenőrzött környezetek fenntartására, valamint az összes kiadott környezetben bekövetkezett összes változás tesztelésére vonatkozó megközelítést alkalmaz.

Amennyiben egy kiadás az EU-t és a Svájci Államszövetséget is érinti, összehangolják a teljesítési terveket és a teszteket. Ez a következő szempontokra terjed ki:

| — | hogyan és mikor kerülnek teljesítésre a kiadási egységek és a szolgáltatási elemek; |
| --- | --- |

—

hogyan és mikor kerülnek teljesítésre a kiadási egységek és a szolgáltatási elemek;

| — | melyek a tipikus átfutási idők; mi történik késedelem esetén; |
| --- | --- |

—

melyek a tipikus átfutási idők; mi történik késedelem esetén;

| — | hogyan kell nyomon követni a teljesítés előrehaladását és hogyan kell megerősítést szerezni; |
| --- | --- |

—

hogyan kell nyomon követni a teljesítés előrehaladását és hogyan kell megerősítést szerezni;

| — | mérési módszer a kiadás telepítésére irányuló erőfeszítések sikerének nyomon követésére és meghatározására; |
| --- | --- |

—

mérési módszer a kiadás telepítésére irányuló erőfeszítések sikerének nyomon követésére és meghatározására;

| — | gyakori tesztelési esetek a releváns funkciók és változtatások vonatkozásában. |
| --- | --- |

—

gyakori tesztelési esetek a releváns funkciók és változtatások vonatkozásában.

Ennek az alfolyamatnak a végén minden szükséges kiadási elem készen áll az élesben történő telepítés szakaszára.

8.3.   Telepítés előkészítése

Az előkészítési alfolyamat biztosítja a kommunikációs tervek helyes meghatározását, valamint hogy az értesítések készen álljanak arra, hogy elküldjék őket az összes érdekelt félnek és érintett végfelhasználónak, valamint hogy a kiadás beépüljön a változáskezelési folyamatba annak érdekében, hogy minden változtatás ellenőrzött módon kerüljön elvégzésre, és jóváhagyják a szükséges fórumok.

Amennyiben egy kiadás az EU-t és a Svájci Államszövetséget is érinti, összehangolják a következő tevékenységeket:

| — | változtatási kérelmek nyilvántartása a gyártási környezetbe való telepítés ütemezése és előkészítése érdekében; |
| --- | --- |

—

változtatási kérelmek nyilvántartása a gyártási környezetbe való telepítés ütemezése és előkészítése érdekében;

| — | végrehajtási terv elkészítése; |
| --- | --- |

—

végrehajtási terv elkészítése;

| — | visszamenőleges megközelítés annak érdekében, hogy a telepítés meghiúsulása esetén visszaállítható legyen a korábbi állapot; |
| --- | --- |

—

visszamenőleges megközelítés annak érdekében, hogy a telepítés meghiúsulása esetén visszaállítható legyen a korábbi állapot;

| — | értesítés küldése az összes szükséges félnek; |
| --- | --- |

—

értesítés küldése az összes szükséges félnek;

| — | jóváhagyás kérése a kiadás végrehajtására a megfelelő felterjesztési szinttől. |
| --- | --- |

—

jóváhagyás kérése a kiadás végrehajtására a megfelelő felterjesztési szinttől.

8.4.   Kiadás visszavonása

Ha a telepítés meghiúsul, vagy ha a tesztelés során megállapításra kerül, hogy a telepítés sikertelen volt vagy nem felelt meg a megállapodás szerinti elfogadási / minőségi kritériumoknak, mindkét fél kiadáskezelési csoportjának vissza kell térnie az előző állapothoz. Tájékoztatni kell az összes szükséges érdekelt felet, köztük az érintett / megcélzott végfelhasználókat. A jóváhagyás függvényében a folyamat bármelyik korábbi szakaszban újraindulhat.

8.5.   Kiadás felülvizsgálata és lezárása

A telepítés felülvizsgálata során a következő tevékenységeket kell elvégezni:

| — | visszajelzések fogadása a telepítéssel kapcsolatos fogyasztói, felhasználói és szolgáltatásnyújtási elégedettségről (a visszajelzések összegyűjtése és figyelembevétele a szolgáltatás folyamatos javítása érdekében); |
| --- | --- |

—

visszajelzések fogadása a telepítéssel kapcsolatos fogyasztói, felhasználói és szolgáltatásnyújtási elégedettségről (a visszajelzések összegyűjtése és figyelembevétele a szolgáltatás folyamatos javítása érdekében);

| — | minden olyan minőségi kritérium áttekintése, amely nem teljesült; |
| --- | --- |

—

minden olyan minőségi kritérium áttekintése, amely nem teljesült;

| — | annak ellenőrzése, hogy minden intézkedés, szükséges javítás és változtatás befejeződött-e; |
| --- | --- |

—

annak ellenőrzése, hogy minden intézkedés, szükséges javítás és változtatás befejeződött-e;

| — | annak biztosítása, hogy a telepítés végén ne legyenek a képességgel, az erőforrásokkal, a kapacitással vagy a teljesítménnyel kapcsolatos problémák; |
| --- | --- |

—

annak biztosítása, hogy a telepítés végén ne legyenek a képességgel, az erőforrásokkal, a kapacitással vagy a teljesítménnyel kapcsolatos problémák;

| — | annak ellenőrzése, hogy az ügyfél, a végfelhasználók, az operatív támogatás és egyéb érintett felek dokumentáltak és elfogadtak minden problémát, ismert hibát és megkerülő megoldást; |
| --- | --- |

—

annak ellenőrzése, hogy az ügyfél, a végfelhasználók, az operatív támogatás és egyéb érintett felek dokumentáltak és elfogadtak minden problémát, ismert hibát és megkerülő megoldást;

| — | a telepítés által okozott események és problémák ellenőrzése (korai támogatás nyújtása az operatív csoportoknak arra az esetre, ha a kiadás a munka mennyiségének növekedését okozta); |
| --- | --- |

—

a telepítés által okozott események és problémák ellenőrzése (korai támogatás nyújtása az operatív csoportoknak arra az esetre, ha a kiadás a munka mennyiségének növekedését okozta);

| — | a támogató dokumentumok frissítése (pl. műszaki adatközlő lapok); |
| --- | --- |

—

a támogató dokumentumok frissítése (pl. műszaki adatközlő lapok);

| — | a kiadás telepítésének hivatalos átadása a szolgáltatásüzemeltetésnek; |
| --- | --- |

—

a kiadás telepítésének hivatalos átadása a szolgáltatásüzemeltetésnek;

| — | a tapasztalatok dokumentálása; |
| --- | --- |

—

a tapasztalatok dokumentálása;

| — | a kiadás összefoglaló dokumentumának begyűjtése a végrehajtó csoportoktól; |
| --- | --- |

—

a kiadás összefoglaló dokumentumának begyűjtése a végrehajtó csoportoktól;

| — | a kiadás hivatalos lezárása a változtatási kérelmek nyilvántartásának ellenőrzése után. |
| --- | --- |

—

a kiadás hivatalos lezárása a változtatási kérelmek nyilvántartásának ellenőrzése után.

9.   Biztonsági események kezelése

A biztonsági események kezelése az a folyamat, amelynek célja a biztonsági események kezelése a következők lehetővé tétele érdekében: az esemény közlése a potenciálisan érintett érdekelt felekkel; az esemény értékelése és rangsorolása; valamint az eseményre adott válasz az érzékeny információs eszközök bizalmas jellege, rendelkezésre állása vagy sértetlensége bármely tényleges, vélt vagy lehetséges megsértésének rendezése érdekében.

9.1.   Információbiztonsági esemény besorolása

Az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék és a svájci kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék közötti kapcsolatot érintő összes eseményt elemezni kell, hogy meg lehessen állapítani az érzékeny információk jegyzékében rögzített bármely érzékeny információ bizalmas jellegének, sértetlenségének vagy rendelkezésre állásának esetleges megsértését.

Ilyen esetben az eseményt információbiztonsági eseményként kell jellemezni, haladéktalanul rögzíteni kell az informatikai szolgáltatások irányítási eszközében és ennek megfelelően kell kezelni.

9.2.   Információbiztonsági esemény kezelése

A biztonsági események a 3. felterjesztési szint felelősségi körébe tartoznak, az események rendezésével pedig külön eseménykezelő csoport foglalkozik.

Az eseménykezelő csoport a következőkért felel:

| — | az esemény első elemzése, besorolása és súlyosságának osztályozása; |
| --- | --- |

—

az esemény első elemzése, besorolása és súlyosságának osztályozása;

| — | intézkedések koordinálása az összes érdekelt fél között, beleértve az eseményelemzés, az esemény kezelésére irányuló döntések és az esetlegesen azonosított gyengeségek teljes dokumentálását; |
| --- | --- |

—

intézkedések koordinálása az összes érdekelt fél között, beleértve az eseményelemzés, az esemény kezelésére irányuló döntések és az esetlegesen azonosított gyengeségek teljes dokumentálását;

| — | a biztonsági esemény súlyosságától függően az esemény kellő időben történő felterjesztése a megfelelő tájékoztatási és/vagy döntési szintre. |
| --- | --- |

—

a biztonsági esemény súlyosságától függően az esemény kellő időben történő felterjesztése a megfelelő tájékoztatási és/vagy döntési szintre.

Az információbiztonsági irányítási folyamat során az eseményekre vonatkozó összes információ a legmagasabb érzékenységi szinten kerül besorolásra, de semmiképpen sem sorolható be ETS ÉRZÉKENY szint alatt.

Folyamatban lévő kivizsgálás esetén és/vagy kihasználható gyengeség esetén annak orvoslásáig az információ ETS KRITIKUS besorolásba kerül.

9.3.   Biztonsági esemény azonosítása

A biztonsági esemény típusa alapján az információbiztonsági tisztviselő meghatározza azokat a megfelelő szervezeteket, amelyeket be kell vonni, és amelyeknek részt kell venniük az eseménykezelő csoportban.

9.4.   Biztonsági esemény elemzése

Az eseménykezelő csoport kapcsolatot tart fenn az összes érintett szervezettel és adott esetben azok csoportjainak megfelelő tagjaival az esemény felülvizsgálata érdekében. Az elemzés során meg kell határozni, hogy milyen mértékben sérült az adott eszköz bizalmas jellege, integritása vagy rendelkezésre állása, és értékelni kell az összes érintett szervezetre gyakorolt hatást. Ezt követően meg kell határozni az esemény rendezéséhez és hatásának kezeléséhez szükséges kezdeti és nyomonkövetési intézkedéseket, ideértve ezeknek az intézkedéseknek az erőforrásokra gyakorolt hatását is.

9.5.   Biztonsági esemény súlyosságának meghatározása, felterjesztése és bejelentése

Az eseménykezelő csoport értékeli minden új biztonsági esemény súlyosságát azok besorolását követően, majd megteszi a haladéktalanul szükséges intézkedéseket az esemény súlyosságának függvényében.

9.6.   Biztonsági reagálási jelentés

Az információbiztonsági eseményre való reagálásról szóló jelentésben az eseménykezelő csoport leírja az esemény megfékezésével és helyreállításával kapcsolatban elért eredményeket. A jelentést biztonságos e-mail vagy más kölcsönösen elfogadott biztonságos kommunikációs eszköz útján továbbítják a 3. felterjesztési szinthez.

A felelős fél áttekinti az esemény megfékezésével és helyreállításával kapcsolatban elért eredményeket és:

| — | korábbi szétkapcsolás esetén ismételten csatlakoztatja a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzéket; |
| --- | --- |

—

korábbi szétkapcsolás esetén ismételten csatlakoztatja a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzéket;

| — | tájékoztatást nyújt az eseményekről a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék csoportjainak; |
| --- | --- |

—

tájékoztatást nyújt az eseményekről a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék csoportjainak;

| — | lezárja az eseményt. |
| --- | --- |

—

lezárja az eseményt.

Az eseménykezelő csoportnak biztonságos módon meg kell adnia a megfelelő adatokat az információbiztonsági eseményről szóló jelentésben annak érdekében, hogy biztosítsa a következetes nyilvántartást és kommunikációt, valamint hogy lehetővé tegye az esemény megfékezésére irányuló gyors és megfelelő intézkedést. Az eseménykezelő csoport kellő időben rendelkezésre bocsátja az információbiztonsági eseményről szóló végleges jelentést annak elkészítését követően.

9.7.   Ellenőrzés, kapacitásépítés és folyamatos fejlesztés

Az eseménykezelő csoport minden biztonsági eseményről jelentést tesz a 3. felterjesztési szint felé. A jelentések alapján ez a felterjesztési szint meghatározza a következőket:

| — | gyenge pontok a biztonsági ellenőrzésben és/vagy az üzemeltetésben, amelyeket meg kell erősíteni; |
| --- | --- |

—

gyenge pontok a biztonsági ellenőrzésben és/vagy az üzemeltetésben, amelyeket meg kell erősíteni;

| — | ezen eljárás megerősítésének esetleges szükségessége, az eseményekre való reagálás hatékonyságának javítása érdekében; |
| --- | --- |

—

ezen eljárás megerősítésének esetleges szükségessége, az eseményekre való reagálás hatékonyságának javítása érdekében;

| — | képzési és kapacitásépítési lehetőségek a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek információbiztonsági ellenálló képességének további megerősítése, a jövőbeni események kockázatának csökkentése és hatásának minimalizálása érdekében. |
| --- | --- |

—

képzési és kapacitásépítési lehetőségek a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek információbiztonsági ellenálló képességének további megerősítése, a jövőbeni események kockázatának csökkentése és hatásának minimalizálása érdekében.

10.   Információbiztonsági irányítás

Az információbiztonsági irányítás célja a szervezetek minősített információi, adatai és IT szolgáltatásai bizalmas jellegének, sértetlenségének és rendelkezésre állásának a biztosítása. A tervezést és a tesztelést is magukban foglaló műszaki elemeken felül (lásd a kapcsolástechnikai szabványokat) az alábbi közös üzemeltetési eljárásokra van szükség az ideiglenes megoldásra vonatkozó biztonsági követelmények teljesítéséhez.

10.1.   Érzékeny információk azonosítása

Adott információ érzékenységének értékelésére az információval kapcsolatos biztonság megsértése által az üzleti tevékenységre gyakorolt lehetséges hatás (pl. pénzügyi veszteségek, arculatromlás, jogszabályok megsértése...) szintjének meghatározásával kerül sor.

Az érzékeny információs eszközöket az összekapcsolásra gyakorolt hatásuk alapján kell meghatározni.

Ennek az információnak az érzékenységi szintjét az erre az összekapcsolásra alkalmazandó érzékenységi skála alapján kell meghatározni, amelynek a leírását e dokumentum „Információbiztonsági esemény kezelése” című része tartalmazza.

10.2.   Az információs eszközök érzékenységi szintjei

Az információs eszköz azonosításakor sor kerül annak osztályozására az alábbi szabályok alkalmazásával:

| — | legalább egy MAGAS bizalmassági, sértetlenségi vagy rendelkezésreállási szint azonosítása esetén az eszköz ETS KRITIKUS besorolást kap; |
| --- | --- |

—

legalább egy MAGAS bizalmassági, sértetlenségi vagy rendelkezésreállási szint azonosítása esetén az eszköz ETS KRITIKUS besorolást kap;

| — | legalább egy KÖZEPES bizalmassági, sértetlenségi vagy rendelkezésreállási szint azonosítása esetén az eszköz ETS ÉRZÉKENY besorolást kap; |
| --- | --- |

—

legalább egy KÖZEPES bizalmassági, sértetlenségi vagy rendelkezésreállási szint azonosítása esetén az eszköz ETS ÉRZÉKENY besorolást kap;

| — | csak ALACSONY bizalmassági, sértetlenségi vagy rendelkezésreállási szintek azonosítása esetén az eszköz ETS KORLÁTOZOTT besorolást kap. |
| --- | --- |

—

csak ALACSONY bizalmassági, sértetlenségi vagy rendelkezésreállási szintek azonosítása esetén az eszköz ETS KORLÁTOZOTT besorolást kap.

10.3.   Az információs eszköz tulajdonosának hozzárendelése

Minden információs eszköznek hozzárendelt tulajdonossal kell rendelkeznie. Az ETS azon információs eszközeit, amelyek az EUTL és az SSTL közötti kapcsolathoz tartoznak vagy ahhoz kapcsolódnak, a két fél által fenntartott közös eszközleltárjegyzékbe kell felvenni. Az ETS azon információs eszközeit, amelyek az EUTL és az SSTL közötti kapcsolaton kívül esnek, az adott fél által fenntartott eszközleltárjegyzékbe kell felvenni.

A feleknek meg kell állapodniuk az EUTL és az SSTL közötti kapcsolathoz tartozó vagy ahhoz kapcsolódó minden egyes információs eszköz tulajdonosa tekintetében. Az információs eszköz tulajdonosának feladata az információs eszköz érzékenységének értékelése.

A tulajdonosnak a hozzárendelt eszköz(ök) értékének megfelelő szintű munkatapasztalattal kell rendelkeznie. Formális keretek között megállapodásra kell jutni a tulajdonosnak az eszközzel (eszközökkel) kapcsolatos felelősségével és a szükséges bizalmassági, sértetlenségi és rendelkezésreállási szint fenntartására vonatkozó kötelezettségével kapcsolatban.

10.4.   Érzékeny információk nyilvántartása

Minden érzékeny információt rögzíteni kell az érzékeny információk jegyzékében.

Adott esetben figyelembe kell venni az érzékeny információk összesítését, amely nagyobb hatást eredményezhet, mint egyetlen információ, és rögzíteni kell az érzékeny információk jegyzékében (pl. a rendszer adatbázisban tárolt információkészlet).

Az érzékeny információk jegyzéke nem statikus. A fenyegetések, sebezhetőségek, az eszközökkel kapcsolatos biztonsági események valószínűsége vagy következményei minden jel nélkül megváltozhatnak, és új eszközök kerülhetnek bevezetésre a jegyzékrendszerek üzemeltetésében.

Ezért az érzékeny információk jegyzékét rendszeresen felül kell vizsgálni, és minden érzékenynek minősített információt haladéktalanul rögzíteni kell az érzékeny információk jegyzékében.

Az érzékeny információk jegyzékének minden rögzített tétel tekintetében legalább a következőket kell tartalmaznia:

| — | az információ leírása; |
| --- | --- |

—

az információ leírása;

| — | az információ tulajdonosa; |
| --- | --- |

—

az információ tulajdonosa;

| — | érzékenységi szint; |
| --- | --- |

—

érzékenységi szint;

| — | annak feltüntetése, hogy az információ tartalmaz-e személyes adatokat; |
| --- | --- |

—

annak feltüntetése, hogy az információ tartalmaz-e személyes adatokat;

| — | szükség esetén további információk. |
| --- | --- |

—

szükség esetén további információk.

10.5.   Érzékeny információk kezelése

Amennyiben az érzékeny információ feldolgozására az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék és a svájci kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék közötti kapcsolaton kívül kerül sor, az érzékeny információt a kezelési utasításokkal összhangban kell kezelni.

Az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék és a svájci kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék közötti kapcsolat útján feldolgozott érzékeny információkat a felek biztonsági követelményeivel összhangban kell kezelni.

10.6.   Hozzáférés-kezelés

A hozzáférés-kezelés célja, hogy az engedéllyel rendelkező felhasználók számára jogot biztosítson valamely szolgáltatás igénybevételére, miközben megakadályozza illetéktelen felhasználók hozzáférését. A hozzáférés-kezelést időnként a „jogkezelés” vagy a „személyazonosság-kezelés” kifejezéssel jelölik.

Az ideiglenes megoldás és annak üzemeltetése vonatkozásában mindkét félnek hozzáféréssel kell rendelkeznie a következő komponensekhez:

| — | Wiki: együttműködési környezet általános információk – pl. kiadástervezés – cseréjéhez; |
| --- | --- |

—

Wiki: együttműködési környezet általános információk – pl. kiadástervezés – cseréjéhez;

| — | informatikai szolgáltatások irányítási eszköze események és problémák kezeléséhez (lásd a „Megközelítés és előírások” című 3. fejezetet); |
| --- | --- |

—

informatikai szolgáltatások irányítási eszköze események és problémák kezeléséhez (lásd a „Megközelítés és előírások” című 3. fejezetet);

| — | üzenetváltási rendszer: mindegyik fél biztonságos üzenetváltási rendszert biztosít az ügyleti adatokat tartalmazó üzenetek továbbításához. |
| --- | --- |

—

üzenetváltási rendszer: mindegyik fél biztonságos üzenetváltási rendszert biztosít az ügyleti adatokat tartalmazó üzenetek továbbításához.

A svájci jegyzékkezelő és az uniós központi tisztviselő biztosítja, hogy a hozzáférések naprakészek legyenek, és feleik vonatkozásában kapcsolattartó pontként járnak el a hozzáférés-kezelési tevékenységeket illetően. A hozzáférési kérelmeket a kérésteljesítési eljárások szerint kezelik.

10.7.   Tanúsítvány- / Kulcskezelés

Mindegyik fél felel a saját tanúsítvány- / kulcskezeléséért (tanúsítványok / kulcsok létrehozása, nyilvántartása, tárolása, telepítése, használata, megújítása, visszavonása, biztonsági mentése és helyreállítása). Amint az a kapcsolástechnikai szabványokban szerepel, csak mindkét fél által megbízhatónak tartott tanúsító hatóság által kiállított elektronikus tanúsítványok használhatók. A tanúsítványok / kulcsok kezelését és tárolását a kezelési utasításokban foglalt rendelkezések szerint kell végezni.

A tanúsítványok és kulcsok visszavonását és/vagy megújítását mindkét félnek koordinálnia kell. Ez a kérésteljesítési eljárásokkal összhangban történik.

A svájci jegyzékkezelő és az uniós központi tisztviselő között biztonságos kommunikációs eszközök útján kerül sor a tanúsítványok / kulcsok kicserélésére, a kezelési utasításokban foglalt rendelkezésekkel összhangban.

A tanúsítványok / kulcsok bármilyen módon történő hitelesítése független csatornán keresztül történik.

---

| 2021.6.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 226/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 226/16

---

AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG KÖZÖTTI, AZ UNIÓS ÉS A SVÁJCI KIBOCSÁTÁSKERESKEDELMI RENDSZER ÖSSZEKAPCSOLÁSÁRÓL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁSSAL LÉTREHOZOTT VEGYES BIZOTTSÁG 2/2020. számú határozata

(2020. november 5.)

a megállapodás I. és II. mellékletének módosításáról, valamint kapcsolástechnikai szabványok (Linking Technical Standards – LTS) elfogadásáról [2021/1034]

A VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodásra (1) (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 3. cikke (7) bekezdésére és 13. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A vegyes bizottság 2019. december 5-i 2/2019. számú határozata (2) módosította a megállapodás I. és II. mellékletét, teljesítve ezáltal a megállapodásban az összekapcsolásra vonatkozóan meghatározott feltételeket. |
| --- | --- |

(1)

A vegyes bizottság 2019. december 5-i 2/2019. számú határozata (2) módosította a megállapodás I. és II. mellékletét, teljesítve ezáltal a megállapodásban az összekapcsolásra vonatkozóan meghatározott feltételeket.

| (2) | A vegyes bizottság 2/2019. számú határozatának elfogadását követően, a megállapodás 21. cikkének (3) bekezdése alapján a Felek kicserélték megerősítő, illetve jóváhagyó okirataikat, mivel az összekapcsolásnak a megállapodásban meghatározott valamennyi feltételét teljesítettnek tekintik. |
| --- | --- |

(2)

A vegyes bizottság 2/2019. számú határozatának elfogadását követően, a megállapodás 21. cikkének (3) bekezdése alapján a Felek kicserélték megerősítő, illetve jóváhagyó okirataikat, mivel az összekapcsolásnak a megállapodásban meghatározott valamennyi feltételét teljesítettnek tekintik.

| (3) | A megállapodás 21. cikkének (4) bekezdése értelmében a megállapodás 2020. január 1-jén hatályba lépett. |
| --- | --- |

(3)

A megállapodás 21. cikkének (4) bekezdése értelmében a megállapodás 2020. január 1-jén hatályba lépett.

| (4) | A megállapodás I. mellékletét a megállapodás 13. cikke (2) bekezdésének megfelelően módosítani kell, figyelembe véve a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek összekapcsolása terén elért eredményeket, annak érdekében, hogy az első alkalommal Svájchoz besorolt légijármű-üzembentartókkal kapcsolatos igazgatási feladatok tekintetében zökkenőmentes legyen az átmenet. |
| --- | --- |

(4)

A megállapodás I. mellékletét a megállapodás 13. cikke (2) bekezdésének megfelelően módosítani kell, figyelembe véve a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek összekapcsolása terén elért eredményeket, annak érdekében, hogy az első alkalommal Svájchoz besorolt légijármű-üzembentartókkal kapcsolatos igazgatási feladatok tekintetében zökkenőmentes legyen az átmenet.

| (5) | A közelmúlt fejleményeihez való igazodás, valamint a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek összekapcsolása tekintetében a megállapodás által megkövetelt rugalmasság növelése érdekében módosítani kell a megállapodás II. mellékletét a megállapodás 13. cikkének (2) bekezdésével összhangban, a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek közötti kapcsolat létrehozásához szükséges nagyobb, de egyenértékű technológiai eszköztár elérhetővé tétele érdekében. |
| --- | --- |

(5)

A közelmúlt fejleményeihez való igazodás, valamint a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek összekapcsolása tekintetében a megállapodás által megkövetelt rugalmasság növelése érdekében módosítani kell a megállapodás II. mellékletét a megállapodás 13. cikkének (2) bekezdésével összhangban, a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek közötti kapcsolat létrehozásához szükséges nagyobb, de egyenértékű technológiai eszköztár elérhetővé tétele érdekében.

| (6) | A megállapodás 3. cikkének (7) bekezdése értelmében a svájci jegyzékkezelőnek és az uniós központi tisztviselőnek ki kell dolgoznia a kapcsolástechnikai szabványokat (Linking Technical Standards – LTS), amelyek a II. mellékletben foglalt elveken alapulnak. Az LTS-eknek ismertetniük kell a svájci kiegészítő ügyleti jegyzőkönyv (SSTL) és az európai uniós ügyleti jegyzőkönyv (EUTL) közötti stabil és biztonságos kapcsolat létrehozásának részletes követelményeit. Az LTS-ek a vegyes bizottság határozatával történő elfogadásukat követően lépnek hatályba. |
| --- | --- |

(6)

A megállapodás 3. cikkének (7) bekezdése értelmében a svájci jegyzékkezelőnek és az uniós központi tisztviselőnek ki kell dolgoznia a kapcsolástechnikai szabványokat (Linking Technical Standards – LTS), amelyek a II. mellékletben foglalt elveken alapulnak. Az LTS-eknek ismertetniük kell a svájci kiegészítő ügyleti jegyzőkönyv (SSTL) és az európai uniós ügyleti jegyzőkönyv (EUTL) közötti stabil és biztonságos kapcsolat létrehozásának részletes követelményeit. Az LTS-ek a vegyes bizottság határozatával történő elfogadásukat követően lépnek hatályba.

| (7) | A megállapodás 13. cikkének (1) bekezdése szerint a vegyes bizottság technikai iránymutatásokat fogad el a megállapodás megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében, ideértve az SSTL és az EUTL közötti stabil és biztonságos kapcsolat létrehozását. A megállapodás 12. cikkének (5) bekezdése szerint felállított munkacsoport dolgozhat ki technikai iránymutatásokat. A munkacsoportban részt kell vennie legalább a svájci jegyzékkezelőnek és az uniós központi tisztviselőnek, és a munkacsoportnak segítenie kell a vegyes bizottságot a megállapodás 13. cikke szerinti feladatai elvégzése során. |
| --- | --- |

(7)

A megállapodás 13. cikkének (1) bekezdése szerint a vegyes bizottság technikai iránymutatásokat fogad el a megállapodás megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében, ideértve az SSTL és az EUTL közötti stabil és biztonságos kapcsolat létrehozását. A megállapodás 12. cikkének (5) bekezdése szerint felállított munkacsoport dolgozhat ki technikai iránymutatásokat. A munkacsoportban részt kell vennie legalább a svájci jegyzékkezelőnek és az uniós központi tisztviselőnek, és a munkacsoportnak segítenie kell a vegyes bizottságot a megállapodás 13. cikke szerinti feladatai elvégzése során.

| (8) | Tekintettel az iránymutatások műszaki jellegére, valamint arra, hogy azokat hozzá kell igazítani a műszaki fejlődéshez, a svájci jegyzékkezelő és az uniós központi tisztviselő által kidolgozott technikai iránymutatásokat tájékoztatás céljából, illetve – adott esetben – jóváhagyás céljából be kell nyújtani a vegyes bizottságnak, |
| --- | --- |

(8)

Tekintettel az iránymutatások műszaki jellegére, valamint arra, hogy azokat hozzá kell igazítani a műszaki fejlődéshez, a svájci jegyzékkezelő és az uniós központi tisztviselő által kidolgozott technikai iránymutatásokat tájékoztatás céljából, illetve – adott esetben – jóváhagyás céljából be kell nyújtani a vegyes bizottságnak,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A megállapodás I. melléklete B. részének 17. pontjában a második bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Az e megállapodás hatálybalépését követően első alkalommal Svájchoz besorolt légijármű-üzembentartókkal kapcsolatos igazgatási feladatokat Svájc a besorolás évében április 30. után és a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek közötti ideiglenes kapcsolat működőképessé válását követően látja el.”

2. cikk

A megállapodás II. mellékletének negyedik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az LTS-ek előírják, hogy az SSTL és az EUTL közötti kommunikáció a webszolgáltatási üzeneteknek a következő technológiákon (*1), illetve ezekkel egyenértékű technológiákon alapuló biztonságos cseréjéből áll:

| — | egyszerű objektumelérési protokollt (SOAP) használó webszolgáltatások, |
| --- | --- |

—

egyszerű objektumelérési protokollt (SOAP) használó webszolgáltatások,

| — | hardveralapú virtuális magánhálózat (VPN), |
| --- | --- |

—

hardveralapú virtuális magánhálózat (VPN),

| — | XML (bővíthető jelölőnyelv), |
| --- | --- |

—

XML (bővíthető jelölőnyelv),

| — | digitális aláírás, valamint |
| --- | --- |

—

digitális aláírás, valamint

| — | hálózati idő protokollok (Network Time Protocol). |
| --- | --- |

—

hálózati idő protokollok (Network Time Protocol).

3. cikk

Az e határozat mellékletét képező kapcsolástechnikai szabványok (LTS-ek) elfogadásra kerülnek.

4. cikk

A megállapodás 12. cikkének (5) bekezdése alapján egy munkacsoport jön létre. A munkacsoport segíti a vegyes bizottságot a megállapodás megfelelő végrehajtásának biztosításában, így többek között az LTS-ek végrehajtására irányuló technikai iránymutatások kidolgozásában.

A munkacsoportban részt vesz legalább a svájci jegyzékkezelő és az uniós központi tisztviselő.

5. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2020. november 5-én.

a vegyes bizottság részéről

titkár az Európai Unió részéről

Maja-Alexandra DITTEL

az elnök

Beatriz YORDI

titkár Svájc részéről

Caroline BAUMANN

---

(1)  
  HL L 322., 2017.12.7., 3. o.

1

(2)  Az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodás által létrehozott vegyes bizottság 2/2019. sz. határozata (2019. december 5.) az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodás I. és II. mellékletének módosításáról (HL L 314., 2020.9.29., 68. o.).

2

---

MELLÉKLET

Kapcsolástechnikai szabványok (LTS-ek) az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodás 3. cikkének (7) bekezdése alapján

IDEIGLENES MEGOLDÁSRA VONATKOZÓ ELŐÍRÁSOK

1.   Glosszárium

1-1. táblázat

Üzleti rövidítések és fogalommeghatározások

| Rövidítés/Kifejezés | Fogalommeghatározás |
| --- | --- |
| Kibocsátási egység | Egy meghatározott időszakban egy szén-dioxid tonna-egyenérték kibocsátására való jogosultság, amely csak az EU ETS vagy a svájci ETS szerinti követelmények teljesítésére érvényes. |
| CH | Svájci Államszövetség |
| CHU | Svájci átalános célú kibocsátási egységek (a „CHU2” kifejezés használatos a 2. kötelezettségvállalási időszakra kiadott kibocsátási egységekre) |
| CHUA | Svájci légi közlekedési kibocsátási egység |
| COP | Közös üzemeltetési eljárások (Common Operational Procedures), melyeket a megállapodást aláíró Felek közösen dolgoztak ki az EU ETS és a svájci ETS összekapcsolásának működőképessé tétele érdekében. |
| ETR | Kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék |
| ETS | Kibocsátáskereskedelmi rendszer |
| EU | Európai Unió |
| EUA | EU általános célú kibocsátási egység |
| EUAA | EU légi közlekedési kibocsátási egység |
| EUCR | Európai uniós konszolidált kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék |
| EUTL | Európai uniós ügyleti jegyzőkönyv |
| Kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék | Az ETS keretében kiadott kibocsátási egységek elszámolására szolgáló rendszer, amely nyomon követi az elektronikus számlákon tartott kibocsátási egységek tulajdonosait. |
| SSTL | Svájci kiegészítő ügyleti jegyzőkönyv |
| Ügylet | Olyan folyamat a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben, amelynek keretében kibocsátási egységet vezetnek át egy számláról egy másikra. |
| Ügyleti jegyzőkönyv rendszer | Az ügyleti jegyzőkönyv feljegyzést tartalmaz az egyik kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékből a másikba küldött minden egyes javasolt ügyletről. |

Rövidítés/Kifejezés

Fogalommeghatározás

Kibocsátási egység

Egy meghatározott időszakban egy szén-dioxid tonna-egyenérték kibocsátására való jogosultság, amely csak az EU ETS vagy a svájci ETS szerinti követelmények teljesítésére érvényes.

CH

Svájci Államszövetség

CHU

Svájci átalános célú kibocsátási egységek (a „CHU2” kifejezés használatos a 2. kötelezettségvállalási időszakra kiadott kibocsátási egységekre)

CHUA

Svájci légi közlekedési kibocsátási egység

COP

Közös üzemeltetési eljárások (Common Operational Procedures), melyeket a megállapodást aláíró Felek közösen dolgoztak ki az EU ETS és a svájci ETS összekapcsolásának működőképessé tétele érdekében.

ETR

Kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék

ETS

Kibocsátáskereskedelmi rendszer

EU

Európai Unió

EUA

EU általános célú kibocsátási egység

EUAA

EU légi közlekedési kibocsátási egység

EUCR

Európai uniós konszolidált kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék

EUTL

Európai uniós ügyleti jegyzőkönyv

Kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék

Az ETS keretében kiadott kibocsátási egységek elszámolására szolgáló rendszer, amely nyomon követi az elektronikus számlákon tartott kibocsátási egységek tulajdonosait.

SSTL

Svájci kiegészítő ügyleti jegyzőkönyv

Ügylet

Olyan folyamat a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben, amelynek keretében kibocsátási egységet vezetnek át egy számláról egy másikra.

Ügyleti jegyzőkönyv rendszer

Az ügyleti jegyzőkönyv feljegyzést tartalmaz az egyik kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékből a másikba küldött minden egyes javasolt ügyletről.

1-2. táblázat

Műszaki rövidítések és fogalommeghatározások

| Rövidítés | Fogalommeghatározás |
| --- | --- |
| Nyilvános kulcsú kriptográfia | Nyilvános és magánkulcsokat használ adatok titkosításához és visszafejtéséhez. |
| Tanúsító hatóság | Elektronikus tanúsítványokat kiállító szervezet. |
| Rejtjelezési kulcs | A rejtjelezési algoritmus funkcionális kimenetét meghatározó információ. |
| Visszafejtés | A titkosítással ellentétes folyamat. |
| Digitális aláírás | Üzenet, szoftver vagy elektronikus dokumentum eredetiségének és sértetlenségének a hitelesítésére alkalmazott matematikai módszer. |
| Titkosítás | Információk vagy adatok kóddá történő átalakítása, különösen jogosulatlan hozzáférés megakadályozása érdekében. |
| Fájl beolvasása | A fájl olvasásának folyamata. |
| Tűzfal | Hálózatbiztonsági készülék vagy szoftver, amely felügyeli és szabályozza a bejövő és kimenő hálózati forgalmat előre meghatározott szabályok alapján. |
| Szívdobbanás-felügyelet | Hardware vagy szoftver által létrehozott vagy felügyelt időszakos jel az üzemszerű működés jelzése vagy a számítógépes rendszer egyéb részeinek szinkronizálása érdekében. |
| IPSec | IP biztonság. Hálózati protokollkészlet, amely hitelesíti és titkosítja az adatcsomagokat két számítógép között IP-hálózaton keresztül történő biztonságos, titkosított kommunikáció biztosítása érdekében. |
| Behatolási tesztelés | Számítógépes rendszer, hálózat vagy webes alkalmazás támadók által kihasználható biztonsági sebezhetőségeinek felderítésére irányuló tesztelés. |
| Egyeztetési folyamat | Folyamat, amely biztosítja az egyezést két külön nyilvántartás között. |
| VPN | Virtuális magánhálózat. |
| XML | Bővíthető jelölőnyelv. Lehetővé teszi a tervezők számára saját, személyre szabott címkék létrehozását, lehetővé téve adatok meghatározását, továbbítását, hitelesítését és értelmezését alkalmazások között, valamint szervezetek között. |

Rövidítés

Fogalommeghatározás

Nyilvános kulcsú kriptográfia

Nyilvános és magánkulcsokat használ adatok titkosításához és visszafejtéséhez.

Tanúsító hatóság

Elektronikus tanúsítványokat kiállító szervezet.

Rejtjelezési kulcs

A rejtjelezési algoritmus funkcionális kimenetét meghatározó információ.

Visszafejtés

A titkosítással ellentétes folyamat.

Digitális aláírás

Üzenet, szoftver vagy elektronikus dokumentum eredetiségének és sértetlenségének a hitelesítésére alkalmazott matematikai módszer.

Titkosítás

Információk vagy adatok kóddá történő átalakítása, különösen jogosulatlan hozzáférés megakadályozása érdekében.

Fájl beolvasása

A fájl olvasásának folyamata.

Tűzfal

Hálózatbiztonsági készülék vagy szoftver, amely felügyeli és szabályozza a bejövő és kimenő hálózati forgalmat előre meghatározott szabályok alapján.

Szívdobbanás-felügyelet

Hardware vagy szoftver által létrehozott vagy felügyelt időszakos jel az üzemszerű működés jelzése vagy a számítógépes rendszer egyéb részeinek szinkronizálása érdekében.

IPSec

IP biztonság. Hálózati protokollkészlet, amely hitelesíti és titkosítja az adatcsomagokat két számítógép között IP-hálózaton keresztül történő biztonságos, titkosított kommunikáció biztosítása érdekében.

Behatolási tesztelés

Számítógépes rendszer, hálózat vagy webes alkalmazás támadók által kihasználható biztonsági sebezhetőségeinek felderítésére irányuló tesztelés.

Egyeztetési folyamat

Folyamat, amely biztosítja az egyezést két külön nyilvántartás között.

VPN

Virtuális magánhálózat.

XML

Bővíthető jelölőnyelv. Lehetővé teszi a tervezők számára saját, személyre szabott címkék létrehozását, lehetővé téve adatok meghatározását, továbbítását, hitelesítését és értelmezését alkalmazások között, valamint szervezetek között.

2.   Bevezetés

Az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti 2017. november 23-i, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) rendelkezik az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerben (a továbbiakban: EU ETS) vagy a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszerben (a továbbiakban: svájci ETS) felhasználható kibocsátási egységek kölcsönös elismeréséről. Az EU ETS és a svájci ETS összekapcsolásának működőképessé tétele érdekében az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék európai uniós ügyleti jegyzőkönyve (EUTL) és a svájci kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék svájci kiegészítő ügyleti jegyzőkönyve (SSTL) közötti közvetlen kapcsolatot hoznak létre, amely lehetővé teszi a két ETS bármelyikében kiadott kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek egymás közötti átruházását (a megállapodás 3. cikkének (2) bekezdése). Az EU ETS és a svájci ETS összekapcsolásának működőképessé tétele érdekében átmeneti megoldást kell bevezetni 2020 májusáig vagy azt követően a lehető leghamarabb. A Felek együttműködnek annak érdekében, hogy az ideiglenes megoldást a lehető leghamarabb kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek közötti állandó kapcsolatra cseréljék (a megállapodás II. melléklete).

A megállapodás 3. cikkének (7) bekezdése értelmében a svájci jegyzékkezelő és az uniós központi tisztviselő a megállapodás II. mellékletében foglalt elveken alapuló kapcsolástechnikai szabványokat (LTS-ek) dolgoz ki, amelyek tartalmazzák az SSTL és az EUTL közötti stabil és biztonságos kapcsolat létrehozásának részletes követelményeit. A jegyzékkezelő és a központi tisztviselő által kidolgozott LTS-ek azt követően lépnek hatályba, amikor a vegyes bizottság a határozatával elfogadja azokat.

Az ebben a dokumentumban rögzítettek szerint az LTS-eket a vegyes bizottság a 2/2020. számú határozatával fogadja el. E határozat értelmében a vegyes bizottság felkéri a svájci jegyzékkezelőt és az uniós központi tisztviselőt arra, hogy dolgozzanak ki további technikai iránymutatásokat az összekapcsolás működőképessé tétele érdekében, valamint azért, hogy biztosítsák azoknak a műszaki fejlődéshez, valamint a kapcsolat védelmére és biztonságára, illetve hatékony és eredményes működésére vonatkozó új követelményekhez való folyamatos hozzáigazítását.

2.1.   Alkalmazási kör

Ez a dokumentum a megállapodás feleinek közös álláspontját képviseli az EU ETS és a svájci ETS kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékei összekapcsolása műszaki alapjainak megteremtése tekintetében. Miközben felvázolja a műszaki előírások kiindulási alapját az architektúrára, a szolgáltatásra és a biztonságra vonatkozó követelményekkel összefüggésben, szükség lesz további részletes iránymutatásokra is a kapcsolat működőképessé tétele érdekében.

Megfelelő működéséhez a kapcsolat folyamatokat és eljárásokat igényel az összekapcsolás további működőképessége érdekében. A megállapodás 3. cikkének (6) bekezdése szerint ezeket a kérdéseket a közös üzemeltetési eljárásokat tartalmazó külön dokumentum részletezi, amelyet külön kell elfogadni a vegyes bizottság határozatával.

2.2.   Címzettek

E dokumentum címzettje a svájci jegyzékkezelő és az uniós központi tisztviselő.

3.   Általános rendelkezések

3.1.   A kommunikációs kapcsolat architektúrája

E szakasz célja, hogy ismertesse az EU ETS és a svájci ETS közötti kapcsolat és annak különböző alkotóelemei működőképessé tételének általános architektúráját.

Mivel a biztonság a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek közötti kapcsolat architektúrája meghatározásának kulcsfontosságú eleme, minden intézkedés megtételére sor került a stabil architektúra biztosítása érdekében. Bár a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek között tervezett állandó kapcsolat webszolgáltatásokon fog alapulni, az ideiglenes kapcsolat fájlcserélő mechanizmust alkalmaz.

A műszaki megoldás az alábbiakat alkalmazza:

| — | biztonságos üzenettovábbítási protokoll, |
| --- | --- |

—

biztonságos üzenettovábbítási protokoll,

| — | XML-üzenetek, |
| --- | --- |

—

XML-üzenetek,

| — | XML-alapú digitális aláírás és titkosítás, |
| --- | --- |

—

XML-alapú digitális aláírás és titkosítás,

| — | VPN készülék vagy azzal egyenértékű biztonságos adatátviteli hálózat. |
| --- | --- |

—

VPN készülék vagy azzal egyenértékű biztonságos adatátviteli hálózat.

3.1.1.   Üzenetváltás

Az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék és a svájci kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék közötti kommunikáció üzenetváltási mechanizmuson fog alapulni, biztonságos csatornákon keresztül. Mindkét oldal saját adattárral rendelkezik a beérkező üzenetek számára.

Mindkét Fél nyilvántartást vezet a beérkező üzenetekről és a feldolgozási adatokról.

A hibákat és a váratlan állapotokat figyelmeztetés formájában jelenteni kell, és szükség van a támogató csoportok közötti emberi kapcsolatra.

| A hibák és a váratlan események kezelése során be kell tartani a közös üzemeltetési eljárásokban foglalt eseménykezelési folyamatban meghatározott üzemeltetési eljárásokat. |
| --- |

A hibák és a váratlan események kezelése során be kell tartani a közös üzemeltetési eljárásokban foglalt eseménykezelési folyamatban meghatározott üzemeltetési eljárásokat.

3.1.2.   XML üzenet – Magas szintű leírás

Az XML üzenet az alábbiak egyikét tartalmazza:

| — | egy vagy több ügyleti kérelem és/vagy egy vagy több ügyleti válaszadás, |
| --- | --- |

—

egy vagy több ügyleti kérelem és/vagy egy vagy több ügyleti válaszadás,

| — | egy művelet/válasz az egyeztetéshez kapcsolódóan, |
| --- | --- |

—

egy művelet/válasz az egyeztetéshez kapcsolódóan,

| — | egy próbaüzenet. |
| --- | --- |

—

egy próbaüzenet.

Minden üzenet a következőket tartalmazó fejléccel rendelkezik:

| — | származási ETS rendszer, |
| --- | --- |

—

származási ETS rendszer,

| — | sorszám. |
| --- | --- |

—

sorszám.

3.1.3.   Befogadási ablakok

Az ideiglenes megoldás előre meghatározott befogadási ablakokon alapul, amelyeket megnevezett események csoportja követ. A kapcsolaton keresztül beérkező ügyleti kérelmek csak előre meghatározott időközönként kerülnek befogadásra. A befogadási ablakok magukban foglalják a kimenő és a bejövő ügyletek műszaki érvényesítését. Ezenfelül napi szintű egyeztetésekre kerülhet sor, amelyek manuálisan kezdeményezhetők.

| Az ezen események bármelyikének a gyakoriságában és/vagy időzítésében bekövetkező változások kezelése során be kell tartani a közös üzemeltetési eljárásokban foglalt kérésteljesítési folyamatban meghatározott üzemeltetési eljárásokat. |
| --- |

Az ezen események bármelyikének a gyakoriságában és/vagy időzítésében bekövetkező változások kezelése során be kell tartani a közös üzemeltetési eljárásokban foglalt kérésteljesítési folyamatban meghatározott üzemeltetési eljárásokat.

3.1.4.   Ügyleti üzenetek folyamata

Kimenő ügyletek

Image 1

Ez az átvezetést indító ETS nézőpontját tükrözi. A fenti folyamatábra mutatja az összes konkrét folyamatot a kimenő ügyletek vonatkozásában.

Fő folyamat: „Szokásos ügylet” (a folyamat lépéseit a fenti rajz ábrázolja):

| a) | az átvezetést indító ETS-ben az ügyleti kérelmet elküldik a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékből az ügyleti jegyzőkönyvbe, amint valamennyi üzleti késedelem megszűnik (adott esetben 24 órás késedelem); |
| --- | --- |

a)

az átvezetést indító ETS-ben az ügyleti kérelmet elküldik a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékből az ügyleti jegyzőkönyvbe, amint valamennyi üzleti késedelem megszűnik (adott esetben 24 órás késedelem);

| b) | az ügyleti jegyzőkönyv érvényesíti az ügyleti kérelmet; |
| --- | --- |

b)

az ügyleti jegyzőkönyv érvényesíti az ügyleti kérelmet;

| c) | az ügyleti kérelmet elküldik a rendeltetési ETS-nek; |
| --- | --- |

c)

az ügyleti kérelmet elküldik a rendeltetési ETS-nek;

| d) | az elfogadó választ elküldik a származási ETS kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékének; |
| --- | --- |

d)

az elfogadó választ elküldik a származási ETS kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékének;

| e) | a rendeltetési ETS érvényesíti az ügyleti kérelmet; |
| --- | --- |

e)

a rendeltetési ETS érvényesíti az ügyleti kérelmet;

| f) | a rendeltetési ETS visszaküldi az elfogadó választ a származási ETS ügyleti jegyzőkönyvéhez; |
| --- | --- |

f)

a rendeltetési ETS visszaküldi az elfogadó választ a származási ETS ügyleti jegyzőkönyvéhez;

| g) | az ügyleti jegyzőkönyv elküldi az elfogadó választ a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzéknek. |
| --- | --- |

g)

az ügyleti jegyzőkönyv elküldi az elfogadó választ a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzéknek.

Alternatív folyamat: „Ügyleti jegyzőkönyv általi elutasítás” (a folyamat lépéseit a fenti rajz ábrázolja, ebben az esetben is az a) ponttól kiindulva):

| a) | A származási ETS-ben az ügyleti kérelmet elküldik a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékből az ügyleti jegyzőkönyvbe, amint valamennyi üzleti késedelem megszűnik (adott esetben 24 órás késedelem). |
| --- | --- |

a)

A származási ETS-ben az ügyleti kérelmet elküldik a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékből az ügyleti jegyzőkönyvbe, amint valamennyi üzleti késedelem megszűnik (adott esetben 24 órás késedelem).

Ezt követően:

| b) | az ügyleti jegyzőkönyv nem érvényesíti a kérelmet; |
| --- | --- |

b)

az ügyleti jegyzőkönyv nem érvényesíti a kérelmet;

| c) | elutasító üzenetet küldenek a származási kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékhez. |
| --- | --- |

c)

elutasító üzenetet küldenek a származási kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékhez.

Alternatív folyamat: „ETS általi elutasítás” (a folyamat lépéseit a fenti rajz ábrázolja, az a) ponttól kiindulva):

| a) | a származási ETS-ben az ügyleti kérelmet elküldik a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékből az ügyleti jegyzőkönyvbe, amint valamennyi üzleti késedelem megszűnik (adott esetben 24 órás késedelem); |
| --- | --- |

a)

a származási ETS-ben az ügyleti kérelmet elküldik a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékből az ügyleti jegyzőkönyvbe, amint valamennyi üzleti késedelem megszűnik (adott esetben 24 órás késedelem);

| b) | az ügyleti jegyzőkönyv érvényesíti az ügyletet; |
| --- | --- |

b)

az ügyleti jegyzőkönyv érvényesíti az ügyletet;

| c) | az ügyleti kérelmet elküldik a rendeltetési ETS-nek; |
| --- | --- |

c)

az ügyleti kérelmet elküldik a rendeltetési ETS-nek;

| d) | az elfogadó üzenetet elküldik a származási ETS kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékének. |
| --- | --- |

d)

az elfogadó üzenetet elküldik a származási ETS kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékének.

Ezt követően:

| e) | az átvezetést fogadó ETS ügyleti jegyzőkönyve nem érvényesíti az ügyletet; |
| --- | --- |

e)

az átvezetést fogadó ETS ügyleti jegyzőkönyve nem érvényesíti az ügyletet;

| f) | az átvezetést fogadó ETS elküldi az elutasító választ az átvezetést indító ETS ügyleti jegyzőkönyvéhez; |
| --- | --- |

f)

az átvezetést fogadó ETS elküldi az elutasító választ az átvezetést indító ETS ügyleti jegyzőkönyvéhez;

| g) | az ügyleti jegyzőkönyv elküldi az elutasítást a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzéknek. |
| --- | --- |

g)

az ügyleti jegyzőkönyv elküldi az elutasítást a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzéknek.

Bejövő ügyletek

Ez az átvezetést fogadó ETS nézőpontját tükrözi. A konkrét folyamatot az alábbi folyamatábra jeleníti meg:

Image 2

Az ábra a következőket mutatja:

| 1. | amikor az átvezetést fogadó ETS ügyleti jegyzőkönyve érvényesíti a kérelmet, elküldi az elfogadó üzenetet az átvezetést indító ETS-nek, valamint „ügylet lezárva” üzenetet küld az átvezetést fogadó ETS kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékének; |
| --- | --- |

1.

amikor az átvezetést fogadó ETS ügyleti jegyzőkönyve érvényesíti a kérelmet, elküldi az elfogadó üzenetet az átvezetést indító ETS-nek, valamint „ügylet lezárva” üzenetet küld az átvezetést fogadó ETS kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékének;

| 2. | amikor egy bejövő kérelem elutasításra kerül az átvezetést fogadó ügyleti jegyzőkönyvben, az ügyleti kérelmet nem küldik el az átvezetést fogadó ETS kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékének. |
| --- | --- |

2.

amikor egy bejövő kérelem elutasításra kerül az átvezetést fogadó ügyleti jegyzőkönyvben, az ügyleti kérelmet nem küldik el az átvezetést fogadó ETS kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékének.

Protokoll

Az ügyleti üzenet ciklus csak két üzenetet foglal magában:

| — | átvezetést indító ETS → Átvezetést fogadó ETS ügyleti javaslat, |
| --- | --- |

—

átvezetést indító ETS → Átvezetést fogadó ETS ügyleti javaslat,

| — | átvezetést fogadó ETS → Átvezetést indító ETS ügyleti válasz: vagy Elfogadva vagy Elutasítva (az elutasítás indokával együtt):






  — | Elfogadva: az ügyletet teljesítik, |
| --- | --- | --- |

—

átvezetést fogadó ETS → Átvezetést indító ETS ügyleti válasz: vagy Elfogadva vagy Elutasítva (az elutasítás indokával együtt):

—

Elfogadva: az ügyletet teljesítik,

| — | Elutasítva: az ügyletet leállítják. |
| --- | --- |

—

Elutasítva: az ügyletet leállítják.

Az ügylet státusza

| — | Az átvezetést indító ETS ügyleti státusza „javasolt” lesz a kérelem elküldésekor. |
| --- | --- |

—

Az átvezetést indító ETS ügyleti státusza „javasolt” lesz a kérelem elküldésekor.

| — | Az átvezetést fogadó ETS ügyleti státusza „javasolt” lesz a kérelem beérkezésekor és annak kezelése során. |
| --- | --- |

—

Az átvezetést fogadó ETS ügyleti státusza „javasolt” lesz a kérelem beérkezésekor és annak kezelése során.

| — | Az átvezetést fogadó ETS ügyleti státusza „teljesített”/„leállított” lesz, amikor a javaslat feldolgozásra kerül. Ezt követően az átvezetést fogadó ETS elküldi a megfelelő elfogadó/elutasító üzenetet. |
| --- | --- |

—

Az átvezetést fogadó ETS ügyleti státusza „teljesített”/„leállított” lesz, amikor a javaslat feldolgozásra kerül. Ezt követően az átvezetést fogadó ETS elküldi a megfelelő elfogadó/elutasító üzenetet.

| — | Az átvezetést indító ETS ügyleti státusza „teljesített”/„leállított” lesz, amikor az elfogadás/elutasítás beérkezik és feldolgozásra kerül. |
| --- | --- |

—

Az átvezetést indító ETS ügyleti státusza „teljesített”/„leállított” lesz, amikor az elfogadás/elutasítás beérkezik és feldolgozásra kerül.

| — | Az átvezetést indító ETS-ben az ügyleti státusz javasolt marad, amennyiben nem érkezik válasz. |
| --- | --- |

—

Az átvezetést indító ETS-ben az ügyleti státusz javasolt marad, amennyiben nem érkezik válasz.

| — | Az átvezetést fogadó ETS ügyleti státusza „leállított” lesz, ha bármely javasolt ügylet több mint 30 percen át „javasolt” státuszú marad. |
| --- | --- |

—

Az átvezetést fogadó ETS ügyleti státusza „leállított” lesz, ha bármely javasolt ügylet több mint 30 percen át „javasolt” státuszú marad.

| Az ügyletekkel kapcsolatos események kezelése során be kell tartani a közös üzemeltetési eljárásokban foglalt eseménykezelési folyamatban meghatározott üzemeltetési eljárásokat. |
| --- |

Az ügyletekkel kapcsolatos események kezelése során be kell tartani a közös üzemeltetési eljárásokban foglalt eseménykezelési folyamatban meghatározott üzemeltetési eljárásokat.

3.2.   Adatátvitel biztonsága

Az adatok továbbításuk során négy biztonsági szinten mennek át:

| 1. | hálózati hozzáférés-vezérlés: tűzfal és hálózati összekapcsolási réteg; |
| --- | --- |

1.

hálózati hozzáférés-vezérlés: tűzfal és hálózati összekapcsolási réteg;

| 2. | titkosítás az átvitel szintjén: VPN vagy azzal egyenértékű biztonságos adatátviteli hálózat; |
| --- | --- |

2.

titkosítás az átvitel szintjén: VPN vagy azzal egyenértékű biztonságos adatátviteli hálózat;

| 3. | titkosítás a munkamenet szintjén: biztonságos üzenettovábbítási protokoll; |
| --- | --- |

3.

titkosítás a munkamenet szintjén: biztonságos üzenettovábbítási protokoll;

| 4. | titkosítás az alkalmazás szintjén: XML-tartalom titkosítása és aláírása. |
| --- | --- |

4.

titkosítás az alkalmazás szintjén: XML-tartalom titkosítása és aláírása.

3.2.1.   Tűzfal és hálózati összekapcsolás

A kapcsolat hardver alapú tűzfallal védett hálózaton keresztül jön létre. A tűzfal konfigurálása olyan szabályok alapján történik, hogy csak „regisztrált” kliensek kapcsolódhatnak a VPN-szerverhez.

3.2.2.   Virtuális magánhálózat (VPN)

A Felek közötti kommunikáció minden esetben biztonságos adatátviteli technológiával védett. Virtuális magánhálózat (VPN) esetén az infrastruktúrának hardveren vagy virtuális készülékeken kell alapulnia. A VPN-technológiák lehetőséget nyújtanak a hálózaton – pl. az interneten – egyik ponttól a másikig történő, „alagúton” keresztüli áthaladásra, a kommunikációk mindenkori védelme mellett. A VPN alagút létrehozását megelőzően elektronikus tanúsítvány kiállítására kerül sor egy leendő kliens végpont részére, amely lehetővé teszi a kliens számára, hogy igazolja a személyazonosságát az összekapcsolás igénylése során. Mindegyik Fél felel azért, hogy saját VPN végpontján telepítse a tanúsítványt. Az elektronikus tanúsítványok használatával mindkét oldal VPN szervere hozzáférést kap egy központi hatósághoz a hitelesítő adatok egyeztetése érdekében. Az alagút-létrehozási folyamat során titkosítás kerül meghatározásra, biztosítva az alagúton keresztül zajló kommunikációk védelmét.

A kliens VPN végpontokat úgy kell konfigurálni, hogy biztosítva legyen a VPN alagút folyamatos fenntartása a Felek közötti megbízható, kétirányú, valós idejű kommunikáció mindenkori lehetővé tétele érdekében.

Bármely más, egyenértékű megoldásnak összehangban kell állnia a fent leírt elvekkel.

3.2.3.   IPSec megvalósítása

VPN-megoldás alkalmazása esetén az IPSec protokollnak a helyek közötti VPN-infrastruktúra létrehozásához történő használata biztosítja a helyek közötti hitelesítést, az adatok sértetlenségét, valamint az adatok titkosítását. Az IPSec VPN konfigurációk biztosítják a VPN kapcsolat két végpontja közötti megfelelő hitelesítést. A Felek azonosítják és hitelesítik a távoli klienst az IPSec kapcsolaton keresztül, a másik oldal által elismert tanúsító hatóság által kiadott elektronikus tanúsítványok használatával.

Az IPSec továbbá biztosítja az adatok sértetlenségét a VPN alagúton keresztül zajló kommunikációk során. Az adatcsomagokat a VPN által létrehozott hitelesítési információk felhasználásával kivonatolják (hashed) és aláírják. Az adatok bizalmas jellegét hasonlóképpen, IPSec titkosítás lehetővé tételével biztosítják.

3.2.4.   Biztonságos üzenettovábbítási protokoll

Az ideiglenes megoldás több titkosítási rétegre támaszkodik a Felek közötti biztonságos adatcsere érdekében. Mindkét rendszer és azok különböző környezetei a hálózat szintjén vannak összekapcsolva VPN alagutakon vagy azokkal egyenértékű biztonságos adatátviteli hálózatokon keresztül. Az alkalmazás szintjén a fájlok átvitelére biztonságos üzenettovábbítási protokoll alkalmazásával kerül sor munkamenet szinten.

3.2.5.   XML titkosítás és aláírás

Az XML fájlokon belül az aláírás és a titkosítás két szinten történik. Minden ügyleti kérelem, ügyleti válasz és egyeztető üzenet egyenként kerül aláírásra, elektronikus úton.

A második lépésben az „üzenet” elem minden aleleme egyenként titkosításra kerül.

Ezen túlmenően a harmadik lépésben sor kerül a gyökérelem elektronikus úton történő aláírására, a teljes üzenet sértetlenségének és letagadhatatlanságának biztosítása érdekében. Ez az XML-be beágyazott adatok magas szintű védelmét eredményezi. A műszaki végrehajtásra a World Wide Web Konzorcium előírásaival összhangban kerül sor.

Az üzenet visszafejtéséhez ezt a folyamatot kell követni, fordított sorrendben.

3.2.6.   Rejtjelezési kulcsok

A titkosítás és az aláírás nyilvános kulcsú kriptográfia alkalmazásával történik.

Az IPSec konkrét esetében mindkét Fél által megbízhatónak tartott tanúsító hatóság által kiállított elektronikus tanúsítványokat kell használni. Ez a tanúsító hatóság ellenőrzi a tanúsítvány birtokosának identitását, és olyan tanúsítványokat ad ki, amelyekkel a szervezetek egyértelműen azonosíthatók, és amelyek felhasználhatók a Felek közötti biztonságos adatkommunikációs csatornák létrehozásához.

| A kommunikációs csatornák és az adatfájlok aláírására és rejtjelezésére rejtjelezési kulcsok alkalmazásával kerül sor. A nyilvános tanúsítványokat a Felek elektronikus úton cserélik ki egymással, biztonságos csatornákat használva, és azokat független csatornákon keresztül hitelesítik. Ez az eljárás a közös üzemeltetési eljárásokban foglalt információbiztonsági irányítási folyamat szerves részét képezi. |
| --- |

A kommunikációs csatornák és az adatfájlok aláírására és rejtjelezésére rejtjelezési kulcsok alkalmazásával kerül sor. A nyilvános tanúsítványokat a Felek elektronikus úton cserélik ki egymással, biztonságos csatornákat használva, és azokat független csatornákon keresztül hitelesítik. Ez az eljárás a közös üzemeltetési eljárásokban foglalt információbiztonsági irányítási folyamat szerves részét képezi.

3.3.   A kapcsolat keretében végzett funkciók listája

A kapcsolat meghatározza az átviteli rendszert a megállapodásból eredő üzleti folyamatokat végrehajtó funkciók vonatkozásában. A kapcsolat magában foglalja továbbá az egyeztetési folyamatra és a próbaüzenetekre vonatkozó előírást, ami lehetővé teszi a szívdobbanás-felügyelet megvalósítását.

3.3.1.   Üzleti ügyletek

Üzleti szempontból a kapcsolat négy (4) típusú ügyleti kérelmet vesz figyelembe:

| — | Külső átvezetés:






  — | az ETS-ek összekapcsolásának hatálybalépését követően az uniós és a svájci kibocsátási egységek helyettesíthetők, ezáltal pedig teljes mértékben átruházhatók a Felek között, |
| --- | --- | --- |

—

Külső átvezetés:

—

az ETS-ek összekapcsolásának hatálybalépését követően az uniós és a svájci kibocsátási egységek helyettesíthetők, ezáltal pedig teljes mértékben átruházhatók a Felek között,

| — | a kapcsolaton keresztül végzett átvezetés egy átvezetést indító számlát érint az egyik ETS-ben és egy átvezetést fogadó számlát a másik ETS-ben, |
| --- | --- |

—

a kapcsolaton keresztül végzett átvezetés egy átvezetést indító számlát érint az egyik ETS-ben és egy átvezetést fogadó számlát a másik ETS-ben,

| — | az átvezetés a négy (4) típusú kibocsátási egység bármekkora mennyiségét magában foglalhatja:






  — | svájci általános célú kibocsátási egységek (CHU), |
| --- | --- | --- |

—

az átvezetés a négy (4) típusú kibocsátási egység bármekkora mennyiségét magában foglalhatja:

—

svájci általános célú kibocsátási egységek (CHU),

| — | svájci légi közlekedési kibocsátási egységek (CHUA), |
| --- | --- |

—

svájci légi közlekedési kibocsátási egységek (CHUA),

| — | EU általános célú kibocsátási egységek (EUA), |
| --- | --- |

—

EU általános célú kibocsátási egységek (EUA),

| — | EU légi közlekedési kibocsátási egységek (EUAA). |
| --- | --- |

—

EU légi közlekedési kibocsátási egységek (EUAA).

| — | Nemzetközi kiosztás:
  Azok a légijármű-üzembentartók, amelyek az egyik ETS igazgatása alá tartoznak, amely kötelezettségekkel bír a másik ETS felé, és amelyek jogosultak arra, hogy ettől a második ETS-től kibocsátási egységeket vegyenek át térítésmentesen, ingyenes légi közlekedési kibocsátási egységeket kapnak a második ETS-től a nemzetközi kiosztási ügylet útján. |
| --- | --- |

—

Nemzetközi kiosztás:

Azok a légijármű-üzembentartók, amelyek az egyik ETS igazgatása alá tartoznak, amely kötelezettségekkel bír a másik ETS felé, és amelyek jogosultak arra, hogy ettől a második ETS-től kibocsátási egységeket vegyenek át térítésmentesen, ingyenes légi közlekedési kibocsátási egységeket kapnak a második ETS-től a nemzetközi kiosztási ügylet útján.

| — | A nemzetközi kiosztás visszavonása:
  Erre az ügyletre akkor kerül sor, ha a légijármű-üzembentartó számlájára a másik ETS által kiosztott ingyenes kibocsátási egységeket teljes mértékben vissza kell vonni. |
| --- | --- |

—

A nemzetközi kiosztás visszavonása:

Erre az ügyletre akkor kerül sor, ha a légijármű-üzembentartó számlájára a másik ETS által kiosztott ingyenes kibocsátási egységeket teljes mértékben vissza kell vonni.

| — | Indokolatlanul kiosztott kibocsátásiegység-mennyiség visszaadása:
  Hasonló a visszavonáshoz, de ebben az esetben a kiosztást nem kell teljes mértékben visszavonni, csak a túlzott mennyiségben kiosztott kibocsátási egységeket kell visszaadni a kiosztó ETS-nek. |
| --- | --- |

—

Indokolatlanul kiosztott kibocsátásiegység-mennyiség visszaadása:

Hasonló a visszavonáshoz, de ebben az esetben a kiosztást nem kell teljes mértékben visszavonni, csak a túlzott mennyiségben kiosztott kibocsátási egységeket kell visszaadni a kiosztó ETS-nek.

3.3.2.   Egyeztetési protokoll

Az egyeztetésekre csak az üzenetek befogadására, hitelesítésére és feldolgozására rendelkezésére álló időkereten belül kerülhet sor.

Az egyeztetések az összekapcsolás biztonságára és a következetességére irányuló intézkedések szerves részét képezik. Bármely ütemterv elkészítése előtt a Felek megállapodnak az egyeztetés pontos időzítése tekintetében. Napi szinten ütemezett egyeztetésre is sor kerülhet, amennyiben ezt mindkét Fél elfogadja. Minimumkövetelményként legalább egy ütemezett egyeztetést kell végrehajtani minden befogadást követően.

Ugyanakkor bármelyik Fél bármikor kezdeményezhet manuális egyeztetéseket.

| Az ütemezett egyeztetés időzítésében és gyakoriságában bekövetkező változások kezelése során be kell tartani a közös üzemeltetési eljárásokban foglalt kérésteljesítési folyamatban meghatározott üzemeltetési eljárásokat. |
| --- |

Az ütemezett egyeztetés időzítésében és gyakoriságában bekövetkező változások kezelése során be kell tartani a közös üzemeltetési eljárásokban foglalt kérésteljesítési folyamatban meghatározott üzemeltetési eljárásokat.

3.3.3.   Próbaüzenet

A végpontok közötti kommunikáció tesztelése céljából próbaüzenetet kell küldeni. Az üzenet olyan adatokat tartalmaz, amelyek azt próbaüzenetként azonosítják, és az üzenet átvételét követően a másik végpont választ küld.

3.4.   Webszolgáltatásokra vonatkozó előírások

Az ideiglenes megoldás során nem kerül sor webszolgáltatások igénybevételére. Meg kell azonban jegyezni, hogy az XML üzenetek alakja és formátuma nagyrészt változatlan marad. A kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek közötti állandó kapcsolat jövőbeni bevezetésével azonban a webszolgáltatásoknak lehetővé kell tenniük XML üzenetek valós idejű kicserélését.

3.5.   Webszolgáltatások specifikus meghatározása

Ez a szakasz nem alkalmazandó az ideiglenes megoldás tekintetében. A fenti szakaszban foglaltak szerint a webszolgáltatások alkalmazására csak a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek közötti állandó jövőbeni kapcsolat vonatkozásában kerül majd sor.

3.6.   Adatnaplózási követelmények

Tekintettel arra, hogy mindkét Félnek szüksége van arra, hogy folyamatosan pontos és következetes információk álljanak rendelkezésükre, valamint az egyeztetési folyamat során a következetlenségek kiküszöböléséhez használható eszköz biztosítása érdekében a Feleknek négy (4) típusú adatrögzítést kell fenntartaniuk:

| — | Ügyleti jegyzőkönyvek, |
| --- | --- |

—

Ügyleti jegyzőkönyvek,

| — | Egyeztetési jegyzőkönyvek, |
| --- | --- |

—

Egyeztetési jegyzőkönyvek,

| — | Üzenet archívum, |
| --- | --- |

—

Üzenet archívum,

| — | Belső ellenőrzési jegyzőkönyvek. |
| --- | --- |

—

Belső ellenőrzési jegyzőkönyvek.

Az ezekben a jegyzőkönyvekben rögzített adatokat legalább három (3) hónapig meg kell őrizni hibaelhárítási célokból, az adatok további megőrzése pedig az alkalmazandó jogtól függ mindkét végponton, ellenőrzés céljából. A három (3) hónapnál régebbi jegyzőkönyvfájlok egy független információtechnológiai rendszerben, biztonságos helyen archiválhatók úgy, hogy azok észszerű időn belül visszakereshetők és hozzáférhetők legyenek.

Ügyleti jegyzőkönyvek

Az EUTL és az SSTL alrendszer is tartalmaz ügyleti jegyzőkönyv megvalósításokat.

Pontosabban az ügyleti jegyzőkönyvek nyilvántartásként szolgálnak a másik ETS-nek küldött minden egyes javasolt ügyletről. Minden bejegyzés tartalmazza az ügyleti tartalom összes területét, valamint az ügylet későbbi kimenetelét (a fogadó ETS válasza). Az ügyleti jegyzőkönyvek nyilvántartást vezetnek továbbá a bejövő ügyletekről, valamint a származási ETS-nek küldött válaszról.

Egyeztetési jegyzőkönyvek

Az egyeztetési jegyzőkönyvben rögzítésre kerülnek a Felek egyeztetéssel kapcsolatos üzenetváltásai, beleértve az egyeztetési azonosítót, az időbélyegzőt és az egyeztetés eredményét is: Egyeztetési státusz: „Megfelel” vagy „Eltérések”. Az ideiglenes megoldásban az egyeztetési üzenetek az üzenetváltások szerves részét képezik.

Mindkét Fél köteles az egyeztetési jegyzőkönyvben rögzíteni minden kérelmet és az arra adott választ. Habár nem kerül sor az egyeztetési jegyzőkönyvben szereplő adatok közvetlen megosztására magának az egyeztetésnek a részeként, a következetlenségek kiküszöbölése érdekében szükség lehet az ilyen adatokhoz való hozzáférésre.

Üzenet archiválása

Mindkét Fél köteles archiválni a kicserélt – elküldött és beérkezett – adatok (az XML fájlok) egy példányát, valamint rögzíteni azt, hogy azok vagy az XML üzenetek megfelelő formátumúak voltak-e vagy sem.

Az archiválás elsősorban ellenőrzés céljából történik, hogy bizonyítékok álljanak rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy mit küldtek el a másik Félnek, illetve mi érkezett a másik Féltől. Ebben az értelemben a fájlokkal együtt a kapcsolódó tanúsítványokat is archiválni kell.

Ezek a fájlok is további információkkal szolgálhatnak a hibaelhárításhoz.

Belső ellenőrzési jegyzőkönyv

Ezek a jegyzőkönyveket mindkét Fél önállóan határozza meg és használja.

3.7.   Üzemeltetési követelmények

A két rendszer közötti adatcsere nem teljesen autonóm jellegű az ideiglenes megoldás során, ami azt jelenti, hogy szükség van üzemeltetőkre és eljárásokra a kapcsolat működőképessé tételéhez.

4.   Elérhetőségre vonatkozó rendelkezések

4.1.   A kommunikáció elérhetőségének tervezése

Az ideiglenes megoldás architektúráját alapvetően olyan IKT-infrastruktúra és szoftver képezi, amely lehetővé teszi a svájci ETS és az EU ETS közötti kommunikációt. Az ilyen adatáramlás magas szintű elérhetőségének, sértetlenségének és titkosságának a biztosítása ezért olyan lényeges szempont, amelyet figyelembe kell venni az ideiglenes megoldás és a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek közötti állandó kapcsolat tervezése során. Tekintettel arra, hogy ez egy olyan projekt, amelyben az IKT-infrastruktúra, az egyedi szoftver és a folyamatok alapvető szerepet játszanak, mindhárom elemet figyelembe kell venni egy ellenállóképes rendszer kialakítása érdekében.

IKT-infrastruktúra ellenálló képessége

E dokumentum általános rendelkezéseket taglaló része tartalmazza az architektúra építőelemeinek leírását. Az IKT-infrastruktúra tekintetében az ideiglenes összekapcsolással létrejön egy ellenálló VPN hálózat (vagy azzal egyenértékű hálózat), amely biztonságos kommunikációs csatornákat hoz létre, amelyeken keresztül biztonságos üzenetváltásokra kerülhet sor. Az infrastruktúra többi eleme úgy van konfigurálva, hogy biztosítva legyen a magas szintű elérhetőség és/vagy tartalékmechanizmusok rendelkezésre állása.

Egyedi szoftver ellenálló képessége

Az egyedileg kifejlesztett szoftvermodulok növelik az ellenálló képességet azzal, hogy adott ideig újra megkísérlik a kommunikációt a másik Féllel, ha bármilyen oknál fogva az nem elérhető.

Szolgáltatás ellenálló képessége

Az ideiglenes megoldásban a Felek közötti adatcserékre előre meghatározott időrésekben kerül sor az év során. Az előre ütemezett adatcserék során előírt bizonyos lépéseknél szükség van a rendszerüzemeltetők és/vagy a jegyzékkezelők általi manuális beavatkozásra. Tekintettel erre, valamint a cserék elérhetőségének és eredményességének fokozása érdekében:

| — | az üzemeltetési eljárások jelentős időablakokat biztosítanak az egyes lépések végrehajtásához, |
| --- | --- |

—

az üzemeltetési eljárások jelentős időablakokat biztosítanak az egyes lépések végrehajtásához,

| — | az ideiglenes megoldáshoz tartozó szoftvermodulok aszinkron kommunikációt valósítanak meg, |
| --- | --- |

—

az ideiglenes megoldáshoz tartozó szoftvermodulok aszinkron kommunikációt valósítanak meg,

| — | az automatikus egyeztetési folyamat kimutatja, hogy voltak-e problémák a másik oldalon az adatfájlok beolvasása során, |
| --- | --- |

—

az automatikus egyeztetési folyamat kimutatja, hogy voltak-e problémák a másik oldalon az adatfájlok beolvasása során,

| — | az ellenőrzési folyamatokat (IKT-infrastruktúra és egyedi szoftvermodulok) figyelembe veszik az eseménykezelési eljárásokban, és azok elindítják ezeket az eljárásokat (a közös üzemeltetési eljárásokat tartalmazó dokumentumban meghatározottak szerint). Azok az eljárások, amelyek az eseményeket követően az üzemszerű működés helyreállításához szükséges idő lerövidítésére irányulnak, alapvető fontosságúak a magas elérhetőségi arányok biztosításához. |
| --- | --- |

—

az ellenőrzési folyamatokat (IKT-infrastruktúra és egyedi szoftvermodulok) figyelembe veszik az eseménykezelési eljárásokban, és azok elindítják ezeket az eljárásokat (a közös üzemeltetési eljárásokat tartalmazó dokumentumban meghatározottak szerint). Azok az eljárások, amelyek az eseményeket követően az üzemszerű működés helyreállításához szükséges idő lerövidítésére irányulnak, alapvető fontosságúak a magas elérhetőségi arányok biztosításához.

4.2.   Kezdeményezés, kommunikáció, újbóli aktiválás és vizsgálati terv

Az ideiglenes megoldás architektúrájában foglalt összes különböző elemet egy sor egyéni és csoportos vizsgálatnak kell alávetni annak megerősítése érdekében, hogy a platform készen áll az IKT-infrastruktúra és az információs rendszer szintjén. Ezek a működési vizsgálatok kötelező előfeltétlenek tekintendők minden alkalommal, amikor a platform az ideiglenes megoldás állapotát átállítja felfüggesztettről működőképesre.

A kapcsolat működőképes állapotának aktiválásához ezt követően szükség van az előzetesen meghatározott vizsgálati terv sikeres kivitelezésére. Ez megerősíti, hogy mindegyik kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék elvégzett először egy sor belső vizsgálatot, majd elvégezte a végpontok közötti hálózati összekapcsoltság érvényesítését, a Felek közötti gyártási ügyletek benyújtásának megkezdése előtt.

A vizsgálati tervnek tartalmaznia kell az átfogó vizsgálati stratégiát és a vizsgálati infrastruktúrára vonatkozó részleteket. Minden vizsgálati blokk minden egyes eleme tekintetében a tervnek különösen a következőket kell tartalmaznia:

| — | Vizsgálati kritériumok és eszközök, |
| --- | --- |

—

Vizsgálati kritériumok és eszközök,

| — | A vizsgálatok elvégzése érdekében kiosztott szerepek, |
| --- | --- |

—

A vizsgálatok elvégzése érdekében kiosztott szerepek,

| — | Várt eredmények (pozitív és negatív), |
| --- | --- |

—

Várt eredmények (pozitív és negatív),

| — | Vizsgálati ütemterv, |
| --- | --- |

—

Vizsgálati ütemterv,

| — | A vizsgálati eredményekre vonatkozó követelmények rögzítése, |
| --- | --- |

—

A vizsgálati eredményekre vonatkozó követelmények rögzítése,

| — | Hibaelhárítási dokumentumok, |
| --- | --- |

—

Hibaelhárítási dokumentumok,

| — | Felterjesztésre vonatkozó rendelkezések. |
| --- | --- |

—

Felterjesztésre vonatkozó rendelkezések.

A működőképes állapot aktiválására irányuló vizsgálatok folyamata négy (4) elvi blokkra vagy szakaszra osztható:

4.2.1.   Belső IKT-infrastruktúra vizsgálatok

Ezeket a vizsgálatokat a Felek mindkét oldalon egyedileg végzik el és/vagy ellenőrzik.

Az IKT-infrastruktúra minden elemét mindkét oldalon egyedileg kell tesztelni. Ez kiterjed az infrastruktúra minden egyes alkotóelemére. Ezek a vizsgálatok elvégezhetők automatikusan vagy manuálisan, de igazolniuk kell, hogy az infrastruktúra minden eleme működőképes.

4.2.2.   Kommunikációs vizsgálatok

Ezeket a vizsgálatokat egyedileg indíthatja el bármelyik Fél, és lefolytatásukhoz a másik oldal közreműködése szükséges.

Amint az egyes elemek működőképessé válnak, ellenőrizni kell a két kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék közötti kommunikációs csatornákat. Ennek során mindkét Fél ellenőrzi, hogy van-e működőképes internet-hozzáférés, létrehozták-e a VPN-alagutakat (vagy azokkal egyenértékű biztonságos átviteli hálózatot), és van-e helyek közötti IP-kapcsolat. Ezt követően a másik oldalon meg kell erősíteni a helyi és távoli infrastruktúraelemek és az IP-kapcsolat elérhetőségét.

4.2.3.   Az egész rendszerre kiterjedő (végpontok közötti) vizsgálatok

Ezeket a vizsgálatokat mindkét oldalon el kell végezni, és az eredményeket közölni kell a másik Féllel.

A kommunikációs csatornák, valamint a két kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék minden egyes alkotóelemének vizsgálatát követően mindkét oldal szimulált ügyleteket és egyeztetést dolgoz ki, amelyek bemutatják a kapcsolat keretében végrehajtandó összes funkciót.

4.2.4.   Biztonsági tesztek

Ezeket a teszteket mindkét Fél elvégzi és/vagy kezdeményezi mindkét oldalon, az 5.4. („Biztonsági tesztelésre vonatkozó útmutató”) és az 5.5. („Kockázatértékelésre vonatkozó rendelkezések”) szakaszban leírtak szerint.

Az ideiglenes kapcsolat csak azt követően tekinthető működőképes állapotúnak, hogy mind a négy szakasz/blokk kiszámítható eredményekkel lezárult.

Vizsgálati erőforrások

Mindkét Fél meghatározott vizsgálati erőforrásokra (meghatározott IKT-infrastruktúrára, szoftverre és hardverre) támaszkodik, továbbá a platform manuális és folyamatos hitelesítésének támogatása érdekében vizsgálati funkciókat fejleszt ki saját rendszeréhez. Az egyénileg vagy együttműködés keretében végzett manuális vizsgálati eljárások bármikor, bármelyik jegyzékkezelő által végrehajthatók. A működőképes állapot aktiválása önmagában véve manuális folyamat.

Az előírások szerint a platform rendszeres időközönként automatikus ellenőrzéseket is végez. Ezen ellenőrzések célja a platform elérhetőségének javítása az infrastruktúrával vagy a szoftverrel kapcsolatos problémák korai felismerése révén. Ez a platform ellenőrzési terv két elemből áll:

| — | IKT-infrastruktúra ellenőrzése: Az infrastruktúrát mindkét oldalon ellenőrzik az IKT-infrastruktúra szolgáltatók. Az automatikus vizsgálatok kiterjednek a különböző infrastruktúraelemekre és a kommunikációs csatornák elérhetőségére. |
| --- | --- |

—

IKT-infrastruktúra ellenőrzése: Az infrastruktúrát mindkét oldalon ellenőrzik az IKT-infrastruktúra szolgáltatók. Az automatikus vizsgálatok kiterjednek a különböző infrastruktúraelemekre és a kommunikációs csatornák elérhetőségére.

| — | Alkalmazás ellenőrzése: Az ideiglenes összekapcsolási szoftvermodulok az alkalmazás szintjén megvalósítják a rendszerkommunikáció ellenőrzését (manuálisan és/vagy rendszeres időközönként), melynek során megvizsgálják az összekapcsolás végpontok közötti elérhetőségét a kapcsolaton keresztül végzett bizonyos ügyletek szimulálása révén. |
| --- | --- |

—

Alkalmazás ellenőrzése: Az ideiglenes összekapcsolási szoftvermodulok az alkalmazás szintjén megvalósítják a rendszerkommunikáció ellenőrzését (manuálisan és/vagy rendszeres időközönként), melynek során megvizsgálják az összekapcsolás végpontok közötti elérhetőségét a kapcsolaton keresztül végzett bizonyos ügyletek szimulálása révén.

4.3.   Elfogadási/Tesztelési környezetek

Az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék és a svájci kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék architektúrája az alábbi három környezetet foglalja magában:

| — | gyártási (Production – PROD): ez a környezet tartalmazza a valós adatokat és folyamatokat, valamint a valós ügyleteket, |
| --- | --- |

—

gyártási (Production – PROD): ez a környezet tartalmazza a valós adatokat és folyamatokat, valamint a valós ügyleteket,

| — | elfogadási (Acceptance – ACC): ez a környezet nem valós vagy anonimizált, reprezentatív adatokat tartalmaz. Ez az a környezet, ahol mindkét Fél rendszerüzemeltetői érvényesítik az új kiadásokat, |
| --- | --- |

—

elfogadási (Acceptance – ACC): ez a környezet nem valós vagy anonimizált, reprezentatív adatokat tartalmaz. Ez az a környezet, ahol mindkét Fél rendszerüzemeltetői érvényesítik az új kiadásokat,

| — | tesztelési (Test – TEST): ez a környezet nem valós vagy anonimizált, reprezentatív adatokat tartalmaz. Ez a környezet a jegyzékkezelőkre korlátozódik, és az integrációs tesztek Felek általi elvégzésére szolgál. |
| --- | --- |

—

tesztelési (Test – TEST): ez a környezet nem valós vagy anonimizált, reprezentatív adatokat tartalmaz. Ez a környezet a jegyzékkezelőkre korlátozódik, és az integrációs tesztek Felek általi elvégzésére szolgál.

A VPN (vagy más egyenértékű hálózat) kivételével a három környezet teljes mértékben független egymástól, ami azt jelenti, hogy a hardver, a szoftver, az adatbázisok, a virtuális környezetek, az IP-címek, a portok egymástól függetlenül kerülnek kialakításra, és azok egymástól függetlenül működnek.

Ami a VPN elrendezését illeti, az két különböző környezetben kerül létrehozásra, vagyis egy a PROD, egy másik független pedig az ACC és a TEST környezetben.

5.   Titoktartásra és sértetlenségre vonatkozó rendelkezések

A biztonsági mechanizmusok és eljárások kétszemélyes módszert (négy szem elve) írnak elő az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék és a svájci kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék közötti kapcsolat során végzett műveletek vonatkozásában. Szükség esetén mindig a kétszemélyes módszer alkalmazandó. Ugyanakkor előfordulhat, hogy az nem alkalmazható a jegyzékkezelők által végzett valamennyi lépés esetén.

A biztonsági előírásokat figyelembe kell venni és követni kell a biztonságirányítási tervben, ami a biztonság esetleges megsértését követően a biztonsági események kezeléséhez kapcsolódó folyamatokat is magában foglalja. E folyamatok operatív részének a leírását a közös üzemeltetési eljárások tartalmazzák.

5.1.   Biztonsági tesztelési infrastruktúra

A Felek vállalják, hogy mindegyikük biztonsági tesztelési infrastruktúrát hoz létre (a fejlesztés és az üzemeltetés szakaszában a sebezhetőségek felismeréséhez használt közös szoftverek és hardverek alkalmazásával):

| — | a gyártási környezettől elkülönítve, |
| --- | --- |

—

a gyártási környezettől elkülönítve,

| — | ahol a biztonság elemzését a rendszer fejlesztésétől és üzemeltetésétől független csoport végzi. |
| --- | --- |

—

ahol a biztonság elemzését a rendszer fejlesztésétől és üzemeltetésétől független csoport végzi.

A Felek vállalják statikus és dinamikus elemzések végzését egyaránt.

Dinamikus elemzés (pl. behatolási tesztelés) esetén a Felek vállalják, hogy az értékeléseket általában a tesztelési és az elfogadási környezetekre korlátozzák (az „Elfogadási/Tesztelési környezetek” című 4.3. szakaszban foglaltak szerint). E szabálytól kizárólag mindkét Fél jóváhagyása esetén lehet eltérni.

A gyártási környezetben való telepítést megelőzően a kapcsolat minden szoftvermodulját („A kommunikációs kapcsolat architektúrája” című 3.1. szakaszban foglaltak szerint) tesztelni kell.

A tesztelési infrastruktúrát a hálózat és az infrastruktúra szintjén egyaránt el kell különíteni a gyártási infrastruktúrától. A biztonsági előírásoknak való megfelelés ellenőrzéséhez szükséges biztonsági teszteket a tesztelési infrastruktúrában kell elvégezni.

5.2.   A kapcsolat felfüggesztésére és újbóli aktiválására vonatkozó rendelkezések

Amennyiben felmerül annak a gyanúja, hogy a svájci kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék, az SSTL, az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék vagy az EUTL biztonsága veszélybe került, a Felek haladéktalanul tájékoztatják egymást, és felfüggesztik az SSTL és az EUTL közötti kapcsolatot.

| Az információk megosztására, valamint a felfüggesztésről és az újbóli aktiválásról szóló határozat meghozatalára vonatkozó eljárások a közös üzemeltetési eljárásokban foglalt kérésteljesítési folyamat részét képezik. |
| --- |

Az információk megosztására, valamint a felfüggesztésről és az újbóli aktiválásról szóló határozat meghozatalára vonatkozó eljárások a közös üzemeltetési eljárásokban foglalt kérésteljesítési folyamat részét képezik.

Felfüggesztések

A kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek közötti kapcsolatnak a megállapodás II. melléklete szerinti felfüggesztésére az alábbiak miatt kerülhet sor:

| — | adminisztratív okok (például karbantartás), ami tervezett, |
| --- | --- |

—

adminisztratív okok (például karbantartás), ami tervezett,

| — | biztonsági okok (vagy az informatikai infrastruktúra meghibásodásai), ami nem tervezett. |
| --- | --- |

—

biztonsági okok (vagy az informatikai infrastruktúra meghibásodásai), ami nem tervezett.

Veszélyhelyzetben az egyik Fél tájékoztatja a másik Felet és egyoldalúan felfüggeszti a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek közötti kapcsolatot.

Amennyiben határozat születik a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek közötti kapcsolat felfüggesztéséről, a Felek ennek megfelelően biztosítják a kapcsolat hálózati szinten történő megszakítását (a bejövő és kimenő kapcsolatok részben vagy teljes egészében történő blokkolásával).

| A kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek közötti kapcsolat – akár tervezett, akár nem tervezett – felfüggesztéséről szóló határozat meghozatalára a közös üzemeltetési eljárásokban foglalt változáskezelési eljárás vagy biztonsági események kezelésére vonatkozó eljárás szerint kerül sor. |
| --- |

A kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek közötti kapcsolat – akár tervezett, akár nem tervezett – felfüggesztéséről szóló határozat meghozatalára a közös üzemeltetési eljárásokban foglalt változáskezelési eljárás vagy biztonsági események kezelésére vonatkozó eljárás szerint kerül sor.

A kommunikáció újbóli aktiválása

A kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek közötti kapcsolat újbóli aktiválására vonatkozó határozat meghozatalára a közös üzemeltetési eljárásokban foglaltak szerint kerül sor, és semmi esetre sem az 5.4. („Biztonsági tesztelésre vonatkozó útmutató”) és a 4.2. („Kezdeményezés, kommunikáció, újbóli aktiválás és vizsgálati terv”) című szakaszban leírt biztonsági tesztelési eljárások sikeres befejezése előtt.

5.3.   A biztonság megsértésére vonatkozó rendelkezések

A biztonság megsértése az érzékeny információk bizalmasságát és sértetlenségét és/vagy az ilyen információkat kezelő rendszer elérhetőségét érintő biztonsági eseménynek minősül.

Az érzékeny információk az Érzékeny információk jegyzékében kerülnek meghatározásra, és azok a rendszerben vagy a rendszer bármely kapcsolódó részében kezelhetők.

A biztonság megsértéséhez közvetlenül kapcsolódó információk érzékenynek tekintendők, „ETS CRITICAL” (ETS kritikus jelentőségű információ) megjelölést kapnak, és eltérő rendelkezések hiányában azokat a kezelési utasításokkal összhangban kell kezelni.

| A biztonság megsértését minden esetben a közös üzemeltetési eljárások „Biztonsági események kezelése” című fejezetében foglaltak szerint kell kezelni. |
| --- |

A biztonság megsértését minden esetben a közös üzemeltetési eljárások „Biztonsági események kezelése” című fejezetében foglaltak szerint kell kezelni.

5.4.   Biztonsági tesztelésre vonatkozó útmutató

5.4.1.   Szoftver

A biztonsági tesztelést, adott esetben ideértve a behatolási tesztelést, legalább a szoftver összes főbb új kiadásán el kell végezni az LTS-ekben foglalt biztonsági előírások szerint, az összekapcsolás biztonsági szintjének és a kapcsolódó kockázatoknak az értékelése érdekében.

Amennyiben az elmúlt 12 hónapban nem készült jelentős kiadás, a biztonsági tesztelést a meglévő rendszeren kell elvégezni, figyelembe véve a számítógépes fenyegetések alakulását az elmúlt 12 hónapban.

A kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek közötti kapcsolat biztonsági tesztelését az elfogadási környezetben kell elvégezni, valamint – szükség esetén – a gyártási környezetben, a Felek közötti koordináció és kölcsönös megállapodás keretében.

A webes alkalmazások tesztelése során be kell tartani a nemzetközi nyílt szabványokat, köztük az Open Web Application Security Project (OWASP) keretében kidolgozott előírásokat.

5.4.2.   Infrastruktúra

A gyártási rendszert támogató infrastruktúrát rendszeresen (legalább havonta egyszer) át kell vizsgálni a sebezhetőségek felismerése érdekében, és az észlelt sebezhetőségeket ki kell javítani. A tesztelést az 5.4.1. szakaszban ismertetett elv alapján kell elvégezni naprakész sebezhetőségi adatbázis segítségével.

5.5.   Kockázatértékelésre vonatkozó rendelkezések

Amennyiben szükség van behatolási tesztelésre, azt a biztonsági tesztelés keretében kell elvégezni.

A biztonsági tesztelés elvégzésére a Felek szerződést köthetnek egy erre szakosodott vállalattal, feltéve, hogy az adott vállalat:

| — | rendelkezik az ilyen biztonsági teszteléshez szükséges készségekkel és tapasztalattal, |
| --- | --- |

—

rendelkezik az ilyen biztonsági teszteléshez szükséges készségekkel és tapasztalattal,

| — | nem közvetlenül a fejlesztőnek és/vagy a fejlesztő alvállalkozójának jelentő vállalat, továbbá nem vesz részt a kapcsolat szoftverének fejlesztésében, és nem a fejlesztő alvállalkozója, |
| --- | --- |

—

nem közvetlenül a fejlesztőnek és/vagy a fejlesztő alvállalkozójának jelentő vállalat, továbbá nem vesz részt a kapcsolat szoftverének fejlesztésében, és nem a fejlesztő alvállalkozója,

| — | titoktartási megállapodást írt alá, amelyben vállalta, hogy az eredményeket bizalmasan, a kezelési utasításoknak megfelelően ETS kritikus jelentőségű információként kezeli. |
| --- | --- |

—

titoktartási megállapodást írt alá, amelyben vállalta, hogy az eredményeket bizalmasan, a kezelési utasításoknak megfelelően ETS kritikus jelentőségű információként kezeli.

---

| 2021.6.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 226/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 226/31

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1035 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2021. június 23.)

a 2013/648/EU és a 2013/650/EU végrehajtási határozatnak a géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalára vonatkozó engedély jogosultja és uniós képviselője tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a C(2021) 4317. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(Csak a holland nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére és 21. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2013/648/EU (2) és a 2013/650/EU (3) bizottsági végrehajtási határozattal engedélyezett, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalára vonatkozó engedélyek tekintetében a belgiumi székhelyű Bayer Agriculture BVBA az Amerikai Egyesült Államokban székhellyel rendelkező Monsanto Company uniós képviselője. Az Amerikai Egyesült Államokban székhellyel rendelkező Dow AgroSciences LLC az említett végrehajtási határozatok által engedélyezett, géntechnológiával módosított kukoricára vonatkozó engedély másik jogosultja. A Dow AgroSciences LLC társaságot a franciaországi székhelyű Dow AgroSciences Distribution S.A.S. képviseli. |
| --- | --- |

(1)

A 2013/648/EU (2) és a 2013/650/EU (3) bizottsági végrehajtási határozattal engedélyezett, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalára vonatkozó engedélyek tekintetében a belgiumi székhelyű Bayer Agriculture BVBA az Amerikai Egyesült Államokban székhellyel rendelkező Monsanto Company uniós képviselője. Az Amerikai Egyesült Államokban székhellyel rendelkező Dow AgroSciences LLC az említett végrehajtási határozatok által engedélyezett, géntechnológiával módosított kukoricára vonatkozó engedély másik jogosultja. A Dow AgroSciences LLC társaságot a franciaországi székhelyű Dow AgroSciences Distribution S.A.S. képviseli.

| (2) | 2020. július 28-i levelében a belgiumi székhelyű Bayer Agriculture BVBA arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy 2020. augusztus 1-jével az egyesült államokbeli székhelyű Monsanto Company megváltoztatja jogi formáját, új neve pedig Bayer CropScience LP lesz, egyesült államokbeli székhellyel. |
| --- | --- |

(2)

2020. július 28-i levelében a belgiumi székhelyű Bayer Agriculture BVBA arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy 2020. augusztus 1-jével az egyesült államokbeli székhelyű Monsanto Company megváltoztatja jogi formáját, új neve pedig Bayer CropScience LP lesz, egyesült államokbeli székhellyel.

| (3) | 2020. július 28-i levelében a Bayer Agriculture BVBA arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy 2020. augusztus 1-jével új neve Bayer Agriculture BV lesz, belgiumi székhellyel. |
| --- | --- |

(3)

2020. július 28-i levelében a Bayer Agriculture BVBA arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy 2020. augusztus 1-jével új neve Bayer Agriculture BV lesz, belgiumi székhellyel.

| (4) | 2021. március 17-i levelében a Dow AgroSciences LLC arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy 2021. január 1-jétől új neve Corteva Agriscience LLC, egyesült államokbeli székhellyel. |
| --- | --- |

(4)

2021. március 17-i levelében a Dow AgroSciences LLC arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy 2021. január 1-jétől új neve Corteva Agriscience LLC, egyesült államokbeli székhellyel.

| (5) | 2021. március 22-i levelében a Corteva Agriscience LLC arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy 2021. március 22-ével uniós képviselője a Corteva Agriscience Belgium B.V. lesz. |
| --- | --- |

(5)

2021. március 22-i levelében a Corteva Agriscience LLC arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy 2021. március 22-ével uniós képviselője a Corteva Agriscience Belgium B.V. lesz.

| (6) | A kívánt változtatások pusztán adminisztratív jellegűek, ezért nem vonják maguk után az érintett termékek újbóli értékelését. |
| --- | --- |

(6)

A kívánt változtatások pusztán adminisztratív jellegűek, ezért nem vonják maguk után az érintett termékek újbóli értékelését.

| (7) | A 2013/648/EU és a 2013/650/EU végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(7)

A 2013/648/EU és a 2013/650/EU végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (8) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2013/648/EU végrehajtási határozat módosításai

A 2013/648/EU végrehajtási határozat a következőképpen módosul:

| 1. | A 6. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Az engedély jogosultjai:






  a) | a Corteva Agriscience LLC (Amerikai Egyesült Államok), amelyet a Corteva Agriscience Belgium B.V. képvisel; valamint |
| --- | --- | --- |

1.

A 6. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az engedély jogosultjai:

a)

a Corteva Agriscience LLC (Amerikai Egyesült Államok), amelyet a Corteva Agriscience Belgium B.V. képvisel; valamint

| b) | a Bayer CropScience LP (Amerikai Egyesült Államok), amelyet a Bayer Agriculture BV (Belgium) képvisel.” |
| --- | --- |

b)

a Bayer CropScience LP (Amerikai Egyesült Államok), amelyet a Bayer Agriculture BV (Belgium) képvisel.”

| 2. | A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „A határozat címzettje:






  a) | a Corteva Agriscience LLC, 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Amerikai Egyesült Államok, amelyet a Corteva Agriscience Belgium B.V., Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Belgium képvisel; valamint |
| --- | --- | --- |

2.

A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„A határozat címzettje:

a)

a Corteva Agriscience LLC, 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Amerikai Egyesült Államok, amelyet a Corteva Agriscience Belgium B.V., Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Belgium képvisel; valamint

| b) | a Bayer CropScience LP, 800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri, 63167, Amerikai Egyesült Államok, amelyet a Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgium képvisel.” |
| --- | --- |

b)

a Bayer CropScience LP, 800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri, 63167, Amerikai Egyesült Államok, amelyet a Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgium képvisel.”

| 3. | A mellékletben az a) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | A kérelmezők és az engedély jogosultjai







  Név: | Corteva Agriscience LLC |
| --- | --- | --- | --- |
| Cím: | 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Amerikai Egyesült Államok |

3.

A mellékletben az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a)

A kérelmezők és az engedély jogosultjai

A kérelmezők és az engedély jogosultjai

Név:

Corteva Agriscience LLC

Cím:

9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Amerikai Egyesült Államok

Képviselője: Corteva Agriscience Belgium B.V., Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Belgium,

valamint

| Név: | Bayer CropScience LP |
| --- | --- |
| Cím: | 800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri, 63167, Amerikai Egyesült Államok |

Név:

Bayer CropScience LP

Cím:

800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri, 63167, Amerikai Egyesült Államok

Képviselője: Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgium.”

2. cikk

A 2013/650/EU végrehajtási határozat módosításai

A 2013/650/EU végrehajtási határozat a következőképpen módosul:

| 1. | A 6. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Az engedély jogosultjai:






  a) | a Corteva Agriscience LLC (Amerikai Egyesült Államok), amelyet a Corteva Agriscience Belgium B.V. képvisel; valamint |
| --- | --- | --- |

1.

A 6. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az engedély jogosultjai:

a)

a Corteva Agriscience LLC (Amerikai Egyesült Államok), amelyet a Corteva Agriscience Belgium B.V. képvisel; valamint

| b) | a Bayer CropScience LP (Amerikai Egyesült Államok), amelyet a Bayer Agriculture BV (Belgium) képvisel.” |
| --- | --- |

b)

a Bayer CropScience LP (Amerikai Egyesült Államok), amelyet a Bayer Agriculture BV (Belgium) képvisel.”

| 2. | A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „A határozat címzettje:






  a) | a Corteva Agriscience LLC, 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Amerikai Egyesült Államok, amelyet a Corteva Agriscience Belgium B.V., Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Belgium képvisel; valamint |
| --- | --- | --- |

2.

A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„A határozat címzettje:

a)

a Corteva Agriscience LLC, 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Amerikai Egyesült Államok, amelyet a Corteva Agriscience Belgium B.V., Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Belgium képvisel; valamint

| b) | a Bayer CropScience LP, 800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri, 63167, Amerikai Egyesült Államok, amelyet a Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgium képvisel.” |
| --- | --- |

b)

a Bayer CropScience LP, 800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri, 63167, Amerikai Egyesült Államok, amelyet a Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgium képvisel.”

| 3. | A mellékletben az a) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | A kérelmezők és az engedély jogosultjai







  Név: | Corteva Agriscience LLC |
| --- | --- | --- | --- |
| Cím: | 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Amerikai Egyesült Államok |

3.

A mellékletben az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a)

A kérelmezők és az engedély jogosultjai

A kérelmezők és az engedély jogosultjai

Név:

Corteva Agriscience LLC

Cím:

9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Amerikai Egyesült Államok

Képviselője: Corteva Agriscience Belgium B.V., Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Belgium,

valamint

| Név: | Bayer CropScience LP |
| --- | --- |
| Cím: | 800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri, 63167, Amerikai Egyesült Államok |

Név:

Bayer CropScience LP

Cím:

800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri, 63167, Amerikai Egyesült Államok

Képviselője: Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgium.”

3. cikk

Címzettek

A határozat címzettje:

| a) | a Corteva Agriscience LLC, 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Amerikai Egyesült Államok, amelyet a Corteva Agriscience Belgium B.V., Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Belgium képvisel; valamint |
| --- | --- |

a)

a Corteva Agriscience LLC, 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Amerikai Egyesült Államok, amelyet a Corteva Agriscience Belgium B.V., Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Belgium képvisel; valamint

| b) | a Bayer CropScience LP, 800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri, 63167, Amerikai Egyesült Államok, amelyet a Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgium képvisel. |
| --- | --- |

b)

a Bayer CropScience LP, 800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri, 63167, Amerikai Egyesült Államok, amelyet a Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgium képvisel.

Kelt Brüsszelben, 2021. június 23-án.

a Bizottság részéről

Stella KYRIAKIDES

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2013/648/EU végrehajtási határozata (2013. november 6.) a géntechnológiával módosított MON89034 × 1507 × NK603 (MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-ØØ6Ø3-6) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről (HL L 302., 2013.11.13., 38. o.).

2

(3)  A Bizottság 2013/650/EU végrehajtási határozata (2013. november 6.) a géntechnológiával módosított MON 89034 × 1507 × MON88017 × 59122 (MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7) kukoricát, négy, három különböző, egy transzgént tartalmazó esemény kombinációját hordozó, géntechnológiával módosított rokon kukoricát (MON89034 × 1507 × MON88017 [MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3], MON89034 × 1507 × 59122 [MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × DAS-59122-7], MON89034 × MON88017 × 59122 [MON-89Ø34-3 x MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7], 1507 × MON 88017 × 59122 [DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7]) és négy, két különböző, egy transzgént tartalmazó esemény kombinációját hordozó, géntechnológiával módosított rokon kukoricát (MON89034 × 1507 [MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1], MON89034 × 59122 [MON-89Ø34-3 × DAS-59122-7], 1507 × MON88017 [DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3], MON 88017 × 59122 [MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7]) tartalmazó, azokból álló vagy azokból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről (HL L 302., 2013.11.13., 47. o.).

3

---

| 2021.6.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 226/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 226/34

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1036 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2021. június 22.)

az (EU) 2018/1113 végrehajtási határozatnak a géntechnológiával módosított H7-1 cukorrépából előállított termékek forgalomba hozatalára vonatkozó engedély jogosultja és annak uniós képviselője tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a C(2021) 4325. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(Csak a holland és a német nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére és 21. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/1113 bizottsági végrehajtási határozattal (2) engedélyezett, géntechnológiával módosított H7-1 cukorrépából előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezése tekintetében az egyesült államokbeli székhelyű Monsanto Company uniós képviselője a belgiumi székhelyű Bayer Agriculture BVBA. A németországi székhelyű KWS SAAT SE az említett végrehajtási határozattal engedélyezett, géntechnológiával módosított H7-1 cukorrépára vonatkozó engedély jogosultja. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/1113 bizottsági végrehajtási határozattal (2) engedélyezett, géntechnológiával módosított H7-1 cukorrépából előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezése tekintetében az egyesült államokbeli székhelyű Monsanto Company uniós képviselője a belgiumi székhelyű Bayer Agriculture BVBA. A németországi székhelyű KWS SAAT SE az említett végrehajtási határozattal engedélyezett, géntechnológiával módosított H7-1 cukorrépára vonatkozó engedély jogosultja.

| (2) | 2020. július 28-i levelében a Bayer Agriculture BVBA arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy 2020. augusztus 1-jével megváltozik a jogi formája, új neve pedig Bayer Agriculture BV lesz. |
| --- | --- |

(2)

2020. július 28-i levelében a Bayer Agriculture BVBA arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy 2020. augusztus 1-jével megváltozik a jogi formája, új neve pedig Bayer Agriculture BV lesz.

| (3) | 2020. július 28-án kelt levelében a Bayer Agriculture BVBA arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy 2020. augusztus 1-jével megváltozik a Monsanto Company jogi formája, új neve pedig Bayer CropScience LP lesz. |
| --- | --- |

(3)

2020. július 28-án kelt levelében a Bayer Agriculture BVBA arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy 2020. augusztus 1-jével megváltozik a Monsanto Company jogi formája, új neve pedig Bayer CropScience LP lesz.

| (4) | A kívánt változtatások pusztán adminisztratív jellegűek, ezért nem vonják maguk után az érintett termékek újbóli értékelését. |
| --- | --- |

(4)

A kívánt változtatások pusztán adminisztratív jellegűek, ezért nem vonják maguk után az érintett termékek újbóli értékelését.

| (5) | A Bizottság 2020. augusztus 10-én kelt levelében tájékoztatta a KWS SAAT SE-t a kért módosításokról. 2020. december 9-i levelében a KWS SAAT SE arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy egyetért a javasolt módosításokkal. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság 2020. augusztus 10-én kelt levelében tájékoztatta a KWS SAAT SE-t a kért módosításokról. 2020. december 9-i levelében a KWS SAAT SE arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy egyetért a javasolt módosításokkal.

| (6) | Az (EU) 2018/1113 végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2018/1113 végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az (EU) 2018/1113 végrehajtási határozat módosításai

Az (EU) 2018/1113 végrehajtási határozat a következőképpen módosul:

| 1. | A 6. cikk (1) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | a Bayer CropScience LP, amelyet az Európai Unióban a Bayer Agriculture BV képvisel.” |
| --- | --- | --- |

1.

A 6. cikk (1) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

a Bayer CropScience LP, amelyet az Európai Unióban a Bayer Agriculture BV képvisel.”

| 2. | A 8. cikkben a b) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | A Bayer CropScience LP, 800 N, Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Amerikai Egyesült Államok, amelyet az Európai Unióban a Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgium képvisel.” |
| --- | --- | --- |

2.

A 8. cikkben a b) pont helyébe a következő szöveg lép:

„b)

A Bayer CropScience LP, 800 N, Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Amerikai Egyesült Államok, amelyet az Európai Unióban a Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgium képvisel.”

| 3. | A mellékletben az a) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | Kérelmezők és az engedély jogosultjai:
  Név: KWS SAAT SE
  Cím: Grimsehlstraße 31, D-37574 Einbeck, Németország,

  valamint
  Név: Bayer CropScience LP
  Cím: 800 N. Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Amerikai Egyesült Államok

  Képviselője az Európai Unióban: Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgium.” |
| --- | --- | --- |

3.

A mellékletben az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a)

Kérelmezők és az engedély jogosultjai:

Név: KWS SAAT SE

Cím: Grimsehlstraße 31, D-37574 Einbeck, Németország,

valamint

Név: Bayer CropScience LP

Cím: 800 N. Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Amerikai Egyesült Államok

Képviselője az Európai Unióban: Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgium.”

2. cikk

Címzettek

E határozat címzettjei a következők:

| a) | KWS SAAT SE, Grimsehlstraße 31, 37574 Einbeck, Németország, valamint |
| --- | --- |

a)

KWS SAAT SE, Grimsehlstraße 31, 37574 Einbeck, Németország, valamint

| b) | a Bayer CropScience LP, 800 N, Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Amerikai Egyesült Államok, amelyet az Európai Unióban a Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgium képvisel. |
| --- | --- |

b)

a Bayer CropScience LP, 800 N, Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Amerikai Egyesült Államok, amelyet az Európai Unióban a Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgium képvisel.

Kelt Brüsszelben, 2021. június 22-én.

a Bizottság részéről

Stella KYRIAKIDES

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2018/1113 végrehajtási határozata (2018. augusztus 3.) a géntechnológiával módosított H7-1 cukorrépából (KM-ØØØH71-4) előállított élelmiszerek és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozó engedélynek az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti megújításáról (HL L 203., 2018.8.10., 32. o.).

2

---

| 2021.6.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 226/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 226/36

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1037 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2021. június 16.)

a „Tiltsák be a fosszilis tüzelőanyagokkal kapcsolatos reklámokat és szponzori tevékenységeket!” elnevezésű európai polgári kezdeményezés nyilvántartásba vétele iránti kérelemről az (EU) 2019/788 európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az európai polgári kezdeményezésről szóló (1), 2019. április 17-i (EU) 2019/788 európai parlamenti és tanácsi rendeletre és különösen annak 6. cikke (2) és (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Bizottsághoz 2021. április 22-én nyilvántartásba vételi kérelmet nyújtottak be a „Tiltsák be a fosszilis tüzelőanyagokkal kapcsolatos reklámokat és szponzori tevékenységeket!” elnevezésű európai polgári kezdeményezés tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottsághoz 2021. április 22-én nyilvántartásba vételi kérelmet nyújtottak be a „Tiltsák be a fosszilis tüzelőanyagokkal kapcsolatos reklámokat és szponzori tevékenységeket!” elnevezésű európai polgári kezdeményezés tekintetében.

| (2) | A kezdeményezés céljai a következők: „Felszólítjuk az Európai Bizottságot, hogy terjesszen elő egy uniós jogalkotási aktust, mely: betiltja a fosszilis tüzelőanyagokról, illetve a fosszilis tüzelőanyagokkal meghajtott légi, közúti és vízi közlekedésről (kivéve az általános gazdasági érdekű közlekedési szolgáltatásokról) szóló reklámokat, betiltja a fosszilistüzelőanyag-piacon aktív – különösen a fosszilis tüzelőanyagok kitermelésével, finomításával, forgalmazásával, elosztásával vagy eladásával foglalkozó – vállalkozások reklámjait; betiltja a második pontban meghatározott vállalkozások szponzori tevékenységét, vagy a fosszilis tüzelőanyagokra utaló védjegyek vagy kereskedelmi megnevezések használatát. Ez a törvény uniós hatáskörbe tartozna, miután a fogyasztóvédelem fokozását, illetve magas szintű közegészség- és környezetvédelmet célzó belső piaci szabályozást foglalna magában. A jogszabály növelné az éghajlatváltozásért és más környezeti és egészségügyi károkért felelős termékekkel és technológiákkal kapcsolatos tájékozottságot. Ezáltal előmozdítaná az uniós környezet- és fogyasztóvédelmi szakpolitikák által kitűzött célok elérését a fosszilis tüzelőanyagokkal kapcsolatos reklámokra és szponzori tevékenységekre vonatkozó szabályok harmonizációján keresztül. Ez utóbbi olyan megosztott hatáskörökbe tartozna, mint a belső piac, a környezetvédelem és a fogyasztóvédelem (lásd az Európai Unió működéséről szóló szerződés 4. cikkét).” |
| --- | --- |

(2)

A kezdeményezés céljai a következők: „Felszólítjuk az Európai Bizottságot, hogy terjesszen elő egy uniós jogalkotási aktust, mely: betiltja a fosszilis tüzelőanyagokról, illetve a fosszilis tüzelőanyagokkal meghajtott légi, közúti és vízi közlekedésről (kivéve az általános gazdasági érdekű közlekedési szolgáltatásokról) szóló reklámokat, betiltja a fosszilistüzelőanyag-piacon aktív – különösen a fosszilis tüzelőanyagok kitermelésével, finomításával, forgalmazásával, elosztásával vagy eladásával foglalkozó – vállalkozások reklámjait; betiltja a második pontban meghatározott vállalkozások szponzori tevékenységét, vagy a fosszilis tüzelőanyagokra utaló védjegyek vagy kereskedelmi megnevezések használatát. Ez a törvény uniós hatáskörbe tartozna, miután a fogyasztóvédelem fokozását, illetve magas szintű közegészség- és környezetvédelmet célzó belső piaci szabályozást foglalna magában. A jogszabály növelné az éghajlatváltozásért és más környezeti és egészségügyi károkért felelős termékekkel és technológiákkal kapcsolatos tájékozottságot. Ezáltal előmozdítaná az uniós környezet- és fogyasztóvédelmi szakpolitikák által kitűzött célok elérését a fosszilis tüzelőanyagokkal kapcsolatos reklámokra és szponzori tevékenységekre vonatkozó szabályok harmonizációján keresztül. Ez utóbbi olyan megosztott hatáskörökbe tartozna, mint a belső piac, a környezetvédelem és a fogyasztóvédelem (lásd az Európai Unió működéséről szóló szerződés 4. cikkét).”

| (3) | A kezdeményezés tárgyáról, célkitűzéseiről és hátteréről szóló további részleteket egy melléklet tartalmazza. A melléklet elsősorban azt tisztázza, hogy a kezdeményezés a fosszilis tüzelőanyagok közül az olajat, a fosszilis gázt és a szenet érinti. Továbbá tisztázza a javasolt/kért tilalom hatályát, melynek – a szervezők szerint – minden közvetlen vagy közvetett promócióra és reklámra, illetve bármilyen ingyenes vagy promóciós célú terjesztésre vagy szponzori kapcsolatra ki kell terjednie; a tilalmat mind online és offline alkalmazni kell, és különösen a sport, az oktatás, a tudomány, a nyilvános rendezvények és a harmadik felek részvételével zajló médiaesemények keretei között megjelenő reklámokra és szponzori tevékenységekre kell kiterjednie. A melléklet végül a következőképpen magyarázza a kezdeményezés mögötti okokat: (1) „A fosszilis tüzelőanyagok állandósítják az éghajlati válságot, és nem lenne szabad reklámozni őket”, (2) „A fosszilis tüzelőanyagok közegészségügyi válsághoz vezettek, és nem lenne szabad reklámozni őket”, (3) „A fosszilistüzelőanyag-vállalatok félrevezetik a fogyasztókat, és néhányukról megállapították, hogy nem tartja be a reklámokra vonatkozó iránymutatásokat” és (4) „A fosszilis tüzelőanyagokhoz kapcsolódó szponzori tevékenységeket politikai haszonszerzés céljára használják”. |
| --- | --- |

(3)

A kezdeményezés tárgyáról, célkitűzéseiről és hátteréről szóló további részleteket egy melléklet tartalmazza. A melléklet elsősorban azt tisztázza, hogy a kezdeményezés a fosszilis tüzelőanyagok közül az olajat, a fosszilis gázt és a szenet érinti. Továbbá tisztázza a javasolt/kért tilalom hatályát, melynek – a szervezők szerint – minden közvetlen vagy közvetett promócióra és reklámra, illetve bármilyen ingyenes vagy promóciós célú terjesztésre vagy szponzori kapcsolatra ki kell terjednie; a tilalmat mind online és offline alkalmazni kell, és különösen a sport, az oktatás, a tudomány, a nyilvános rendezvények és a harmadik felek részvételével zajló médiaesemények keretei között megjelenő reklámokra és szponzori tevékenységekre kell kiterjednie. A melléklet végül a következőképpen magyarázza a kezdeményezés mögötti okokat: (1) „A fosszilis tüzelőanyagok állandósítják az éghajlati válságot, és nem lenne szabad reklámozni őket”, (2) „A fosszilis tüzelőanyagok közegészségügyi válsághoz vezettek, és nem lenne szabad reklámozni őket”, (3) „A fosszilistüzelőanyag-vállalatok félrevezetik a fogyasztókat, és néhányukról megállapították, hogy nem tartja be a reklámokra vonatkozó iránymutatásokat” és (4) „A fosszilis tüzelőanyagokhoz kapcsolódó szponzori tevékenységeket politikai haszonszerzés céljára használják”.

| (4) | A szervezői csoport egy jogiaktus-tervezetet is benyújtott „Tiltsák be a fosszilis tüzelőanyagokkal kapcsolatos reklámokat és szponzori tevékenységeket!” címmel. A jogiaktus-tervezet hatálya a következőkre terjeden ki: a „fosszilis tüzelőanyagok reklámozása, a fosszilis tüzelőanyagokkal kapcsolatos vállalkozások, és azok promóciója a) a sajtóban és más nyomtatott kiadványokban; b) az audiovizuális kereskedelmi közlemények minden formájában; c) a rádiós műsorszórásban; d) az információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokban; és e) a fosszilis tüzelőanyagokkal kapcsolatos szponzori tevékenységeken keresztül, ideértve a fosszilis tüzelőanyagok ingyenes vagy árengedménnyel történő terjesztését.” |
| --- | --- |

(4)

A szervezői csoport egy jogiaktus-tervezetet is benyújtott „Tiltsák be a fosszilis tüzelőanyagokkal kapcsolatos reklámokat és szponzori tevékenységeket!” címmel. A jogiaktus-tervezet hatálya a következőkre terjeden ki: a „fosszilis tüzelőanyagok reklámozása, a fosszilis tüzelőanyagokkal kapcsolatos vállalkozások, és azok promóciója a) a sajtóban és más nyomtatott kiadványokban; b) az audiovizuális kereskedelmi közlemények minden formájában; c) a rádiós műsorszórásban; d) az információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokban; és e) a fosszilis tüzelőanyagokkal kapcsolatos szponzori tevékenységeken keresztül, ideértve a fosszilis tüzelőanyagok ingyenes vagy árengedménnyel történő terjesztését.”

| (5) | Amennyiben a kezdeményezés célja a környezet minőségének megőrzése, védelme és javítása, az emberi egészség védelme és a természeti erőforrások körültekintő és észszerű hasznosítása, a Bizottság hatáskörrel rendelkezik arra, hogy a Szerződés 192. cikke alapján jogi aktust fogadjon el. |
| --- | --- |

(5)

Amennyiben a kezdeményezés célja a környezet minőségének megőrzése, védelme és javítása, az emberi egészség védelme és a természeti erőforrások körültekintő és észszerű hasznosítása, a Bizottság hatáskörrel rendelkezik arra, hogy a Szerződés 192. cikke alapján jogi aktust fogadjon el.

| (6) | Amennyiben a nemzeti szabályozások között olyan eltérések vannak, melyek akadályozzák a kereskedelmet és gátolják az alapvető szabadságok érvényesülését, és ezáltal közvetlenül érintik a közös piac működését, illetve amelyek a verseny érzékelhető torzulásához vezetnek, a Bizottság hatáskörrel rendelkezik arra, hogy a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseit közelítő jogi aktust fogadjon el, melyek célja a belső piac megteremtése és működése az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke alapján. |
| --- | --- |

(6)

Amennyiben a nemzeti szabályozások között olyan eltérések vannak, melyek akadályozzák a kereskedelmet és gátolják az alapvető szabadságok érvényesülését, és ezáltal közvetlenül érintik a közös piac működését, illetve amelyek a verseny érzékelhető torzulásához vezetnek, a Bizottság hatáskörrel rendelkezik arra, hogy a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseit közelítő jogi aktust fogadjon el, melyek célja a belső piac megteremtése és működése az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke alapján.

| (7) | A fenti okokból a kezdeményezés egyetlen része sem esik nyilvánvalóan a Bizottság azon hatáskörén kívül, hogy a Szerződések végrehajtása céljából uniós jogi aktusra irányuló javaslatot nyújtson be. |
| --- | --- |

(7)

A fenti okokból a kezdeményezés egyetlen része sem esik nyilvánvalóan a Bizottság azon hatáskörén kívül, hogy a Szerződések végrehajtása céljából uniós jogi aktusra irányuló javaslatot nyújtson be.

| (8) | Ez a következtetés nem érinti annak vizsgálatát, hogy a Bizottság fellépéséhez szükséges konkrét tényszerű és tartalmi feltételek – beleértve az arányosságot és az alapvető jogokkal való összeegyeztethetőséget – ebben az esetben teljesülnének-e. |
| --- | --- |

(8)

Ez a következtetés nem érinti annak vizsgálatát, hogy a Bizottság fellépéséhez szükséges konkrét tényszerű és tartalmi feltételek – beleértve az arányosságot és az alapvető jogokkal való összeegyeztethetőséget – ebben az esetben teljesülnének-e.

| (9) | A szervezői csoport megfelelő bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy a javaslat megfelel az (EU) 2019/788 rendelet 5. cikkének (1) és (2) bekezdésében meghatározott követelményeknek, és az említett rendelet 5. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével összhangban kijelölte a kapcsolattartó személyeket. |
| --- | --- |

(9)

A szervezői csoport megfelelő bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy a javaslat megfelel az (EU) 2019/788 rendelet 5. cikkének (1) és (2) bekezdésében meghatározott követelményeknek, és az említett rendelet 5. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével összhangban kijelölte a kapcsolattartó személyeket.

| (10) | A kezdeményezés nem nyilvánvalóan visszaélésszerű, komolytalan vagy zaklató jellegű, illetve nem nyilvánvalóan ellentétes az Uniónak az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkében foglalt értékeivel és az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített jogokkal. |
| --- | --- |

(10)

A kezdeményezés nem nyilvánvalóan visszaélésszerű, komolytalan vagy zaklató jellegű, illetve nem nyilvánvalóan ellentétes az Uniónak az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkében foglalt értékeivel és az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített jogokkal.

| (11) | A „Tiltsák be a fosszilis tüzelőanyagokkal kapcsolatos reklámokat és szponzori tevékenységeket!” elnevezésű kezdeményezést ezért nyilvántartásba kell venni, |
| --- | --- |

(11)

A „Tiltsák be a fosszilis tüzelőanyagokkal kapcsolatos reklámokat és szponzori tevékenységeket!” elnevezésű kezdeményezést ezért nyilvántartásba kell venni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A „Tiltsák be a fosszilis tüzelőanyagokkal kapcsolatos reklámokat és szponzori tevékenységeket!” elnevezésű kezdeményezést nyilvántartásba kell venni.

2. cikk

E határozat címzettjei a „Tiltsák be a fosszilis tüzelőanyagokkal kapcsolatos reklámokat és szponzori tevékenységeket!” elnevezésű polgári kezdeményezés szervezői, akiket kapcsolattartó személyként Silvia PASTORELLI és Sílvia DÍAZ PÉREZ képvisel.

Kelt Brüsszelben, 2021. június 16-án.

a Bizottság részéről

Věra Jourová

alelnök

---

(1)  
  HL L 130., 2019.5.17., 55. o.

1

---

| 2021.6.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 226/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 226/38

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1038 HATÁROZATA

(2021. június 23.)

a 2008/477/EK határozat értelmében a Holland Királyság számára a 2 500-2 690 MHz-es frekvenciasávra alkalmazandó vonatkozó műszaki feltételek naprakésszé tétele tekintetében átmeneti időszak engedélyezéséről

(az értesítés a C(2021) 4433. számú dokumentummal történt)

(Csak a holland nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösség rádióspektrum-politikájának keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 676/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (1) („rádióspektrum-határozat”) és különösen annak 4. cikke (5) bekezdésére,

tekintettel a 2 500–2 690 MHz-es frekvenciasávnak a Közösségen belül elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek érdekében történő harmonizálásáról szóló, 2008. június 13-i 2008/477/EK bizottsági határozatra (2) és különösen annak 2. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel Hollandia 2021. január6-én benyújtott kérelmére,

mivel:

| (1) | A 2008/477/EK határozat értelmében a tagállamok az említett határozat mellékletében megállapított paramétereknek megfelelően az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek számára – nem kizárólagos jelleggel – kijelölik és rendelkezésre bocsátják a 2 500–2 690 MHz-es frekvenciasávot. |
| --- | --- |

(1)

A 2008/477/EK határozat értelmében a tagállamok az említett határozat mellékletében megállapított paramétereknek megfelelően az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek számára – nem kizárólagos jelleggel – kijelölik és rendelkezésre bocsátják a 2 500–2 690 MHz-es frekvenciasávot.

| (2) | A 2008/477/EK határozat 2. cikke (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy azok a tagállamok, amelyekben a 2 570–2 620 MHz-es részsávon kívül időosztásos duplex vagy „kizárólag lejövő irányú” használat engedélyezett, a 676/2002/EK határozat 4. cikkének (5) bekezdése alapján átmeneti időszakot kérhetnek az említett határozat végrehajtása tekintetében. |
| --- | --- |

(2)

A 2008/477/EK határozat 2. cikke (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy azok a tagállamok, amelyekben a 2 570–2 620 MHz-es részsávon kívül időosztásos duplex vagy „kizárólag lejövő irányú” használat engedélyezett, a 676/2002/EK határozat 4. cikkének (5) bekezdése alapján átmeneti időszakot kérhetnek az említett határozat végrehajtása tekintetében.

| (3) | Hollandia tájékoztatta a Bizottságot, hogy bár a 2 570–2 620 MHz-es részsáv nagyobb részének használatára az (EU) 2020/636 végrehajtási határozatnak (3) megfelelően adtak ki engedélyeket, a sáv két korlátozott szakaszára, nevezetesen a 2 565–2 570 MHz-es és a 2 685–2 690 MHz-es sávra a frekvenciaosztásos duplex (FDD) helyett még mindig két, időosztásos duplex (TDD) létrehozására vonatkozó engedély vonatkozik, amelyeket 2010-ben adtak ki a 2008/477/EK határozat alapján, és amelyek 2030-ban járnak le. |
| --- | --- |

(3)

Hollandia tájékoztatta a Bizottságot, hogy bár a 2 570–2 620 MHz-es részsáv nagyobb részének használatára az (EU) 2020/636 végrehajtási határozatnak (3) megfelelően adtak ki engedélyeket, a sáv két korlátozott szakaszára, nevezetesen a 2 565–2 570 MHz-es és a 2 685–2 690 MHz-es sávra a frekvenciaosztásos duplex (FDD) helyett még mindig két, időosztásos duplex (TDD) létrehozására vonatkozó engedély vonatkozik, amelyeket 2010-ben adtak ki a 2008/477/EK határozat alapján, és amelyek 2030-ban járnak le.

| (4) | A Bizottsághoz intézett 2021. január 6-i levelében Hollandia a 2008/477/EK határozat 2. cikkének (2) bekezdése értelmében átmeneti időszakot kérelmezett annak érdekében, hogy lejáratukig fenntartsa a TDD-re vonatkozó két fent említett engedély érvényességét. Ezeket az engedélyeket az Agentschap Telecom van het ministerie van Economische Zaken en Klimaat határozatai adták meg. Egy engedélyt az AT-EZK/7635162 hivatkozási szám alatt adtak meg 6781570-G1 ügyiratszámon, amely 2013. január 3-tól 2030. január 2-ig érvényes, a másik engedélyt pedig az AT-EZK/7937970 hivatkozási szám alatt adták meg 6697351 hivatkozási számon, és 2010. május 11-től 2030. május 11-ig érvényes. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottsághoz intézett 2021. január 6-i levelében Hollandia a 2008/477/EK határozat 2. cikkének (2) bekezdése értelmében átmeneti időszakot kérelmezett annak érdekében, hogy lejáratukig fenntartsa a TDD-re vonatkozó két fent említett engedély érvényességét. Ezeket az engedélyeket az Agentschap Telecom van het ministerie van Economische Zaken en Klimaat határozatai adták meg. Egy engedélyt az AT-EZK/7635162 hivatkozási szám alatt adtak meg 6781570-G1 ügyiratszámon, amely 2013. január 3-tól 2030. január 2-ig érvényes, a másik engedélyt pedig az AT-EZK/7937970 hivatkozási szám alatt adták meg 6697351 hivatkozási számon, és 2010. május 11-től 2030. május 11-ig érvényes.

| (5) | Kérelmének alátámasztására Hollandia elegendő információt és indokolást nyújtott be. Azáltal, hogy az átmeneti időszak alatt fenntartják a nyilvános mobilhírközlési szolgáltatások nyújtására vonatkozó két meglévő engedélyt, a holland hatóságok elkerülik a mobilhírközlési szolgáltatások e két engedély jogosultjai általi nyújtásának megszakítását és a jelenlegi egyenlő versenyfeltételek megzavarását a hollandiai mobilhírközlési piacon. Ezenkívül a két megfelelő spektrumsáv használatához kapcsolódó széles körű használati korlátozások szükségessé tették, hogy ezeket az engedélyeket ne vegyék bele az általánosan alkalmazandó spektrumkorlát meghatározásába és megállapításába. Következésképpen az átmeneti időszak biztosítja a mobilhírközlési piac versenyhelyzetének stabilitását, és nem késlelteti indokolatlanul a 2008/477/EK határozat végrehajtását Hollandiában. |
| --- | --- |

(5)

Kérelmének alátámasztására Hollandia elegendő információt és indokolást nyújtott be. Azáltal, hogy az átmeneti időszak alatt fenntartják a nyilvános mobilhírközlési szolgáltatások nyújtására vonatkozó két meglévő engedélyt, a holland hatóságok elkerülik a mobilhírközlési szolgáltatások e két engedély jogosultjai általi nyújtásának megszakítását és a jelenlegi egyenlő versenyfeltételek megzavarását a hollandiai mobilhírközlési piacon. Ezenkívül a két megfelelő spektrumsáv használatához kapcsolódó széles körű használati korlátozások szükségessé tették, hogy ezeket az engedélyeket ne vegyék bele az általánosan alkalmazandó spektrumkorlát meghatározásába és megállapításába. Következésképpen az átmeneti időszak biztosítja a mobilhírközlési piac versenyhelyzetének stabilitását, és nem késlelteti indokolatlanul a 2008/477/EK határozat végrehajtását Hollandiában.

| (6) | Ezenkívül az e spektrum használatához kapcsolódó, a vonatkozó engedélyek alapján meghatározott sugárzási teljesítmény-határértékek összhangban vannak a szomszédos tagállamokkal annak biztosítása érdekében kötött nemzetközi koordinációs megállapodásokkal, hogy ne alakuljanak ki interferenciák ezekben a tagállamokban. Következésképpen az átmeneti időszak nem késlelteti a 2008/477/EK határozat végrehajtását a szomszédos tagállamokban. |
| --- | --- |

(6)

Ezenkívül az e spektrum használatához kapcsolódó, a vonatkozó engedélyek alapján meghatározott sugárzási teljesítmény-határértékek összhangban vannak a szomszédos tagállamokkal annak biztosítása érdekében kötött nemzetközi koordinációs megállapodásokkal, hogy ne alakuljanak ki interferenciák ezekben a tagállamokban. Következésképpen az átmeneti időszak nem késlelteti a 2008/477/EK határozat végrehajtását a szomszédos tagállamokban.

| (7) | Az átmeneti időszak nem lépi túl a szükséges mértéket annak érdekében, hogy ne akadályozza a 2 500–2 690 MHz-es sáv használatára vonatkozó közös keret és harmonizált műszaki feltételek kialakítását; a szomszédos 2 685–2 690 MHz-es sávban a rádiócsillagászati szolgálatok védelme érdekében a korlátozásokat vezettek be, és a 2 565–2 570 MHz-es frekvenciasáv használata a szomszédos FDD-használat védelme érdekében korlátozott. |
| --- | --- |

(7)

Az átmeneti időszak nem lépi túl a szükséges mértéket annak érdekében, hogy ne akadályozza a 2 500–2 690 MHz-es sáv használatára vonatkozó közös keret és harmonizált műszaki feltételek kialakítását; a szomszédos 2 685–2 690 MHz-es sávban a rádiócsillagászati szolgálatok védelme érdekében a korlátozásokat vezettek be, és a 2 565–2 570 MHz-es frekvenciasáv használata a szomszédos FDD-használat védelme érdekében korlátozott.

| (8) | Ezért ez az átmeneti időszak biztosítaná, hogy a 2 500–2 690 MHz-es sávra vonatkozó uniós szakpolitikai célkitűzések az egyes tagállamok és üzemeltetők számára minimális költséggel valósuljanak meg. |
| --- | --- |

(8)

Ezért ez az átmeneti időszak biztosítaná, hogy a 2 500–2 690 MHz-es sávra vonatkozó uniós szakpolitikai célkitűzések az egyes tagállamok és üzemeltetők számára minimális költséggel valósuljanak meg.

| (9) | Ezen okokból a kért átmeneti időszak indokoltnak és arányosnak tűnik, és nem késlelteti indokolatlanul a 2008/477/EK határozat végrehajtását Hollandiában vagy más tagállamokban, továbbá nem teremt indokolatlan különbségeket a tagállamok között a verseny vagy a szabályozás terén. |
| --- | --- |

(9)

Ezen okokból a kért átmeneti időszak indokoltnak és arányosnak tűnik, és nem késlelteti indokolatlanul a 2008/477/EK határozat végrehajtását Hollandiában vagy más tagállamokban, továbbá nem teremt indokolatlan különbségeket a tagállamok között a verseny vagy a szabályozás terén.

| (10) | A rádióspektrum-bizottság tagjaival konzultációt folytattak, akik a testület 2021. március 9-i és 10-i ülésein jelezték, hogy az átmeneti időszakot nem kifogásolják. |
| --- | --- |

(10)

A rádióspektrum-bizottság tagjaival konzultációt folytattak, akik a testület 2021. március 9-i és 10-i ülésein jelezték, hogy az átmeneti időszakot nem kifogásolják.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2008/477/EK határozat értelmében Hollandia számára az említett határozatban megállapított feltételek mellett átmeneti időszakot kell biztosítani.

2. cikk

Hollandia engedélyt kap, hogy legkésőbb 2030. május 11-ig a 2 565–2 570 MHz-es és a 2 685–2 690 MHz-es részsávokban frekvenciaosztásos duplex (FDD) helyett időosztásos duplex (TDD) hálózatot működtessen.

3. cikk

Hollandia továbbra is biztosítja, hogy a TDD 2. cikk szerinti működtetése ne késleltesse indokolatlanul a 2008/477/EK határozat végrehajtását, ne idézzen elő indokolatlan különbségeket a tagállamok között a verseny vagy a szabályozás terén, és ne befolyásolja a más tagállamokban a 2 500–2 690 MHz-es frekvenciasávban már működő vagy a 2008/477/EK határozat által harmonizált műszaki paraméterekkel összhangban kiépítendő elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszereket.

4. cikk

Ennek a határozatnak a Holland Királyság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2021. június 23-án.

a Bizottság részéről

Thierry BRETON

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 108., 2002.4.24., 1. o.

1

(2)  
  HL L 163., 2008.6.24., 37. o.

2

(3)  A Bizottság (EU) 2020/636 végrehajtási határozata (2020. május 8.) a 2008/477/EK határozatnak a 2 500–2 690. MHz-es frekvenciasávra alkalmazandó releváns műszaki feltételek naprakésszé tétele tekintetében történő módosításáról (HL L 149., 2020.5.12., 3–11. o.).

3

---

III Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

| 2021.6.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 226/41 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 226/41

---

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG 130/2021 HATÁROZATA

(2021. március 15.)

az EGT-megállapodáshoz csatolt, az áruforgalommal kapcsolatos ellenőrzések és alaki követelmények egyszerűsítéséről szóló 10. jegyzőkönyv módosításáról [2021/1039]

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | A megállapodás megkötése óta a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (1) és a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1993. július 2-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 2454/93/EGK bizottsági rendelet (2) vonatkozó rendelkezései helyébe az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3), a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Uniós Vámkódex egyes rendelkezéseire vonatkozó részletes szabályok tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2015. július 28-i (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4), az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról 2015. november 24-i (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet (5) vonatkozó rendelkezései léptek. |
| --- | --- |

(1)

A megállapodás megkötése óta a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (1) és a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1993. július 2-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 2454/93/EGK bizottsági rendelet (2) vonatkozó rendelkezései helyébe az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3), a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Uniós Vámkódex egyes rendelkezéseire vonatkozó részletes szabályok tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2015. július 28-i (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4), az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról 2015. november 24-i (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet (5) vonatkozó rendelkezései léptek.

| (2) | A vámbiztonsági intézkedésekre vonatkozó európai uniós jogszabályok módosultak, különösen az Uniós Vámkódexben előírt elektronikus rendszerek kifejlesztésére és telepítésére vonatkozó munkaprogram kidolgozásáról szóló, 2019. december 13-i (EU) 2019/2151 bizottsági végrehajtási határozat (6) révén. |
| --- | --- |

(2)

A vámbiztonsági intézkedésekre vonatkozó európai uniós jogszabályok módosultak, különösen az Uniós Vámkódexben előírt elektronikus rendszerek kifejlesztésére és telepítésére vonatkozó munkaprogram kidolgozásáról szóló, 2019. december 13-i (EU) 2019/2151 bizottsági végrehajtási határozat (6) révén.

| (3) | Az azonos szintű biztonság garantálása érdekében az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodáshoz (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) csatolt, az áruforgalommal kapcsolatos ellenőrzések és alaki követelmények egyszerűsítéséről szóló jegyzőkönyv(a továbbiakban: a 10. jegyzőkönyv) rendelkezéseit hozzá kell igazítani az uniós jogszabályokban elvégzett módosításokhoz. |
| --- | --- |

(3)

Az azonos szintű biztonság garantálása érdekében az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodáshoz (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) csatolt, az áruforgalommal kapcsolatos ellenőrzések és alaki követelmények egyszerűsítéséről szóló jegyzőkönyv(a továbbiakban: a 10. jegyzőkönyv) rendelkezéseit hozzá kell igazítani az uniós jogszabályokban elvégzett módosításokhoz.

| (4) | A természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (7) (általános adatvédelmi rendelet) a az EGT-megállapodás XI. mellékletét (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) és 37. jegyzőkönyvét (a 101. cikkben előírt listával) módosító, 2018. július 6-i 154/2018 EGT vegyes bizottsági határozat (8) belefoglalta az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(4)

A természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (7) (általános adatvédelmi rendelet) a az EGT-megállapodás XI. mellékletét (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) és 37. jegyzőkönyvét (a 101. cikkben előírt listával) módosító, 2018. július 6-i 154/2018 EGT vegyes bizottsági határozat (8) belefoglalta az EGT-megállapodásba.

| (5) | E határozat nem alkalmazandó Izlandra és Liechtensteinre. Egy új határozat függvényében azonban az említett országok is részt vehetnek e határozat végrehajtásában. |
| --- | --- |

(5)

E határozat nem alkalmazandó Izlandra és Liechtensteinre. Egy új határozat függvényében azonban az említett országok is részt vehetnek e határozat végrehajtásában.

| (6) | Az EGT-megállapodás 10. jegyzőkönyvét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(6)

Az EGT-megállapodás 10. jegyzőkönyvét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az EGT-megállapodás 10. jegyzőkönyve az e határozat mellékletében meghatározottaknak megfelelően módosul.

2. cikk

(1)   Ez a határozat 2021. március 15-én lép hatályba, feltéve, hogy az EGT Vegyes Bizottság a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes értesítést megkapta (*1). Ezt a határozatot 2021. március 15-től kell alkalmazni.

(2)   Az (1) bekezdésben említett értesítések benyújtásáig az Európai Unió és Norvégia 2021. március 15-től ideiglenesen alkalmazza ezt a határozatot.

3. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2021. március 15-én.

az EGT Vegyes Bizottság részéről

az elnök

Clara
  GANSLANDT

az EGT Vegyes Bizottság

titkárai

Hege M.
  HOFF

Mikołaj
  KARŁOWSKI

---

(1)  
  HL L 302., 1992.10.19., 1. o.

1

(2)  
  HL L 253., 1993.10.11., 1. o.

2

(3)  
  HL L 269., 2013.10.10., 1. o.

3

(4)  
  HL L 343., 2015.12.29., 1. o.

4

(5)  
  HL L 343., 2015.12.29., 558. o.

5

(6)  
  HL L 325., 2019.12.16., 168. o.

6

(7)  
  HL L 119., 2016.5.4., 1. o.

7

(8)  
  HL L 183., 2018.7.19., 23. o.

8

(*1)  Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.

*1

---

MELLÉKLET

1.

„IIa. FEJEZET

VÁMBIZTONSÁGI INTÉZKEDÉSEK

9a. cikk

Fogalommeghatározások

E fejezet alkalmazásában:

| a) | »kockázat«: a Szerződő Felek valamelyikének vámterülete és harmadik országok között mozgó áruk beléptetésével, kiléptetésével, továbbításával, átszállításával és meghatározott célra történő felhasználásával, valamint a szabad forgalomban nem lévő áruk jelenlétével kapcsolatos olyan esemény bekövetkeztének a valószínűsége, amely veszélyezteti a Szerződő Felek biztonságát és védelmét, a közegészségügyet, a környezetet vagy a fogyasztókat; |
| --- | --- |

a)

»kockázat«: a Szerződő Felek valamelyikének vámterülete és harmadik országok között mozgó áruk beléptetésével, kiléptetésével, továbbításával, átszállításával és meghatározott célra történő felhasználásával, valamint a szabad forgalomban nem lévő áruk jelenlétével kapcsolatos olyan esemény bekövetkeztének a valószínűsége, amely veszélyezteti a Szerződő Felek biztonságát és védelmét, a közegészségügyet, a környezetet vagy a fogyasztókat;

| b) | »kockázatkezelés«: a kockázat rendszeres megállapítása és a kockázat korlátozásához szükséges valamennyi intézkedés megtétele. Ezen intézkedések közé tartozik az adatok és információk gyűjtése, a kockázatelemzés és -értékelés, az intézkedések előírása, illetve megtétele, valamint a folyamatnak és eredményeinek rendszeres figyelemmel kísérése és felülvizsgálata a Szerződő Felek által vagy nemzetközileg meghatározott források és stratégiák alapján; |
| --- | --- |

b)

»kockázatkezelés«: a kockázat rendszeres megállapítása és a kockázat korlátozásához szükséges valamennyi intézkedés megtétele. Ezen intézkedések közé tartozik az adatok és információk gyűjtése, a kockázatelemzés és -értékelés, az intézkedések előírása, illetve megtétele, valamint a folyamatnak és eredményeinek rendszeres figyelemmel kísérése és felülvizsgálata a Szerződő Felek által vagy nemzetközileg meghatározott források és stratégiák alapján;

| c) | »levélküldemény«: a nem behozatalivám- vagy kivitelivám-köteles levél, levelezőlap, Braille-írással írott levél és nyomtatott anyag; |
| --- | --- |

c)

»levélküldemény«: a nem behozatalivám- vagy kivitelivám-köteles levél, levelezőlap, Braille-írással írott levél és nyomtatott anyag;

| d) | »gyorspostai küldemény«: azon küldemény, amelynek szállítása olyan gyorspostai fuvarozó által vagy annak felelősségére történik, amely meghatározott időn belül / határidőre történő begyűjtését, szállítását, vámkezelését és kézbesítését végzi, és a szolgáltatás nyújtása során a tételek hollétét nyomon követi, és azok felett az ellenőrzést fenntartja; |
| --- | --- |

d)

»gyorspostai küldemény«: azon küldemény, amelynek szállítása olyan gyorspostai fuvarozó által vagy annak felelősségére történik, amely meghatározott időn belül / határidőre történő begyűjtését, szállítását, vámkezelését és kézbesítését végzi, és a szolgáltatás nyújtása során a tételek hollétét nyomon követi, és azok felett az ellenőrzést fenntartja;

| e) | »postai küldeményben található áru«: az Egyesült Nemzetek Szervezetének égisze alatt 1984. július 10-én elfogadott, az Egyetemes Postaegyesület egyezményének rendelkezései alapján postai szolgáltató által vagy annak felelősségére továbbított postacsomagban vagy csomagküldeményben található, levélküldeménytől eltérő áru, amelyet az említett egyezmény rendelkezéseivel összhangban szállítanak; |
| --- | --- |

e)

»postai küldeményben található áru«: az Egyesült Nemzetek Szervezetének égisze alatt 1984. július 10-én elfogadott, az Egyetemes Postaegyesület egyezményének rendelkezései alapján postai szolgáltató által vagy annak felelősségére továbbított postacsomagban vagy csomagküldeményben található, levélküldeménytől eltérő áru, amelyet az említett egyezmény rendelkezéseivel összhangban szállítanak;

| f) | »vámáru-nyilatkozat«: az a cselekmény, amellyel valamely személy az előírt formában és módon jelzi azon szándékát, hogy az árut egy adott vámeljárás alá kívánja vonni, adott esetben jelezve bármely alkalmazandó különleges rendelkezést; |
| --- | --- |

f)

»vámáru-nyilatkozat«: az a cselekmény, amellyel valamely személy az előírt formában és módon jelzi azon szándékát, hogy az árut egy adott vámeljárás alá kívánja vonni, adott esetben jelezve bármely alkalmazandó különleges rendelkezést;

| g) | »átmeneti megőrzési árunyilatkozat«: az a cselekmény, amellyel valamely személy az előírt formában és módon jelzi, hogy az áruk átmeneti megőrzésben vannak. |
| --- | --- |

g)

»átmeneti megőrzési árunyilatkozat«: az a cselekmény, amellyel valamely személy az előírt formában és módon jelzi, hogy az áruk átmeneti megőrzésben vannak.

9b. cikk

Általános biztonsági és védelmi rendelkezések

(1)   A Szerződő Felek vállalják, hogy az e fejezetben meghatározott vámbiztonsági intézkedéseket bevezetik és azokat a harmadik országokból behozott vagy oda irányuló áruk fuvarozására alkalmazzák, és ezáltal azonos szintű biztonságot és védelmet szavatolnak a külső határaikon.

(2)   A Szerződő Felek eltekintenek attól, hogy az e fejezetben meghatározott vámbiztonsági intézkedéseket az áruknak a vámterületeik közötti fuvarozásakor alkalmazzák.

(3)   A Szerződő Felek az ebben a fejezetben foglalt területeken harmadik országokkal létrejött bármilyen megállapodás megkötése előtt egyeztetnek egymással annak érdekében, hogy szavatolják annak összhangját a megállapodással, különösen akkor, ha a tervezett megállapodás az e fejezetben meghatározott vámbiztonsági intézkedésektől eltérő rendelkezéseket tartalmaz.

9c. cikk

Az áruk belépése és kilépése előtti árunyilatkozatok

(1)   A biztonság és a védelem érdekében a Szerződő Felek vámterületére harmadik országokból beszállított árukról belépési gyűjtő árunyilatkozatot kell benyújtani, kivéve az olyan szállítóeszközzel fuvarozott árut, amely e vámterületek felségvizein vagy légterén megállás nélkül halad át.

(2)   A biztonság és a védelem érdekében a Szerződő Felek vámterületéről harmadik országokba kiszállításra szánt árukról kilépési gyűjtő árunyilatkozatot kell benyújtani, kivéve az olyan szállítóeszközzel fuvarozott árut, amely e vámterületek felségvizein vagy légterén megállás nélkül halad át.

(3)   A belépési vagy kilépési gyűjtő árunyilatkozatot az áruknak a Szerződő Felek vámterületére történő beszállítását vagy onnan történő kiszállítását megelőzően kell benyújtani.

(4)   Amennyiben a Szerződő Felek vámterületére belépő vagy onnan kilépő árukra vonatkozóan kötelező belépési vagy kilépési gyűjtő árunyilatkozatot benyújtani, de ilyen árunyilatkozat benyújtására nem került sor, az (5) vagy (6) bekezdésben említett személyek egyikének azonnal be kell nyújtania ilyen árunyilatkozatot, vagy – ha a vámhatóságok azt lehetővé teszik – ehelyett olyan vám-árunyilatkozatot vagy átmeneti megőrzési árunyilatkozatot kell benyújtania, amely tartalmazza legalább a belépési vagy kilépési gyűjtő árunyilatkozathoz szükséges adatokat. Ilyen körülmények között a vámhatóságok az árunyilatkozat vagy az átmeneti megőrzési nyilatkozat alapján biztonsági és védelmi célú kockázatelemzést végeznek az említett árun.

(5)   Mindegyik Szerződő Fél meghatározza a kilépési gyűjtő árunyilatkozatok benyújtásáért felelős személyeket és az árunyilatkozatok átvételére illetékes hatóságokat.

(6)   A belépési gyűjtő árunyilatkozatot a fuvarozónak kell benyújtania.

A fuvarozó kötelezettségei ellenére, a belépési gyűjtő árunyilatkozatot helyette a következő személyek valamelyike is benyújthatja:

| a) | az importőr vagy a címzett vagy más olyan személy, akinek a nevében, vagy akinek az érdekében a fuvarozó eljár; |
| --- | --- |

a)

az importőr vagy a címzett vagy más olyan személy, akinek a nevében, vagy akinek az érdekében a fuvarozó eljár;

| b) | bármely személy, aki képes arra, hogy a szóban forgó árukat az első belépési vámhivatalnál vám elé állítsa vagy állíttassa. |
| --- | --- |

b)

bármely személy, aki képes arra, hogy a szóban forgó árukat az első belépési vámhivatalnál vám elé állítsa vagy állíttassa.

Különleges esetekben, amikor a belépési gyűjtő árunyilatkozatnak a biztonsági és védelmi célú kockázatelemzéshez szükséges valamennyi adata nem szerezhető be az első albekezdésben említett személyektől, a szóban forgó adatszolgáltatás érdekében előírható az említett adatokkal és a megfelelő adatszolgáltatási jogokkal rendelkező egyéb személyek számára, hogy közöljék azokat.

A belépési gyűjtő árunyilatkozat adatait benyújtó valamennyi személy felelősséggel tartozik az általa közölt adatokért.

(7)   Az e cikk (6) bekezdésétől eltérve az I. melléklet 1. cikkének (1) bekezdésében említett elektronikus rendszer telepítésének napjáig minden Szerződő Fél meghatározza a belépési gyűjtő árunyilatkozat benyújtására kötelezett személyek körét, valamint a benyújtásnak, az árunyilatkozattal kapcsolatos információk cseréjének, és az árunyilatkozat módosításának és/vagy érvénytelenítésének módját.

(8)   A Szerződő Felek vámhatóságai meghatározhatják azokat az eseteket, amikor a vám-árunyilatkozat vagy az átmeneti megőrzési árunyilatkozat belépési vagy kilépési gyűjtő árunyilatkozatként használható, amennyiben:

| a) | a vám-árunyilatkozat vagy az átmeneti megőrzési árunyilatkozat tartalmazza a belépési vagy kilépési gyűjtő árunyilatkozathoz szükséges valamennyi adatot, és |
| --- | --- |

a)

a vám-árunyilatkozat vagy az átmeneti megőrzési árunyilatkozat tartalmazza a belépési vagy kilépési gyűjtő árunyilatkozathoz szükséges valamennyi adatot, és

| b) | a helyettesítő árunyilatkozatot a belépési vagy kilépési gyűjtő árunyilatkozat benyújtására vonatkozó határidő lejárta előtt nyújtják be az illetékes vámhivatalhoz. |
| --- | --- |

b)

a helyettesítő árunyilatkozatot a belépési vagy kilépési gyűjtő árunyilatkozat benyújtására vonatkozó határidő lejárta előtt nyújtják be az illetékes vámhivatalhoz.

(9)   E megállapodás I. melléklete a következőket határozza meg:

| — | a belépési gyűjtő árunyilatkozathoz kapcsolódó elektronikus rendszer, |
| --- | --- |

—

a belépési gyűjtő árunyilatkozathoz kapcsolódó elektronikus rendszer,

| — | a belépési és kilépési gyűjtő árunyilatkozat formája és előírt adatai, |
| --- | --- |

—

a belépési és kilépési gyűjtő árunyilatkozat formája és előírt adatai,

| — | a belépési vagy kilépési gyűjtő árunyilatkozat benyújtásának kötelezettsége alóli kivételek, |
| --- | --- |

—

a belépési vagy kilépési gyűjtő árunyilatkozat benyújtásának kötelezettsége alóli kivételek,

| — | a belépési vagy kilépési gyűjtő árunyilatkozat benyújtásának helye, |
| --- | --- |

—

a belépési vagy kilépési gyűjtő árunyilatkozat benyújtásának helye,

| — | a belépési vagy kilépési gyűjtő árunyilatkozat benyújtására vonatkozó határidők, |
| --- | --- |

—

a belépési vagy kilépési gyűjtő árunyilatkozat benyújtására vonatkozó határidők,

| — | a belépési gyűjtő árunyilatkozat benyújtásához használt elektronikus rendszerekre vonatkozó technikai intézkedések, |
| --- | --- |

—

a belépési gyűjtő árunyilatkozat benyújtásához használt elektronikus rendszerekre vonatkozó technikai intézkedések,

| — | a 2. generációs importellenőrzési rendszer végrehajtásával és működtetésével kapcsolatos felelősségi körökre, kötelezettségvállalásokra és elvárásokra vonatkozó finanszírozási megállapodás, |
| --- | --- |

—

a 2. generációs importellenőrzési rendszer végrehajtásával és működtetésével kapcsolatos felelősségi körökre, kötelezettségvállalásokra és elvárásokra vonatkozó finanszírozási megállapodás,

| — | az e cikk alkalmazásához szükséges minden egyéb rendelkezés. |
| --- | --- |

—

az e cikk alkalmazásához szükséges minden egyéb rendelkezés.

9d. cikk

Engedélyezett gazdálkodó

(1)   A Szerződő Fél a II. mellékletben meghatározott feltételek mellett bármely, a vámterületén letelepedett gazdálkodónak megadja a biztonság szempontjából »engedélyezett gazdálkodó« státust.

Az engedélyezett gazdálkodó a biztonságra vonatkozó vámellenőrzés tekintetében könnyítésekben részesül.

A valamelyik Szerződő Fél által megadott engedélyezett gazdálkodó státust – a (2) bekezdésben meghatározott szabályok és feltételek mellett, a vámellenőrzés sérelme nélkül – a másik Szerződő Fél elismeri, különösen a harmadik országokkal kötött, az engedélyezett gazdálkodó státusok kölcsönös elismerésére vonatkozó részletes szabályokat előíró megállapodások végrehajtása érdekében.

(2)   E megállapodás II. melléklete a következőket határozza meg:

| — | az engedélyezett gazdálkodó státus megadására vonatkozó szabályok, különösen az említett státus megadásának kritériumai és végrehajtásuk feltételei, |
| --- | --- |

—

az engedélyezett gazdálkodó státus megadására vonatkozó szabályok, különösen az említett státus megadásának kritériumai és végrehajtásuk feltételei,

| — | a megadandó könnyítések típusa, |
| --- | --- |

—

a megadandó könnyítések típusa,

| — | az engedélyezett gazdálkodó státus felfüggesztésére, érvénytelenítésére és visszavonására vonatkozó szabályok, |
| --- | --- |

—

az engedélyezett gazdálkodó státus felfüggesztésére, érvénytelenítésére és visszavonására vonatkozó szabályok,

| — | a Szerződő Felek közötti, az engedélyezett gazdálkodóikkal kapcsolatos információcsere részletes szabályai, |
| --- | --- |

—

a Szerződő Felek közötti, az engedélyezett gazdálkodóikkal kapcsolatos információcsere részletes szabályai,

| — | az e cikk alkalmazásához szükséges minden egyéb intézkedés. |
| --- | --- |

—

az e cikk alkalmazásához szükséges minden egyéb intézkedés.

9e. cikk

A biztonsággal és védelemmel kapcsolatos vámellenőrzések, valamint a biztonsági és védelmi kockázatok kezelése

(1)   A biztonsággal és védelemmel kapcsolatos, nem véletlenszerű vámellenőrzéseknek elsősorban elektronikus adatfeldolgozási eljárásokat használó kockázatelemzésen kell alapulniuk, a kockázatok azonosítása és értékelése, illetve a szükséges ellenintézkedések kialakítása céljából a Szerződő Felek által kialakított kritériumok alapján.

(2)   A biztonsággal és védelemmel kapcsolatos vámellenőrzéseket közös kockázatkezelési kereten belül kell elvégezni, amely a kockázati információknak és a kockázatelemzési eredményeknek a Szerződő Felek vámhatóságai közötti cseréjén alapul. Norvégia vámhatósága a IIa. fejezet 9h. cikkének (4) bekezdésében említett Vámkódexbizottságban való részvétele révén hozzájárul a belépési és kilépési gyűjtő árunyilatkozatok adataival kapcsolatos közös kockázati kritériumok és standardok, ellenőrzési intézkedések és kiemelt ellenőrzési területek meghatározásához. Az ilyen információkon és kritériumokon alapuló ellenőrzéseket az egyéb vámellenőrzések sérelme nélkül kell elvégezni.

(3)   A Szerződő Felek közös kockázatkezelési rendszert használnak a kockázatokkal kapcsolatos információk, a közös kockázati kritériumok és standardok, valamint a közös kiemelt ellenőrzési területek és a vámügyi válságkezelés végrehajtására vonatkozó információk, továbbá a kockázatelemzési és ellenőrzési eredmények cseréjére.

(4)   A Szerződő Felek elismerik a biztonsággal és védelemmel kapcsolatos kockázatkezelési rendszereik egyenértékűségét.

(5)   Az EGT Vegyes Bizottság elfogadja az e cikk alkalmazásához szükséges valamennyi rendelkezést.

9f. cikk

A vámbiztonsági intézkedések végrehajtásának nyomon követése

(1)   Az EGT Vegyes Bizottság meghatározza azokat a részletes szabályokat, amelyek alapján a Szerződő Felek e fejezet végrehajtását nyomon követik és ellenőrzik az ebben a fejezetben, valamint az e jegyzőkönyv mellékleteiben foglalt rendelkezések tiszteletben tartását.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti nyomon követés többek között biztosítható:

| — | e fejezet végrehajtásának és különösen a vámbiztonsági intézkedések egyenértékűségének időszakos értékelésével, |
| --- | --- |

—

e fejezet végrehajtásának és különösen a vámbiztonsági intézkedések egyenértékűségének időszakos értékelésével,

| — | a fejezet célkitűzéseinek jobb teljesítése érdekében a fejezet alkalmazásának javítására vagy a rendelkezéseinek módosítására irányuló felülvizsgálattal, |
| --- | --- |

—

a fejezet célkitűzéseinek jobb teljesítése érdekében a fejezet alkalmazásának javítására vagy a rendelkezéseinek módosítására irányuló felülvizsgálattal,

| — | a két Szerződő Fél szakértői közötti tematikus értekezletek szervezésével és az adminisztratív eljárások auditálásával, amely helyszíni szemlék útján is történhet. |
| --- | --- |

—

a két Szerződő Fél szakértői közötti tematikus értekezletek szervezésével és az adminisztratív eljárások auditálásával, amely helyszíni szemlék útján is történhet.

(3)   Az EGT Vegyes Bizottság gondoskodik arról, hogy az e cikk végrehajtása céljából hozott intézkedések tiszteletben tartsák az érintett gazdálkodók jogait.

9g. cikk

Szakmai titoktartás és a személyes adatok védelme

A Szerződő Felek által az e fejezettel bevezetett intézkedések keretében kicserélt információkra az azokat fogadó Szerződő Fél területén e tárgyban alkalmazandó törvényekben meghatározott szakmai titoktartási és adatvédelmi kötelezettség vonatkozik.

Az említett információk kiváltképpen nem adhatók tovább másnak, mint a fogadó Szerződő Fél illetékes hatóságainak, és e hatóságok azokat nem használhatják a megállapodásban meghatározottaktól eltérő célokra.”

2.

„I. MELLÉKLET

BELÉPÉSI ÉS KILÉPÉSI GYŰJTŐ ÁRUNYILATKOZATOK

I. CÍM

BELÉPÉSI GYŰJTŐ ÁRUNYILATKOZATOK

1. cikk

A belépési gyűjtő árunyilatkozathoz kapcsolódó elektronikus rendszer

(1)   Az elektronikus 2. generációs importellenőrzési rendszer (ICS2) a következőkre szolgál:

| a) | a belépési gyűjtő árunyilatkozatok adatainak benyújtása, feldolgozása és tárolása, valamint a szóban forgó árunyilatkozatokkal kapcsolatos, a vámügyi biztonsági és védelmi célokat – többek között a légi közlekedés védelmének támogatását – szolgáló kockázatelemzésre vonatkozó egyéb információk, továbbá az elemzés eredményei alapján meghozandó intézkedésekkel kapcsolatos információk benyújtása, feldolgozása és tárolása; |
| --- | --- |

a)

a belépési gyűjtő árunyilatkozatok adatainak benyújtása, feldolgozása és tárolása, valamint a szóban forgó árunyilatkozatokkal kapcsolatos, a vámügyi biztonsági és védelmi célokat – többek között a légi közlekedés védelmének támogatását – szolgáló kockázatelemzésre vonatkozó egyéb információk, továbbá az elemzés eredményei alapján meghozandó intézkedésekkel kapcsolatos információk benyújtása, feldolgozása és tárolása;

| b) | a belépési gyűjtő árunyilatkozat adataival és a belépési gyűjtő árunyilatkozatok kockázatelemzésének eredményeivel kapcsolatos információk és a kockázatelemzés elvégzéséhez szükséges egyéb adatokkal, valamint a kockázatelemzés alapján hozott intézkedésekkel, köztük az ellenőrzési helyekre és az ellenőrzések eredményeire vonatkozó ajánlásokkal kapcsolatos információk cseréje; |
| --- | --- |

b)

a belépési gyűjtő árunyilatkozat adataival és a belépési gyűjtő árunyilatkozatok kockázatelemzésének eredményeivel kapcsolatos információk és a kockázatelemzés elvégzéséhez szükséges egyéb adatokkal, valamint a kockázatelemzés alapján hozott intézkedésekkel, köztük az ellenőrzési helyekre és az ellenőrzések eredményeire vonatkozó ajánlásokkal kapcsolatos információk cseréje;

| c) | információcsere a közös biztonsági és védelmi kockázati kritériumok és standardok, az ellenőrzési intézkedések és a kiemelt ellenőrzési területek végrehajtásának nyomon követése és értékelése céljából. |
| --- | --- |

c)

információcsere a közös biztonsági és védelmi kockázati kritériumok és standardok, az ellenőrzési intézkedések és a kiemelt ellenőrzési területek végrehajtásának nyomon követése és értékelése céljából.

(2)   Az e mellékletben említett elektronikus rendszer fokozatos telepítésének fejlesztési és kiadási időpontjai az (EU) 2019/2151 bizottsági végrehajtási határozat (1) mellékletében szereplő, az Uniós Vámkódexhez kapcsolódó 2. generációs importellenőrzési rendszer (ICS2) projektben meghatározott időpontok.

A Szerződő Feleknek egyidejűleg kell készen állniuk arra, hogy az egyes verziókat a telepítésre rendelkezésre álló időkeretek kezdetén telepítsék. A Szerződő Felek – amennyiben ezt célszerűnek tartják – lehetővé tehetik a gazdálkodók számára, hogy az egyes verziók telepítésére rendelkezésre álló időkeret végéig fokozatosan csatlakozzanak a rendszerhez. A Szerződő Felek weboldalukon közzéteszik a határidőket és a gazdálkodóknak szóló utasításokat.

(3)   A gazdálkodók a Szerződő Felek által egymással egyetértésben kialakított uniós harmonizált gazdasági szereplői interfészt használják a belépési gyűjtő árunyilatkozatok adatainak benyújtására, módosítására, érvénytelenítésére, feldolgozására és tárolására, valamint a kapcsolódó információk vámhatóságokkal való cseréjére.

(4)   A Szerződő Felek vámhatóságai engedélyezhetik kereskedelmi, kikötői vagy szállítási információs rendszerek használatát a belépési gyűjtő árunyilatkozat adatainak benyújtásához, feltéve, hogy ezek a rendszerek tartalmazzák a szükséges adatokat, és azok a 7. cikkben említett határidőkön belül rendelkezésre állnak.

2. cikk

A belépési gyűjtő árunyilatkozat formája és tartalma

(1)   A belépési gyűjtő árunyilatkozatnak és a tengerjáró hajó vagy légi jármű érkezéséről szóló értesítésnek tartalmaznia kell az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) B. mellékletének alábbi oszlopaiban meghatározott adatokat:

| a) | F10–F16; |
| --- | --- |

a)

F10–F16;

| b) | F20–F33; |
| --- | --- |

b)

F20–F33;

| c) | F40–F45; |
| --- | --- |

c)

F40–F45;

| d) | F50 és F51; |
| --- | --- |

d)

F50 és F51;

| e) | G2. |
| --- | --- |

e)

G2.

A belépési gyűjtő árunyilatkozat adatainak meg kell felelniük az (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet (3) B. mellékletében meghatározott formátumoknak, kódoknak és előfordulásoknak, és az árunyilatkozatot az említett mellékletekben szereplő megjegyzéseknek megfelelően kell kitölteni.

(2)   A belépési gyűjtő árunyilatkozat adatai egynél több adatkészlet egynél több személy általi benyújtásával is megadhatók.

(3)   A belépési gyűjtő árunyilatkozat vagy az abban szereplő adatok módosítására vagy érvénytelenítésére irányuló kérelem benyújtásához az 1. cikk (1) bekezdése szerinti elektronikus rendszert kell használni.

Amennyiben egynél több személy kéri a belépési gyűjtő árunyilatkozat adatainak módosítását vagy érvénytelenítését, mindegyikük csak az általa benyújtott adatok módosítását vagy érvénytelenítését kérheti.

(4)   A Szerződő Félnek a belépési gyűjtő árunyilatkozatot nyilvántartásba vevő vámhatóságai haladéktalanul értesítik a módosítási vagy érvénytelenítési kérelmet benyújtó személyt a kérelem nyilvántartásba vételére vagy elutasítására vonatkozó határozatukról.

Ha a belépési gyűjtő árunyilatkozat adatainak módosítását vagy érvénytelenítését a fuvarozótól eltérő személy kérelmezi, a vámhatóságoknak értesíteniük kell a fuvarozót is, feltéve, hogy a fuvarozó ezt kérte, és hozzáféréssel rendelkezik az 1. cikk (1) bekezdése szerinti elektronikus rendszerhez.

(5)   E jegyzőkönyv 9c. cikkének (8) bekezdésével összhangban az e melléklet 1. cikkének (1) bekezdésében említett rendszer 3. verziójának telepítési időpontjáig a Szerződő Felek az egységes árutovábbítási eljárásról szóló egyezménynek (4) megfelelően az új számítógépesített árutovábbítási rendszerben (NCTS) benyújtott árutovábbítási nyilatkozat alapján elvégezhetik a biztonsági és védelmi célú kockázatelemzést, beleértve a tengeren, belvízi úton, közúton vagy vasúton szállított árukra vonatkozó, kockázatelemzéssel összefüggő információk érintett Szerződő Felek közötti cseréjét. Az NCTS az az elektronikus rendszer, amely lehetővé teszi a Szerződő Felek közötti, valamint a Szerződő Felek és a gazdálkodók közötti kommunikációt az árunyilatkozat árutovábbítás végett történő benyújtása céljából, beleértve a belépési vagy kilépési gyűjtő árunyilatkozathoz és az ezen árukra vonatkozó értesítésekhez szükséges valamennyi adatot.

Az e melléklet 1. cikkének (1) bekezdése szerinti rendszer 3. verziójának telepítése előtt a Szerződő Felek megvizsgálják, hogy ezen időpontot követően a vámhatóságok az NCTS-ben (5) benyújtott belépési gyűjtő árunyilatkozat adatait tartalmazó árutovábbítási nyilatkozat alapján folytathatják-e a kockázatelemzés végzését, valamint szükség esetén módosítják ezt a megállapodást.

3. cikk

A belépési gyűjtő árunyilatkozat benyújtásának kötelezettsége alóli mentesség

(1)   A következő áruk esetében nem kell belépési gyűjtő árunyilatkozatot benyújtani:

| a) | villamos energia; |
| --- | --- |

a)

villamos energia;

| b) | csővezetéken keresztül belépő áruk; |
| --- | --- |

b)

csővezetéken keresztül belépő áruk;

| c) | levélküldemények; |
| --- | --- |

c)

levélküldemények;

| d) | postai küldeményekben található áruk az alábbiak szerint:






  1. | amennyiben a postai küldeményeket légi úton szállítják, és végső rendeltetési helyük valamelyik Szerződő Fél, az 1. cikk (1) bekezdése szerinti elektronikus rendszer 1. verziójának telepítésére megállapított időpontig; |
| --- | --- | --- |

d)

postai küldeményekben található áruk az alábbiak szerint:

1.

amennyiben a postai küldeményeket légi úton szállítják, és végső rendeltetési helyük valamelyik Szerződő Fél, az 1. cikk (1) bekezdése szerinti elektronikus rendszer 1. verziójának telepítésére megállapított időpontig;

| 2. | amennyiben a postai küldeményeket légi úton szállítják, és végső rendeltetési helyük valamely harmadik ország vagy terület, az 1. cikk (1) bekezdése szerinti elektronikus rendszer 2. verziójának telepítésére megállapított időpontig; |
| --- | --- |

2.

amennyiben a postai küldeményeket légi úton szállítják, és végső rendeltetési helyük valamely harmadik ország vagy terület, az 1. cikk (1) bekezdése szerinti elektronikus rendszer 2. verziójának telepítésére megállapított időpontig;

| 3. | amennyiben a postai küldeményeket tengeren, belvizeken, közúton vagy vasúton szállítják, az 1. cikk (1) bekezdése szerinti elektronikus rendszer 3. verziójának telepítésére megállapított időpontig; |
| --- | --- |

3.

amennyiben a postai küldeményeket tengeren, belvizeken, közúton vagy vasúton szállítják, az 1. cikk (1) bekezdése szerinti elektronikus rendszer 3. verziójának telepítésére megállapított időpontig;

| e) | olyan áruk, amelyek esetében a Szerződő Felek által megállapított szabályok szerint megengedett a szóbeli vám-árunyilatkozat vagy az egyszerű határátlépés, amennyiben az árukat nem fuvarozási szerződés alapján szállítják; |
| --- | --- |

e)

olyan áruk, amelyek esetében a Szerződő Felek által megállapított szabályok szerint megengedett a szóbeli vám-árunyilatkozat vagy az egyszerű határátlépés, amennyiben az árukat nem fuvarozási szerződés alapján szállítják;

| f) | az utasok személyes poggyászában lévő áruk; |
| --- | --- |

f)

az utasok személyes poggyászában lévő áruk;

| g) | az ATA-igazolvánnyal vagy CPD-igazolvánnyal szállított áruk, amennyiben szállításuk nem fuvarozási szerződés alapján történik; |
| --- | --- |

g)

az ATA-igazolvánnyal vagy CPD-igazolvánnyal szállított áruk, amennyiben szállításuk nem fuvarozási szerződés alapján történik;

| h) | azok az áruk, amelyekre a diplomáciai kapcsolatokról szóló, 1961. április 18-i Bécsi Egyezmény alapján, a konzuli kapcsolatokról szóló, 1963. április 24-i Bécsi Egyezmény vagy más konzuli egyezmények alapján, vagy a különleges küldetésekről szóló, 1969. december 16-i New York-i Egyezmény alapján mentesség igényelhető; |
| --- | --- |

h)

azok az áruk, amelyekre a diplomáciai kapcsolatokról szóló, 1961. április 18-i Bécsi Egyezmény alapján, a konzuli kapcsolatokról szóló, 1963. április 24-i Bécsi Egyezmény vagy más konzuli egyezmények alapján, vagy a különleges küldetésekről szóló, 1969. december 16-i New York-i Egyezmény alapján mentesség igényelhető;

| i) | a Szerződő Felek egyikének vámterületére a terület katonai védelmével megbízott hatóság által katonai szállítmány részeként vagy kizárólagosan katonai hatóság részére végzett szállítás során beszállított fegyver és katonai felszerelés; |
| --- | --- |

i)

a Szerződő Felek egyikének vámterületére a terület katonai védelmével megbízott hatóság által katonai szállítmány részeként vagy kizárólagosan katonai hatóság részére végzett szállítás során beszállított fegyver és katonai felszerelés;

| j) | a Szerződő Felek egyikének vámterületén letelepedett személy által üzemeltetett tengeri létesítményekről közvetlenül a Szerződő Felek egyikének vámterületére beszállított következő áruk:






  1. | olyan áruk, amelyeket az említett tengeri létesítményekbe beépítettek, ha a behozatal célja ezek építése, javítása, karbantartása vagy átalakítása; |
| --- | --- | --- |

j)

a Szerződő Felek egyikének vámterületén letelepedett személy által üzemeltetett tengeri létesítményekről közvetlenül a Szerződő Felek egyikének vámterületére beszállított következő áruk:

1.

olyan áruk, amelyeket az említett tengeri létesítményekbe beépítettek, ha a behozatal célja ezek építése, javítása, karbantartása vagy átalakítása;

| 2. | a tengeri létesítményekbe való felszerelésre és az említett tengeri létesítmények felszereléseként való használatra szánt áruk; |
| --- | --- |

2.

a tengeri létesítményekbe való felszerelésre és az említett tengeri létesítmények felszereléseként való használatra szánt áruk;

| 3. | a szóban forgó tengeri létesítményeken való felhasználásra vagy elfogyasztásra szánt ellátmány; |
| --- | --- |

3.

a szóban forgó tengeri létesítményeken való felhasználásra vagy elfogyasztásra szánt ellátmány;

| 4. | az említett tengeri létesítményekről származó nem veszélyes hulladék; |
| --- | --- |

4.

az említett tengeri létesítményekről származó nem veszélyes hulladék;

| k) | olyan szállítmányokban foglalt áruk, amelyek belső értéke legfeljebb 22 EUR, feltéve, hogy a gazdálkodó beleegyezésével a vámhatóságok vállalják, hogy a gazdálkodó által használt rendszerben található vagy e rendszer által szolgáltatott adatok felhasználásával végzik el a kockázatelemzést az alábbiak szerint:






  1. | amennyiben az árukat légi úton szállított gyorspostai küldeményben szállítják, az 1. cikk (1) bekezdése szerinti elektronikus rendszer 1. verziójának telepítésére megállapított időpontig; |
| --- | --- | --- |

k)

olyan szállítmányokban foglalt áruk, amelyek belső értéke legfeljebb 22 EUR, feltéve, hogy a gazdálkodó beleegyezésével a vámhatóságok vállalják, hogy a gazdálkodó által használt rendszerben található vagy e rendszer által szolgáltatott adatok felhasználásával végzik el a kockázatelemzést az alábbiak szerint:

1.

amennyiben az árukat légi úton szállított gyorspostai küldeményben szállítják, az 1. cikk (1) bekezdése szerinti elektronikus rendszer 1. verziójának telepítésére megállapított időpontig;

| 2. | amennyiben az árukat nem postai vagy gyorspostai küldeményben, légi úton szállítják, az 1. cikk (1) bekezdése szerinti elektronikus rendszer 2. verziójának telepítésére megállapított időpontig; |
| --- | --- |

2.

amennyiben az árukat nem postai vagy gyorspostai küldeményben, légi úton szállítják, az 1. cikk (1) bekezdése szerinti elektronikus rendszer 2. verziójának telepítésére megállapított időpontig;

| 3. | amennyiben az árukat tengeren, belvizeken, közúton vagy vasúton szállítják, az 1. cikk (1) bekezdése szerinti elektronikus rendszer 3. verziójának telepítésére megállapított időpontig; |
| --- | --- |

3.

amennyiben az árukat tengeren, belvizeken, közúton vagy vasúton szállítják, az 1. cikk (1) bekezdése szerinti elektronikus rendszer 3. verziójának telepítésére megállapított időpontig;

| l) | az Észak-atlanti Szerződés tagállamai közötti, a fegyveres erőik jogállásáról szóló, Londonban 1951. június 19-én aláírt egyezményben előírt 302. sz. NATO-formanyomtatvánnyal, vagy az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 1. cikkének 51 pontjában előírt 302. sz. EU-formanyomtatvánnyal továbbított áruk; |
| --- | --- |

l)

az Észak-atlanti Szerződés tagállamai közötti, a fegyveres erőik jogállásáról szóló, Londonban 1951. június 19-én aláírt egyezményben előírt 302. sz. NATO-formanyomtatvánnyal, vagy az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 1. cikkének 51 pontjában előírt 302. sz. EU-formanyomtatvánnyal továbbított áruk;

| m) | a Szerződő Felek egyikébe Ceutából és Melillából, Helgolandból, a San Marino Köztársaságból, a Vatikánvárosi Államból, Livigno településről, valamint Samnaun és Sampuoir svájci vámügyi exklávékból behozott áruk; |
| --- | --- |

m)

a Szerződő Felek egyikébe Ceutából és Melillából, Helgolandból, a San Marino Köztársaságból, a Vatikánvárosi Államból, Livigno településről, valamint Samnaun és Sampuoir svájci vámügyi exklávékból behozott áruk;

| n) | a hajók vagy légi járművek fedélzetén lévő következő áruk:






  1. | a hajókba vagy légi járművekbe alkatrészként vagy tartozékként történő beszerelés céljából szállított áruk; |
| --- | --- | --- |

n)

a hajók vagy légi járművek fedélzetén lévő következő áruk:

1.

a hajókba vagy légi járművekbe alkatrészként vagy tartozékként történő beszerelés céljából szállított áruk;

| 2. | a hajók vagy légi járművek motorjainak, gépeinek és más berendezéseinek működtetéséhez szállított áruk; |
| --- | --- |

2.

a hajók vagy légi járművek motorjainak, gépeinek és más berendezéseinek működtetéséhez szállított áruk;

| 3. | a fedélzeti elfogyasztásra vagy értékesítésre szánt élelmiszerek és más árucikkek; |
| --- | --- |

3.

a fedélzeti elfogyasztásra vagy értékesítésre szánt élelmiszerek és más árucikkek;

| o) | a Szerződő Felek halászhajóival a vámterületükön kívül a tengerből nyert tengeri halászati termékek és a tengerből nyert egyéb termékek; |
| --- | --- |

o)

a Szerződő Felek halászhajóival a vámterületükön kívül a tengerből nyert tengeri halászati termékek és a tengerből nyert egyéb termékek;

| p) | hajók – és a rajtuk fuvarozott áruk –, amelyek kizárólag azzal a céllal lépnek be a Szerződő Felek egyikének felségvizeire, hogy fedélzetükre a kikötői létesítmények igénybevétele nélkül vegyenek fel készletet; |
| --- | --- |

p)

hajók – és a rajtuk fuvarozott áruk –, amelyek kizárólag azzal a céllal lépnek be a Szerződő Felek egyikének felségvizeire, hogy fedélzetükre a kikötői létesítmények igénybevétele nélkül vegyenek fel készletet;

| q) | az érintett Szerződő Felek jogszabályaiban meghatározott háztartási ingóságok, amennyiben szállításuk nem fuvarozási szerződés alapján történik. |
| --- | --- |

q)

az érintett Szerződő Felek jogszabályaiban meghatározott háztartási ingóságok, amennyiben szállításuk nem fuvarozási szerződés alapján történik.

(2)   Nem kell belépési gyűjtő árunyilatkozatot benyújtani a valamelyik Szerződő Fél és harmadik ország között a biztonság tárgyában megkötött nemzetközi megállapodásban meghatározott esetekben, e jegyzőkönyv 9b. cikkének (3) bekezdésében meghatározott eljárásra is figyelemmel.

(3)   Nincs szükség belépési gyűjtő árunyilatkozatra azokban az esetekben, amikor az áruk a Szerződő Felek vámterületeinek két pontja között történő tengeri vagy légi szállítás közben ideiglenesen elhagyják e vámterületeket anélkül, hogy valamely harmadik országban megálltak volna.

4. cikk

A belépési gyűjtő árunyilatkozat benyújtásának helye

(1)   A belépési gyűjtő árunyilatkozatot ahhoz a vámhivatalhoz kell benyújtani, amely a vámfelügyelet tekintetében illetékes azon a Szerződő Felek egyikének vámterületén található helyen, ahová az árut szállító szállítóeszköz valamely harmadik országból vagy területről megérkezik, vagy – adott esetben – ahová azt érkeztetni kívánják (a továbbiakban: az első beléptető vámhivatal).

(2)   Amennyiben a belépési gyűjtő árunyilatkozat benyújtása egynél több adatkészlet vagy minimális adatkészlet benyújtásával történik, a részleges vagy minimális adatkészletet benyújtó személynek ezt annál a vámhivatalnál kell megtennie, amely tudomása szerint az első belépési vámhivatal. Ha a szóban forgó személy nem ismeri azt a helyet a Szerződő Felek vámterületén belül, ahová az árut szállító szállítóeszköz várhatóan először megérkezik, az első belépési vámhivatalt az áruk rendeltetési helye alapján is meg lehet határozni.

(3)   A Szerződő Felek vámhatóságai megengedhetik a belépési gyűjtő árunyilatkozat más vámhivatalhoz történő benyújtását is, feltéve, hogy ez utóbbi a szükséges adatokat azonnal közli az első belépési vámhivatallal vagy elektronikus úton a rendelkezésére bocsátja annak.

5. cikk

A belépési gyűjtő árunyilatkozat nyilvántartásba vétele

(1)   A vámhatóságok kézhezvételkor nyilvántartásba veszik a belépési gyűjtő árunyilatkozat adatainak minden egyes benyújtását és haladéktalanul értesítik a nyilatkozattevőt vagy képviselőjét a nyilatkozat nyilvántartásba vételéről, valamint közlik az érintett személlyel a belépési gyűjtő árunyilatkozat fő hivatkozási számát és a nyilvántartásba vétel dátumát.

(2)   Az 1. cikk (1) bekezdése szerinti elektronikus rendszer 2. verziójának telepítési időpontjától kezdődően, amennyiben a belépési gyűjtő árunyilatkozatot a fuvarozótól eltérő személy nyújtja be, a vámhatóságok haladéktalanul értesítik a fuvarozót a nyilvántartásba vételről, feltéve, hogy a fuvarozó ezt kérte, és hozzáféréssel rendelkezik az említett elektronikus rendszerhez.

6. cikk

A belépési gyűjtő árunyilatkozat benyújtása

Amennyiben e jegyzőkönyv 9c. cikke és az e melléklet 3. cikke szerinti belépési gyűjtő árunyilatkozat benyújtásának kötelezettsége alóli mentességek egyike sem alkalmazandó, a belépési gyűjtő árunyilatkozat adatait a következők szerint kell megadni:

| a) | légi úton szállított áruk esetében






  1. | a gyorspostai fuvarozók az e melléklet 1. cikkének (1) bekezdése szerinti elektronikus rendszer 1. verziójának telepítési időpontjától kezdődően minden szállítmányra vonatkozóan benyújtják a minimális adatkészletet; |
| --- | --- | --- |

a)

légi úton szállított áruk esetében

1.

a gyorspostai fuvarozók az e melléklet 1. cikkének (1) bekezdése szerinti elektronikus rendszer 1. verziójának telepítési időpontjától kezdődően minden szállítmányra vonatkozóan benyújtják a minimális adatkészletet;

| 2. | a postai szolgáltatók az e melléklet 1. cikkének (1) bekezdése szerinti elektronikus rendszer 1. verziójának telepítési időpontjától kezdődően benyújtják a minimális adatkészletet minden olyan szállítmány esetében, amelynek végső rendeltetési helye valamelyik Szerződő Fél; |
| --- | --- |

2.

a postai szolgáltatók az e melléklet 1. cikkének (1) bekezdése szerinti elektronikus rendszer 1. verziójának telepítési időpontjától kezdődően benyújtják a minimális adatkészletet minden olyan szállítmány esetében, amelynek végső rendeltetési helye valamelyik Szerződő Fél;

| 3. | az említett rendszer 2. verziójának telepítési időpontjától kezdődően egy vagy több adatkészletnek az e melléklet 1. cikkének (1) bekezdése szerinti elektronikus rendszeren keresztül történő benyújtásával; |
| --- | --- |

3.

az említett rendszer 2. verziójának telepítési időpontjától kezdődően egy vagy több adatkészletnek az e melléklet 1. cikkének (1) bekezdése szerinti elektronikus rendszeren keresztül történő benyújtásával;

| b) | az említett rendszer 3. verziójának telepítési időpontjától kezdődően a tengeren, belvízi úton, közúton vagy vasúton szállított áruk esetében egy vagy több adatkészletnek az e melléklet 1. cikkének (1) bekezdése szerinti elektronikus rendszeren keresztül történő benyújtásával. |
| --- | --- |

b)

az említett rendszer 3. verziójának telepítési időpontjától kezdődően a tengeren, belvízi úton, közúton vagy vasúton szállított áruk esetében egy vagy több adatkészletnek az e melléklet 1. cikkének (1) bekezdése szerinti elektronikus rendszeren keresztül történő benyújtásával.

7. cikk

A belépési gyűjtő árunyilatkozat benyújtására vonatkozó határidők

(1)   Ha az árukat tengeri úton szállítják be a Szerződő Felek vámterületére, a belépési gyűjtő árunyilatkozatot a következő határidőkön belül kell benyújtani:

| a) | konténeres rakomány esetében, amelyre a c) vagy d) pont nem alkalmazandó, legkésőbb 24 órával azelőtt, hogy az árukat arra a hajóra berakodnák, amelyen azokat a Szerződő Felek vámterületére be fogják hozni; |
| --- | --- |

a)

konténeres rakomány esetében, amelyre a c) vagy d) pont nem alkalmazandó, legkésőbb 24 órával azelőtt, hogy az árukat arra a hajóra berakodnák, amelyen azokat a Szerződő Felek vámterületére be fogják hozni;

| b) | olyan ömlesztett/darabáru rakomány esetében, amelyre a c) vagy d) pont nem alkalmazandó, legkésőbb négy órával a hajónak a Szerződő Felek vámterületén található első belépési kikötőbe való megérkezését megelőzően; |
| --- | --- |

b)

olyan ömlesztett/darabáru rakomány esetében, amelyre a c) vagy d) pont nem alkalmazandó, legkésőbb négy órával a hajónak a Szerződő Felek vámterületén található első belépési kikötőbe való megérkezését megelőzően;

| c) | legkésőbb két órával a hajónak a Szerződő Felek vámterületén található első belépési kikötőbe való megérkezését megelőzően, ha az áruk az alábbi helyek bármelyikéről érkeznek:






  1. | Grönland; |
| --- | --- | --- |

c)

legkésőbb két órával a hajónak a Szerződő Felek vámterületén található első belépési kikötőbe való megérkezését megelőzően, ha az áruk az alábbi helyek bármelyikéről érkeznek:

1.

Grönland;

| 2. | Feröer szigetek; |
| --- | --- |

2.

Feröer szigetek;

| 3. | Izland; |
| --- | --- |

3.

Izland;

| 4. | balti-tengeri, északi-tengeri, fekete-tengeri vagy földközi-tengeri kikötők; |
| --- | --- |

4.

balti-tengeri, északi-tengeri, fekete-tengeri vagy földközi-tengeri kikötők;

| 5. | valamennyi marokkói kikötő; |
| --- | --- |

5.

valamennyi marokkói kikötő;

| 6. | Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának kikötői az Észak-Írországban található kikötők kivételével, valamint a Csatorna-szigetek és a Man-sziget kikötői; |
| --- | --- |

6.

Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának kikötői az Észak-Írországban található kikötők kivételével, valamint a Csatorna-szigetek és a Man-sziget kikötői;

| d) | a Szerződő Felek vámterületén kívüli terület és Franciaország tengeren túli megyéi, az Azori-szigetek, Madeira és a Kanári-szigetek közötti, a c) pontban említettektől eltérő fuvarozásnál, az út 24 óránál rövidebb időtartama esetén legkésőbb két órával a Szerződő Felek vámterületén található első belépési kikötőbe való megérkezést megelőzően. |
| --- | --- |

d)

a Szerződő Felek vámterületén kívüli terület és Franciaország tengeren túli megyéi, az Azori-szigetek, Madeira és a Kanári-szigetek közötti, a c) pontban említettektől eltérő fuvarozásnál, az út 24 óránál rövidebb időtartama esetén legkésőbb két órával a Szerződő Felek vámterületén található első belépési kikötőbe való megérkezést megelőzően.

(2)   Ha az árukat légi úton szállítják be a Szerződő Felek vámterületére, a belépési gyűjtő árunyilatkozat valamennyi adatát a lehető leghamarabb, de legkésőbb a következő határidőkön belül be kell nyújtani:

| a) | négy óránál rövidebb ideig tartó légi utak esetében legkésőbb a légi jármű tényleges indulásának időpontjáig; |
| --- | --- |

a)

négy óránál rövidebb ideig tartó légi utak esetében legkésőbb a légi jármű tényleges indulásának időpontjáig;

| b) | más légi utak tekintetében legkésőbb négy órával a légi járműnek a Szerződő Felek vámterületén található első repülőtérre történő megérkezését megelőzően. |
| --- | --- |

b)

más légi utak tekintetében legkésőbb négy órával a légi járműnek a Szerződő Felek vámterületén található első repülőtérre történő megérkezését megelőzően.

(3)   Az 1. cikk (1) bekezdése szerinti elektronikus rendszer 1. verziójának telepítési időpontjától kezdve a postai szolgáltatók és a gyorspostai fuvarozók a belépési gyűjtő árunyilatkozat minimális adatkészletét a lehető leghamarabb, de legkésőbb az áruknak az azon légi járműbe való berakodása előtt nyújtják be, amelyen azokat a Szerződő Felek vámterületére beviszik.

(4)   Az 1. cikk (1) bekezdése szerinti elektronikus rendszer 2. verziójának telepítési időpontjától kezdve a postai szolgáltatóktól és gyorspostai fuvarozóktól eltérő gazdálkodók a belépési gyűjtő árunyilatkozat minimális adatkészletét a lehető leghamarabb, de legkésőbb az áruknak az azon légi járműbe történő berakodása előtt nyújtják be, amelyen azokat a Szerződő Felek vámterületére beviszik.

(5)   Az 1. cikk (1) bekezdése szerinti elektronikus rendszer 2. verziójának telepítési időpontjától kezdődően, amennyiben az e cikk (3) és (4) bekezdésében említett határidőkön belül csupán a belépési gyűjtő árunyilatkozatban szereplő minimális adatkészletet nyújtották be, az egyéb adatokat az e cikk (2) bekezdésében meghatározott határidőkön belül kell megadni.

(6)   Az 1. cikk (1) bekezdése szerinti elektronikus rendszer 2. verziójának telepítéséig az e cikk (3) bekezdésének megfelelően benyújtott belépési gyűjtő árunyilatkozat minimális adatkészletét kell teljes belépési gyűjtő árunyilatkozatnak tekinteni azon postai küldeményekben található áruk esetében, amelyek végső rendeltetési helye valamelyik Szerződő Fél területén található, valamint a legfeljebb 22 EUR belső értékű gyorspostai küldeményekben található áruk esetében.

(7)   Ha az árukat vasúton szállítják be a Szerződő Felek vámterületére, a belépési gyűjtő árunyilatkozatot a következő határidőkön belül kell benyújtani:

| a) | ha a vasúti szállítás a harmadik országban található utolsó vonatrendező állomástól az első belépési vámhivatalig kevesebb mint két óráig tart, legkésőbb egy órával az áruknak azon helyre történő megérkezését megelőzően, ahol ez a vámhivatal illetékes; |
| --- | --- |

a)

ha a vasúti szállítás a harmadik országban található utolsó vonatrendező állomástól az első belépési vámhivatalig kevesebb mint két óráig tart, legkésőbb egy órával az áruknak azon helyre történő megérkezését megelőzően, ahol ez a vámhivatal illetékes;

| b) | minden egyéb esetben, legkésőbb két órával az áruknak azon helyre történő megérkezését megelőzően, ahol az első belépési vámhivatal illetékes. |
| --- | --- |

b)

minden egyéb esetben, legkésőbb két órával az áruknak azon helyre történő megérkezését megelőzően, ahol az első belépési vámhivatal illetékes.

(8)   Ha az árukat közúton szállítják be a Szerződő Felek vámterületére, a belépési gyűjtő árunyilatkozatot legkésőbb egy órával az áruknak azon helyre történő megérkezését megelőzően kell benyújtani, ahol az első belépési vámhivatal illetékes.

(9)   Ha az árukat belvízi úton szállítják be a Szerződő Felek vámterületére, a belépési gyűjtő árunyilatkozatot legkésőbb két órával az áruknak azon helyre történő megérkezését megelőzően kell benyújtani, ahol az első belépési vámhivatal illetékes.

(10)   Ha az árukat olyan szállítóeszközön szállítják be a Szerződő Felek vámterületére, amelyet magát is aktív szállítóeszközön szállítanak, a belépési gyűjtő árunyilatkozat benyújtására vonatkozó határidőnek az aktív szállítóeszközre alkalmazandó határidőnek kell lennie.

(11)   Az 1. és a 10. cikkben megállapított határidőket vis maior esetén nem kell alkalmazni.

(12)   Amennyiben a Szerződő Felek és harmadik országok közötti, biztonsággal kapcsolatos nemzetközi megállapodások eltérően rendelkeznek, úgy – e jegyzőkönyv 9b. cikkének (3) bekezdésében említett eljárásra is figyelemmel – az e cikk (1)–(10) bekezdésében említett határidőket nem kell alkalmazni.

8. cikk

Biztonsági és védelmi célú kockázatelemzés, valamint a belépési gyűjtő árunyilatkozatokkal kapcsolatos biztonsági és védelmi vámellenőrzések

(1)   Az áruknak az első belépési vámhivatalhoz való megérkezése előtt kockázatelemzést kell végezni, feltéve, hogy a belépési gyűjtő árunyilatkozatot a 7. cikkben meghatározott határidőn belül benyújtották, kivéve, ha kockázatot azonosítottak.

Az e bekezdés első albekezdésének sérelme nélkül a Szerződő Felek vámterületére légi úton beszállítandó áruk első kockázatelemzését a belépési gyűjtő árunyilatkozat vonatkozásában a 7. cikk (3) és (4) bekezdésében említett minimális adatkészlet kézhezvételét követően a lehető leghamarabb el kell végezni.

(2)   Az első belépési vámhivatal elvégzi a biztonsági és védelmi célú kockázatelemzést az 1. cikk (1) bekezdése szerinti elektronikus rendszeren keresztül történő alábbi információcserét követően:

| a) | az első belépési vámhivatal a nyilvántartásba vételt követően haladéktalanul hozzáférhetővé teszi a belépési gyűjtő árunyilatkozat adatait az ezen adatokban feltüntetett Szerződő Felek vámhatóságai, valamint a Szerződő Felek azon vámhatóságai számára, amelyek az elektronikus rendszerben olyan biztonsági és védelmi kockázatokra vonatkozó információkat rögzítettek, amelyek megfelelnek az adott belépési gyűjtő árunyilatkozatban szereplő adatoknak; |
| --- | --- |

a)

az első belépési vámhivatal a nyilvántartásba vételt követően haladéktalanul hozzáférhetővé teszi a belépési gyűjtő árunyilatkozat adatait az ezen adatokban feltüntetett Szerződő Felek vámhatóságai, valamint a Szerződő Felek azon vámhatóságai számára, amelyek az elektronikus rendszerben olyan biztonsági és védelmi kockázatokra vonatkozó információkat rögzítettek, amelyek megfelelnek az adott belépési gyűjtő árunyilatkozatban szereplő adatoknak;

| b) | a 7. cikkben meghatározott határidőkön belül a Szerződő Felek az e bekezdés a) pontjában említett vámhatóságai elvégzik a biztonsági és védelmi célú kockázatelemzést, és amennyiben kockázatot tárnak fel, az eredményeket az első belépési vámhivatal rendelkezésére bocsátják; |
| --- | --- |

b)

a 7. cikkben meghatározott határidőkön belül a Szerződő Felek az e bekezdés a) pontjában említett vámhatóságai elvégzik a biztonsági és védelmi célú kockázatelemzést, és amennyiben kockázatot tárnak fel, az eredményeket az első belépési vámhivatal rendelkezésére bocsátják;

| c) | az első belépési vámhivatal a kockázatelemzés elvégzésekor figyelembe veszi az a) pontban említett Szerződő Felek vámhatóságai által szolgáltatott, a kockázatelemzés eredményeire vonatkozó információkat; |
| --- | --- |

c)

az első belépési vámhivatal a kockázatelemzés elvégzésekor figyelembe veszi az a) pontban említett Szerződő Felek vámhatóságai által szolgáltatott, a kockázatelemzés eredményeire vonatkozó információkat;

| d) | az első belépési vámhivatal az elvégzett kockázatelemzés eredményeit hozzáférhetővé teszi azon Szerződő Felek vámhatóságai számára, amelyek hozzájárultak a kockázatelemzéshez, valamint azon tagállamok vámhatóságai számára, amelyeket az áruk szállítása potenciálisan érinthet; |
| --- | --- |

d)

az első belépési vámhivatal az elvégzett kockázatelemzés eredményeit hozzáférhetővé teszi azon Szerződő Felek vámhatóságai számára, amelyek hozzájárultak a kockázatelemzéshez, valamint azon tagállamok vámhatóságai számára, amelyeket az áruk szállítása potenciálisan érinthet;

| e) | az első belépési vámhivatal értesíti a következő személyeket a kockázatelemzés elvégzéséről, amennyiben azok kértek ilyen értesítést, és rendelkeznek hozzáféréssel az 1. cikk (1) bekezdése szerinti elektronikus rendszerhez:






  — | a nyilatkozattevő vagy képviselője, |
| --- | --- | --- |

e)

az első belépési vámhivatal értesíti a következő személyeket a kockázatelemzés elvégzéséről, amennyiben azok kértek ilyen értesítést, és rendelkeznek hozzáféréssel az 1. cikk (1) bekezdése szerinti elektronikus rendszerhez:

—

a nyilatkozattevő vagy képviselője,

| — | a fuvarozó – ha eltér a nyilatkozattevőtől – és képviselője. |
| --- | --- |

—

a fuvarozó – ha eltér a nyilatkozattevőtől – és képviselője.

(3)   Amennyiben az első belépési vámhivatal a kockázatelemzés elvégzéséhez további információkat kér a belépési gyűjtő árunyilatkozat adatairól, az elemzést az említett információk benyújtását követően kell elvégezni.

E célból az első belépési vámhivatal az említett információt attól a személytől kéri, aki a belépési gyűjtő árunyilatkozatot benyújtotta, vagy adott esetben attól a személytől, aki a belépési gyűjtő árunyilatkozat adatait benyújtotta. Amennyiben ez a személy nem a fuvarozó, az első belépési vámhivatal értesíti a fuvarozót, amennyiben az kért ilyen értesítést, és rendelkezik hozzáféréssel az 1. cikk (1) bekezdése szerinti elektronikus rendszerhez.

(4)   Amennyiben az első belépési vámhivatal alapos okkal feltételezi, hogy a légi úton beszállított áruk súlyos légiközlekedés-védelmi fenyegetést jelenthetnek, előírja, hogy a szállítmányt a Szerződő Felek vámterülete felé tartó légi járműbe történő berakodás előtt amegállapodás XIII. melléklete I. része VI. pontjának a közös légiközlekedés-védelmi alapkövetelmények végrehajtásához szükséges részletes intézkedések meghatározásáról szóló 66h. és 66hf. cikkével összehangban magas kockázatú áruként, illetve postai küldeményként átvizsgálják.

Az első belépési vámhivatal értesíti a következő személyeket, amennyiben azok kértek ilyen értesítést, és rendelkeznek hozzáféréssel az 1. cikk (1) bekezdése szerinti elektronikus rendszerhez:

| a) | a nyilatkozattevő vagy képviselője; |
| --- | --- |

a)

a nyilatkozattevő vagy képviselője;

| b) | a fuvarozó – ha eltér a nyilatkozattevőtől – és képviselője. |
| --- | --- |

b)

a fuvarozó – ha eltér a nyilatkozattevőtől – és képviselője.

Az értesítést követően a belépési gyűjtő árunyilatkozatot benyújtó személy vagy adott esetben a belépési gyűjtő árunyilatkozat adatait benyújtó személy átadja az első belépési vámhivatalnak a vizsgálat eredményét és minden egyéb vonatkozó információt. A kockázatelemzést csak ezen információk megadása után lehet elvégezni.

(5)   Amennyiben az első belépési vámhivatalnak alapos oka van feltételezni, hogy a légi úton beszállított áru vagy a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett, tengeri úton beszállított konténeres rakomány olyan komoly veszélyt jelentene a biztonság és védelem szempontjából, hogy azonnali intézkedésre van szükség, elrendeli, hogy az árukat ne rakodják be az érintett szállítóeszközbe.

Az első belépési vámhivatal értesíti a következő személyeket, amennyiben azok kértek ilyen értesítést, és rendelkeznek hozzáféréssel az 1. cikk (1) bekezdése szerinti elektronikus rendszerhez:

| a) | a nyilatkozattevő vagy képviselője; |
| --- | --- |

a)

a nyilatkozattevő vagy képviselője;

| b) | a fuvarozó – ha eltér a nyilatkozattevőtől – és képviselője. |
| --- | --- |

b)

a fuvarozó – ha eltér a nyilatkozattevőtől – és képviselője.

Ezt az értesítést közvetlenül a vonatkozó kockázat észlelését követően kell megtenni, és a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett, tengeri úton szállított konténeres rakomány esetében legkésőbb a belépési gyűjtő árunyilatkozatnak vagy adott esetben a belépési gyűjtő árunyilatkozat adatainak a fuvarozó általi kézhezvételétől számított 24 órán belül.

Az első belépési vámhivatal haladéktalanul tájékoztatja valamennyi Szerződő Fél vámhatóságát is az értesítésről, és rendelkezésükre bocsátja a belépési gyűjtő árunyilatkozat vonatkozó adatait.

(6)   Amennyiben a szállítmányról megállapítják, hogy olyan jellegű veszélyt jelent, amely a szállítóeszköz megérkezésekor azonnali intézkedést tesz szükségessé, az első belépési vámhivatal az áruk megérkezésekor meghozza ezt az intézkedést.

(7)   A kockázatelemzés elvégzését követően az első belépési vámhivatal az 1. cikk (1) bekezdése szerinti elektronikus rendszeren keresztül javaslatot tehet az ellenőrzés elvégzéséhez legmegfelelőbb helyre és intézkedésekre.

Az ellenőrzéshez legmegfelelőbbnek ítélt hely szerint illetékes vámhivatal határoz az ellenőrzésről, és legkésőbb az áruknak az első belépési vámhivatalnál történő vám elé állításának időpontjában az 1. cikk (1) bekezdése szerinti elektronikus rendszeren keresztül a Szerződő Felek valamennyi, az áruk szállítása által potenciálisan érintett vámhivatalának rendelkezésére bocsátja a szóban forgó határozat eredményeit.

(8)   A vámhivatalok az 1. cikk (1) bekezdésében említett rendszeren keresztül hozzáférhetővé teszik biztonsági és védelmi vámellenőrzéseik eredményeit a Szerződő Felek más vámhatóságai számára, amennyiben:

| a) | valamelyik vámhatóság úgy értékeli, hogy a kockázatok jelentősek és vámellenőrzést tesznek szükségessé, és az ellenőrzés eredményeiből megállapítható, hogy a kockázatot kiváltó esemény bekövetkezett; vagy |
| --- | --- |

a)

valamelyik vámhatóság úgy értékeli, hogy a kockázatok jelentősek és vámellenőrzést tesznek szükségessé, és az ellenőrzés eredményeiből megállapítható, hogy a kockázatot kiváltó esemény bekövetkezett; vagy

| b) | az ellenőrzés eredményei nem bizonyítják, hogy a kockázatot kiváltó esemény bekövetkezett, de az érintett vámhatóság úgy ítéli meg, hogy a fenyegetés a Szerződő Felek vámterületén máshol magas kockázatot jelent; vagy |
| --- | --- |

b)

az ellenőrzés eredményei nem bizonyítják, hogy a kockázatot kiváltó esemény bekövetkezett, de az érintett vámhatóság úgy ítéli meg, hogy a fenyegetés a Szerződő Felek vámterületén máshol magas kockázatot jelent; vagy

| c) | az e megállapodásban foglalt szabályok egységes alkalmazásához szükséges. |
| --- | --- |

c)

az e megállapodásban foglalt szabályok egységes alkalmazásához szükséges.

A Szerződő Felek e jegyzőkönyv 9e. cikkének (3) bekezdésében említett rendszerben kicserélik egymással az a) és b) pontban említett kockázatokra vonatkozó információkat.

(9)   Amennyiben olyan árukat szállítanak be a Szerződő Felek vámterületére, amelyek a 3. cikk (1) bekezdésének c)–f), h)–m), o) és q) pontja szerint mentesülnek a belépési gyűjtő árunyilatkozat benyújtásának kötelezettsége alól, a kockázatelemzést az áruk vám elé állításakor kell elvégezni.

(10)   A vám elé állított áruk átengedhetők, amint végrehajtásra került a kockázatelemzés, és annak eredményei, valamint – amennyiben szükséges – a megtett intézkedések lehetővé teszik az átengedést.

(11)   Kockázatelemzést kell végezni akkor is, ha a belépési gyűjtő árunyilatkozat adatai a 2. cikk (3) és (4) bekezdésének megfelelően módosulnak. Ebben az esetben – az e cikk (5) bekezdésének harmadik albekezdésében a tengeri úton beszállított konténeres rakományra megállapított határidő sérelme nélkül – a kockázatelemzést az adatok kézhezvételekor haladéktalanul el kell végezni, kivéve, ha kockázatot azonosítottak, illetve ha kiegészítő kockázatelemzés elvégzésére van szükség.

9. cikk

A belépési gyűjtő árunyilatkozat adatainak más személyek általi megadása

(1)   Az 1. cikk (1) bekezdése szerinti elektronikus rendszer 2. verziójának telepítésére megállapított időponttól kezdődően, amennyiben ugyanazon, légi úton szállított áruk tekintetében a fuvarozótól eltérő egy vagy több személy egy vagy több légifuvarlevéllel kísért szállítási szerződést kötött, a következő szabályok alkalmazandók:

| a) | a légi fuvarlevelet kiállító személy tájékoztatja a vele fuvarozási szerződést kötő személyt a légi fuvarlevél kibocsátásáról; |
| --- | --- |

a)

a légi fuvarlevelet kiállító személy tájékoztatja a vele fuvarozási szerződést kötő személyt a légi fuvarlevél kibocsátásáról;

| b) | együttes rakodásra vonatkozó megállapodás esetén a légi fuvarlevelet kiállító személy tájékoztatja a szóban forgó légi fuvarlevél kiállításáról azt a személyt, akivel megállapodást kötött; |
| --- | --- |

b)

együttes rakodásra vonatkozó megállapodás esetén a légi fuvarlevelet kiállító személy tájékoztatja a szóban forgó légi fuvarlevél kiállításáról azt a személyt, akivel megállapodást kötött;

| c) | a fuvarozó és a légi fuvarlevelet kiállító bármely személy a belépési gyűjtő árunyilatkozat adataiban megadja minden olyan személy személyazonosságát, aki a belépési gyűjtő árunyilatkozathoz szükséges adatokat nem bocsátotta rendelkezésére; |
| --- | --- |

c)

a fuvarozó és a légi fuvarlevelet kiállító bármely személy a belépési gyűjtő árunyilatkozat adataiban megadja minden olyan személy személyazonosságát, aki a belépési gyűjtő árunyilatkozathoz szükséges adatokat nem bocsátotta rendelkezésére;

| d) | ha a légifuvarlevelet kiállító személy a belépési gyűjtő árunyilatkozathoz szükséges adatokat nem bocsátja a számára légifuvarlevelet kiállító szerződéses partnere vagy azon szerződéses partnere rendelkezésére, akivel az áruk együttes berakodására vonatkozó megállapodást kötött, akkor az a személy, aki a szükséges adatokat nem bocsátja rendelkezésre, ezeket az adatokat köteles megadni az első belépési vámhivatalnak. |
| --- | --- |

d)

ha a légifuvarlevelet kiállító személy a belépési gyűjtő árunyilatkozathoz szükséges adatokat nem bocsátja a számára légifuvarlevelet kiállító szerződéses partnere vagy azon szerződéses partnere rendelkezésére, akivel az áruk együttes berakodására vonatkozó megállapodást kötött, akkor az a személy, aki a szükséges adatokat nem bocsátja rendelkezésre, ezeket az adatokat köteles megadni az első belépési vámhivatalnak.

(2)   Az 1. cikk (1) bekezdése szerinti elektronikus rendszer 2. verziójának telepítésére megállapított időponttól kezdődően, amennyiben a postai szolgáltató a postai küldemények belépési gyűjtő árunyilatkozatához szükséges adatokat nem bocsátja azon fuvarozó rendelkezésére, amely köteles a nyilatkozat többi adatát az említett rendszeren keresztül benyújtani, a következő szabályokat kell alkalmazni:

| a) | a Szerződő Felekhez történő áruszállítás esetén a rendeltetési hely szerinti postai szolgáltató, a Szerződő Feleken keresztüli árutovábbítás esetén pedig a Szerződő Felek postai szolgáltatója adja meg a szóban forgó adatokat az első belépési vámhivatalnak; és |
| --- | --- |

a)

a Szerződő Felekhez történő áruszállítás esetén a rendeltetési hely szerinti postai szolgáltató, a Szerződő Feleken keresztüli árutovábbítás esetén pedig a Szerződő Felek postai szolgáltatója adja meg a szóban forgó adatokat az első belépési vámhivatalnak; és

| b) | a fuvarozó a belépési gyűjtő árunyilatkozat adataiban megadja minden olyan postai szolgáltató azonosító adatait, amely a belépési gyűjtő árunyilatkozathoz szükséges adatokat nem bocsátotta rendelkezésére. |
| --- | --- |

b)

a fuvarozó a belépési gyűjtő árunyilatkozat adataiban megadja minden olyan postai szolgáltató azonosító adatait, amely a belépési gyűjtő árunyilatkozathoz szükséges adatokat nem bocsátotta rendelkezésére.

(3)   Az 1. cikk (1) bekezdése szerinti elektronikus rendszer 2. verziójának telepítésére megállapított időponttól kezdődően, amennyiben a gyorspostai fuvarozó nem bocsátja a légi úton szállított gyorspostai küldemények belépési gyűjtő árunyilatkozatához szükséges adatokat a fuvarozó rendelkezésére, a következő szabályokat kell alkalmazni:

| a) | a gyorspostai fuvarozó ezeket az adatokat az első belépési vámhivatalnak adja meg; és |
| --- | --- |

a)

a gyorspostai fuvarozó ezeket az adatokat az első belépési vámhivatalnak adja meg; és

| b) | a gyorspostai fuvarozó a belépési gyűjtő árunyilatkozat adataiban megadja minden olyan postai szolgáltató azonosító adatait, amely a belépési gyűjtő árunyilatkozathoz szükséges adatokat nem bocsátotta rendelkezésére. |
| --- | --- |

b)

a gyorspostai fuvarozó a belépési gyűjtő árunyilatkozat adataiban megadja minden olyan postai szolgáltató azonosító adatait, amely a belépési gyűjtő árunyilatkozathoz szükséges adatokat nem bocsátotta rendelkezésére.

(4)   Az 1. cikk (1) bekezdése szerinti elektronikus rendszer 3. verziójának telepítésére megállapított időponttól kezdődően, amennyiben a tengeri vagy belvízi szállítás esetén ugyanazon árukra a fuvarozótól eltérő egy vagy több személy által egy vagy több hajóraklevéllel kísért egy vagy több kiegészítő fuvarozási szerződést kötöttek, a következő szabályokat kell alkalmazni:

| a) | a hajóraklevelet kiállító személy tájékoztatja a vele fuvarozási szerződést kötő személyt a hajóraklevél kibocsátásáról; |
| --- | --- |

a)

a hajóraklevelet kiállító személy tájékoztatja a vele fuvarozási szerződést kötő személyt a hajóraklevél kibocsátásáról;

| b) | együttes rakodásra vonatkozó megállapodás esetében a hajóraklevelet kiállító személy tájékoztatja a szóban forgó hajóraklevél kiállításáról azt a személyt, akivel megállapodást kötött; |
| --- | --- |

b)

együttes rakodásra vonatkozó megállapodás esetében a hajóraklevelet kiállító személy tájékoztatja a szóban forgó hajóraklevél kiállításáról azt a személyt, akivel megállapodást kötött;

| c) | a fuvarozó és bármely, hajóraklevelet kiállító személy a belépési gyűjtő árunyilatkozat adataiban megadja minden olyan személy azonosító adatait, akivel fuvarozási szerződést kötött, és aki nem bocsátotta rendelkezésre a belépési gyűjtő árunyilatkozathoz szükséges adatokat; |
| --- | --- |

c)

a fuvarozó és bármely, hajóraklevelet kiállító személy a belépési gyűjtő árunyilatkozat adataiban megadja minden olyan személy azonosító adatait, akivel fuvarozási szerződést kötött, és aki nem bocsátotta rendelkezésre a belépési gyűjtő árunyilatkozathoz szükséges adatokat;

| d) | a hajóraklevelet kiállító személy a belépési gyűjtő árunyilatkozat adataiban megadja az olyan hajóraklevélen feltüntetett címzett azonosítási adatait, amelyhez nem tartoznak alsóbb szintű hajóraklevelek, nem bocsátotta rendelkezésére a belépési gyűjtő árunyilatkozathoz szükséges adatokat; |
| --- | --- |

d)

a hajóraklevelet kiállító személy a belépési gyűjtő árunyilatkozat adataiban megadja az olyan hajóraklevélen feltüntetett címzett azonosítási adatait, amelyhez nem tartoznak alsóbb szintű hajóraklevelek, nem bocsátotta rendelkezésére a belépési gyűjtő árunyilatkozathoz szükséges adatokat;

| e) | ha a hajóraklevelet kiállító személy a belépési gyűjtő árunyilatkozathoz szükséges adatokat nem bocsátja a számára hajóraklevelet kiállító szerződéses partnere vagy azon szerződéses partnere rendelkezésére, akivel az áruk együttes berakodására vonatkozó megállapodást kötött, akkor az a személy, aki a szükséges adatokat nem bocsátja rendelkezésre, ezeket az adatokat köteles megadni az első belépési vámhivatalnak; |
| --- | --- |

e)

ha a hajóraklevelet kiállító személy a belépési gyűjtő árunyilatkozathoz szükséges adatokat nem bocsátja a számára hajóraklevelet kiállító szerződéses partnere vagy azon szerződéses partnere rendelkezésére, akivel az áruk együttes berakodására vonatkozó megállapodást kötött, akkor az a személy, aki a szükséges adatokat nem bocsátja rendelkezésre, ezeket az adatokat köteles megadni az első belépési vámhivatalnak;

| f) | ha a hajóraklevélen feltüntetett címzett, amelyet nem kísér alátámasztó hajóraklevél, nem teszi elérhetővé az ezt a hajóraklevelet kiállító személy számára a belépési gyűjtő árunyilatkozathoz szükséges adatokat, ezeket az adatokat köteles megadni az első belépési vámhivatalnak. |
| --- | --- |

f)

ha a hajóraklevélen feltüntetett címzett, amelyet nem kísér alátámasztó hajóraklevél, nem teszi elérhetővé az ezt a hajóraklevelet kiállító személy számára a belépési gyűjtő árunyilatkozathoz szükséges adatokat, ezeket az adatokat köteles megadni az első belépési vámhivatalnak.

10. cikk

A Szerződő Felek vámterületére belépő tengerjáró hajó vagy légi jármű átirányítása

(1)   Az 1. cikk (1) bekezdése szerinti elektronikus rendszer 2. verziójának telepítésére rendelkezésre álló időkeret kezdő időpontjaként megállapított időponttól kezdődően, amennyiben egy légi járművet átirányítanak, és az elsőként egy olyan országban található vámhivatalhoz érkezik, amelyet a belépési gyűjtő árunyilatkozaton nem jelentettek be útvonal szerinti országként, a tényleges első belépési vámhivatal az említett rendszeren keresztül lekérdezi a belépési gyűjtő árunyilatkozat adatait, a kockázatelemzés eredményeit és az eredetileg első belépési vámhivatalként megjelölt vámhivatal által tett ellenőrzési ajánlásokat.

(2)   Az 1. cikk (1) bekezdése szerinti elektronikus rendszer 3. verziójának telepítésére rendelkezésre álló időkeret kezdő időpontjaként megállapított időponttól kezdődően, amennyiben egy tengerjáró hajót átirányítanak, és az elsőként egy olyan országban található vámhivatalhoz érkezik, amelyet a belépési gyűjtő árunyilatkozaton nem jelentettek be útvonal szerinti országként, a tényleges első belépési vámhivatal az említett rendszeren keresztül lekérdezi a belépési gyűjtő árunyilatkozat adatait, a kockázatelemzés eredményeit és az eredetileg első belépési vámhivatalként megjelölt vámhivatal által tett ellenőrzési ajánlásokat.

II. CÍM

A 2. GENERÁCIÓS IMPORTELLENŐRZÉSI RENDSZERRE VONATKOZÓ TECHNIKAI RENDELKEZÉSEK

A 2. GENERÁCIÓS IMPORTELLENŐRZÉSI RENDSZERRE VONATKOZÓ TECHNIKAI RENDELKEZÉSEK

11. cikk

2. generációs importellenőrzési rendszer

(1)   Az ICS2 támogatja a gazdálkodók és a Szerződő Felek közötti, a belépési gyűjtő árunyilatkozatra vonatkozó követelmények teljesítésére irányuló kommunikációt, a Szerződő Felek vámhatóságai által biztonsági és védelmi célokból végzett kockázatelemzést és az ilyen kockázatok mérséklésére irányuló vámügyi intézkedéseket, beleértve a biztonsági és védelmi vámellenőrzéseket, valamint a Szerződő Felek közötti, a belépési gyűjtő árunyilatkozatra vonatkozó követelmények teljesítésével kapcsolatos kommunikációt.

(2)   Az ICS2 a következő, uniós szinten kifejlesztett közös összetevőkből áll:

| a) | közös gazdasági szereplői interfész; |
| --- | --- |

a)

közös gazdasági szereplői interfész;

| b) | közös adattár. |
| --- | --- |

b)

közös adattár.

(3)   Norvégia nemzeti összetevőként egy Norvégiában rendelkezésre álló nemzeti belépési rendszert fejleszt ki.

(4)   Norvégia nemzeti összetevőként létrehozhat egy Norvégiában rendelkezésre álló nemzeti gazdasági szereplői interfészt.

(5)   Az ICS2 a következő célokra szolgál:

| a) | a belépési gyűjtő árunyilatkozatok, valamint a módosítási és érvénytelenítési kérelmek adatainak benyújtása, feldolgozása és tárolása e jegyzőkönyv 9c. cikkének és a mellékletnek megfelelően; |
| --- | --- |

a)

a belépési gyűjtő árunyilatkozatok, valamint a módosítási és érvénytelenítési kérelmek adatainak benyújtása, feldolgozása és tárolása e jegyzőkönyv 9c. cikkének és a mellékletnek megfelelően;

| b) | a belépési gyűjtő árunyilatkozatoknak e jegyzőkönyv 9c. cikkében és a mellékletben említett nyilatkozatokból származó adatainak fogadása, feldolgozása és tárolása; |
| --- | --- |

b)

a belépési gyűjtő árunyilatkozatoknak e jegyzőkönyv 9c. cikkében és a mellékletben említett nyilatkozatokból származó adatainak fogadása, feldolgozása és tárolása;

| c) | a tengerjáró hajó vagy légi jármű érkezésével és érkezéséről szóló értesítésekkel kapcsolatos információk benyújtása, feldolgozása és tárolása e jegyzőkönyv 9c. cikkének és a mellékletnek megfelelően; |
| --- | --- |

c)

a tengerjáró hajó vagy légi jármű érkezésével és érkezéséről szóló értesítésekkel kapcsolatos információk benyújtása, feldolgozása és tárolása e jegyzőkönyv 9c. cikkének és a mellékletnek megfelelően;

| d) | az áruknak a Szerződő Felek vámhatóságai részére történő vám elé állítására vonatkozó információk fogadása, feldolgozása és tárolása e jegyzőkönyv 9c. cikkének és a mellékletnek megfelelően; |
| --- | --- |

d)

az áruknak a Szerződő Felek vámhatóságai részére történő vám elé állítására vonatkozó információk fogadása, feldolgozása és tárolása e jegyzőkönyv 9c. cikkének és a mellékletnek megfelelően;

| e) | a kockázatelemzési kérelmekkel és eredményekkel, ellenőrzési ajánlásokkal, ellenőrzési határozatokkal és ellenőrzési eredményekkel kapcsolatos információk fogadása, feldolgozása és tárolása e jegyzőkönyv 9c. és 9e. cikkének és a mellékletnek megfelelően; |
| --- | --- |

e)

a kockázatelemzési kérelmekkel és eredményekkel, ellenőrzési ajánlásokkal, ellenőrzési határozatokkal és ellenőrzési eredményekkel kapcsolatos információk fogadása, feldolgozása és tárolása e jegyzőkönyv 9c. és 9e. cikkének és a mellékletnek megfelelően;

| f) | a gazdálkodóknak szóló értesítések és információk fogadása, feldolgozása, tárolása és közlése e jegyzőkönyv 9c. és 9e. cikkének és az I. mellékletnek megfelelően; |
| --- | --- |

f)

a gazdálkodóknak szóló értesítések és információk fogadása, feldolgozása, tárolása és közlése e jegyzőkönyv 9c. és 9e. cikkének és az I. mellékletnek megfelelően;

| g) | a Szerződő Felek vámhatóságai által kért információk gazdálkodók általi benyújtása, feldolgozása és tárolása e jegyzőkönyv 9c. és 9e. cikkének és a mellékletnek megfelelően. |
| --- | --- |

g)

a Szerződő Felek vámhatóságai által kért információk gazdálkodók általi benyújtása, feldolgozása és tárolása e jegyzőkönyv 9c. és 9e. cikkének és a mellékletnek megfelelően.

(6)   Az ICS2 az e jegyzőkönyv 9e. cikkében említett közös biztonsági és védelmi kockázati kritériumok és standardok, ellenőrzési intézkedések és kiemelt ellenőrzési területek végrehajtásának a Szerződő Felek általi nyomon követésének és értékelésének támogatására szolgál.

(7)   A gazdálkodóknak az ICS2 közös összetevőihez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését a 13. cikkben említett egységes felhasználókezelési és digitális aláírási platform(a továbbiakban: EFKDA-platform) alkalmazásával kell végrehajtani.

(8)   A Szerződő Felek tisztviselőinek az ICS2 közös összetevőihez való hozzáférés céljából történő hitelesítését és hozzáférés-hitelesítését az Unió által biztosított hálózati szolgáltatások alkalmazásával kell végrehajtani.

(9)   A harmonizált gazdasági szereplői interfész az 1. cikknek megfelelően a gazdálkodók belépési pontja az ICS2-be.

(10)   A harmonizált gazdasági szereplői interfésznek interoperábilisnak kell lennie az ICS2 (12)–(14) bekezdésben említett közös adattárával.

(11)   A harmonizált gazdasági szereplői interfészt kell használni a belépési gyűjtő árunyilatkozatok és érkezési értesítések adatainak benyújtására, módosítására, érvénytelenítésére, feldolgozására és tárolására, valamint a kapcsolódó információk vámhatóságokkal való cseréjére.

(12)   A Szerződő Felek az ICS2 közös adattárát használják a belépési gyűjtő árunyilatkozatok, a módosítási kérelmek, az érvénytelenítési kérelmek, az érkezési értesítések, az áruk vám elé állítására vonatkozó információk, a kockázatelemzési kérelmekre és eredményekre vonatkozó információk, az ellenőrzési ajánlások, az ellenőrzési határozatok és az ellenőrzési eredmények, valamint a gazdálkodókkal kicserélt információk feldolgozására.

(13)   A Szerződő Felek az ICS2 közös adattárát használják statisztikai és értékelési célokra, valamint a belépési gyűjtő árunyilatkozatokra vonatkozó információknak a Szerződő Felek közötti cseréjére.

(14)   Az ICS2 közös adattárának interoperábilisnak kell lennie a harmonizált gazdasági szereplői interfésszel, a Szerződő Felek által kifejlesztett nemzeti gazdasági szereplői interfészekkel és a nemzeti belépési rendszerekkel.

(15)   A Szerződő Felek vámhatóságai a közös adattárat arra használják, hogy a biztonsági és védelmi célú kockázatelemzés elvégzése előtt e jegyzőkönyv 9c. és 9e. cikkével és e melléklettel összhangban konzultáljanak a másik Szerződő Fél vámhatóságával. Az egyes Szerződő Felek vámhatósága a közös adattárat arra is felhasználja, hogy e jegyzőkönyv 9c. és 9e. cikkével és e melléklettel összhangban konzultáljon a másik Szerződő Féllel az ajánlott ellenőrzésekről, az ajánlott ellenőrzésekről hozott határozatokról, valamint a biztonsági és védelmi vámellenőrzések eredményeiről.

(16)   A nemzeti gazdasági szereplői interfész – amennyiben a Szerződő Felek kifejlesztettek ilyet – az 1. cikknek megfelelően a gazdálkodók belépési pontja az ICS2-be, ahol a bevitt adatok a nemzeti gazdasági szereplői interfészt működtető Szerződő Félhez jutnak el.

(17)   A belépési gyűjtő árunyilatkozatokban és az érkezési értesítésekben szereplő adatok benyújtását, módosítását, érvénytelenítését, feldolgozását, tárolását, valamint a Szerződő Felek és a gazdálkodók közötti információcserét illetően a gazdálkodók eldönthetik, hogy a nemzeti gazdasági szereplői interfészt (ha kifejlesztettek ilyet) vagy a harmonizált gazdasági szereplői interfészt használják.

(18)   A nemzeti gazdasági szereplői interfésznek – amennyiben kifejlesztettek ilyet – interoperábilisnak kell lennie az ICS2 közös adattárával.

(19)   Amennyiben Norvégia létrehoz egy nemzeti gazdasági szereplői interfészt, erről tájékoztatja az Uniót.

(20)   A Szerződő Felek vámhatóságai nemzeti belépési rendszert használnak e jegyzőkönyv 9c. cikkében említett nyilatkozatokból származó, belépési gyűjtő árunyilatkozatokban szereplő adatok cseréjére, a tengerjáró hajók vagy légi járművek érkezésével kapcsolatos információk rögzítésére szolgáló közös adattárral folytatott információ- és értesítéscserére, az áruk vám elé állításával kapcsolatos információkra, a kockázatelemzési kérelmek feldolgozására, valamint a kockázatelemzési eredményekkel, az ellenőrzési ajánlásokkal, az ellenőrzési határozatokkal és az ellenőrzési eredményekkel kapcsolatos információk cseréjére és feldolgozására.

(21)   A nemzeti belépési rendszer abban az esetben is használható, ha valamelyik Szerződő Fél vámhatósága további információt kér és kap a gazdálkodóktól.

(22)   A nemzeti belépési rendszernek interoperábilisnak kell lennie a közös adattárral.

(23)   A nemzeti belépési rendszernek interoperábilisnak kell lennie a (20) bekezdésben említett információk lekérdezése céljából nemzeti szinten kifejlesztett rendszerekkel.

12. cikk

A 2. generációs importellenőrzési rendszer működése és a rendszer használatára irányuló képzés

(1)   A közös összetevőket az Unió fejleszti, teszteli, telepíti és kezeli. A nemzeti összetevőket Norvégia fejleszti, teszteli, telepíti és kezeli.

(2)   Norvégia biztosítja, hogy a nemzeti összetevők interoperábilisak legyenek a közös összetevőkkel.

(3)   A közös összetevők karbantartását az Unió, a nemzeti összetevők karbantartását pedig Norvégia végzi.

(4)   A Szerződő Felek biztosítják az elektronikus rendszerek zavartalan működését.

(5)   Az Unió hibajavítás, új funkciók hozzáadása, illetve a meglévő funkciók megváltoztatása céljából módosításokat hajthat végre az elektronikus rendszerek közös összetevőiben.

(6)   Az Unió tájékoztatja Norvégiát a közös összetevőket érintő változásokról és frissítésekről.

(7)   Norvégia tájékoztatja az Uniót a nemzeti összetevők módosításáról és naprakésszé tételéről, amennyiben az hatással lehet a közös összetevők működésére.

(8)   A Szerződő Felek nyilvánosan hozzáférhetővé teszik az elektronikus rendszerek módosítására és naprakésszé tételére vonatkozó, (6) és (7) bekezdés szerinti információkat.

(9)   Az ICS2 átmeneti meghibásodása esetén a Szerződő Felek által meghatározott üzletmenet-folytonossági tervet kell alkalmazni.

(10)   A Szerződő Felek tájékoztatják egymást, ha egy elektronikus rendszer átmeneti működési zavar miatt nem érhető el.

(11)   Az Unió megfelelő képzési anyagok biztosításával segíti Norvégiát az elektronikus rendszerek közös összetevőinek használatában és működtetésében.

13. cikk

Egységes felhasználókezelési és digitális aláírási platform

(1)   Az egységes felhasználókezelési és digitális aláírási ( vagy EFKDA) platform lehetővé teszi a (6) bekezdésben említett Szerződő Felek személyazonosság-kezelő és hozzáférés-kezelő rendszerei közötti kommunikációt annak érdekében, hogy a Szerződő Felek tisztviselői és gazdálkodói számára biztonságos és engedélyezett hozzáférést biztosítson az elektronikus rendszerekhez.

(2)   Az EFKDA-platform a következő közös összetevőkből áll:

| a) | hozzáférés-kezelő rendszer; |
| --- | --- |

a)

hozzáférés-kezelő rendszer;

| b) | adminisztrációkezelő rendszer. |
| --- | --- |

b)

adminisztrációkezelő rendszer.

(3)   Az EFKDA-platform a következők hitelesítésére és hozzáférés-hitelesítésére szolgál:

| a) | a gazdálkodók, az ICS2-höz való hozzáférés céljából; |
| --- | --- |

a)

a gazdálkodók, az ICS2-höz való hozzáférés céljából;

| b) | a Szerződő Felek alkalmazottai, az ICS2 közös összetevőihez való hozzáférés, valamint az EFKDA-platform karbantartása és kezelése céljából. |
| --- | --- |

b)

a Szerződő Felek alkalmazottai, az ICS2 közös összetevőihez való hozzáférés, valamint az EFKDA-platform karbantartása és kezelése céljából.

(4)   A Szerződő Felek a gazdálkodók által az EFKDA-platform keretében benyújtott hozzáférési kérelmeknek a Szerződő Felek (6) bekezdésben említett személyazonosság-kezelő és hozzáférés-kezelő rendszereivel való együttműködés révén történő érvényesítése céljából létrehozzák a hozzáférés-kezelő rendszert.

(5)   A Szerződő Felek az elektronikus rendszerekhez való hozzáférés biztosítása céljából létrehozzák a gazdálkodók azonosítási adatainak validálására vonatkozó hitelesítési és engedélyezési szabályok kezelésére szolgáló adminisztrációkezelő rendszert.

(6)   A Szerződő Felek személyazonosság-kezelő és hozzáférés-kezelő rendszert hoznak létre az alábbiak biztosítása érdekében:

| a) | a gazdálkodók azonosító adatainak biztonságos nyilvántartásba vétele és tárolása; |
| --- | --- |

a)

a gazdálkodók azonosító adatainak biztonságos nyilvántartásba vétele és tárolása;

| b) | a gazdálkodók aláírt és titkosított azonosító adatainak biztonságos cseréje. |
| --- | --- |

b)

a gazdálkodók aláírt és titkosított azonosító adatainak biztonságos cseréje.

14. cikk

Adatkezelés, tulajdonosi jogviszony és biztonság

(1)   A Szerződő Felek biztosítják, hogy a nemzeti szinten nyilvántartásba vett adatok megfeleljenek a közös összetevőkben nyilvántartott adatoknak, és naprakészek legyenek.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve a Szerződő Felek gondoskodnak arról, hogy a következő adatok megfeleljenek az ICS2 közös adattárában szereplő adatoknak, és naprakészek legyenek:

| a) | a nemzeti szinten nyilvántartásba vett és a nemzeti belépési rendszerből a közös adattárba küldött adatok; |
| --- | --- |

a)

a nemzeti szinten nyilvántartásba vett és a nemzeti belépési rendszerből a közös adattárba küldött adatok;

| b) | a közös adattárból a nemzeti belépési rendszerbe érkező adatok. |
| --- | --- |

b)

a közös adattárból a nemzeti belépési rendszerbe érkező adatok.

(3)   Az ICS2 közös összetevőiben szereplő, a gazdálkodó által a közös gazdasági szereplői interfészen közölt vagy nyilvántartott adatokhoz az adott gazdálkodó hozzáférhet vagy azokat feldolgozhatja.

(4)   Az ICS2 közös összetevőiben szereplő adatokat illetően:

| a) | az olyan adatok esetében, amelyeket a gazdálkodó közölt a Szerződő Féllel azáltal, hogy harmonizált gazdasági szereplői interfészen keresztül beküldte őket a közös adattárba, az adott Szerződő Fél hozzáférhet ezekhez az adatokhoz, és feldolgozhatja őket a közös adattárban. A Szerződő Fél szükség esetén a harmonizált gazdasági szereplői interfészen rögzített információkhoz is hozzáférhet; |
| --- | --- |

a)

az olyan adatok esetében, amelyeket a gazdálkodó közölt a Szerződő Féllel azáltal, hogy harmonizált gazdasági szereplői interfészen keresztül beküldte őket a közös adattárba, az adott Szerződő Fél hozzáférhet ezekhez az adatokhoz, és feldolgozhatja őket a közös adattárban. A Szerződő Fél szükség esetén a harmonizált gazdasági szereplői interfészen rögzített információkhoz is hozzáférhet;

| b) | a Szerződő Felek által a közös adattárba beküldött vagy nyilvántartásba vett adatokhoz az adott Szerződő Fél hozzáférhet, és feldolgozhatja őket; |
| --- | --- |

b)

a Szerződő Felek által a közös adattárba beküldött vagy nyilvántartásba vett adatokhoz az adott Szerződő Fél hozzáférhet, és feldolgozhatja őket;

| c) | az e bekezdés a) és b) pontjában említett adatokhoz a másik Szerződő Fél is hozzáférhet, és feldolgozhatja őket, amennyiben ez utóbbi részt vesz abban a kockázatelemzési és/vagy ellenőrzési folyamatban, amelyre az adatok e jegyzőkönyv 9c. és 9e. cikke, valamint az e melléklet alapján vonatkoznak; |
| --- | --- |

c)

az e bekezdés a) és b) pontjában említett adatokhoz a másik Szerződő Fél is hozzáférhet, és feldolgozhatja őket, amennyiben ez utóbbi részt vesz abban a kockázatelemzési és/vagy ellenőrzési folyamatban, amelyre az adatok e jegyzőkönyv 9c. és 9e. cikke, valamint az e melléklet alapján vonatkoznak;

| d) | az adatokat a Bizottság a Szerződő Felekkel együttműködve feldolgozhatja az 1. cikk (1) bekezdésének c) pontjában és a 11. cikk (6) bekezdésében említett célokra. Az ilyen feldolgozás eredményeihez a Bizottság és a Szerződő Felek is hozzáférhetnek. |
| --- | --- |

d)

az adatokat a Bizottság a Szerződő Felekkel együttműködve feldolgozhatja az 1. cikk (1) bekezdésének c) pontjában és a 11. cikk (6) bekezdésében említett célokra. Az ilyen feldolgozás eredményeihez a Bizottság és a Szerződő Felek is hozzáférhetnek.

(5)   A Szerződő Felek hozzáférhetnek az ICS2 közös összetevőiben az Unió által a közös adattárban rögzített adatokhoz. Az említett adatokat az Unió feldolgozhatja.

(6)   A közös összetevők rendszertulajdonosa az Unió.

(7)   A nemzeti összetevők rendszertulajdonosa Norvégia.

(8)   A közös összetevők biztonságát az Unió, a nemzeti összetevők biztonságát pedig Norvégia garantálja.

(9)   E célból a Szerződő Felek meghozzák a szükséges intézkedéseket legalább a következők biztosítása érdekében:

| a) | az illetéktelen személyek adatkezelésre használt berendezésekhez való hozzáférésének megakadályozása; |
| --- | --- |

a)

az illetéktelen személyek adatkezelésre használt berendezésekhez való hozzáférésének megakadályozása;

| b) | az adatok illetéktelen személyek általi bevitelének, valamint lekérésének, módosításának és törlésének a megakadályozása; |
| --- | --- |

b)

az adatok illetéktelen személyek általi bevitelének, valamint lekérésének, módosításának és törlésének a megakadályozása;

| c) | az a) és a b) pontban említett tevékenységek észlelése. |
| --- | --- |

c)

az a) és a b) pontban említett tevékenységek észlelése.

(10)   A Szerződő Felek tájékoztatják egymást minden olyan tevékenységről, amely az elektronikus rendszerek biztonságának megsértését eredményezheti, illetve amely kapcsán felmerülhet a biztonság megsértésének gyanúja.

(11)   A Szerződő Felek biztonsági terveket dolgoznak ki valamennyi rendszerre vonatkozóan.

(12)   Az ICS2 összetevőiben rögzített adatokat a nyilvántartásba vételüket követően legalább három évig tárolni kell. A Szerződő Felek túlléphetik a három éves időtartamot, amennyiben azt a vonatkozó nemzeti jogszabályok előírják.

15. cikk

A személyes adatok feldolgozása

Az ICS2 és az EFKDA esetében a személyes adatok e rendszerekben történő feldolgozása tekintetében:

| 1. | Norvégia és az uniós tagállamok adatkezelőként járnak el a megállapodás 14. cikkében foglalt rendelkezésekkel összhangban; |
| --- | --- |

1.

Norvégia és az uniós tagállamok adatkezelőként járnak el a megállapodás 14. cikkében foglalt rendelkezésekkel összhangban;

| 2. | A Bizottság adatfeldolgozóként jár el, és teljesíti az e tekintetben az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) alapján rá háruló kötelezettségeket, kivéve a közös biztonsági és védelmi kockázati kritériumok és standardok, ellenőrzési intézkedések és a kiemelt ellenőrzési terület végrehajtásának nyomon követése és értékelése céljából végzett adatfeldolgozást, amely esetekben a Bizottság közös adatkezelőként jár el. |
| --- | --- |

2.

A Bizottság adatfeldolgozóként jár el, és teljesíti az e tekintetben az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) alapján rá háruló kötelezettségeket, kivéve a közös biztonsági és védelmi kockázati kritériumok és standardok, ellenőrzési intézkedések és a kiemelt ellenőrzési terület végrehajtásának nyomon követése és értékelése céljából végzett adatfeldolgozást, amely esetekben a Bizottság közös adatkezelőként jár el.

16. cikk

Részvétel az ICS2 kifejlesztésében, karbantartásában és irányításában

Az Unió lehetővé teszi az érintett EFTA-államból érkező szakértők számára, hogy megfigyelőként részt vegyenek a vámszakértői csoport és a megfelelő munkacsoportok ülésein az ICS2 kidolgozásával, karbantartásával és irányításával kapcsolatos napirendi pontokat érintő megbeszéléseken. Az Unió eseti alapon határoz az érintett EFTA-államból érkező szakértőknek a munkacsoportok azon ülésein való részvételéről, amelyeken csak korlátozott számú uniós tagállam képviselteti magát, és amelyek a vámügyi szakértői csoportnak számolnak be.

III. CÍM

17. cikk

Az ICS2 végrehajtásával és működtetésével kapcsolatos felelősségi körökre, kötelezettségvállalásokra és elvárásokra vonatkozó finanszírozási szabályok

Ami az ICS2 használatának Norvégiára történő kiterjesztését illeti, és tekintettel e megállapodás IIa. fejezetére és e mellékletre, ezek a finanszírozási szabályok (a továbbiakban: szabály) meghatározzák a Szerződő Felek közötti együttműködés elemeit az ICS2 vonatkozásában.

| a) | A Bizottság kifejleszti, teszteli, telepíti, kezeli és működteti az ICS2 központi összetevőit, amelyek egy közös gazdasági szereplői interfészből és egy közös adattárból állnak (a továbbiakban: az ICS2 központi összetevői), beleértve a működésükhöz és a norvég informatikai rendszerekkel, például a TAPAS-szal, az EFKDA-val és a CCN2ng köztesszoftverrel való összekapcsolásukhoz szükséges alkalmazásokat és szolgáltatásokat, valamint vállalja, hogy Norvégia rendelkezésére bocsátja őket. |
| --- | --- |

a)

A Bizottság kifejleszti, teszteli, telepíti, kezeli és működteti az ICS2 központi összetevőit, amelyek egy közös gazdasági szereplői interfészből és egy közös adattárból állnak (a továbbiakban: az ICS2 központi összetevői), beleértve a működésükhöz és a norvég informatikai rendszerekkel, például a TAPAS-szal, az EFKDA-val és a CCN2ng köztesszoftverrel való összekapcsolásukhoz szükséges alkalmazásokat és szolgáltatásokat, valamint vállalja, hogy Norvégia rendelkezésére bocsátja őket.

| b) | Norvégia kidolgozza, teszteli, telepíti, kezeli és működteti az ICS2 nemzeti összetevőit. |
| --- | --- |

b)

Norvégia kidolgozza, teszteli, telepíti, kezeli és működteti az ICS2 nemzeti összetevőit.

| c) | Norvégia és a Bizottság megállapodnak abban, hogy az alábbiak szerint megosztják az ICS2 központi összetevőihez kapcsolódó fejlesztési és egyszeri költségeket, valamint az ICS2 központi összetevőinek, kapcsolódó alkalmazásainak és szolgáltatásainak működési költségeit:






  1. | Az ICS2 központi összetevőihez kapcsolódó fejlesztési költségek egy részét a Bizottság a d) és e) pontnak megfelelően kiszámlázza Norvégiának. A fejlesztési költségek magukban foglalják a központi összetevőkkel összefüggő szoftverfejlesztést, valamint a kapcsolódó infrastruktúra (hardver, szoftver, tárhelyszolgáltatás, licencek stb.) beszerzését és telepítését. Az elosztási képlet az említett szolgáltatások összes költségének 4 %-át érinti. |
| --- | --- | --- |

c)

Norvégia és a Bizottság megállapodnak abban, hogy az alábbiak szerint megosztják az ICS2 központi összetevőihez kapcsolódó fejlesztési és egyszeri költségeket, valamint az ICS2 központi összetevőinek, kapcsolódó alkalmazásainak és szolgáltatásainak működési költségeit:

1.

Az ICS2 központi összetevőihez kapcsolódó fejlesztési költségek egy részét a Bizottság a d) és e) pontnak megfelelően kiszámlázza Norvégiának. A fejlesztési költségek magukban foglalják a központi összetevőkkel összefüggő szoftverfejlesztést, valamint a kapcsolódó infrastruktúra (hardver, szoftver, tárhelyszolgáltatás, licencek stb.) beszerzését és telepítését. Az elosztási képlet az említett szolgáltatások összes költségének 4 %-át érinti.

| 2. | A fejlesztési költségek felső határa verziónként 550 000 (ötszázötvenezer) EUR. |
| --- | --- |

2.

A fejlesztési költségek felső határa verziónként 550 000 (ötszázötvenezer) EUR.

| 3. | Az ICS2 és a TAPAS működési költségeinek egy részét a Bizottság az f), g) és h) pontnak megfelelően kiszámlázza Norvégiának. A működési költségek magukban foglalják a megfelelőség tesztelését, valamint az infrastruktúrának (hardver, szoftver, tárhelyszolgáltatás, licencek stb.), az ICS2 központi összetevőinek, továbbá a működésükhöz és összekapcsolásukhoz szükséges kapcsolódó alkalmazásoknak és szolgáltatásoknak (minőségbiztosítás, ügyfélszolgálat és informatikai szolgáltatások kezelése) a karbantartását. Az elosztási képlet az említett szolgáltatások összes költségének 4 %-át érinti. |
| --- | --- |

3.

Az ICS2 és a TAPAS működési költségeinek egy részét a Bizottság az f), g) és h) pontnak megfelelően kiszámlázza Norvégiának. A működési költségek magukban foglalják a megfelelőség tesztelését, valamint az infrastruktúrának (hardver, szoftver, tárhelyszolgáltatás, licencek stb.), az ICS2 központi összetevőinek, továbbá a működésükhöz és összekapcsolásukhoz szükséges kapcsolódó alkalmazásoknak és szolgáltatásoknak (minőségbiztosítás, ügyfélszolgálat és informatikai szolgáltatások kezelése) a karbantartását. Az elosztási képlet az említett szolgáltatások összes költségének 4 %-át érinti.

| 4. | Az ICS2 használatával összefüggő működési költségek Norvégia esetében nem haladhatják meg az évi 450 000 (négyszázötvenezer) EUR-t. |
| --- | --- |

4.

Az ICS2 használatával összefüggő működési költségek Norvégia esetében nem haladhatják meg az évi 450 000 (négyszázötvenezer) EUR-t.

| 5. | A nemzeti összetevő(k) fejlesztési és működési költségeit teljes egészében Norvégia viseli. |
| --- | --- |

5.

A nemzeti összetevő(k) fejlesztési és működési költségeit teljes egészében Norvégia viseli.

| 6. | Norvégiát folyamatosan tájékoztatni kell a költségek tervezett alakulásáról, valamint az ICS2 fejlesztésének azon fő elemeiről, amelyek hatással lehetnek az említett költségekre. |
| --- | --- |

6.

Norvégiát folyamatosan tájékoztatni kell a költségek tervezett alakulásáról, valamint az ICS2 fejlesztésének azon fő elemeiről, amelyek hatással lehetnek az említett költségekre.

| d) | Norvégia vállalja, hogy részt vesz az ICS2 központi összetevőinek fejlesztéséhez és megfelelőségi vizsgálatához kapcsolódó, a megállapodás végrehajtása előtt felmerült költségek viselésében. Az említett célból:






  1. | A Bizottság tájékoztatja Norvégiát a megállapodás végrehajtását megelőző években szükséges hozzájárulás becsült összegéről. |
| --- | --- | --- |

d)

Norvégia vállalja, hogy részt vesz az ICS2 központi összetevőinek fejlesztéséhez és megfelelőségi vizsgálatához kapcsolódó, a megállapodás végrehajtása előtt felmerült költségek viselésében. Az említett célból:

1.

A Bizottság tájékoztatja Norvégiát a megállapodás végrehajtását megelőző években szükséges hozzájárulás becsült összegéről.

| 2. | A Bizottság 2021. május 15-től kezdődően minden évben május 15-ig felkéri Norvégiát, hogy az ICS2 alkalmazásának első négy évében egyenlő részletekben fizesse be az említett korábbi költségekhez való hozzájárulását. |
| --- | --- |

2.

A Bizottság 2021. május 15-től kezdődően minden évben május 15-ig felkéri Norvégiát, hogy az ICS2 alkalmazásának első négy évében egyenlő részletekben fizesse be az említett korábbi költségekhez való hozzájárulását.

| e) | Norvégia vállalja, hogy részt vesz az ICS2 központi összetevőihez kapcsolódó fejlesztési költségek viselésében. Az említett célból:






  1. | Norvégia vállalja, hogy kifizeti az ICS2 1., 2. és 3. verziójával összefüggő fejlesztési költségek rá eső részét. |
| --- | --- | --- |

e)

Norvégia vállalja, hogy részt vesz az ICS2 központi összetevőihez kapcsolódó fejlesztési költségek viselésében. Az említett célból:

1.

Norvégia vállalja, hogy kifizeti az ICS2 1., 2. és 3. verziójával összefüggő fejlesztési költségek rá eső részét.

| 2. | A Bizottság 2021. május 15-től kezdődően minden évben május 15-ig felkéri Norvégiát, hogy a Bizottság által kibocsátott, megfelelően dokumentált terhelési értesítés alapján fizesse be hozzájárulását a legutóbbi verzió kidolgozásához. |
| --- | --- |

2.

A Bizottság 2021. május 15-től kezdődően minden évben május 15-ig felkéri Norvégiát, hogy a Bizottság által kibocsátott, megfelelően dokumentált terhelési értesítés alapján fizesse be hozzájárulását a legutóbbi verzió kidolgozásához.

| f) | Norvégia vállalja, hogy részt vesz az ICS2 központi összetevőihez kapcsolódó működési költségek viselésében. Az említett célból:






  1. | a Bizottság 2021. július 31-től kezdődően minden évben július 31-ig tájékoztatja Norvégiát a következő évre vonatkozó becsült működési költségekről, és írásban megküldi Norvégiának a következő évre vonatkozó szükséges hozzájárulás becsült összegét. Norvégiát a Bizottság ugyanúgy és ugyanakkor tájékoztatja, ahogyan és amikor az ICS2 minden egyes többi tagját; ez a tájékoztatás az ICS2 kidolgozásának főbb szempontjaira is vonatkozik; |
| --- | --- | --- |

f)

Norvégia vállalja, hogy részt vesz az ICS2 központi összetevőihez kapcsolódó működési költségek viselésében. Az említett célból:

1.

a Bizottság 2021. július 31-től kezdődően minden évben július 31-ig tájékoztatja Norvégiát a következő évre vonatkozó becsült működési költségekről, és írásban megküldi Norvégiának a következő évre vonatkozó szükséges hozzájárulás becsült összegét. Norvégiát a Bizottság ugyanúgy és ugyanakkor tájékoztatja, ahogyan és amikor az ICS2 minden egyes többi tagját; ez a tájékoztatás az ICS2 kidolgozásának főbb szempontjaira is vonatkozik;

| 2. | a Bizottság kizárólag 2021. május 15-ig felkéri Norvégiát, hogy fizesse meg a 2020. évi működési költségekhez való, 110 000 EUR összegű éves hozzájárulását, valamint a 2021. évi hozzájárulás 280 000 EUR-ra becsült összegét. A Bizottság 2022. május 15-től kezdődően minden év május 15-ig felkéri Norvégiát, hogy a Bizottság által megfelelően dokumentált terhelési értesítés alapján fizesse be az adott évre vonatkozó éves hozzájárulását, hozzáadva az előző év egyenlegének (negatív vagy pozitív) összegét; |
| --- | --- |

2.

a Bizottság kizárólag 2021. május 15-ig felkéri Norvégiát, hogy fizesse meg a 2020. évi működési költségekhez való, 110 000 EUR összegű éves hozzájárulását, valamint a 2021. évi hozzájárulás 280 000 EUR-ra becsült összegét. A Bizottság 2022. május 15-től kezdődően minden év május 15-ig felkéri Norvégiát, hogy a Bizottság által megfelelően dokumentált terhelési értesítés alapján fizesse be az adott évre vonatkozó éves hozzájárulását, hozzáadva az előző év egyenlegének (negatív vagy pozitív) összegét;

| 3. | minden évben január 31-ig, 2022. január 31-től kezdődően a Bizottság,






  — | az ICS2 és a TAPAS működtetésének múltbeli éves költségeire vonatkozó számlákat elszámolja a Norvégia által a Bizottságnál ténylegesen felmerült költségek terhére már kifizetett összeg alapján, és a költségek bontását tartalmazó számlakimutatást benyújtja Norvégiának, amely azonosítja a különböző szolgáltatásokat és a szoftverbeszállítást, és |
| --- | --- | --- |

3.

minden évben január 31-ig, 2022. január 31-től kezdődően a Bizottság,

—

az ICS2 és a TAPAS működtetésének múltbeli éves költségeire vonatkozó számlákat elszámolja a Norvégia által a Bizottságnál ténylegesen felmerült költségek terhére már kifizetett összeg alapján, és a költségek bontását tartalmazó számlakimutatást benyújtja Norvégiának, amely azonosítja a különböző szolgáltatásokat és a szoftverbeszállítást, és

| — | tájékoztatja Norvégiát az elmúlt évben felmerült tényleges éves költségekről, azaz a tényleges működési költségekről. A tényleges és becsült költségeket a Bizottság a jelenlegi szerződés-odaítélési eljárások keretében a Szerződő Felekkel kötött szerződéseivel összhangban számítja ki. |
| --- | --- |

—

tájékoztatja Norvégiát az elmúlt évben felmerült tényleges éves költségekről, azaz a tényleges működési költségekről. A tényleges és becsült költségeket a Bizottság a jelenlegi szerződés-odaítélési eljárások keretében a Szerződő Felekkel kötött szerződéseivel összhangban számítja ki.

Ki kell számítani a tényleges költségek és az előző évet érintő becsült összeg (negatív vagy pozitív) egyenlegét, amelyet a Bizottság által elkészített számlakimutatás útján közölni kell Norvégiával. A számlakimutatásnak tartalmaznia kell a hozzájárulás becsült éves összegét, hozzáadva az egyenleg (negatív vagy pozitív) összegét, ami azt a nettó összeget eredményezi, amelyet a Bizottság az éves terhelési értesítés útján kiszámláz Norvégiának.

| g) | Norvégia a terhelési értesítés kibocsátásának időpontja után teljesíti a kifizetést. Minden kifizetést a terhelési értesítésben feltüntetett bizottsági bankszámlára kell teljesíteni 60 napon belül. |
| --- | --- |

g)

Norvégia a terhelési értesítés kibocsátásának időpontja után teljesíti a kifizetést. Minden kifizetést a terhelési értesítésben feltüntetett bizottsági bankszámlára kell teljesíteni 60 napon belül.

| h) | Ha Norvégia a c) pontban előírt összegeket a g) pontban meghatározott időpontoknál később fizeti be, a Bizottság a hátralékra kamatot számíthat fel (melynek árfolyama az Európai Unió Hivatalos Lapjának»C« sorozatában megjelentetett, a visszafizetési határidő lejártának napján az Európai Központi Bank által saját műveleteire euróban alkalmazott árfolyam, megnövelve másfél százalékponttal). Az Unió által történő kifizetésekre ugyanez az árfolyam alkalmazandó. |
| --- | --- |

h)

Ha Norvégia a c) pontban előírt összegeket a g) pontban meghatározott időpontoknál később fizeti be, a Bizottság a hátralékra kamatot számíthat fel (melynek árfolyama az Európai Unió Hivatalos Lapjának»C« sorozatában megjelentetett, a visszafizetési határidő lejártának napján az Európai Központi Bank által saját műveleteire euróban alkalmazott árfolyam, megnövelve másfél százalékponttal). Az Unió által történő kifizetésekre ugyanez az árfolyam alkalmazandó.

| i) | Ha Norvégia az ICS2 központi összetevői, alkalmazásai vagy szolgáltatásai tekintetében egyedi kiigazításokat vagy új informatikai termékeket kér, e fejlesztések kezdeményezése és befejezése az erőforrás-igények és a fejlesztési költségek tárgyában létrejött külön, kölcsönös megállapodástól függ. |
| --- | --- |

i)

Ha Norvégia az ICS2 központi összetevői, alkalmazásai vagy szolgáltatásai tekintetében egyedi kiigazításokat vagy új informatikai termékeket kér, e fejlesztések kezdeményezése és befejezése az erőforrás-igények és a fejlesztési költségek tárgyában létrejött külön, kölcsönös megállapodástól függ.

| j) | A Felek által létrehozott és karbantartott valamennyi képzési anyagot elektronikus úton díjmentesen meg kell osztani valamennyi Szerződő Féllel. Norvégia másolhatja, terjesztheti, megjelenítheti és felhasználhatja a képzési anyagokat, valamint a közös képzési anyagok alapján származékos anyagokat készíthet:






  1. | csak abban az esetben, ha a közös képzési anyagban meghatározott módon megjelöli a szerzőt; |
| --- | --- | --- |

j)

A Felek által létrehozott és karbantartott valamennyi képzési anyagot elektronikus úton díjmentesen meg kell osztani valamennyi Szerződő Féllel. Norvégia másolhatja, terjesztheti, megjelenítheti és felhasználhatja a képzési anyagokat, valamint a közös képzési anyagok alapján származékos anyagokat készíthet:

1.

csak abban az esetben, ha a közös képzési anyagban meghatározott módon megjelöli a szerzőt;

| 2. | kizárólag nem kereskedelmi célokra. |
| --- | --- |

2.

kizárólag nem kereskedelmi célokra.

| k) | A Szerződő Felek megállapodnak abban, hogy elismerik és teljesítik az e mellékletben leírt központi ICS2-összetevők használatával kapcsolatos kötelezettségeiket. |
| --- | --- |

k)

A Szerződő Felek megállapodnak abban, hogy elismerik és teljesítik az e mellékletben leírt központi ICS2-összetevők használatával kapcsolatos kötelezettségeiket.

| l) | Bármelyik Szerződő Fél felfüggesztheti a megállapodás alkalazását, amennyiben e melléklet vagy az ICS2 megfelelő működésével kapcsolatban komoly kétségei merülnek fel, feltéve, hogy három hónappal előre írásban értesítette erről a másik Szerződő Felet. |
| --- | --- |

l)

Bármelyik Szerződő Fél felfüggesztheti a megállapodás alkalazását, amennyiben e melléklet vagy az ICS2 megfelelő működésével kapcsolatban komoly kétségei merülnek fel, feltéve, hogy három hónappal előre írásban értesítette erről a másik Szerződő Felet.

IV. CÍM

KILÉPÉSI GYŰJTŐ ÁRUNYILATKOZAT

KILÉPÉSI GYŰJTŐ ÁRUNYILATKOZAT

18. cikk

A kilépési gyűjtő árunyilatkozat formája és tartalma

(1)   A kilépési gyűjtő árunyilatkozatot adatfeldolgozási eljárás felhasználásával kell benyújtani. Kereskedelmi, kikötői vagy szállítási dokumentumokat is lehet használni, amennyiben tartalmazzák a szükséges adatokat.

(2)   A kilépési gyűjtő árunyilatkozatnak tartalmaznia kell az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet B. melléklete 3. fejezetének A1 és A2 oszlopában az ilyen árunyilatkozatra vonatkozóan meghatározott adatokat, és meg kell felelnie az (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet B. mellékletében meghatározott formátumoknak, kódoknak és előfordulásoknak. A nyilatkozatot az említett mellékleteknek megfelelően kell kitölteni. A kilépési gyűjtő árunyilatkozatot az azt kitöltő személynek hitelesítenie kell.

(3)   A vámhatóságok papíralapú kilépési gyűjtő árunyilatkozat vagy a vámhatóságok egymás közötti megállapodása alapján helyette használt más eszköz benyújtását csak akkor engedik meg, ha fennáll a következő körülmények egyike:

| a) | ha a vámhatóságok számítógépes rendszere nem működik; |
| --- | --- |

a)

ha a vámhatóságok számítógépes rendszere nem működik;

| b) | ha a kilépési gyűjtő árunyilatkozatot benyújtó személy elektronikus alkalmazása nem működik, feltéve, hogy a vámhatóságok által alkalmazott kockázatkezelés ugyanolyan színvonalú, mint az adatfeldolgozási módszerek felhasználásával benyújtott kilépési gyűjtő árunyilatkozatok esetében. A papíralapú kilépési gyűjtő árunyilatkozatot az azt kitöltő személy köteles aláírni. Az ilyen papíralapú kilépési gyűjtő árunyilatkozathoz szükség esetén csatolni kell a rakományjegyzékeket vagy más megfelelő jegyzékeket, és annak tartalmaznia kell a (2) bekezdésben említett adatokat. |
| --- | --- |

b)

ha a kilépési gyűjtő árunyilatkozatot benyújtó személy elektronikus alkalmazása nem működik, feltéve, hogy a vámhatóságok által alkalmazott kockázatkezelés ugyanolyan színvonalú, mint az adatfeldolgozási módszerek felhasználásával benyújtott kilépési gyűjtő árunyilatkozatok esetében. A papíralapú kilépési gyűjtő árunyilatkozatot az azt kitöltő személy köteles aláírni. Az ilyen papíralapú kilépési gyűjtő árunyilatkozathoz szükség esetén csatolni kell a rakományjegyzékeket vagy más megfelelő jegyzékeket, és annak tartalmaznia kell a (2) bekezdésben említett adatokat.

(4)   Mindegyik Szerződő Fél meghatározza azokat a feltételeket és eljárásokat, amelyek mellett a kilépési gyűjtő árunyilatkozat benyújtására kötelezett személy ezen árunyilatkozat benyújtását követően annak egy vagy több adatát módosíthatja.

19. cikk

A kilépési gyűjtő árunyilatkozat benyújtásának kötelezettsége alóli mentesség

(1)   A következő áruk esetében nem kell kilépési gyűjtő árunyilatkozatot benyújtani:

| a) | villamos energia; |
| --- | --- |

a)

villamos energia;

| b) | csővezetéken kilépő áruk; |
| --- | --- |

b)

csővezetéken kilépő áruk;

| c) | levélküldemények; |
| --- | --- |

c)

levélküldemények;

| d) | postai küldeményekben található áruk; |
| --- | --- |

d)

postai küldeményekben található áruk;

| e) | olyan áruk, amelyeknél a Szerződő Felek jogszabályaival összhangban megengedett a szóbeli vám-árunyilatkozat vagy az egyszerű határátlépéssel tett árunyilatkozat, kivéve a raklapokat, konténereket, szállítóeszközöket, valamint az ilyen eszközökhöz tartozó alkatrészeket, tartozékokat és felszereléseket, amennyiben azokat fuvarozási szerződés alapján szállítják; |
| --- | --- |

e)

olyan áruk, amelyeknél a Szerződő Felek jogszabályaival összhangban megengedett a szóbeli vám-árunyilatkozat vagy az egyszerű határátlépéssel tett árunyilatkozat, kivéve a raklapokat, konténereket, szállítóeszközöket, valamint az ilyen eszközökhöz tartozó alkatrészeket, tartozékokat és felszereléseket, amennyiben azokat fuvarozási szerződés alapján szállítják;

| f) | az utasok személyes poggyászában lévő áruk; |
| --- | --- |

f)

az utasok személyes poggyászában lévő áruk;

| g) | ATA- vagy CPD-igazolvány fedezete alatt lévő áruk; |
| --- | --- |

g)

ATA- vagy CPD-igazolvány fedezete alatt lévő áruk;

| h) | azok az áruk, amelyekre a diplomáciai kapcsolatokról szóló 1961. április 18-i Bécsi Egyezmény alapján, a konzuli kapcsolatokról szóló 1963. április 24-i Bécsi Egyezmény vagy más konzuli egyezmények alapján, vagy a különleges küldetésekről szóló 1969. december 16-i New York-i Egyezmény alapján mentesség igényelhető; |
| --- | --- |

h)

azok az áruk, amelyekre a diplomáciai kapcsolatokról szóló 1961. április 18-i Bécsi Egyezmény alapján, a konzuli kapcsolatokról szóló 1963. április 24-i Bécsi Egyezmény vagy más konzuli egyezmények alapján, vagy a különleges küldetésekről szóló 1969. december 16-i New York-i Egyezmény alapján mentesség igényelhető;

| i) | a valamelyik Szerződő Fél vámterületéről a Szerződő Felek katonai védelméért felelős hatóságok által katonai szállítmány részeként vagy kizárólagosan katonai hatóság részére végzett szállítás során kiszállított fegyver és katonai felszerelés; |
| --- | --- |

i)

a valamelyik Szerződő Fél vámterületéről a Szerződő Felek katonai védelméért felelős hatóságok által katonai szállítmány részeként vagy kizárólagosan katonai hatóság részére végzett szállítás során kiszállított fegyver és katonai felszerelés;

| j) | a Szerződő Felek vámterületén letelepedett személy által üzemeltetett tengeri létesítményekről közvetlenül a Szerződő Felek vámterületéről kiszállított következő áruk:






  1. | a tengeri létesítmény építésében, javításában, karbantartásában vagy átalakításában való felhasználásra szánt áruk; |
| --- | --- | --- |

j)

a Szerződő Felek vámterületén letelepedett személy által üzemeltetett tengeri létesítményekről közvetlenül a Szerződő Felek vámterületéről kiszállított következő áruk:

1.

a tengeri létesítmény építésében, javításában, karbantartásában vagy átalakításában való felhasználásra szánt áruk;

| 2. | a tengeri létesítménybe való beszerelésre vagy a tengeri létesítmény felszereléseként való használatra szánt áruk; |
| --- | --- |

2.

a tengeri létesítménybe való beszerelésre vagy a tengeri létesítmény felszereléseként való használatra szánt áruk;

| 3. | a tengeri létesítményen való felhasználásra vagy elfogyasztásra szánt ellátmány; |
| --- | --- |

3.

a tengeri létesítményen való felhasználásra vagy elfogyasztásra szánt ellátmány;

| k) | az Észak-atlanti Szerződés tagállamai közötti, a fegyveres erőik jogállásáról szóló, Londonban 1951. június 19-én aláírt egyezményben előírt 302. sz. NATO-formanyomtatvánnyal, vagy az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 1. cikkének 51. pontjában előírt 302. sz. EU-formanyomtatvánnyal továbbított áruk; |
| --- | --- |

k)

az Észak-atlanti Szerződés tagállamai közötti, a fegyveres erőik jogállásáról szóló, Londonban 1951. június 19-én aláírt egyezményben előírt 302. sz. NATO-formanyomtatvánnyal, vagy az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 1. cikkének 51. pontjában előírt 302. sz. EU-formanyomtatvánnyal továbbított áruk;

| l) | a hajókba és a légi járművekbe alkatrészként vagy tartozékként való beszerelésre szánt áruk, a hajók és a légi járművek motorjának, gépeinek és más berendezéseinek üzemeltetése céljából való felhasználásra szánt áruk, valamint a fedélzeti elfogyasztásra vagy értékesítésre szánt élelmiszerek és más árucikkek; |
| --- | --- |

l)

a hajókba és a légi járművekbe alkatrészként vagy tartozékként való beszerelésre szánt áruk, a hajók és a légi járművek motorjának, gépeinek és más berendezéseinek üzemeltetése céljából való felhasználásra szánt áruk, valamint a fedélzeti elfogyasztásra vagy értékesítésre szánt élelmiszerek és más árucikkek;

| m) | az érintett Szerződő Felek jogszabályaiban meghatározott háztartási ingóságok, amennyiben szállításuk nem fuvarozási szerződés alapján történik; |
| --- | --- |

m)

az érintett Szerződő Felek jogszabályaiban meghatározott háztartási ingóságok, amennyiben szállításuk nem fuvarozási szerződés alapján történik;

| n) | a Szerződő Felek vámterületéről Ceutába és Melillába, Helgolandba, a San Marino Köztársaságba, a Vatikánvárosi Államba, Livigno településre, valamint Samnaun és Sampuoir svájci vámügyi exklávékba behozott áruk; |
| --- | --- |

n)

a Szerződő Felek vámterületéről Ceutába és Melillába, Helgolandba, a San Marino Köztársaságba, a Vatikánvárosi Államba, Livigno településre, valamint Samnaun és Sampuoir svájci vámügyi exklávékba behozott áruk;

| o) | a Szerződő Felek kikötői között közlekedő olyan hajókon szállított áruk, amelyek a Szerződő Felek vámterületén kívül nem kötnek ki egyetlen kikötőben sem; |
| --- | --- |

o)

a Szerződő Felek kikötői között közlekedő olyan hajókon szállított áruk, amelyek a Szerződő Felek vámterületén kívül nem kötnek ki egyetlen kikötőben sem;

| p) | a Szerződő Felek kikötői között közlekedő olyan légi járműveken szállított áruk, amelyek a Szerződő Felek vámterületén kívül nem szállnak le egyetlen repülőtéren sem. |
| --- | --- |

p)

a Szerződő Felek kikötői között közlekedő olyan légi járműveken szállított áruk, amelyek a Szerződő Felek vámterületén kívül nem szállnak le egyetlen repülőtéren sem.

(2)   Nem kell kilépési gyűjtő árunyilatkozatot benyújtani a valamelyik Szerződő Fél és harmadik ország között a biztonság tárgyában megkötött nemzetközi megállapodásban meghatározott esetekben, e jegyzőkönyv 9b. cikkének (3) bekezdésében meghatározott eljárásra is figyelemmel.

(3)   A Szerződő Felek nem írják elő kilépési gyűjtő árunyilatkozat benyújtását az alábbi helyzetekben lévő áruk esetében:

| a) | ha az árut a Szerződő Felek kikötői között szállító hajó a Szerződő Felek vámterületén kívüli kikötőben köt ki, és az áru a Szerződő Felek vámterületén kívüli kikötőben való tartózkodás ideje alatt berakodva marad a hajó fedélzetén; |
| --- | --- |

a)

ha az árut a Szerződő Felek kikötői között szállító hajó a Szerződő Felek vámterületén kívüli kikötőben köt ki, és az áru a Szerződő Felek vámterületén kívüli kikötőben való tartózkodás ideje alatt berakodva marad a hajó fedélzetén;

| b) | ha az árut a Szerződő Felek repülőterei között szállító légi jármű a Szerződő Felek vámterületén kívüli repülőtéren száll le, és az áru a Szerződő Felek vámterületén kívüli repülőtéren való tartózkodás ideje alatt berakodva marad a légi jármű fedélzetén; |
| --- | --- |

b)

ha az árut a Szerződő Felek repülőterei között szállító légi jármű a Szerződő Felek vámterületén kívüli repülőtéren száll le, és az áru a Szerződő Felek vámterületén kívüli repülőtéren való tartózkodás ideje alatt berakodva marad a légi jármű fedélzetén;

| c) | ha az árut egy adott kikötőben vagy repülőtéren nem rakodják ki arról a szállítóeszközről, amely azt a Szerződő Felek vámterületére beszállította és onnan ki is fogja szállítani; |
| --- | --- |

c)

ha az árut egy adott kikötőben vagy repülőtéren nem rakodják ki arról a szállítóeszközről, amely azt a Szerződő Felek vámterületére beszállította és onnan ki is fogja szállítani;

| d) | ha az árut a Szerződő Felek vámterületén belüli előző kikötőben vagy repülőtéren rakodták be, és az áru azon a szállítóeszközön marad, amely azt kiszállítja a Szerződő Felek vámterületéről, amennyiben az előző kikötőben kilépési gyűjtő árunyilatkozatot nyújtottak be az áruról, vagy az áru mentesül az indulás előtti árunyilatkozat benyújtásának kötelezettsége alól; |
| --- | --- |

d)

ha az árut a Szerződő Felek vámterületén belüli előző kikötőben vagy repülőtéren rakodták be, és az áru azon a szállítóeszközön marad, amely azt kiszállítja a Szerződő Felek vámterületéről, amennyiben az előző kikötőben kilépési gyűjtő árunyilatkozatot nyújtottak be az áruról, vagy az áru mentesül az indulás előtti árunyilatkozat benyújtásának kötelezettsége alól;

| e) | ha átmeneti megőrzésben lévő vagy vámszabad területi eljárás alá vont árut az átmeneti megőrzési létesítménybe vagy vámszabad területre fuvarozó szállítóeszközről egyazon vámhivatal felügyelete mellett átrakodják arra a hajóra, repülőgépre vagy vasúti járműre, amely azt kiszállítja a Szerződő Felek vámterületéről, amennyiben teljesülnek a következő feltételek:






  1. | az átrakodást az árunak az érintett Szerződő Fél jogszabályai szerinti vám elé állítását követő 14 napon belül – vagy kivételes körülmények esetén, ha a 14 nap nem elegendő e körülmények elhárítására, a vámhatóság által engedélyezett ennél hosszabb időszakon belül – hajtják végre; |
| --- | --- | --- |

e)

ha átmeneti megőrzésben lévő vagy vámszabad területi eljárás alá vont árut az átmeneti megőrzési létesítménybe vagy vámszabad területre fuvarozó szállítóeszközről egyazon vámhivatal felügyelete mellett átrakodják arra a hajóra, repülőgépre vagy vasúti járműre, amely azt kiszállítja a Szerződő Felek vámterületéről, amennyiben teljesülnek a következő feltételek:

1.

az átrakodást az árunak az érintett Szerződő Fél jogszabályai szerinti vám elé állítását követő 14 napon belül – vagy kivételes körülmények esetén, ha a 14 nap nem elegendő e körülmények elhárítására, a vámhatóság által engedélyezett ennél hosszabb időszakon belül – hajtják végre;

| 2. | a vámhatóság rendelkezik az árura vonatkozó információkkal; |
| --- | --- |

2.

a vámhatóság rendelkezik az árura vonatkozó információkkal;

| 3. | a fuvarozó tudomása szerint az áru rendeltetési helyét és a címzettet illetően nincs változás; |
| --- | --- |

3.

a fuvarozó tudomása szerint az áru rendeltetési helyét és a címzettet illetően nincs változás;

| f) | ha az árut a Szerződő Felek vámterületére való beszállítása után az illetékes vámhatóság visszafordította, és az azonnal visszaszállításra került az exportáló országba. |
| --- | --- |

f)

ha az árut a Szerződő Felek vámterületére való beszállítása után az illetékes vámhatóság visszafordította, és az azonnal visszaszállításra került az exportáló országba.

20. cikk

A kilépési gyűjtő árunyilatkozat benyújtásának helye

(1)   A kilépési gyűjtő árunyilatkozatot azon Szerződő Fél illetékes vámhivatalához kell benyújtani, amelynek vámterületén a harmadik országba szállítandó árukra vonatkozó kilépési alaki követelményeknek meg kell felelni. Mindazonáltal kilépési gyűjtő vámáru-nyilatkozatként használt kiviteli árunyilatkozatot kell benyújtani annak a Szerződő Félnek az illetékes hatóságához, amelynek vámterületén a harmadik országba irányuló kivitelhez kapcsolódó alakiságokat elvégzik. Az illetékes hivatal a nyilatkozatban szereplő adatok, valamint a szükségesnek ítélt biztonsági és védelmi vámellenőrzések alapján mindkét esetben elvégzi a biztonsági és védelmi célú kockázatelemzést.

(2)   Amikor az árukat az egyik Szerződő Fél vámterületéről a másik Szerződő Fél vámterületének átszelésével szállítják ki harmadik országba, és a kiviteli alakiságokat az egységes árutovábbítási eljárásról szóló egyezménynek megfelelően árutovábbítási eljárás követi, a 18. cikk (2) bekezdésében említett adatokat az NCTS útján kell továbbítani a második Szerződő Fél illetékes hatóságaihoz.

Ebben az esetben az első Szerződő Fél vámhivatala a második Szerződő Fél vámhatóságának rendelkezésére bocsátja a biztonsági és védelmi vámellenőrzések eredményeit, amennyiben:

| a) | a vámhatóság úgy értékeli, hogy a kockázatok jelentősek és vámellenőrzést tesznek szükségessé, és az ellenőrzés eredményeiből megállapítható, hogy a kockázatot kiváltó esemény bekövetkezett; vagy |
| --- | --- |

a)

a vámhatóság úgy értékeli, hogy a kockázatok jelentősek és vámellenőrzést tesznek szükségessé, és az ellenőrzés eredményeiből megállapítható, hogy a kockázatot kiváltó esemény bekövetkezett; vagy

| b) | az ellenőrzés eredményei nem bizonyítják, hogy a kockázatot kiváltó esemény bekövetkezett, de az érintett vámhatóság úgy ítéli meg, hogy a fenyegetés a Szerződő Felek vámterületén máshol magas kockázatot jelent; vagy |
| --- | --- |

b)

az ellenőrzés eredményei nem bizonyítják, hogy a kockázatot kiváltó esemény bekövetkezett, de az érintett vámhatóság úgy ítéli meg, hogy a fenyegetés a Szerződő Felek vámterületén máshol magas kockázatot jelent; vagy

| c) | a megállapodásban foglalt szabályok egységes alkalmazásához szükséges. |
| --- | --- |

c)

a megállapodásban foglalt szabályok egységes alkalmazásához szükséges.

A Szerződő Felek e jegyzőkönyv 9e. cikkének (3) bekezdésében említett rendszerben kicserélik egymással az e bekezdés a) és b) pontjában említett kockázatokra vonatkozó információkat.

(3)   Az (1) bekezdéstől eltérve, amikor az árukat az egyik Szerződő Fél vámterületéről a másik Szerződő Fél vámterületének átszelésével szállítják ki harmadik országba, és a kiviteli alakiságokat nem követi az egységes árutovábbítási eljárásról szóló egyezmény szerinti árutovábbítási eljárás, a kilépési gyűjtő árunyilatkozatot közvetlenül azon második Szerződő Fél illetékes kilépési vámhivatalához kell benyújtani, amelynek területéről az árukat véglegesen kiszállítják egy harmadik országba.

21. cikk

A kilépési gyűjtő árunyilatkozat benyújtására vonatkozó határidők

(1)   A kilépési gyűjtő árunyilatkozatot a fuvarozónak az alábbi határidőkre kell benyújtania:

| a) | tengeri árufuvarozás esetén:






  1. | a (2) és (3) bekezdés szerintitől eltérő konténeres árufuvarozás esetében legkésőbb 24 órával azt megelőzően, hogy az árut berakodják arra a hajóra, amelyen a Szerződő Felek vámterületét el fogja hagyni; |
| --- | --- | --- |

a)

tengeri árufuvarozás esetén:

1.

a (2) és (3) bekezdés szerintitől eltérő konténeres árufuvarozás esetében legkésőbb 24 órával azt megelőzően, hogy az árut berakodják arra a hajóra, amelyen a Szerződő Felek vámterületét el fogja hagyni;

| 2. | az egyfelől a Szerződő Felek vámterülete, másfelől Grönland, a Feröer szigetek, Izland vagy a balti-, az északi-, a fekete- és a földközi-tengeri kikötők, valamint Marokkó összes kikötője, továbbá Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának kikötői, valamint a Csatorna-szigetek és a Man-sziget kikötői közötti konténeres árufuvarozás esetében legkésőbb a Szerződő Felek vámterületén lévő kikötő elhagyása előtt két órával; |
| --- | --- |

2.

az egyfelől a Szerződő Felek vámterülete, másfelől Grönland, a Feröer szigetek, Izland vagy a balti-, az északi-, a fekete- és a földközi-tengeri kikötők, valamint Marokkó összes kikötője, továbbá Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának kikötői, valamint a Csatorna-szigetek és a Man-sziget kikötői közötti konténeres árufuvarozás esetében legkésőbb a Szerződő Felek vámterületén lévő kikötő elhagyása előtt két órával;

| 3. | az egyfelől Franciaország tengerentúli megyéi, az Azori-szigetek, Madeira és a Kanári-szigetek, másfelől a Szerződő Felek vámterületén kívüli területek közötti konténeres árufuvarozás esetében, ha az út időtartama 24 óránál rövidebb, legkésőbb a Szerződő Felek vámterületén lévő kikötő elhagyása előtt két órával; |
| --- | --- |

3.

az egyfelől Franciaország tengerentúli megyéi, az Azori-szigetek, Madeira és a Kanári-szigetek, másfelől a Szerződő Felek vámterületén kívüli területek közötti konténeres árufuvarozás esetében, ha az út időtartama 24 óránál rövidebb, legkésőbb a Szerződő Felek vámterületén lévő kikötő elhagyása előtt két órával;

| 4. | konténer nélküli árufuvarozás esetében legkésőbb a Szerződő Felek vámterületén lévő kikötő elhagyása előtt két órával; |
| --- | --- |

4.

konténer nélküli árufuvarozás esetében legkésőbb a Szerződő Felek vámterületén lévő kikötő elhagyása előtt két órával;

| b) | légi árufuvarozás esetében legkésőbb a Szerződő Felek vámterületén lévő repülőtér elhagyása előtt 30 perccel; |
| --- | --- |

b)

légi árufuvarozás esetében legkésőbb a Szerződő Felek vámterületén lévő repülőtér elhagyása előtt 30 perccel;

| c) | közúti és belvízi árufuvarozás esetén legkésőbb egy órával azt megelőzően, hogy az áru elhagyja a Szerződő Felek vámterületét; |
| --- | --- |

c)

közúti és belvízi árufuvarozás esetén legkésőbb egy órával azt megelőzően, hogy az áru elhagyja a Szerződő Felek vámterületét;

| d) | vasúti árufuvarozás esetén:






  1. | ha az utolsó vonatrendező állomás és a kilépési vámhivatal közötti út időtartama két óránál rövidebb, akkor legkésőbb egy órával azt megelőzően, hogy az áru megérkezik a kilépési vámhivatal illetékességi területére; |
| --- | --- | --- |

d)

vasúti árufuvarozás esetén:

1.

ha az utolsó vonatrendező állomás és a kilépési vámhivatal közötti út időtartama két óránál rövidebb, akkor legkésőbb egy órával azt megelőzően, hogy az áru megérkezik a kilépési vámhivatal illetékességi területére;

| 2. | egyéb esetekben legkésőbb két órával azt megelőzően, hogy az áru elhagyja a Szerződő Felek vámterületét. |
| --- | --- |

2.

egyéb esetekben legkésőbb két órával azt megelőzően, hogy az áru elhagyja a Szerződő Felek vámterületét.

(2)   A következő esetekben a kilépési gyűjtő árunyilatkozat benyújtásának határideje megegyezik a Szerződő Felek vámterületének elhagyására igénybe vett aktív szállítóeszközre vonatkozó határidővel:

| a) | ha az áru a kilépési vámhivatalhoz másik szállítóeszközön érkezett, amelyről a Szerződő Felek vámterületének elhagyása előtt átrakják (intermodális szállítás); |
| --- | --- |

a)

ha az áru a kilépési vámhivatalhoz másik szállítóeszközön érkezett, amelyről a Szerződő Felek vámterületének elhagyása előtt átrakják (intermodális szállítás);

| b) | ha az áru a kilépési vámhivatalhoz olyan szállítóeszközön érkezett, amelyet a Szerződő Felek vámterületének elhagyásakor egy aktív szállítóeszköz szállít (kombinált szállítás). |
| --- | --- |

b)

ha az áru a kilépési vámhivatalhoz olyan szállítóeszközön érkezett, amelyet a Szerződő Felek vámterületének elhagyásakor egy aktív szállítóeszköz szállít (kombinált szállítás).

(3)   Az (1) és (2) bekezdésben megállapított határidőket vis maior esetén nem kell alkalmazni.

(4)   Az (1) és (2) bekezdéstől eltérve bármelyik Szerződő Fél megállapíthat ezektől eltérő határidőket:

| — | a 20. cikk (2) bekezdésében meghatározott forgalom esetében a megbízható kockázatelemzés lehetővé tétele és a szállítmányoknak az esetleges vonatkozó biztonsági és védelmi vámellenőrzések elvégzése céljából történő feltartóztatása érdekében; |
| --- | --- |

—

a 20. cikk (2) bekezdésében meghatározott forgalom esetében a megbízható kockázatelemzés lehetővé tétele és a szállítmányoknak az esetleges vonatkozó biztonsági és védelmi vámellenőrzések elvégzése céljából történő feltartóztatása érdekében;

| — | e Szerződő Fél és egy harmadik ország között a biztonság tárgyában létrejött nemzetközi megállapodás esetében, e d 9b. cikkének (3) bekezdésében említett eljárásra is figyelemmel. |
| --- | --- |

—

e Szerződő Fél és egy harmadik ország között a biztonság tárgyában létrejött nemzetközi megállapodás esetében, e d 9b. cikkének (3) bekezdésében említett eljárásra is figyelemmel.

II. MELLÉKLET

ENGEDÉLYEZETT GAZDÁLKODÓ

I. CÍM

AZ ENGEDÉLYEZETT GAZDÁLKODÓ STÁTUS MEGADÁSA

1. cikk

Általános rendelkezések

Az engedélyezett gazdálkodó státus megadására irányadó kritériumok a következők:

| a) | vámjogszabályok és adószabályok súlyos vagy ismételt megsértésének hiánya, ideértve azt is, hogy a kérelmező gazdasági tevékenységeihez kapcsolódóan súlyos bűncselekmény nincs nyilvántartva; |
| --- | --- |

a)

vámjogszabályok és adószabályok súlyos vagy ismételt megsértésének hiánya, ideértve azt is, hogy a kérelmező gazdasági tevékenységeihez kapcsolódóan súlyos bűncselekmény nincs nyilvántartva;

| b) | annak bizonyítása a kérelmező részéről, hogy műveleteit és az áruforgalmat szigorúan ellenőrzi a kereskedelmi és adott esetben szállítási nyilvántartások vezetésének rendszerén keresztül, ami lehetővé teszi a megfelelő vámellenőrzést; |
| --- | --- |

b)

annak bizonyítása a kérelmező részéről, hogy műveleteit és az áruforgalmat szigorúan ellenőrzi a kereskedelmi és adott esetben szállítási nyilvántartások vezetésének rendszerén keresztül, ami lehetővé teszi a megfelelő vámellenőrzést;

| c) | fizetőképesség, amely akkor tekinthető igazoltnak, ha a kérelmező olyan jó pénzügyi helyzetben van, amely lehetővé teszi számára kötelezettségei teljesítését az érintett üzleti tevékenységtípus jellemzőinek kellő figyelembevétele mellett; |
| --- | --- |

c)

fizetőképesség, amely akkor tekinthető igazoltnak, ha a kérelmező olyan jó pénzügyi helyzetben van, amely lehetővé teszi számára kötelezettségei teljesítését az érintett üzleti tevékenységtípus jellemzőinek kellő figyelembevétele mellett;

| d) | megfelelő biztonsági és védelmi standardok alkalmazása, amelyek akkor tekinthetők teljesítettnek, ha a kérelmező bizonyítja, hogy a nemzetközi ellátási lánc biztonságát és védelmét biztosító megfelelő intézkedéseket alkalmaz, többek között a testi épség, a belépési ellenőrzés, a logisztikai folyamatok és bizonyos árutípusok kezelése, a személyzet és az üzleti partnerek azonosítása tekintetében. |
| --- | --- |

d)

megfelelő biztonsági és védelmi standardok alkalmazása, amelyek akkor tekinthetők teljesítettnek, ha a kérelmező bizonyítja, hogy a nemzetközi ellátási lánc biztonságát és védelmét biztosító megfelelő intézkedéseket alkalmaz, többek között a testi épség, a belépési ellenőrzés, a logisztikai folyamatok és bizonyos árutípusok kezelése, a személyzet és az üzleti partnerek azonosítása tekintetében.

2. cikk

Megfelelés

(1)   Az 1. cikk a) pontjában meghatározott kritérium akkor teljesül, ha:

| a) | közigazgatási vagy igazságügyi hatóság nem hozott olyan határozatot, amelyben megállapítja, hogy a b) pontban megadott személyek valamelyike az előző három évben a gazdasági tevékenységéhez kapcsolódóan súlyosan vagy ismételten megsértette a vámjogszabályokat vagy adószabályokat; valamint |
| --- | --- |

a)

közigazgatási vagy igazságügyi hatóság nem hozott olyan határozatot, amelyben megállapítja, hogy a b) pontban megadott személyek valamelyike az előző három évben a gazdasági tevékenységéhez kapcsolódóan súlyosan vagy ismételten megsértette a vámjogszabályokat vagy adószabályokat; valamint

| b) | az alábbi személyek egyike esetében sincs nyilvántartva súlyos bűncselekmény sem saját, sem adott esetben a kérelmező gazdasági tevékenységéhez kapcsolódóan:






  1. | a kérelmező; |
| --- | --- | --- |

b)

az alábbi személyek egyike esetében sincs nyilvántartva súlyos bűncselekmény sem saját, sem adott esetben a kérelmező gazdasági tevékenységéhez kapcsolódóan:

1.

a kérelmező;

| 2. | a kérelmező vámügyeiért felelős alkalmazott(ak); és |
| --- | --- |

2.

a kérelmező vámügyeiért felelős alkalmazott(ak); és

| 3. | a kérelmezőért felelős vagy annak vezetése felett ellenőrzést gyakorló személy(ek). |
| --- | --- |

3.

a kérelmezőért felelős vagy annak vezetése felett ellenőrzést gyakorló személy(ek).

(2)   Mindazonáltal az 1. cikk a) pontjában említett kritériumot teljesítettnek kell tekinteni, ha a határozat meghozatalában illetékes vámhatóság úgy ítéli meg, hogy a jogsértés csekély jelentőségű a kapcsolódó műveletek számához és nagyságrendjéhez képest, és a vámhatóságnak nincs kétsége a kérelmező jóhiszeműségét illetően.

(3)   Amennyiben az e cikk (1) bekezdése b) pontjának 3. alpontjában említett, a kérelmezőtől eltérő személy harmadik országban letelepedett vagy tartózkodási helye harmadik országban található, a határozat meghozatalában illetékes vámhatóság a rendelkezésére álló nyilvántartások és információk alapján értékeli az 1. cikk a) pontjában említett kritérium teljesítését.

(4)   Amennyiben a kérelmezőt három évnél rövidebb ideje alapították, a határozat meghozatalában illetékes vámhatóság a rendelkezésére álló nyilvántartások és információk alapján értékeli az1. cikk a) pontjában említett kritérium teljesítését.

3. cikk

A kereskedelmi és szállítási nyilvántartások vezetésének kielégítő színvonalú rendszere

Az 1. cikk b) pontjában meghatározott kritériumot akkor kell teljesítettnek tekinteni, ha teljesülnek a következő feltételek:

| a) | a kérelmező olyan számviteli rendszert tart fenn, amely összhangban van a könyvvezetés helye szerinti Szerződő Fél területén általánosan elfogadott számviteli elvekkel, lehetővé teszi a számviteli alapú vámellenőrzést, és úgy valósítja meg a rögzített adatok nyilvántartását, hogy ellenőrzési nyomvonalat biztosít attól a pillanattól kezdve, hogy az adat bekerül az adatállományba; |
| --- | --- |

a)

a kérelmező olyan számviteli rendszert tart fenn, amely összhangban van a könyvvezetés helye szerinti Szerződő Fél területén általánosan elfogadott számviteli elvekkel, lehetővé teszi a számviteli alapú vámellenőrzést, és úgy valósítja meg a rögzített adatok nyilvántartását, hogy ellenőrzési nyomvonalat biztosít attól a pillanattól kezdve, hogy az adat bekerül az adatállományba;

| b) | a vámügyi célból nyilvántartott adatok beépülnek számviteli rendszerébe vagy lehetővé teszik az adatok összevetését a számviteli rendszerrel; |
| --- | --- |

b)

a vámügyi célból nyilvántartott adatok beépülnek számviteli rendszerébe vagy lehetővé teszik az adatok összevetését a számviteli rendszerrel;

| c) | a kérelmező a vámhatóságok számára fizikai hozzáférést biztosít saját számviteli rendszereihez, valamint – az adott esetnek megfelelően – kereskedelmi és szállítási nyilvántartásaihoz; |
| --- | --- |

c)

a kérelmező a vámhatóságok számára fizikai hozzáférést biztosít saját számviteli rendszereihez, valamint – az adott esetnek megfelelően – kereskedelmi és szállítási nyilvántartásaihoz;

| d) | lehetővé teszi a vámhatóság számára a számviteli rendszeréhez és adott esetben kereskedelmi és szállítási nyilvántartásához való elektronikus hozzáférést, amennyiben ezeket a rendszereket vagy nyilvántartásokat elektronikusan vezetik; |
| --- | --- |

d)

lehetővé teszi a vámhatóság számára a számviteli rendszeréhez és adott esetben kereskedelmi és szállítási nyilvántartásához való elektronikus hozzáférést, amennyiben ezeket a rendszereket vagy nyilvántartásokat elektronikusan vezetik;

| e) | a kérelmező olyan igazgatási szervezettel rendelkezik, amely megfelel a vállalkozás típusának és méretének, és amely alkalmas arra, hogy az áruforgalmat kezelje, továbbá olyan belső ellenőrzéssel rendelkezik, amely képes a hibák megelőzésére, felderítésére és kijavítására, valamint a jogellenes vagy szabálytalan ügyletek megelőzésére és felderítésére; |
| --- | --- |

e)

a kérelmező olyan igazgatási szervezettel rendelkezik, amely megfelel a vállalkozás típusának és méretének, és amely alkalmas arra, hogy az áruforgalmat kezelje, továbbá olyan belső ellenőrzéssel rendelkezik, amely képes a hibák megelőzésére, felderítésére és kijavítására, valamint a jogellenes vagy szabálytalan ügyletek megelőzésére és felderítésére;

| f) | ha alkalmazandó, a kérelmező megfelelő, kialakult eljárásokkal rendelkezik a kereskedelempolitikai intézkedésekkel vagy a mezőgazdasági termékekkel folytatott kereskedelemmel kapcsolatban megadott engedélyek kezelésére; |
| --- | --- |

f)

ha alkalmazandó, a kérelmező megfelelő, kialakult eljárásokkal rendelkezik a kereskedelempolitikai intézkedésekkel vagy a mezőgazdasági termékekkel folytatott kereskedelemmel kapcsolatban megadott engedélyek kezelésére;

| g) | a kérelmező megfelelő, kialakult eljárásokkal rendelkezik nyilvántartásainak és információinak archiválásához és az információvesztés elleni védelemhez; |
| --- | --- |

g)

a kérelmező megfelelő, kialakult eljárásokkal rendelkezik nyilvántartásainak és információinak archiválásához és az információvesztés elleni védelemhez;

| h) | a kérelmező biztosítja, hogy az érintett munkavállalói utasítást kapjanak arra, hogy a vámhatóságot tájékoztassák, ha a megfelelőséggel kapcsolatban nehézségeket fedeznek fel, és megfelelő eljárásokat hoz létre ahhoz, hogy az ilyen jellegű nehézségekről a vámhatóság tájékoztatást kapjon; |
| --- | --- |

h)

a kérelmező biztosítja, hogy az érintett munkavállalói utasítást kapjanak arra, hogy a vámhatóságot tájékoztassák, ha a megfelelőséggel kapcsolatban nehézségeket fedeznek fel, és megfelelő eljárásokat hoz létre ahhoz, hogy az ilyen jellegű nehézségekről a vámhatóság tájékoztatást kapjon;

| i) | a kérelmező megfelelő biztonsági intézkedésekkel rendelkezik számítógépes rendszerének a jogosulatlan behatolással szembeni védelme és a kérelmező dokumentációjának megóvása céljából; |
| --- | --- |

i)

a kérelmező megfelelő biztonsági intézkedésekkel rendelkezik számítógépes rendszerének a jogosulatlan behatolással szembeni védelme és a kérelmező dokumentációjának megóvása céljából;

| j) | adott esetben a kérelmező megfelelő, kialakult eljárásokkal rendelkezik a tilalmakkal és a korlátozásokkal kapcsolatos behozatali és kiviteli engedélyek kezelésére, ideértve a tilalmak vagy korlátozások alá eső áruk más áruktól való megkülönböztetését szolgáló intézkedéseket is, valamint a tilalmak és a korlátozások érvényesítését szolgáló intézkedéseket. |
| --- | --- |

j)

adott esetben a kérelmező megfelelő, kialakult eljárásokkal rendelkezik a tilalmakkal és a korlátozásokkal kapcsolatos behozatali és kiviteli engedélyek kezelésére, ideértve a tilalmak vagy korlátozások alá eső áruk más áruktól való megkülönböztetését szolgáló intézkedéseket is, valamint a tilalmak és a korlátozások érvényesítését szolgáló intézkedéseket.

4. cikk

Fizetőképesség

(1)   Az 1. cikk c) pontjában meghatározott kritériumok akkor teljesülnek, ha a kérelmező megfelel a következőknek:

| a) | a kérelmező ellen nem folyik csődeljárás; |
| --- | --- |

a)

a kérelmező ellen nem folyik csődeljárás;

| b) | a kérelem benyújtását megelőző három év során eleget tett az áruk behozatalakor vagy kivitelekor, illetve ahhoz kapcsolódóan szedett vámok, valamint minden egyéb adó és díj kifizetésével kapcsolatos pénzügyi kötelezettségeinek; |
| --- | --- |

b)

a kérelem benyújtását megelőző három év során eleget tett az áruk behozatalakor vagy kivitelekor, illetve ahhoz kapcsolódóan szedett vámok, valamint minden egyéb adó és díj kifizetésével kapcsolatos pénzügyi kötelezettségeinek;

| c) | a kérelmező a kérelem benyújtását megelőző három évre vonatkozóan rendelkezésre álló nyilvántartások és információk alapján igazolja, hogy az üzleti tevékenység típusát és volumenét figyelembe véve elegendő pénzügyi forrással rendelkezik ahhoz, hogy teljesítse kötelezettségeit és eleget tegyen vállalásainak, és nem rendelkezik negatív nettó eszközökkel, hacsak azok nem finanszírozhatók. |
| --- | --- |

c)

a kérelmező a kérelem benyújtását megelőző három évre vonatkozóan rendelkezésre álló nyilvántartások és információk alapján igazolja, hogy az üzleti tevékenység típusát és volumenét figyelembe véve elegendő pénzügyi forrással rendelkezik ahhoz, hogy teljesítse kötelezettségeit és eleget tegyen vállalásainak, és nem rendelkezik negatív nettó eszközökkel, hacsak azok nem finanszírozhatók.

(2)   Ha a kérelmezőt három évnél rövidebb ideje alapították, az 1. cikk c) pontja szerinti fizetőképességét a rendelkezésre álló nyilvántartások és információk alapján kell ellenőrizni.

5. cikk

Biztonsági és védelmi standardok

(1)   Az 1. cikk d) pontjában meghatározott kritériumot akkor kell teljesítettnek tekinteni, ha teljesülnek a következő feltételek:

| a) | az engedélyhez kapcsolódó műveletekkel összefüggésben használandó épületek védelmet nyújtanak a jogellenes behatolással szemben, és olyan anyagokból épültek, amelyek a jogellenes belépésnek ellenállnak; |
| --- | --- |

a)

az engedélyhez kapcsolódó műveletekkel összefüggésben használandó épületek védelmet nyújtanak a jogellenes behatolással szemben, és olyan anyagokból épültek, amelyek a jogellenes belépésnek ellenállnak;

| b) | megfelelő intézkedéseket alkalmaznak az irodákba, a szállítási területekre, a berakodási dokkokba, a rakományterekbe és egyéb releváns helyekre történő jogosulatlan belépés megelőzésére; |
| --- | --- |

b)

megfelelő intézkedéseket alkalmaznak az irodákba, a szállítási területekre, a berakodási dokkokba, a rakományterekbe és egyéb releváns helyekre történő jogosulatlan belépés megelőzésére;

| c) | az áruk kezelését szolgáló intézkedésekre került sor, amelyek magukban foglalják a nem engedélyezett bejuttatással, kicseréléssel, az áruk helytelen kezelésével, valamint a rakománytételek manipulálásával szembeni védelmet; |
| --- | --- |

c)

az áruk kezelését szolgáló intézkedésekre került sor, amelyek magukban foglalják a nem engedélyezett bejuttatással, kicseréléssel, az áruk helytelen kezelésével, valamint a rakománytételek manipulálásával szembeni védelmet;

| d) | a kérelmező olyan intézkedéseket hajtott végre, amelyek lehetővé teszik kereskedelmi partnereinek egyértelmű azonosítását, valamint – megfelelő szerződéses megállapodások és egyéb, a kérelmező üzleti modelljével összhangban levő, megfelelő intézkedések végrehajtása révén – biztosítják, hogy a szóban forgó kereskedelmi partnerek gondoskodjanak a nemzetközi ellátási lánc rájuk eső részének biztonságáról; |
| --- | --- |

d)

a kérelmező olyan intézkedéseket hajtott végre, amelyek lehetővé teszik kereskedelmi partnereinek egyértelmű azonosítását, valamint – megfelelő szerződéses megállapodások és egyéb, a kérelmező üzleti modelljével összhangban levő, megfelelő intézkedések végrehajtása révén – biztosítják, hogy a szóban forgó kereskedelmi partnerek gondoskodjanak a nemzetközi ellátási lánc rájuk eső részének biztonságáról;

| e) | a kérelmező – amennyiben a nemzeti jogszabályok azt megengedik – biztonsági átvilágítást végez biztonsági szempontból érzékeny beosztásban dolgozó leendő alkalmazottainál; valamint időszakosan, illetve a körülmények által indokolt esetben háttérellenőrzéseket végez az ilyen beosztásban dolgozó jelenlegi alkalmazottainál; |
| --- | --- |

e)

a kérelmező – amennyiben a nemzeti jogszabályok azt megengedik – biztonsági átvilágítást végez biztonsági szempontból érzékeny beosztásban dolgozó leendő alkalmazottainál; valamint időszakosan, illetve a körülmények által indokolt esetben háttérellenőrzéseket végez az ilyen beosztásban dolgozó jelenlegi alkalmazottainál;

| f) | a kérelmező megfelelő biztonsági eljárásokkal rendelkezik a szerződtetett külső szolgáltatásnyújtók tekintetében; |
| --- | --- |

f)

a kérelmező megfelelő biztonsági eljárásokkal rendelkezik a szerződtetett külső szolgáltatásnyújtók tekintetében;

| g) | a kérelmező biztosítja, hogy a biztonsággal összefüggő feladatokat ellátó személyzete rendszeresen részt vegyen a szóban forgó biztonsági kérdésekkel összefüggő tudatosságot elősegítő programokon; |
| --- | --- |

g)

a kérelmező biztosítja, hogy a biztonsággal összefüggő feladatokat ellátó személyzete rendszeresen részt vegyen a szóban forgó biztonsági kérdésekkel összefüggő tudatosságot elősegítő programokon;

| h) | a kérelmező a biztonsági és védelmi kérdésekben illetékes kapcsolattartó személyt nevezett ki. |
| --- | --- |

h)

a kérelmező a biztonsági és védelmi kérdésekben illetékes kapcsolattartó személyt nevezett ki.

(2)   Amennyiben a kérelmező rendelkezik nemzetközi egyezmények, a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet nemzetközi szabványa vagy valamely európai szabványügyi szervezet európai szabványa alapján kiadott biztonsági és védelmi tanúsítvánnyal, az említett tanúsítványokat figyelembe kell venni az 1. cikk d) pontjában meghatározott kritériumoknak való megfelelés ellenőrzésekor.

A kritériumokat teljesítettnek kell tekinteni, amennyiben megállapításra kerül, hogy a szóban forgó tanúsítvány kiadásának kritériumai azonosak vagy egyenértékűek az 1. cikk d) pontjában meghatározott kritériumokkal.

(3)   Ha a kérelmező a polgári légi közlekedés védelme területén meghatalmazott ügynök vagy ismert szállító, az (1) bekezdésben meghatározott kritériumok teljesítettnek tekintendők azon helyszínek és műveletek vonatkozásában, amelyek tekintetében a kérelmező megszerezte a meghatalmazott ügynök vagy ismert szállító státust, amennyiben a meghatalmazott ügynök vagy ismert szállító státus kiadására vonatkozó kritériumok azonosak vagy egyenértékűek az 1. cikk d) pontjában meghatározottakkal.

II. CÍM

AZ ENGEDÉLYEZETT GAZDÁLKODÓKNAK ADOTT KÖNNYÍTÉSEK

AZ ENGEDÉLYEZETT GAZDÁLKODÓKNAK ADOTT KÖNNYÍTÉSEK

6. cikk

Az engedélyezett gazdálkodóknak adott könnyítések

(1)   Ha egy engedélyezett gazdálkodó biztonsági és védelmi célból saját nevében nyújt be kilépési gyűjtő árunyilatkozatot vám-árunyilatkozat vagy újrakiviteli nyilatkozat formájában, az említett nyilatkozatokban található adatokon túlmenően további adatszolgáltatásra nincs szükség.

(2)   Ha egy engedélyezett gazdálkodó biztonsági és védelmi célból engedélyezett gazdálkodónak minősülő másik személy nevében nyújt be kilépési gyűjtő árunyilatkozatot vám-árunyilatkozat vagy újrakiviteli nyilatkozat formájában, az említett nyilatkozatokban található adatokon túlmenően további adatszolgáltatásra nincs szükség.

7. cikk

Kedvezőbb elbánás a kockázatértékelés és az ellenőrzés szempontjából

(1)   Az engedélyezett gazdálkodót kevesebb fizikai és okmányalapú biztonsági ellenőrzésnek kell alávetni, mint más gazdálkodókat.

(2)   Ha egy engedélyezett gazdálkodó belépési gyűjtő árunyilatkozatot nyújtott be, vagy engedélyt kapott arra, hogy belépési gyűjtő árunyilatkozat helyett vám-árunyilatkozatot vagy átmeneti megőrzési árunyilatkozatot nyújtson be, vagy ha egy engedélyezett gazdálkodó számára engedélyezték, hogy a belépési gyűjtő árunyilatkozat adatainak benyújtásához kereskedelmi, kikötői vagy szállítási információs rendszereket használjon a megállapodás 10. cikkének (8) bekezdésében és az I. melléklet 1. cikkének (4) bekezdésében foglaltak szerint, az illetékes vámhatóság értesíti az engedélyezett gazdálkodót, ha a szállítmányt kiválasztották fizikai ellenőrzésre. Az értesítést azelőtt kell elküldeni, hogy az áru a Szerződő Felek vámterületére érkezne.

Ha a fuvarozó nem az első albekezdésben említett engedélyezett gazdálkodó, az értesítést a fuvarozónak is rendelkezésére kell bocsátani, amennyiben a fuvarozó maga is engedélyezett gazdálkodó, és csatlakozik az első albekezdésben említett árunyilatkozatokat tartalmazó elektronikus rendszerekhez.

Nem küldhető ilyen értesítés, ha az veszélyeztetheti az elvégzendő ellenőrzéseket vagy azok eredményét.

(3)   Ha egy engedélyezett gazdálkodó által bejelentett szállítmányt kiválasztanak fizikai vagy okmányalapú ellenőrzésre, ezeket az ellenőrzéseket elsőbbséggel kell elvégezni.

Az engedélyezett gazdálkodó kérésére az ellenőrzés máshol is elvégezhető, mint ahol az árut vám elé kell állítani.

8. cikk

A kedvezményes elbánás alóli mentesség

A 7. cikk szerinti kedvezőbb elbánás nem alkalmazható akkor, ha konkrétan meghatározott magas fenyegetettségi szint miatt vagy más jogi aktusban előírt ellenőrzési kötelezettség alapján kell biztonsági vámellenőrzést végezni.

A vámhatóságoknak az engedélyezett gazdálkodó által bejelentett szállítmányokkal kapcsolatban szükséges feldolgozást, alakiságokat és ellenőrzéseket azonban ilyenkor is elsőbbséggel kell elvégezniük.

III. CÍM

AZ ENGEDÉLYEZETT GAZDÁLKODÓ STÁTUS FELFÜGGESZTÉSE, ÉRVÉNYTELENÍTÉSE ÉS VISSZAVONÁSA

AZ ENGEDÉLYEZETT GAZDÁLKODÓ STÁTUS FELFÜGGESZTÉSE, ÉRVÉNYTELENÍTÉSE ÉS VISSZAVONÁSA

9. cikk

A státus felfüggesztése

(1)   Az engedélyezett gazdálkodó státust megadó határozatot az illetékes vámhatóságok felfüggesztheti, ha:

| a) | ha lehetségesnek tartja, hogy elegendő ok van a határozat megsemmisítésére vagy visszavonására, de nem rendelkezik minden olyan elemmel, amely alapján dönthetne a megsemmisítésről vagy visszavonásról; |
| --- | --- |

a)

ha lehetségesnek tartja, hogy elegendő ok van a határozat megsemmisítésére vagy visszavonására, de nem rendelkezik minden olyan elemmel, amely alapján dönthetne a megsemmisítésről vagy visszavonásról;

| b) | ha úgy ítéli meg, hogy a határozat feltételei nem teljesülnek vagy a határozat jogosultja nem teljesíti a határozatból eredő kötelezettségeit, és indokoltnak tartja, hogy a határozat jogosultja időt kapjon a feltételek teljesüléséhez vagy a kötelezettségek teljesítéséhez szükséges intézkedések megtételére; |
| --- | --- |

b)

ha úgy ítéli meg, hogy a határozat feltételei nem teljesülnek vagy a határozat jogosultja nem teljesíti a határozatból eredő kötelezettségeit, és indokoltnak tartja, hogy a határozat jogosultja időt kapjon a feltételek teljesüléséhez vagy a kötelezettségek teljesítéséhez szükséges intézkedések megtételére;

| c) | ha a felfüggesztést a határozat jogosultja kéri azért, mert ideiglenesen nem képes teljesíteni a határozat feltételeit vagy a határozatból eredő kötelezettségeit. |
| --- | --- |

c)

ha a felfüggesztést a határozat jogosultja kéri azért, mert ideiglenesen nem képes teljesíteni a határozat feltételeit vagy a határozatból eredő kötelezettségeit.

(2)   Az (1) bekezdés b) és c) pontjában meghatározott esetben a határozat jogosultja köteles értesíteni a vámhatóságot azokról az intézkedésekről, amelyeket a feltételek teljesülése vagy a kötelezettségek teljesítése érdekében meg fog tenni, valamint ezen intézkedések időigényéről.

Amennyiben a gazdálkodó a vámhatóságok megelégedésére megtette a szükséges intézkedéseket ahhoz, hogy eleget tegyen azoknak a feltételeknek és kritériumoknak, amelyeknek egy engedélyezett gazdálkodónak meg kell felelnie, a kiállító vámhatóság visszavonja a felfüggesztést.

(3)   A felfüggesztés nem érinti a felfüggesztés napja előtt már megkezdett és még be nem fejezett vámeljárásokat.

(4)   A határozat jogosultját értesíteni kell a határozat felfüggesztéséről.

10. cikk

A státus érvénytelenítése

(1)   Az engedélyezett gazdálkodó státust megadó határozatot meg kell semmisíteni, ha teljesül a következő feltételek mindegyike:

| a) | a határozatot helytelen vagy hiányos információ alapján hozták meg; |
| --- | --- |

a)

a határozatot helytelen vagy hiányos információ alapján hozták meg;

| b) | a határozat jogosultja tudta, vagy észszerűen tudnia kellett volna, hogy az információ helytelen vagy hiányos volt; |
| --- | --- |

b)

a határozat jogosultja tudta, vagy észszerűen tudnia kellett volna, hogy az információ helytelen vagy hiányos volt;

| c) | ha az információ helyes és teljes körű lett volna, a határozat más lett volna. |
| --- | --- |

c)

ha az információ helyes és teljes körű lett volna, a határozat más lett volna.

(2)   A határozat jogosultját értesíteni kell a határozat megsemmisítéséről.

(3)   Az érvénytelenítése attól a naptól kezdve lép hatályba, amelyen az eredeti határozat hatályba lépett, kivéve ha a vámjogszabályoknak megfelelően erről a határozatban másképp rendelkeznek.

11. cikk

A státus visszavonása

(1)   Az engedélyezett gazdálkodó státust megadó határozatot az illetékes vámhatóságok visszavonják, ha:

| a) | a határozat kiadására vonatkozó feltételek közül egy vagy több nem teljesült, vagy már nem teljesül; vagy |
| --- | --- |

a)

a határozat kiadására vonatkozó feltételek közül egy vagy több nem teljesült, vagy már nem teljesül; vagy

| b) | a határozat jogosultja kérelmezi azt; vagy |
| --- | --- |

b)

a határozat jogosultja kérelmezi azt; vagy

| c) | a határozat jogosultja a 9. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett, felfüggesztésre előírt határidőn belül nem hozza meg a határozat feltételeinek teljesítéséhez vagy a határozatból eredő kötelezettségek teljesítéséhez szükséges intézkedéseket. |
| --- | --- |

c)

a határozat jogosultja a 9. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett, felfüggesztésre előírt határidőn belül nem hozza meg a határozat feltételeinek teljesítéséhez vagy a határozatból eredő kötelezettségek teljesítéséhez szükséges intézkedéseket.

(2)   A visszavonás az arról szóló értesítést követő napon lép hatályba.

(3)   A határozat jogosultját értesíteni kell a határozat visszavonásáról.

IV. CÍM

12. cikk

Információcsere

A Szerződő Felek biztonsági célból rendszeresen közlik egymással az engedélyezett gazdálkodóik azonosító adatait, köztük a következőket:

| a) | a gazdasági szereplő azonosító szám (Trader Identification Number – TIN), a gazdálkodók nyilvántartási és azonosítási számára (Economic Operator Registration and Identification – EORI) – vonatkozó szabályozással kompatibilis formátumban; |
| --- | --- |

a)

a gazdasági szereplő azonosító szám (Trader Identification Number – TIN), a gazdálkodók nyilvántartási és azonosítási számára (Economic Operator Registration and Identification – EORI) – vonatkozó szabályozással kompatibilis formátumban;

| b) | az engedélyezett gazdálkodó neve és címe; |
| --- | --- |

b)

az engedélyezett gazdálkodó neve és címe;

| c) | azon okmány száma, amellyel az engedélyezett gazdálkodó státust megadták; |
| --- | --- |

c)

azon okmány száma, amellyel az engedélyezett gazdálkodó státust megadták;

| d) | a jelenlegi státus (érvényes, felfüggesztett, visszavont); |
| --- | --- |

d)

a jelenlegi státus (érvényes, felfüggesztett, visszavont);

| e) | a státus módosításának időszakai; |
| --- | --- |

e)

a státus módosításának időszakai;

| f) | a határozat és az azt követő események (felfüggesztés és visszavonás) hatálybalépésének időpontja; |
| --- | --- |

f)

a határozat és az azt követő események (felfüggesztés és visszavonás) hatálybalépésének időpontja;

| g) | a határozatot kibocsátó hatóság. |
| --- | --- |

g)

a határozatot kibocsátó hatóság.

---

(1)  Az ICS2 1. verziójának telepítésére rendelkezésre álló időkeret: 2021. március 15-től 2021. október 1-jéig; az ICS2 2. verziójának telepítésére rendelkezésre álló időkeret: 2023. március 1-jétől 2023. október 2-ig; az ICS2 3. verziójának telepítésére rendelkezésre álló időkeret: 2024. március 1-jétől 2024. október 1-jéig;

1

a Bizottság (EU) 2019/2151 végrehajtási határozata (2019. december 13.) az Uniós Vámkódexben előírt elektronikus rendszerek kifejlesztésére és telepítésére vonatkozó munkaprogram létrehozásáról (HL L 325., 2019.12.16., 168. o.).

(2)  A Bizottság (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. július 28.) a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Uniós Vámkódex egyes rendelkezéseire vonatkozó részletes szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 343., 2015.12.29., 1. o.), a legutóbb az (EU) 2021/234 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel (2020. december 7.) (HL L 63, 2021.2.23., 1. o.) módosított szövegváltozatában.

2

(3)  A Bizottság (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelete (2015. november 24.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.), a legutóbb az (EU) 2021/235 bizottsági végrehajtási rendelettel (2021. február 8.) (HL L 63, 2021.2.23., 386. o.) módosított szövegváltozatában.

3

(4)  
  1987. május 20-i egyezmény az Európai Gazdasági Közösség és az Osztrák Köztársaság, a Finn Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, a Norvég Királyság, a Svéd Királyság és a Svájci Államszövetség között az egységes árutovábbítási eljárásról (HL L 226., 1987.8.13., 2. o.), beleértve a Vegyes Bizottság által a fent említett egyezménnyel elfogadott korábbi és jövőbeli módosításokat.

4

(5)  Az NCTS-t korszerűsítik, hogy megfeleljen a legutóbb az (EU) 2019/632 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 111., 2019.4.25., 54. o.) módosított, az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.) foglalt új biztonsági követelményeknek. Az NCTS fokozatos frissítésének bevezetését az (EU) 2019/2151 bizottsági végrehajtási határozat melléklete határozza meg.

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

6

---