# Europeiska unionens L 202/2021

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 202 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 64 årgången8 juni 2021 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 202

Svensk utgåva

Lagstiftning

64 årgången8 juni 2021

---

| Innehållsförteckning | | I   Lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/887 av den 20 maj 2021 om inrättande av Europeiska kompetenscentrumet för cybersäkerhet inom näringsliv, teknik och forskning och av nätverket av nationella samordningscentrum | 1 |
| | * | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/888 av den 20 maj 2021 om inrättande av programmet för Europeiska solidaritetskåren och om upphävande av förordningarna (EU) 2018/1475 och (EU) nr 375/2014  (
  1
  ) | 32 |

Innehållsförteckning

I   Lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/887 av den 20 maj 2021 om inrättande av Europeiska kompetenscentrumet för cybersäkerhet inom näringsliv, teknik och forskning och av nätverket av nationella samordningscentrum

1

*

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/888 av den 20 maj 2021 om inrättande av programmet för Europeiska solidaritetskåren och om upphävande av förordningarna (EU) 2018/1475 och (EU) nr 375/2014  (
  1
  )

1

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 8.6.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 202/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 202/1

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2021/887

av den 20 maj 2021

om inrättande av Europeiska kompetenscentrumet för cybersäkerhet inom näringsliv, teknik och forskning och av nätverket av nationella samordningscentrum

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 173.3 och artikel 188 första stycket,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Majoriteten av unionens befolkning är ansluten till internet. Människors vardag och ekonomier blir alltmer beroende av digital teknik. Medborgare och företag löper en allt större risk att utsättas för allvarliga cybersäkerhetsincidenter och många företag i unionen är med om minst en cybersäkerhetsincident per år. Detta understryker behovet av resiliens, stärkande av teknikens och näringslivets förmåga och tillämpning av höga cybersäkerhetsstandarder och helhetslösningar för cybersäkerhet som inbegriper människor, produkter, processer och teknik i unionen, samt behovet av ett unionsledarskap på området cybersäkerhet och digitalt oberoende. Cybersäkerheten kan också förbättras genom att öka medvetenheten om cybersäkerhetshot och utveckla kompetens, kapacitet och förmåga i hela unionen, med noggrant beaktande av samhälleliga och etiska konsekvenser och farhågor. |
| --- | --- |

(1)

Majoriteten av unionens befolkning är ansluten till internet. Människors vardag och ekonomier blir alltmer beroende av digital teknik. Medborgare och företag löper en allt större risk att utsättas för allvarliga cybersäkerhetsincidenter och många företag i unionen är med om minst en cybersäkerhetsincident per år. Detta understryker behovet av resiliens, stärkande av teknikens och näringslivets förmåga och tillämpning av höga cybersäkerhetsstandarder och helhetslösningar för cybersäkerhet som inbegriper människor, produkter, processer och teknik i unionen, samt behovet av ett unionsledarskap på området cybersäkerhet och digitalt oberoende. Cybersäkerheten kan också förbättras genom att öka medvetenheten om cybersäkerhetshot och utveckla kompetens, kapacitet och förmåga i hela unionen, med noggrant beaktande av samhälleliga och etiska konsekvenser och farhågor.

| (2) | Sedan strategin för cybersäkerhet lades fram av kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten) i deras gemensamma meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 7 februari 2013 med titeln EU:s strategi för cybersäkerhet: En öppen, säker och trygg cyberrymd (strategin för cybersäkerhet från 2013) har unionen stadigt ökat sina insatser för att hantera de växande cybersäkerhetsutmaningarna. Strategin för cybersäkerhet från 2013 syftade till att främja ett tillförlitligt, säkert och öppet cybersäkerhetslandskap. År 2016 antog unionen de första åtgärderna på cybersäkerhetsområdet genom Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1148 (3) om säkerhet i nätverks- och informationssystem. |
| --- | --- |

(2)

Sedan strategin för cybersäkerhet lades fram av kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten) i deras gemensamma meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 7 februari 2013 med titeln EU:s strategi för cybersäkerhet: En öppen, säker och trygg cyberrymd (strategin för cybersäkerhet från 2013) har unionen stadigt ökat sina insatser för att hantera de växande cybersäkerhetsutmaningarna. Strategin för cybersäkerhet från 2013 syftade till att främja ett tillförlitligt, säkert och öppet cybersäkerhetslandskap. År 2016 antog unionen de första åtgärderna på cybersäkerhetsområdet genom Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1148 (3) om säkerhet i nätverks- och informationssystem.

| (3) | I september 2017 lade kommissionen och den höga representanten fram ett gemensamt meddelande till Europaparlamentet och rådet med titeln Resiliens, avskräckning och försvar: stärkt cybersäkerhet i EU, för att ytterligare stärka unionens resiliens, avskräckning och hantering av cyberattacker. |
| --- | --- |

(3)

I september 2017 lade kommissionen och den höga representanten fram ett gemensamt meddelande till Europaparlamentet och rådet med titeln Resiliens, avskräckning och försvar: stärkt cybersäkerhet i EU, för att ytterligare stärka unionens resiliens, avskräckning och hantering av cyberattacker.

| (4) | Vid det digitala toppmötet i Tallinn i september 2017 uppmanade stats- och regeringscheferna unionen att bli ledande när det gäller cybersäkerhet senast 2025 för att försäkra oss om att medborgare, konsumenter och företag kan ha förtroende för och åtnjuta skydd på internet och för att möjliggöra ett fritt och säkrare internet som styrs av lagen och meddelade sin avsikt att i högre grad använda lösningar med öppen källkod och öppna standarder när det gäller (åter)uppbyggnad av IKT-system och IKT-lösningar, särskilt för att undvika beroende av en enda säljare, inklusive de som utvecklas eller främjas av unionsprogram för interoperabilitet och standardisering, t.ex. ISA2. |
| --- | --- |

(4)

Vid det digitala toppmötet i Tallinn i september 2017 uppmanade stats- och regeringscheferna unionen att bli ledande när det gäller cybersäkerhet senast 2025 för att försäkra oss om att medborgare, konsumenter och företag kan ha förtroende för och åtnjuta skydd på internet och för att möjliggöra ett fritt och säkrare internet som styrs av lagen och meddelade sin avsikt att i högre grad använda lösningar med öppen källkod och öppna standarder när det gäller (åter)uppbyggnad av IKT-system och IKT-lösningar, särskilt för att undvika beroende av en enda säljare, inklusive de som utvecklas eller främjas av unionsprogram för interoperabilitet och standardisering, t.ex. ISA2.

| (5) | Europeiska kompetenscentrumet för cybersäkerhet inom näringsliv, teknik och forskning (kompetenscentrumet) inrättat genom denna förordning bör bidra till att öka säkerheten hos nätverks- och informationssystem, inbegripet internet och annan infrastruktur som är avgörande för att samhället ska fungera, exempelvis system för transport, hälso- och sjukvård, energi, digital infrastruktur, vatten, finansmarknader och banker. |
| --- | --- |

(5)

Europeiska kompetenscentrumet för cybersäkerhet inom näringsliv, teknik och forskning (kompetenscentrumet) inrättat genom denna förordning bör bidra till att öka säkerheten hos nätverks- och informationssystem, inbegripet internet och annan infrastruktur som är avgörande för att samhället ska fungera, exempelvis system för transport, hälso- och sjukvård, energi, digital infrastruktur, vatten, finansmarknader och banker.

| (6) | Allvarliga störningar i nätverks- och informationssystem kan drabba både enskilda medlemsstater och unionen som helhet. En hög säkerhetsnivå för nätverks- och informationssystem i hela unionen är därför helt nödvändig för såväl samhället som ekonomin. Unionen är för närvarande beroende av icke-europeiska cybersäkerhetsleverantörer. Det ligger emellertid i unionens strategiska intresse att säkerställa att den bibehåller och vidareutvecklar nödvändig forskningskapacitet och teknisk kapacitet inom cybersäkerhet för att trygga medborgares och företags nätverks- och informationssystem och framför allt skydda kritiska nätverks- och informationssystem samt tillhandahålla grundläggande cybersäkerhetstjänster. |
| --- | --- |

(6)

Allvarliga störningar i nätverks- och informationssystem kan drabba både enskilda medlemsstater och unionen som helhet. En hög säkerhetsnivå för nätverks- och informationssystem i hela unionen är därför helt nödvändig för såväl samhället som ekonomin. Unionen är för närvarande beroende av icke-europeiska cybersäkerhetsleverantörer. Det ligger emellertid i unionens strategiska intresse att säkerställa att den bibehåller och vidareutvecklar nödvändig forskningskapacitet och teknisk kapacitet inom cybersäkerhet för att trygga medborgares och företags nätverks- och informationssystem och framför allt skydda kritiska nätverks- och informationssystem samt tillhandahålla grundläggande cybersäkerhetstjänster.

| (7) | Det finns omfattande sakkunskap och erfarenhet inom unionen när det gäller cybersäkerhetsforskning, cybersäkerhetsteknik och industriell utveckling avseende cybersäkerhet, men insatserna inom forskarsamhället och näringslivet är fragmenterade, saknar inriktning och ett gemensamt mål, vilket hämmar konkurrenskraften och ett effektivt skydd av nätverk och system på detta område. Sådana insatser och sådan sakkunskap måste slås ihop, sammanföras i nätverk och användas på ett effektivt sätt för att förstärka och komplettera befintlig kapacitet och kompetens inom forskning, teknik, och näringsliv på unionsnivå och nationell nivå. Trots att sektorn för informations- och kommunikationsteknik står inför betydande utmaningar, såsom att uppfylla sin efterfrågan på kvalificerad arbetskraft, kan den dra nytta av att återspegla mångfalden i samhället som helhet och av att uppnå en jämn könsfördelning, etnisk mångfald och icke-diskriminering av personer med funktionsnedsättning, samt av att underlätta tillgången till kunskap och utbildning för framtida cybersäkerhetsexperter, inbegripet dessa experters utbildning i icke-formella sammanhang, till exempel i projekt för fri och öppen källkod, medborgarutvecklade teknikprojekt, nystartade företag och mikroföretag. |
| --- | --- |

(7)

Det finns omfattande sakkunskap och erfarenhet inom unionen när det gäller cybersäkerhetsforskning, cybersäkerhetsteknik och industriell utveckling avseende cybersäkerhet, men insatserna inom forskarsamhället och näringslivet är fragmenterade, saknar inriktning och ett gemensamt mål, vilket hämmar konkurrenskraften och ett effektivt skydd av nätverk och system på detta område. Sådana insatser och sådan sakkunskap måste slås ihop, sammanföras i nätverk och användas på ett effektivt sätt för att förstärka och komplettera befintlig kapacitet och kompetens inom forskning, teknik, och näringsliv på unionsnivå och nationell nivå. Trots att sektorn för informations- och kommunikationsteknik står inför betydande utmaningar, såsom att uppfylla sin efterfrågan på kvalificerad arbetskraft, kan den dra nytta av att återspegla mångfalden i samhället som helhet och av att uppnå en jämn könsfördelning, etnisk mångfald och icke-diskriminering av personer med funktionsnedsättning, samt av att underlätta tillgången till kunskap och utbildning för framtida cybersäkerhetsexperter, inbegripet dessa experters utbildning i icke-formella sammanhang, till exempel i projekt för fri och öppen källkod, medborgarutvecklade teknikprojekt, nystartade företag och mikroföretag.

| (8) | Små och medelstora företag är viktiga intressenter i unionens cybersäkerhetssektor och kan tillhandahålla spjutspetslösningar tack vare sin flexibilitet. Samtidigt är små och medelstora företag som inte är specialiserade inom cybersäkerhet emellertid benägna att vara mer utsatta för cybersäkerhetsincidenter på grund av höga investerings- och kunskapskrav för att införa effektiva cybersäkerhetslösningar. Det är därför nödvändigt att kompetenscentrumet och nätverket av nationella samordningscentrum (nätverket) tillhandahåller stöd till små och medelstora företag genom att underlätta deras tillgång till kunskap och genom skräddarsydd tillgång till resultaten från forskning och utveckling, för att göra det möjligt för små och medelstora företag att skydda sig själva tillräckligt och för de företag som är aktiva inom cybersäkerhet att vara konkurrenskraftiga och bidra till unionsledarskapet på cybersäkerhetsområdet. |
| --- | --- |

(8)

Små och medelstora företag är viktiga intressenter i unionens cybersäkerhetssektor och kan tillhandahålla spjutspetslösningar tack vare sin flexibilitet. Samtidigt är små och medelstora företag som inte är specialiserade inom cybersäkerhet emellertid benägna att vara mer utsatta för cybersäkerhetsincidenter på grund av höga investerings- och kunskapskrav för att införa effektiva cybersäkerhetslösningar. Det är därför nödvändigt att kompetenscentrumet och nätverket av nationella samordningscentrum (nätverket) tillhandahåller stöd till små och medelstora företag genom att underlätta deras tillgång till kunskap och genom skräddarsydd tillgång till resultaten från forskning och utveckling, för att göra det möjligt för små och medelstora företag att skydda sig själva tillräckligt och för de företag som är aktiva inom cybersäkerhet att vara konkurrenskraftiga och bidra till unionsledarskapet på cybersäkerhetsområdet.

| (9) | Expertis finns även utanför industriella och forskningsrelaterade sammanhang. Icke-kommersiella och förkommersiella medborgarutvecklade teknikprojekt, s.k. civic tech-projekt, använder öppna standarder, öppna data och fri programvara med öppen källkod i samhällets och allmänhetens intresse. |
| --- | --- |

(9)

Expertis finns även utanför industriella och forskningsrelaterade sammanhang. Icke-kommersiella och förkommersiella medborgarutvecklade teknikprojekt, s.k. civic tech-projekt, använder öppna standarder, öppna data och fri programvara med öppen källkod i samhällets och allmänhetens intresse.

| (10) | Cybersäkerhetsområdet är mångskiftande. Berörda intressenter kan inbegripa intressenter från offentliga organ, medlemsstaterna och unionen, från näringslivet, det civila samhället, t.ex. fackföreningar, konsumentorganisationer, gemenskapen för fri programvara med öppen källkod samt den akademiska världen och forskarsamhället, samt andra enheter. |
| --- | --- |

(10)

Cybersäkerhetsområdet är mångskiftande. Berörda intressenter kan inbegripa intressenter från offentliga organ, medlemsstaterna och unionen, från näringslivet, det civila samhället, t.ex. fackföreningar, konsumentorganisationer, gemenskapen för fri programvara med öppen källkod samt den akademiska världen och forskarsamhället, samt andra enheter.

| (11) | I de rådsslutsatser som antogs i november 2017 uppmanades kommissionen att skyndsamt tillhandahålla en konsekvensbedömning av möjligheterna att skapa ett nätverk av kompetenscentrum för cybersäkerhet och ett europeiskt forsknings- och kompetenscentrum för cybersäkerhet, och att senast i mitten av 2018 föreslå det relevanta rättsliga instrumentet för att skapa ett sådant nätverk och ett sådant centrum. |
| --- | --- |

(11)

I de rådsslutsatser som antogs i november 2017 uppmanades kommissionen att skyndsamt tillhandahålla en konsekvensbedömning av möjligheterna att skapa ett nätverk av kompetenscentrum för cybersäkerhet och ett europeiskt forsknings- och kompetenscentrum för cybersäkerhet, och att senast i mitten av 2018 föreslå det relevanta rättsliga instrumentet för att skapa ett sådant nätverk och ett sådant centrum.

| (12) | Unionen saknar fortfarande tillräcklig teknisk och industriell kapacitet och förmåga att självständigt säkra sin ekonomi och sina kritiska infrastrukturer och bli världsledande på cybersäkerhetsområdet. Graden av strategisk och hållbar samordning och samverkan mellan näringsliv, forskarsamhällen om cybersäkerhet samt regeringar är otillräcklig. Unionen lider av otillräckliga investeringar och begränsad tillgång till kunskaper, kompetens och anläggningar vad avser cybersäkerhet, och få av unionens forsknings- och innovationsresultat på cybersäkerhetsområdet omsätts i marknadsmässiga lösningar eller används i stor utsträckning i hela ekonomin. |
| --- | --- |

(12)

Unionen saknar fortfarande tillräcklig teknisk och industriell kapacitet och förmåga att självständigt säkra sin ekonomi och sina kritiska infrastrukturer och bli världsledande på cybersäkerhetsområdet. Graden av strategisk och hållbar samordning och samverkan mellan näringsliv, forskarsamhällen om cybersäkerhet samt regeringar är otillräcklig. Unionen lider av otillräckliga investeringar och begränsad tillgång till kunskaper, kompetens och anläggningar vad avser cybersäkerhet, och få av unionens forsknings- och innovationsresultat på cybersäkerhetsområdet omsätts i marknadsmässiga lösningar eller används i stor utsträckning i hela ekonomin.

| (13) | Inrättandet av kompetenscentrumet och nätverket, med uppdraget att genomföra åtgärder både till stöd för industriell teknik och inom forskning och innovation, är det bästa sättet att uppnå målen för denna förordning, och erbjuder samtidigt de största ekonomiska, samhälleliga och miljörelaterade effekterna och skyddar unionens intressen. |
| --- | --- |

(13)

Inrättandet av kompetenscentrumet och nätverket, med uppdraget att genomföra åtgärder både till stöd för industriell teknik och inom forskning och innovation, är det bästa sättet att uppnå målen för denna förordning, och erbjuder samtidigt de största ekonomiska, samhälleliga och miljörelaterade effekterna och skyddar unionens intressen.

| (14) | Kompetenscentrumet bör vara unionens huvudorgan för sammanslagning av investeringar i cybersäkerhetsforskning, cybersäkerhetsteknik och industriell utveckling av cybersäkerhet samt för genomförande av relevanta projekt och initiativ tillsammans med nätverket. Kompetenscentrumet bör förvalta ekonomiskt stöd till cybersäkerhet från Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation (Horisont Europa) inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 (4) och programmet för ett digitalt Europa, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/694 (5), och bör i lämpliga fall vara öppet för andra program. Detta bör bidra till att skapa synergier och samordna det ekonomiska stödet till unionsinitiativ på områdena forskning och utveckling, innovation, teknik och industriell utveckling inom cybersäkerhet och därmed undvika onödiga överlappningar. |
| --- | --- |

(14)

Kompetenscentrumet bör vara unionens huvudorgan för sammanslagning av investeringar i cybersäkerhetsforskning, cybersäkerhetsteknik och industriell utveckling av cybersäkerhet samt för genomförande av relevanta projekt och initiativ tillsammans med nätverket. Kompetenscentrumet bör förvalta ekonomiskt stöd till cybersäkerhet från Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation (Horisont Europa) inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 (4) och programmet för ett digitalt Europa, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/694 (5), och bör i lämpliga fall vara öppet för andra program. Detta bör bidra till att skapa synergier och samordna det ekonomiska stödet till unionsinitiativ på områdena forskning och utveckling, innovation, teknik och industriell utveckling inom cybersäkerhet och därmed undvika onödiga överlappningar.

| (15) | Det är viktigt att säkerställa respekt för de grundläggande rättigheterna och det etiska uppförandet i samband med forskningsprojekt inom cybersäkerhet som finansieras av kompetenscentrumet. |
| --- | --- |

(15)

Det är viktigt att säkerställa respekt för de grundläggande rättigheterna och det etiska uppförandet i samband med forskningsprojekt inom cybersäkerhet som finansieras av kompetenscentrumet.

| (16) | Kompetenscentrumet bör inte utföra operativa cybersäkerhetsuppgifter, såsom uppgifter kopplade till it-incidentcentrum (CSIRT-enheter), inbegripet övervakning och hantering av cybersäkerhetsincidenter. Kompetenscentrumet bör dock kunna underlätta utvecklingen av IKT-infrastruktur till förmån för näringslivet, särskilt små och medelstora företag, forskarsamhällen, det civila samhället och den offentliga sektorn, i linje med det uppdrag och de mål som fastställs i denna förordning. Om CSIRT-enheter och andra intressenter försöker främja rapportering och avslöjande av sårbarheter bör kompetenscentrumet och medlemmar av kompetensgemenskapen för cybersäkerhet (gemenskapen) kunna stödja dessa intressenter på deras begäran, inom ramen för sina respektive uppgifter och samtidigt undvika överlappningar med Europeiska unionens cybersäkerhetsbyrå (Enisa), inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/881 (6). |
| --- | --- |

(16)

Kompetenscentrumet bör inte utföra operativa cybersäkerhetsuppgifter, såsom uppgifter kopplade till it-incidentcentrum (CSIRT-enheter), inbegripet övervakning och hantering av cybersäkerhetsincidenter. Kompetenscentrumet bör dock kunna underlätta utvecklingen av IKT-infrastruktur till förmån för näringslivet, särskilt små och medelstora företag, forskarsamhällen, det civila samhället och den offentliga sektorn, i linje med det uppdrag och de mål som fastställs i denna förordning. Om CSIRT-enheter och andra intressenter försöker främja rapportering och avslöjande av sårbarheter bör kompetenscentrumet och medlemmar av kompetensgemenskapen för cybersäkerhet (gemenskapen) kunna stödja dessa intressenter på deras begäran, inom ramen för sina respektive uppgifter och samtidigt undvika överlappningar med Europeiska unionens cybersäkerhetsbyrå (Enisa), inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/881 (6).

| (17) | Kompetenscentrumet, gemenskapen och nätverket är avsedda att dra nytta av de erfarenheter och den breda representation av relevanta intressenter som etableras genom det avtalsbaserade offentlig-privata partnerskapet om cybersäkerhet mellan kommissionen och Europeiska cybersäkerhetsorganisationen (Ecso) för löptiden för Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020), inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 (7), och av de tillvaratagna erfarenheterna från de fyra pilotprojekt som inleddes i början av 2019 inom ramen för Horisont 2020, nämligen Concordia, Echo, Sparta och CyberSec4Europe, samt av pilotprojektet och de förberedande åtgärderna för revision av fri programvara med öppen källkod (EU Fossa), för förvaltningen av gemenskapen och dess representation vid kompetenscentrumet. |
| --- | --- |

(17)

Kompetenscentrumet, gemenskapen och nätverket är avsedda att dra nytta av de erfarenheter och den breda representation av relevanta intressenter som etableras genom det avtalsbaserade offentlig-privata partnerskapet om cybersäkerhet mellan kommissionen och Europeiska cybersäkerhetsorganisationen (Ecso) för löptiden för Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020), inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 (7), och av de tillvaratagna erfarenheterna från de fyra pilotprojekt som inleddes i början av 2019 inom ramen för Horisont 2020, nämligen Concordia, Echo, Sparta och CyberSec4Europe, samt av pilotprojektet och de förberedande åtgärderna för revision av fri programvara med öppen källkod (EU Fossa), för förvaltningen av gemenskapen och dess representation vid kompetenscentrumet.

| (18) | Mot bakgrund av den utmaning som cybersäkerheten utgör och de investeringar som gjorts i cybersäkerhetskapacitet och cybersäkerhetsförmåga i andra delar av världen, bör unionen och medlemsstaterna uppmuntras att utöka sitt ekonomiska stöd till forskning, utveckling och tillämpning på detta område. För att åstadkomma stordriftsfördelar och uppnå skydd på jämförbar nivå i hela unionen, bör medlemsstaterna satsa på en unionsram genom att aktivt bidra till kompetenscentrumets och nätverkets arbete. |
| --- | --- |

(18)

Mot bakgrund av den utmaning som cybersäkerheten utgör och de investeringar som gjorts i cybersäkerhetskapacitet och cybersäkerhetsförmåga i andra delar av världen, bör unionen och medlemsstaterna uppmuntras att utöka sitt ekonomiska stöd till forskning, utveckling och tillämpning på detta område. För att åstadkomma stordriftsfördelar och uppnå skydd på jämförbar nivå i hela unionen, bör medlemsstaterna satsa på en unionsram genom att aktivt bidra till kompetenscentrumets och nätverkets arbete.

| (19) | För att främja unionens konkurrenskraft och höga cybersäkerhetsstandarder internationellt bör kompetenscentrumet och gemenskapen, när detta är relevant för kompetenscentrumets uppdrag, mål och uppgifter, eftersträva utbyte i fråga om utveckling avseende cybersäkerhet, inbegripet om produkter, processer, standarder och tekniska standarder, med det internationella samfundet. Vid tillämpning av denna förordning skulle relevanta tekniska standarder kunna omfatta framtagande av referensprogramvaror, inbegripet sådana som publiceras med öppna standardlicenser. |
| --- | --- |

(19)

För att främja unionens konkurrenskraft och höga cybersäkerhetsstandarder internationellt bör kompetenscentrumet och gemenskapen, när detta är relevant för kompetenscentrumets uppdrag, mål och uppgifter, eftersträva utbyte i fråga om utveckling avseende cybersäkerhet, inbegripet om produkter, processer, standarder och tekniska standarder, med det internationella samfundet. Vid tillämpning av denna förordning skulle relevanta tekniska standarder kunna omfatta framtagande av referensprogramvaror, inbegripet sådana som publiceras med öppna standardlicenser.

| (20) | Kompetenscentrumets säte ligger i Bukarest. |
| --- | --- |

(20)

Kompetenscentrumets säte ligger i Bukarest.

| (21) | Kompetenscentrumet bör, när det utarbetar sitt årliga arbetsprogram (det årliga arbetsprogrammet), informera kommissionen om sina behov av medfinansiering med utgångspunkt i medlemsstaternas planerade medfinansieringsbidrag till gemensamma åtgärder, så att kommissionen kan ta hänsyn till unionens motsvarande bidrag vid utarbetandet av förslaget till unionens allmänna budget för nästa år. |
| --- | --- |

(21)

Kompetenscentrumet bör, när det utarbetar sitt årliga arbetsprogram (det årliga arbetsprogrammet), informera kommissionen om sina behov av medfinansiering med utgångspunkt i medlemsstaternas planerade medfinansieringsbidrag till gemensamma åtgärder, så att kommissionen kan ta hänsyn till unionens motsvarande bidrag vid utarbetandet av förslaget till unionens allmänna budget för nästa år.

| (22) | Kommissionen bör, när den utarbetar arbetsprogrammet för Horisont Europa i cybersäkerhetsfrågor, bland annat vid samrådet med berörda parter och särskilt innan det arbetsprogrammet antas, ta hänsyn till underlag från kompetenscentrumet och dela med sig av dessa underlag till Horisont Europas programkommitté. |
| --- | --- |

(22)

Kommissionen bör, när den utarbetar arbetsprogrammet för Horisont Europa i cybersäkerhetsfrågor, bland annat vid samrådet med berörda parter och särskilt innan det arbetsprogrammet antas, ta hänsyn till underlag från kompetenscentrumet och dela med sig av dessa underlag till Horisont Europas programkommitté.

| (23) | Kompetenscentrumet bör inrättas som ett unionsorgan och vara en juridisk person på vilket kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/715 (8) ska vara tillämplig, för att stödja kompetenscentrumets roll på cybersäkerhetsområdet och nätverkets medverkan och för att ge medlemsstaterna en stark, styrande roll. Kompetenscentrumet bör ha en dubbel roll genom att utföra specifika uppgifter på området för cybersäkerhet inom näringsliv, teknik och forskning som fastställs i denna förordning och genom att förvalta cybersäkerhetsrelaterad finansiering från flera program samtidigt, särskilt Horisont Europa och programmet för ett digitalt Europa, och eventuellt även andra unionsprogram. Sådan förvaltning skulle behöva ske i enlighet med de bestämmelser som gäller för dessa program. Med tanke på att finansieringen av kompetenscentrumets verksamhet främst kommer från Horisont Europa och programmet för ett digitalt Europa är det dock nödvändigt att kompetenscentrumet betraktas som ett partnerskap vid genomförandet av budgeten, inbegripet under programplaneringsfasen. |
| --- | --- |

(23)

Kompetenscentrumet bör inrättas som ett unionsorgan och vara en juridisk person på vilket kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/715 (8) ska vara tillämplig, för att stödja kompetenscentrumets roll på cybersäkerhetsområdet och nätverkets medverkan och för att ge medlemsstaterna en stark, styrande roll. Kompetenscentrumet bör ha en dubbel roll genom att utföra specifika uppgifter på området för cybersäkerhet inom näringsliv, teknik och forskning som fastställs i denna förordning och genom att förvalta cybersäkerhetsrelaterad finansiering från flera program samtidigt, särskilt Horisont Europa och programmet för ett digitalt Europa, och eventuellt även andra unionsprogram. Sådan förvaltning skulle behöva ske i enlighet med de bestämmelser som gäller för dessa program. Med tanke på att finansieringen av kompetenscentrumets verksamhet främst kommer från Horisont Europa och programmet för ett digitalt Europa är det dock nödvändigt att kompetenscentrumet betraktas som ett partnerskap vid genomförandet av budgeten, inbegripet under programplaneringsfasen.

| (24) | Till följd av unionens bidrag ska åtkomsten till resultaten av kompetenscentrumets verksamheter och projekt vara så öppen som möjligt och så stängd som nödvändigt, och återanvändning av sådana resultat ska vara möjlig när så är lämpligt. |
| --- | --- |

(24)

Till följd av unionens bidrag ska åtkomsten till resultaten av kompetenscentrumets verksamheter och projekt vara så öppen som möjligt och så stängd som nödvändigt, och återanvändning av sådana resultat ska vara möjlig när så är lämpligt.

| (25) | Kompetenscentrumet bör underlätta och samordna arbetet inom nätverket. Nätverket bör utgöras av ett nationellt samordningscentrum från varje medlemsstat. Nationella samordningscentrum som av kommissionen har erkänts ha den nödvändiga kapaciteten att förvalta medel för att fullgöra det uppdrag och uppnå de mål som fastställs i denna förordning bör få direkt ekonomiskt stöd från unionen, däribland bidrag som beviljas utan någon föregående förslagsinfordran, för att bedriva sin verksamhet som omfattas av denna förordning. |
| --- | --- |

(25)

Kompetenscentrumet bör underlätta och samordna arbetet inom nätverket. Nätverket bör utgöras av ett nationellt samordningscentrum från varje medlemsstat. Nationella samordningscentrum som av kommissionen har erkänts ha den nödvändiga kapaciteten att förvalta medel för att fullgöra det uppdrag och uppnå de mål som fastställs i denna förordning bör få direkt ekonomiskt stöd från unionen, däribland bidrag som beviljas utan någon föregående förslagsinfordran, för att bedriva sin verksamhet som omfattas av denna förordning.

| (26) | Nationella samordningscentrum bör vara enheter inom den offentliga sektorn eller enheter med offentligt majoritetsägande som utför offentliga förvaltningsuppgifter i enlighet med nationell rätt, inbegripet genom delegering, och de bör utses av medlemsstaterna. Ett nationellt samordningscentrums uppgifter i en viss medlemsstat bör kunna utföras av en enhet som utför andra uppgifter som följer av unionsrätten, t.ex. en nationell behörig myndighets uppgifter, uppgifter som tillkommer en gemensam kontaktpunkt enligt direktiv (EU) 2016/1148, uppgifter som följer av andra unionsförordningar, eller uppgifterna för en digital innovationsknutpunkt enligt förordning (EU) 2021/694. Andra enheter inom den offentliga sektorn eller enheter som utför offentliga förvaltningsuppgifter i en medlemsstat bör kunna bistå det nationella samordningscentrumet i den medlemsstaten när den utför sina uppgifter. |
| --- | --- |

(26)

Nationella samordningscentrum bör vara enheter inom den offentliga sektorn eller enheter med offentligt majoritetsägande som utför offentliga förvaltningsuppgifter i enlighet med nationell rätt, inbegripet genom delegering, och de bör utses av medlemsstaterna. Ett nationellt samordningscentrums uppgifter i en viss medlemsstat bör kunna utföras av en enhet som utför andra uppgifter som följer av unionsrätten, t.ex. en nationell behörig myndighets uppgifter, uppgifter som tillkommer en gemensam kontaktpunkt enligt direktiv (EU) 2016/1148, uppgifter som följer av andra unionsförordningar, eller uppgifterna för en digital innovationsknutpunkt enligt förordning (EU) 2021/694. Andra enheter inom den offentliga sektorn eller enheter som utför offentliga förvaltningsuppgifter i en medlemsstat bör kunna bistå det nationella samordningscentrumet i den medlemsstaten när den utför sina uppgifter.

| (27) | De nationella samordningscentrumen bör ha nödvändig administrativ kapacitet, bör besitta eller ha tillgång till sakkunskap avseende näringsliv, teknik och forskning inom cybersäkerhet och bör kunna föra en dialog med och samordna arbetet med näringslivet, den offentliga sektorn och forskarsamhället. |
| --- | --- |

(27)

De nationella samordningscentrumen bör ha nödvändig administrativ kapacitet, bör besitta eller ha tillgång till sakkunskap avseende näringsliv, teknik och forskning inom cybersäkerhet och bör kunna föra en dialog med och samordna arbetet med näringslivet, den offentliga sektorn och forskarsamhället.

| (28) | Utbildningen i medlemsstaterna bör återspegla vikten av tillräcklig medvetenhet om och kompetens inom cybersäkerhet. I detta syfte, med beaktande av Enisas roll och utan att det påverkar medlemsstaternas befogenheter på utbildningsområdet bör de nationella samordningscentrumen tillsammans med relevanta offentliga myndigheter och intressenter bidra till att främja och sprida utbildningsprogram om cybersäkerhet. |
| --- | --- |

(28)

Utbildningen i medlemsstaterna bör återspegla vikten av tillräcklig medvetenhet om och kompetens inom cybersäkerhet. I detta syfte, med beaktande av Enisas roll och utan att det påverkar medlemsstaternas befogenheter på utbildningsområdet bör de nationella samordningscentrumen tillsammans med relevanta offentliga myndigheter och intressenter bidra till att främja och sprida utbildningsprogram om cybersäkerhet.

| (29) | De nationella samordningscentrumen bör kunna få bidrag från kompetenscentrumet för att tillhandahålla ekonomiskt stöd till tredje parter i form av bidrag. De nationella samordningscentrumens direkta kostnader för tillhandahållande och förvaltning av ekonomiskt stöd till tredje parter bör berättiga till finansiering inom ramen för de relevanta programmen. |
| --- | --- |

(29)

De nationella samordningscentrumen bör kunna få bidrag från kompetenscentrumet för att tillhandahålla ekonomiskt stöd till tredje parter i form av bidrag. De nationella samordningscentrumens direkta kostnader för tillhandahållande och förvaltning av ekonomiskt stöd till tredje parter bör berättiga till finansiering inom ramen för de relevanta programmen.

| (30) | Kompetenscentrumet, nätverket och gemenskapen bör driva på och sprida de senaste cybersäkerhetsprodukterna, cybersäkerhetstjänsterna och cybersäkerhetsprocesserna. Kompetenscentrumet och nätverket bör samtidigt främja cybersäkerhetskapaciteten hos branscher från efterfrågesidan, i synnerhet genom att stödja utvecklare och aktörer inom sektorer som transport, energi, hälsa, finans, offentlig förvaltning, telekommunikation, tillverkningsindustri och rymden för att hjälpa sådana utvecklare och aktörer att hantera sina cybersäkerhetsutmaningar, exempelvis genom att tillämpa inbyggd säkerhet. Kompetenscentrumet och nätverket bör också stödja standardiseringen och ibruktagandet av cybersäkerhetsprodukter, cybersäkerhetstjänster och cybersäkerhetsprodukter och samtidigt, när så är möjligt, främja genomförandet av den europeiska ramen för cybersäkerhetscertifiering, inrättad genom förordning (EU) 2019/881. |
| --- | --- |

(30)

Kompetenscentrumet, nätverket och gemenskapen bör driva på och sprida de senaste cybersäkerhetsprodukterna, cybersäkerhetstjänsterna och cybersäkerhetsprocesserna. Kompetenscentrumet och nätverket bör samtidigt främja cybersäkerhetskapaciteten hos branscher från efterfrågesidan, i synnerhet genom att stödja utvecklare och aktörer inom sektorer som transport, energi, hälsa, finans, offentlig förvaltning, telekommunikation, tillverkningsindustri och rymden för att hjälpa sådana utvecklare och aktörer att hantera sina cybersäkerhetsutmaningar, exempelvis genom att tillämpa inbyggd säkerhet. Kompetenscentrumet och nätverket bör också stödja standardiseringen och ibruktagandet av cybersäkerhetsprodukter, cybersäkerhetstjänster och cybersäkerhetsprodukter och samtidigt, när så är möjligt, främja genomförandet av den europeiska ramen för cybersäkerhetscertifiering, inrättad genom förordning (EU) 2019/881.

| (31) | På grund av den snabbt föränderliga karaktären hos cyberhot och cybersäkerhet måste unionen snabbt och fortlöpande kunna anpassa sig till ny utveckling på området. Kompetenscentrumet, nätverket och gemenskapen bör därför vara tillräckligt flexibla för att säkerställa den möjlighet att reagera på sådan utveckling som krävs. De bör främja projekt som hjälper aktörer att kontinuerligt bygga upp kapacitet för att stärka sin egen och unionens resiliens. |
| --- | --- |

(31)

På grund av den snabbt föränderliga karaktären hos cyberhot och cybersäkerhet måste unionen snabbt och fortlöpande kunna anpassa sig till ny utveckling på området. Kompetenscentrumet, nätverket och gemenskapen bör därför vara tillräckligt flexibla för att säkerställa den möjlighet att reagera på sådan utveckling som krävs. De bör främja projekt som hjälper aktörer att kontinuerligt bygga upp kapacitet för att stärka sin egen och unionens resiliens.

| (32) | Kompetenscentrumet bör stödja gemenskapen. Kompetenscentrumet bör genomföra cybersäkerhetsrelevanta delar av Horisont Europa och programmet för ett digitalt Europa i enlighet med kompetenscentrumets fleråriga arbetsprogram (det fleråriga arbetsprogrammet), det årliga arbetsprogrammet och den strategiska planeringsprocessen för Horisont Europa genom att bevilja bidrag och andra former av finansiering, huvudsakligen efter en förslagsinfordran. Kompetenscentrumet bör även underlätta överföring av sakkunskap inom nätverket och gemenskapen och stödja gemensamma investeringar av unionen, medlemsstaterna eller näringslivet. Centrumet bör ägna särskild uppmärksamhet åt att stödja små och medelstora företag på cybersäkerhetsområdet samt åt åtgärder som bidrar till att överbrygga kompetensklyftan. |
| --- | --- |

(32)

Kompetenscentrumet bör stödja gemenskapen. Kompetenscentrumet bör genomföra cybersäkerhetsrelevanta delar av Horisont Europa och programmet för ett digitalt Europa i enlighet med kompetenscentrumets fleråriga arbetsprogram (det fleråriga arbetsprogrammet), det årliga arbetsprogrammet och den strategiska planeringsprocessen för Horisont Europa genom att bevilja bidrag och andra former av finansiering, huvudsakligen efter en förslagsinfordran. Kompetenscentrumet bör även underlätta överföring av sakkunskap inom nätverket och gemenskapen och stödja gemensamma investeringar av unionen, medlemsstaterna eller näringslivet. Centrumet bör ägna särskild uppmärksamhet åt att stödja små och medelstora företag på cybersäkerhetsområdet samt åt åtgärder som bidrar till att överbrygga kompetensklyftan.

| (33) | Tekniskt stöd till projektförberedelser bör ges på ett fullständigt objektivt och öppet sätt som säkerställer att alla potentiella bidragsmottagare ges samma information och så att intressekonflikter undviks. |
| --- | --- |

(33)

Tekniskt stöd till projektförberedelser bör ges på ett fullständigt objektivt och öppet sätt som säkerställer att alla potentiella bidragsmottagare ges samma information och så att intressekonflikter undviks.

| (34) | Kompetenscentrumet bör stimulera och stödja långsiktigt strategiskt samarbete och samordning av insatserna inom gemenskapen, som skulle omfatta en stor och öppen, tvärvetenskaplig grupp bestående av många olika europeiska intressenter som arbetar med cybersäkerhetsteknik. Gemenskapen bör omfatta forskningsorganisationer, företag och den offentliga sektorn. Gemenskapen bör lämna synpunkter på kompetenscentrumets insatser, det fleråriga arbetsprogrammet och det årliga arbetsprogrammet, särskilt genom den strategiska rådgivande gruppen. Gemenskapen bör även få ta del av kompetenscentrumets och nätverkets gemenskapsbyggande verksamhet, men i övrigt inte ha någon förmånsställning i förslags- eller anbudsinfordringar. Gemenskapen bör bestå av kollektiva organ och organisationer. Samtidigt bör kompetenscentrumet och dess organ också kunna utnyttja sakkunskapen hos fysiska personer som ad hoc-experter för att dra nytta av all sakkunskap om cybersäkerhet i unionen. |
| --- | --- |

(34)

Kompetenscentrumet bör stimulera och stödja långsiktigt strategiskt samarbete och samordning av insatserna inom gemenskapen, som skulle omfatta en stor och öppen, tvärvetenskaplig grupp bestående av många olika europeiska intressenter som arbetar med cybersäkerhetsteknik. Gemenskapen bör omfatta forskningsorganisationer, företag och den offentliga sektorn. Gemenskapen bör lämna synpunkter på kompetenscentrumets insatser, det fleråriga arbetsprogrammet och det årliga arbetsprogrammet, särskilt genom den strategiska rådgivande gruppen. Gemenskapen bör även få ta del av kompetenscentrumets och nätverkets gemenskapsbyggande verksamhet, men i övrigt inte ha någon förmånsställning i förslags- eller anbudsinfordringar. Gemenskapen bör bestå av kollektiva organ och organisationer. Samtidigt bör kompetenscentrumet och dess organ också kunna utnyttja sakkunskapen hos fysiska personer som ad hoc-experter för att dra nytta av all sakkunskap om cybersäkerhet i unionen.

| (35) | Kompetenscentrumet bör samarbeta och säkerställa synergier med Enisa och bör erhålla relevanta bidrag från Enisa när det fastställer finansieringsprioriteringar. |
| --- | --- |

(35)

Kompetenscentrumet bör samarbeta och säkerställa synergier med Enisa och bör erhålla relevanta bidrag från Enisa när det fastställer finansieringsprioriteringar.

| (36) | För att svara mot cybersäkerhetsbehoven på både utbuds- och efterfrågesidan bör kompetenscentrumets uppdrag att erbjuda näringslivet kunskap och tekniskt stöd inom cybersäkerhet gälla både IKT-produkter, IKT-processer och IKT-tjänster samt alla andra tekniska produkter och processer i vilka cybersäkerhet är en integrerad del. På begäran kan även den offentliga sektorn få stöd från kompetenscentrumet. |
| --- | --- |

(36)

För att svara mot cybersäkerhetsbehoven på både utbuds- och efterfrågesidan bör kompetenscentrumets uppdrag att erbjuda näringslivet kunskap och tekniskt stöd inom cybersäkerhet gälla både IKT-produkter, IKT-processer och IKT-tjänster samt alla andra tekniska produkter och processer i vilka cybersäkerhet är en integrerad del. På begäran kan även den offentliga sektorn få stöd från kompetenscentrumet.

| (37) | För att upprätta en hållbar cybersäkerhetsmiljö är det viktigt att inbyggd säkerhet används som en princip i arbetet med att utveckla, underhålla, driva och uppdatera infrastrukturer, produkter och tjänster, särskilt genom att stödja avancerade och säkra utvecklingsmetoder, adekvata säkerhetstester och säkerhetsgranskningar, utan dröjsmål ge tillgång till uppdateringar som åtgärdar kända sårbarheter eller hot, och där så är möjligt även göra det möjligt för tredje parter att ta fram och tillhandahålla uppdateringar utöver produkters livslängd. Inbyggd säkerhet bör säkerställas under IKT-produktens, IKT-tjänstens och IKT-processens hela livstid och genom att man kontinuerligt utvecklar utformnings- och utvecklingsprocesserna för att minska risken för skada från skadlig användning. |
| --- | --- |

(37)

För att upprätta en hållbar cybersäkerhetsmiljö är det viktigt att inbyggd säkerhet används som en princip i arbetet med att utveckla, underhålla, driva och uppdatera infrastrukturer, produkter och tjänster, särskilt genom att stödja avancerade och säkra utvecklingsmetoder, adekvata säkerhetstester och säkerhetsgranskningar, utan dröjsmål ge tillgång till uppdateringar som åtgärdar kända sårbarheter eller hot, och där så är möjligt även göra det möjligt för tredje parter att ta fram och tillhandahålla uppdateringar utöver produkters livslängd. Inbyggd säkerhet bör säkerställas under IKT-produktens, IKT-tjänstens och IKT-processens hela livstid och genom att man kontinuerligt utvecklar utformnings- och utvecklingsprocesserna för att minska risken för skada från skadlig användning.

| (38) | Även om kompetenscentrumet och nätverket bör sträva efter att stärka synergier och samordning mellan civila och försvarsrelaterade cybersäkerhetssektorer bör projekt enligt den här förordningen som finansieras genom Horisont Europa genomföras i enlighet med förordning (EU) 2021/695, i vilken det fastställs att forsknings- och innovationsverksamhet som utförs inom ramen för Horisont Europa uteslutande ska fokusera på civila tillämpningar. |
| --- | --- |

(38)

Även om kompetenscentrumet och nätverket bör sträva efter att stärka synergier och samordning mellan civila och försvarsrelaterade cybersäkerhetssektorer bör projekt enligt den här förordningen som finansieras genom Horisont Europa genomföras i enlighet med förordning (EU) 2021/695, i vilken det fastställs att forsknings- och innovationsverksamhet som utförs inom ramen för Horisont Europa uteslutande ska fokusera på civila tillämpningar.

| (39) | Denna förordning är främst tillämplig på civila frågor men medlemsstaternas verksamhet enligt denna förordning får återspegla medlemsstaternas särdrag i fall där cybersäkerhetspolitiken bedrivs av myndigheter som utför både civila och militära uppgifter, och bör sträva efter komplementaritet och undvika överlappning med försvarsrelaterade finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

(39)

Denna förordning är främst tillämplig på civila frågor men medlemsstaternas verksamhet enligt denna förordning får återspegla medlemsstaternas särdrag i fall där cybersäkerhetspolitiken bedrivs av myndigheter som utför både civila och militära uppgifter, och bör sträva efter komplementaritet och undvika överlappning med försvarsrelaterade finansieringsinstrument.

| (40) | Denna förordning bör säkerställa kompetenscentrumets och de finansierade företagens ansvar och öppenhet i enlighet med det relevanta programmets regler. |
| --- | --- |

(40)

Denna förordning bör säkerställa kompetenscentrumets och de finansierade företagens ansvar och öppenhet i enlighet med det relevanta programmets regler.

| (41) | Genomförandet av projekt för införande, framför allt av projekt för införande som rör infrastrukturer och färdigheter på unionsnivå eller genom gemensam upphandling, bör kunna delas upp i olika genomförandefaser, exempelvis separata upphandlingar för utformning av maskin- och programvara, deras produktion samt deras drift och underhåll, medan de enskilda företagen endast bör kunna delta i en av faserna, och bidragsmottagarna inom en eller flera av dessa faser i lämpliga fall skulle behöva uppfylla vissa villkor om europeiskt ägarskap eller europeisk kontroll. |
| --- | --- |

(41)

Genomförandet av projekt för införande, framför allt av projekt för införande som rör infrastrukturer och färdigheter på unionsnivå eller genom gemensam upphandling, bör kunna delas upp i olika genomförandefaser, exempelvis separata upphandlingar för utformning av maskin- och programvara, deras produktion samt deras drift och underhåll, medan de enskilda företagen endast bör kunna delta i en av faserna, och bidragsmottagarna inom en eller flera av dessa faser i lämpliga fall skulle behöva uppfylla vissa villkor om europeiskt ägarskap eller europeisk kontroll.

| (42) | Enisa bör, med tanke på sin sakkunskap inom cybersäkerhet och sitt mandat som referenspunkt för rådgivning och expertis inom cybersäkerhet för unionens institutioner, organ och byråer samt för relevanta unionsintressenter, och med tanke på att Enisa genom sitt uppdrag samlar in underlag, spela en aktiv roll i kompetenscentrumets verksamheter, inbegripet utvecklingen av agendan, samtidigt som dubbelarbete bör undvikas, särskilt genom Enisas roll som ständig observatör i kompetenscentrumets styrelse. Vid utformningen av agendan, det årliga arbetsprogrammet och det fleråriga arbetsprogrammet bör kompetenscentrumets verkställande direktör och styrelsen beakta alla relevanta strategiska råd och underlag från Enisa, i enlighet med styrelsens arbetsordning. |
| --- | --- |

(42)

Enisa bör, med tanke på sin sakkunskap inom cybersäkerhet och sitt mandat som referenspunkt för rådgivning och expertis inom cybersäkerhet för unionens institutioner, organ och byråer samt för relevanta unionsintressenter, och med tanke på att Enisa genom sitt uppdrag samlar in underlag, spela en aktiv roll i kompetenscentrumets verksamheter, inbegripet utvecklingen av agendan, samtidigt som dubbelarbete bör undvikas, särskilt genom Enisas roll som ständig observatör i kompetenscentrumets styrelse. Vid utformningen av agendan, det årliga arbetsprogrammet och det fleråriga arbetsprogrammet bör kompetenscentrumets verkställande direktör och styrelsen beakta alla relevanta strategiska råd och underlag från Enisa, i enlighet med styrelsens arbetsordning.

| (43) | Nationella samordningscentrum och aktörer som ingår i gemenskapen bör, om de får finansiella bidrag från unionens allmänna budget, offentliggöra att de relevanta verksamheterna genomförs inom ramen för denna förordning. |
| --- | --- |

(43)

Nationella samordningscentrum och aktörer som ingår i gemenskapen bör, om de får finansiella bidrag från unionens allmänna budget, offentliggöra att de relevanta verksamheterna genomförs inom ramen för denna förordning.

| (44) | Kostnaderna för kompetenscentrumets inrättande samt administrations- och samordningsverksamheten bör finansieras av unionen samt av medlemsstaterna i proportion till medlemsstaternas frivilliga bidrag till gemensamma åtgärder. För att undvika dubbelfinansiering bör dessa verksamheter inte samtidigt få bidrag från andra unionsprogram. |
| --- | --- |

(44)

Kostnaderna för kompetenscentrumets inrättande samt administrations- och samordningsverksamheten bör finansieras av unionen samt av medlemsstaterna i proportion till medlemsstaternas frivilliga bidrag till gemensamma åtgärder. För att undvika dubbelfinansiering bör dessa verksamheter inte samtidigt få bidrag från andra unionsprogram.

| (45) | Styrelsen, som bör bestå av företrädare för medlemsstaterna och kommissionen, bör fastställa den allmänna inriktningen för kompetenscentrumets verksamhet och säkerställa att kompetenscentrumet fullgör sitt uppdrag i enlighet med denna förordning. Styrelsen bör anta agendan. |
| --- | --- |

(45)

Styrelsen, som bör bestå av företrädare för medlemsstaterna och kommissionen, bör fastställa den allmänna inriktningen för kompetenscentrumets verksamhet och säkerställa att kompetenscentrumet fullgör sitt uppdrag i enlighet med denna förordning. Styrelsen bör anta agendan.

| (46) | Styrelsen bör få nödvändiga befogenheter att fastställa kompetenscentrumets budget. Den bör kontrollera budgetens genomförande, anta lämpliga finansiella regler, fastställa transparenta förfaranden för kompetenscentrumets beslutsfattande, inbegripet antagande, i linje med agendan, av det årliga arbetsprogrammet och det fleråriga arbetsprogrammet. Styrelsen bör även anta sin arbetsordning, utse en verkställande direktör och besluta om förlängning respektive avslutande av den verkställande direktörens mandatperiod. |
| --- | --- |

(46)

Styrelsen bör få nödvändiga befogenheter att fastställa kompetenscentrumets budget. Den bör kontrollera budgetens genomförande, anta lämpliga finansiella regler, fastställa transparenta förfaranden för kompetenscentrumets beslutsfattande, inbegripet antagande, i linje med agendan, av det årliga arbetsprogrammet och det fleråriga arbetsprogrammet. Styrelsen bör även anta sin arbetsordning, utse en verkställande direktör och besluta om förlängning respektive avslutande av den verkställande direktörens mandatperiod.

| (47) | Styrelsen bör ha överblick över kompetenscentrumets strategiska verksamhet och genomförandeverksamhet och säkerställa att dessa verksamheter överensstämmer sinsemellan. I sin årsrapport bör kompetenscentrumet särskilt lyfta fram de strategiska mål som det har uppnått och vid behov föreslå insatser för ytterligare förbättring av uppnåendet av dessa strategiska mål. |
| --- | --- |

(47)

Styrelsen bör ha överblick över kompetenscentrumets strategiska verksamhet och genomförandeverksamhet och säkerställa att dessa verksamheter överensstämmer sinsemellan. I sin årsrapport bör kompetenscentrumet särskilt lyfta fram de strategiska mål som det har uppnått och vid behov föreslå insatser för ytterligare förbättring av uppnåendet av dessa strategiska mål.

| (48) | För att kompetenscentrumet ska fungera väl och effektivt bör kommissionen och medlemsstaterna säkerställa att personer som utses till styrelseledamöter har lämplig yrkesmässig sakkunskap och erfarenhet inom verksamhetsområdena. För att säkerställa kontinuitet i styrelsens arbete bör kommissionen och medlemsstaterna även eftersträva att begränsa omsättningen av sina respektive företrädare. |
| --- | --- |

(48)

För att kompetenscentrumet ska fungera väl och effektivt bör kommissionen och medlemsstaterna säkerställa att personer som utses till styrelseledamöter har lämplig yrkesmässig sakkunskap och erfarenhet inom verksamhetsområdena. För att säkerställa kontinuitet i styrelsens arbete bör kommissionen och medlemsstaterna även eftersträva att begränsa omsättningen av sina respektive företrädare.

| (49) | Med tanke på kompetenscentrumets särskilda status och ansvar för förvaltningen av unionsmedel, särskilt medel från Horisont Europa och programmet för ett digitalt Europa, bör kommissionen ha 26 % av de totala rösterna i styrelsen för beslut som rör unionsmedel, i syfte att maximera unionsmervärdet av dessa beslut, samtidigt som det säkerställs att dessa beslut är lagliga och anpassade till unionens prioriteringar. |
| --- | --- |

(49)

Med tanke på kompetenscentrumets särskilda status och ansvar för förvaltningen av unionsmedel, särskilt medel från Horisont Europa och programmet för ett digitalt Europa, bör kommissionen ha 26 % av de totala rösterna i styrelsen för beslut som rör unionsmedel, i syfte att maximera unionsmervärdet av dessa beslut, samtidigt som det säkerställs att dessa beslut är lagliga och anpassade till unionens prioriteringar.

| (50) | För att kompetenscentrumet ska fungera väl krävs det att den verkställande direktören utses genom ett öppet förfarande på grundval av sina meriter, sin dokumenterade kompetens inom förvaltning och ledarskap och sina kvalifikationer och erfarenheter inom cybersäkerhet och att den verkställande direktören är helt oberoende i fullgörandet av sitt uppdrag. |
| --- | --- |

(50)

För att kompetenscentrumet ska fungera väl krävs det att den verkställande direktören utses genom ett öppet förfarande på grundval av sina meriter, sin dokumenterade kompetens inom förvaltning och ledarskap och sina kvalifikationer och erfarenheter inom cybersäkerhet och att den verkställande direktören är helt oberoende i fullgörandet av sitt uppdrag.

| (51) | Kompetenscentrumet bör som rådgivande organ ha en strategisk rådgivande grupp. Den strategiska rådgivande gruppen bör tillhandahålla rådgivning på grundval av regelbunden dialog mellan kompetenscentrumet och gemenskapen, som bör bestå av företrädare för den privata sektorn, konsumentorganisationer, den akademiska världen och andra berörda intressenter. Den strategiska rådgivande gruppen bör inrikta sig på frågor som är relevanta för intressenter och göra styrelsen och den verkställande direktören uppmärksamma på dem. Den strategiska rådgivande gruppens uppgifter bör inbegripa rådgivning om agendan, det årliga arbetsprogrammet och det fleråriga arbetsprogrammet. Representationen av de olika intressenterna i den strategiska rådgivande gruppen bör vara balanserad, med särskilt beaktande av små och medelstora företag, i syfte att säkerställa att intressenter på lämpligt sätt är representerade i kompetenscentrumets verksamhet. |
| --- | --- |

(51)

Kompetenscentrumet bör som rådgivande organ ha en strategisk rådgivande grupp. Den strategiska rådgivande gruppen bör tillhandahålla rådgivning på grundval av regelbunden dialog mellan kompetenscentrumet och gemenskapen, som bör bestå av företrädare för den privata sektorn, konsumentorganisationer, den akademiska världen och andra berörda intressenter. Den strategiska rådgivande gruppen bör inrikta sig på frågor som är relevanta för intressenter och göra styrelsen och den verkställande direktören uppmärksamma på dem. Den strategiska rådgivande gruppens uppgifter bör inbegripa rådgivning om agendan, det årliga arbetsprogrammet och det fleråriga arbetsprogrammet. Representationen av de olika intressenterna i den strategiska rådgivande gruppen bör vara balanserad, med särskilt beaktande av små och medelstora företag, i syfte att säkerställa att intressenter på lämpligt sätt är representerade i kompetenscentrumets verksamhet.

| (52) | Medlemsstaternas bidrag till kompetenscentrumets resurser kan vara ekonomiska eller in natura. Ekonomiska bidrag kan till exempel utgöras av ett bidrag som en medlemsstat beviljar en bidragsmottagare i den medlemsstaten som kompletterar unionens ekonomiska stöd till ett projekt inom ramen för det årliga arbetsprogrammet. Å andra sidan skulle bidrag in natura normalt sett ges när en aktör i en medlemsstat själv är mottagare av ekonomiskt stöd från unionen. Om unionen till exempel subventionerar ett nationellt samordningscentrums verksamhet med en finansieringsgrad på 50 %, kommer den återstående kostnaden för verksamheten att redovisas som bidrag in natura. Ett annat exempel kan vara att om en aktör i en medlemsstat har fått ekonomiskt stöd från unionen för att skapa eller uppgradera en infrastruktur som ska delas mellan de berörda parterna i enlighet med det årliga arbetsprogrammet, kommer de relaterade icke-subventionerade kostnaderna att redovisas som bidrag in natura. |
| --- | --- |

(52)

Medlemsstaternas bidrag till kompetenscentrumets resurser kan vara ekonomiska eller in natura. Ekonomiska bidrag kan till exempel utgöras av ett bidrag som en medlemsstat beviljar en bidragsmottagare i den medlemsstaten som kompletterar unionens ekonomiska stöd till ett projekt inom ramen för det årliga arbetsprogrammet. Å andra sidan skulle bidrag in natura normalt sett ges när en aktör i en medlemsstat själv är mottagare av ekonomiskt stöd från unionen. Om unionen till exempel subventionerar ett nationellt samordningscentrums verksamhet med en finansieringsgrad på 50 %, kommer den återstående kostnaden för verksamheten att redovisas som bidrag in natura. Ett annat exempel kan vara att om en aktör i en medlemsstat har fått ekonomiskt stöd från unionen för att skapa eller uppgradera en infrastruktur som ska delas mellan de berörda parterna i enlighet med det årliga arbetsprogrammet, kommer de relaterade icke-subventionerade kostnaderna att redovisas som bidrag in natura.

| (53) | I enlighet med de relevanta bestämmelserna i delegerad förordning (EU) 2019/715 om intressekonflikter bör kompetenscentrumet ha regler för att förebygga, identifiera, lösa och hantera intressekonflikter som uppstår i fråga om dess medlemmar, organ och anställda, styrelsen samt den strategiska rådgivande gruppen och gemenskapen. Medlemsstaterna bör säkerställa förebyggande, identifiering och lösning av intressekonflikter som uppstår i fråga om de nationella samordningscentrumen i enlighet med nationell rätt. Kompetenscentrumet bör vidare tillämpa relevant unionsrätt om allmänhetens tillgång till handlingar enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 (9). Kompetenscentrumets behandling av personuppgifter bör omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (10). Kompetenscentrumet bör följa de bestämmelser i unionsrätten som är tillämpliga på unionens institutioner och den nationella rätt som rör hantering av information, i synnerhet hanteringen av känsliga icke-säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter. |
| --- | --- |

(53)

I enlighet med de relevanta bestämmelserna i delegerad förordning (EU) 2019/715 om intressekonflikter bör kompetenscentrumet ha regler för att förebygga, identifiera, lösa och hantera intressekonflikter som uppstår i fråga om dess medlemmar, organ och anställda, styrelsen samt den strategiska rådgivande gruppen och gemenskapen. Medlemsstaterna bör säkerställa förebyggande, identifiering och lösning av intressekonflikter som uppstår i fråga om de nationella samordningscentrumen i enlighet med nationell rätt. Kompetenscentrumet bör vidare tillämpa relevant unionsrätt om allmänhetens tillgång till handlingar enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 (9). Kompetenscentrumets behandling av personuppgifter bör omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (10). Kompetenscentrumet bör följa de bestämmelser i unionsrätten som är tillämpliga på unionens institutioner och den nationella rätt som rör hantering av information, i synnerhet hanteringen av känsliga icke-säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter.

| (54) | Unionens ekonomiska intressen bör skyddas genom proportionella åtgärder under hela utgiftscykeln, inbegripet förebyggande, upptäckt och utredning av oriktigheter, krav på återbetalning av belopp som gått förlorade, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt, i tillämpliga fall, tillämpning av administrativa och ekonomiska sanktioner i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (11) (budgetförordningen). |
| --- | --- |

(54)

Unionens ekonomiska intressen bör skyddas genom proportionella åtgärder under hela utgiftscykeln, inbegripet förebyggande, upptäckt och utredning av oriktigheter, krav på återbetalning av belopp som gått förlorade, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt, i tillämpliga fall, tillämpning av administrativa och ekonomiska sanktioner i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (11) (budgetförordningen).

| (55) | Kompetenscentrumet bör bedriva sin verksamhet på ett öppet och transparent sätt. Det bör utan dröjsmål tillhandahålla all relevant information och bör synliggöra sin verksamhet genom bland annat informations- och upplysningsinsatser riktade till allmänheten. Arbetsordningarna för kompetenscentrumets styrelse och den strategiska rådgivande gruppen bör vara offentliga. |
| --- | --- |

(55)

Kompetenscentrumet bör bedriva sin verksamhet på ett öppet och transparent sätt. Det bör utan dröjsmål tillhandahålla all relevant information och bör synliggöra sin verksamhet genom bland annat informations- och upplysningsinsatser riktade till allmänheten. Arbetsordningarna för kompetenscentrumets styrelse och den strategiska rådgivande gruppen bör vara offentliga.

| (56) | Kommissionens internrevisor bör utöva samma befogenheter över kompetenscentrumet som över kommissionen. |
| --- | --- |

(56)

Kommissionens internrevisor bör utöva samma befogenheter över kompetenscentrumet som över kommissionen.

| (57) | Kommissionen, revisionsrätten och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning bör få tillgång till all information och kompetenscentrumets alla lokaler som de behöver för att genomföra revisioner och utredningar avseende bidrag, avtal och överenskommelser som ingåtts av kompetenscentrumet. |
| --- | --- |

(57)

Kommissionen, revisionsrätten och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning bör få tillgång till all information och kompetenscentrumets alla lokaler som de behöver för att genomföra revisioner och utredningar avseende bidrag, avtal och överenskommelser som ingåtts av kompetenscentrumet.

| (58) | Eftersom målen för denna förordning, nämligen att stärka unionens konkurrenskraft och kapacitet, bibehålla och vidareutveckla unionens forskningskapacitet och tekniska och industriella kapacitet inom cybersäkerhet, stärka konkurrenskraften hos unionens cybersäkerhetssektor och göra cybersäkerhet till en konkurrensfördel för andra sektorer inom unionen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna själva, på grund av att de befintliga, begränsade resurserna är utspridda och att det krävs omfattande investeringar, utan snarare, för att undvika onödiga överlappningar mellan olika ansträngningar, uppnå en kritisk massa av investeringar, säkerställa att offentliga medel används på bästa möjliga sätt och att en hög nivå av cybersäkerhet främjas i alla medlemsstater, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(58)

Eftersom målen för denna förordning, nämligen att stärka unionens konkurrenskraft och kapacitet, bibehålla och vidareutveckla unionens forskningskapacitet och tekniska och industriella kapacitet inom cybersäkerhet, stärka konkurrenskraften hos unionens cybersäkerhetssektor och göra cybersäkerhet till en konkurrensfördel för andra sektorer inom unionen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna själva, på grund av att de befintliga, begränsade resurserna är utspridda och att det krävs omfattande investeringar, utan snarare, för att undvika onödiga överlappningar mellan olika ansträngningar, uppnå en kritisk massa av investeringar, säkerställa att offentliga medel används på bästa möjliga sätt och att en hög nivå av cybersäkerhet främjas i alla medlemsstater, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

Allmänna bestämmelser och principer för kompetenscentrumet och nätverket

Artikel 1

Innehåll och tillämpningsområde

1.   Genom denna förordning inrättas Europeiska kompetenscentrumet för cybersäkerhet inom näringsliv, teknik och forskning (kompetenscentrumet) och nätverket av nationella samordningscentrum (nätverket), och fastställs regler för utnämningen av nationella samordningscentrum och för upprättandet av kompetensgemenskapen för cybersäkerhet (gemenskapen).

2.   Kompetenscentrumet ska ha en viktig roll i genomförandet av cybersäkerhetsdelen av programmet för ett digitalt Europa, i synnerhet åtgärder som har anknytning till artikel 6 i förordning (EU) 2021/694, och bidra till genomförandet av Horisont Europa, i synnerhet avsnitt 3.1.3 i pelare II i bilaga I till rådets beslut (EU) 2021/764 (12).

3.   Medlemsstaterna ska gemensamt bidra till kompetenscentrumets och nätverkets arbete.

4.   Denna förordning påverkar inte medlemsstaternas befogenheter i fråga om allmän säkerhet, försvar, nationell säkerhet och statens verksamhet på straffrättens område.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| 1. | cybersäkerhet: all verksamhet som är nödvändig för att skydda nätverks- och informationssystem, användare av dessa system och andra personer som berörs av cyberhot. |
| --- | --- |

1.

cybersäkerhet: all verksamhet som är nödvändig för att skydda nätverks- och informationssystem, användare av dessa system och andra personer som berörs av cyberhot.

cybersäkerhet

| 2. | nätverks- och informationssystem: ett nätverks- och informationssystem enligt definitionen i artikel 4.1 i direktiv (EU) 2016/1148. |
| --- | --- |

2.

nätverks- och informationssystem: ett nätverks- och informationssystem enligt definitionen i artikel 4.1 i direktiv (EU) 2016/1148.

nätverks- och informationssystem

| 3. | cybersäkerhetsprodukter, cybersäkerhetstjänster och cybersäkerhetsprocesser: kommersiella och icke-kommersiella IKT-produkter, IKT-tjänster och IKT-processer som är specifikt utformade för att skydda nätverks- och informationssystem eller säkerställa konfidentialiteten, integriteten och tillgängligheten vad gäller de uppgifter som behandlas eller lagras i nätverks- och informationssystem samt cybersäkerheten för användarna av dessa system och andra personer som berörs av cyberhot. |
| --- | --- |

3.

cybersäkerhetsprodukter, cybersäkerhetstjänster och cybersäkerhetsprocesser: kommersiella och icke-kommersiella IKT-produkter, IKT-tjänster och IKT-processer som är specifikt utformade för att skydda nätverks- och informationssystem eller säkerställa konfidentialiteten, integriteten och tillgängligheten vad gäller de uppgifter som behandlas eller lagras i nätverks- och informationssystem samt cybersäkerheten för användarna av dessa system och andra personer som berörs av cyberhot.

cybersäkerhetsprodukter, cybersäkerhetstjänster och cybersäkerhetsprocesser

| 4. | cyberhot: en potentiell omständighet, händelse eller handling som kan skada, störa eller på annat negativt sätt påverka nätverks- och informationssystem, användare av dessa system och andra personer. |
| --- | --- |

4.

cyberhot: en potentiell omständighet, händelse eller handling som kan skada, störa eller på annat negativt sätt påverka nätverks- och informationssystem, användare av dessa system och andra personer.

cyberhot

| 5. | gemensam åtgärd: en åtgärd som ingår i det årliga arbetsprogrammet och som erhåller ekonomiskt stöd från unionen genom Horisont Europa, programmet för ett digitalt Europa eller andra unionsprogram och ekonomiskt stöd eller bistånd in natura från en eller flera medlemsstater, och som genomförs via projekt som omfattar bidragsmottagare som är etablerade i och mottar ekonomiskt stöd eller bistånd in natura från dessa medlemsstater. |
| --- | --- |

5.

gemensam åtgärd: en åtgärd som ingår i det årliga arbetsprogrammet och som erhåller ekonomiskt stöd från unionen genom Horisont Europa, programmet för ett digitalt Europa eller andra unionsprogram och ekonomiskt stöd eller bistånd in natura från en eller flera medlemsstater, och som genomförs via projekt som omfattar bidragsmottagare som är etablerade i och mottar ekonomiskt stöd eller bistånd in natura från dessa medlemsstater.

gemensam åtgärd

| 6. | bidrag in natura: stödberättigande kostnader för nationella samordningscentrum och andra offentliga aktörer när de deltar i projekt som finansieras genom denna förordning, när dessa kostnader inte finansieras genom unionsbidrag eller genom ekonomiska bidrag från medlemsstaterna. |
| --- | --- |

6.

bidrag in natura: stödberättigande kostnader för nationella samordningscentrum och andra offentliga aktörer när de deltar i projekt som finansieras genom denna förordning, när dessa kostnader inte finansieras genom unionsbidrag eller genom ekonomiska bidrag från medlemsstaterna.

bidrag in natura

| 7. | europeisk digital innovationsknutpunkt: en europeisk digital innovationsknutpunkt enligt definitionen i artikel 2 e i förordning (EU) 2021/694. |
| --- | --- |

7.

europeisk digital innovationsknutpunkt: en europeisk digital innovationsknutpunkt enligt definitionen i artikel 2 e i förordning (EU) 2021/694.

europeisk digital innovationsknutpunkt

| 8. | agenda: en övergripande och hållbar strategi för cybersäkerhet inom näringsliv, teknik och forskning med strategiska rekommendationer för utvecklingen och framväxten av en europeisk sektor för cybersäkerhet inom näringsliv, teknik och forskning samt strategiska prioriteringar för kompetenscentrumets verksamhet och som inte är bindande när det gäller beslut som ska fattas om de årliga arbetsprogrammen. |
| --- | --- |

8.

agenda: en övergripande och hållbar strategi för cybersäkerhet inom näringsliv, teknik och forskning med strategiska rekommendationer för utvecklingen och framväxten av en europeisk sektor för cybersäkerhet inom näringsliv, teknik och forskning samt strategiska prioriteringar för kompetenscentrumets verksamhet och som inte är bindande när det gäller beslut som ska fattas om de årliga arbetsprogrammen.

agenda

| 9. | tekniskt stöd: stöd som kompetenscentrumet ger till de nationella samordningscentrumen eller gemenskapen i utförandet av deras uppgifter genom att tillhandahålla kunskap eller underlätta tillgången till expertis på området för forskning, teknik och näringsliv inom cybersäkerhet, underlätta nätverksverksamhet, öka medvetenheten och främja samarbete, eller stöd som kompetenscentrumet tillsammans med de nationella samordningscentrumen ger till berörda parter i form av projektförberedelser avseende kompetenscentrumets och nätverkets uppdrag och kompetenscentrumets mål. |
| --- | --- |

9.

tekniskt stöd: stöd som kompetenscentrumet ger till de nationella samordningscentrumen eller gemenskapen i utförandet av deras uppgifter genom att tillhandahålla kunskap eller underlätta tillgången till expertis på området för forskning, teknik och näringsliv inom cybersäkerhet, underlätta nätverksverksamhet, öka medvetenheten och främja samarbete, eller stöd som kompetenscentrumet tillsammans med de nationella samordningscentrumen ger till berörda parter i form av projektförberedelser avseende kompetenscentrumets och nätverkets uppdrag och kompetenscentrumets mål.

tekniskt stöd

Artikel 3

Kompetenscentrumets och nätverkets uppdrag

1.   Kompetenscentrumets och nätverkets uppdrag är att hjälpa unionen att

| a) | stärka sitt ledarskap och sitt strategiska oberoende på cybersäkerhetsområdet genom att bibehålla och utveckla unionens forskningsrelaterade, akademiska, samhälleliga, tekniska och industriella kapacitet inom cybersäkerhet och de förmågor som krävs för att stärka tilliten till och säkerheten, inbegripet uppgifternas konfidentialitet, integritet och tillgänglighet, på den digitala inre marknaden, |
| --- | --- |

a)

stärka sitt ledarskap och sitt strategiska oberoende på cybersäkerhetsområdet genom att bibehålla och utveckla unionens forskningsrelaterade, akademiska, samhälleliga, tekniska och industriella kapacitet inom cybersäkerhet och de förmågor som krävs för att stärka tilliten till och säkerheten, inbegripet uppgifternas konfidentialitet, integritet och tillgänglighet, på den digitala inre marknaden,

| b) | stödja unionskapacitet, förmåga och kompetens på det tekniska området med avseende på resiliensen och tillförlitligheten hos infrastrukturen för nät- och informationssystem, medräknat kritisk infrastruktur och allmänt använd maskin- och programvara i unionen, och |
| --- | --- |

b)

stödja unionskapacitet, förmåga och kompetens på det tekniska området med avseende på resiliensen och tillförlitligheten hos infrastrukturen för nät- och informationssystem, medräknat kritisk infrastruktur och allmänt använd maskin- och programvara i unionen, och

| c) | göra unionens cybersäkerhetssektor mer konkurrenskraftig globalt, säkerställa höga cybersäkerhetsstandarder i hela unionen och göra cybersäkerhet till en konkurrensfördel inom unionens övriga näringsliv. |
| --- | --- |

c)

göra unionens cybersäkerhetssektor mer konkurrenskraftig globalt, säkerställa höga cybersäkerhetsstandarder i hela unionen och göra cybersäkerhet till en konkurrensfördel inom unionens övriga näringsliv.

2.   Kompetenscentrumet och nätverket ska i lämpliga fall utföra sina uppgifter i samarbete med Enisa och gemenskapen.

3.   Kompetenscentrumet ska använda relevanta finansiella resurser från unionen på ett sådant sätt att det bidrar till det uppdrag som anges i punkt 1 i enlighet med lagstiftningsakterna om inrättande av de relevanta programmen, särskilt Horisont Europa och programmet för ett digitalt Europa.

Artikel 4

Kompetenscentrumets mål

1.   Kompetenscentrumet ska ha det allmänna målet att förbättra forskning, innovation och tillämpning inom cybersäkerhet i syfte att fullgöra det uppdrag som fastställs i artikel 3.

2.   Kompetenscentrumet ska ha följande specifika mål:

| a) | Förbättra kapacitet, förmåga, kunskap och infrastruktur inom cybersäkerhet till förmån för näringslivet, särskilt små och medelstora företag, forskarsamhällen, den offentliga sektorn och det civila samhället, beroende på vad som är lämpligt, |
| --- | --- |

a)

Förbättra kapacitet, förmåga, kunskap och infrastruktur inom cybersäkerhet till förmån för näringslivet, särskilt små och medelstora företag, forskarsamhällen, den offentliga sektorn och det civila samhället, beroende på vad som är lämpligt,

| b) | Främja cybersäkerhetsresiliens, anammande av bästa praxis för cybersäkerhet, principen om inbyggd säkerhet och säkerhetscertifiering av digitala produkter och tjänster, på ett sätt som kompletterar andra offentliga enheters insatser. |
| --- | --- |

b)

Främja cybersäkerhetsresiliens, anammande av bästa praxis för cybersäkerhet, principen om inbyggd säkerhet och säkerhetscertifiering av digitala produkter och tjänster, på ett sätt som kompletterar andra offentliga enheters insatser.

| c) | Bidra till ett starkt europeiskt cybersäkerhetslandskap som sammanför alla berörda intressenter. |
| --- | --- |

c)

Bidra till ett starkt europeiskt cybersäkerhetslandskap som sammanför alla berörda intressenter.

3.   Kompetenscentrumet ska genomföra de specifika mål som avses i punkt 2 genom att:

| a) | Fastställa strategiska rekommendationer för forskning, innovation och tillämpning inom cybersäkerhet i enlighet med unionsrätten samt strategiska prioriteringar för kompetenscentrumets verksamhet. |
| --- | --- |

a)

Fastställa strategiska rekommendationer för forskning, innovation och tillämpning inom cybersäkerhet i enlighet med unionsrätten samt strategiska prioriteringar för kompetenscentrumets verksamhet.

| b) | Genomföra åtgärder inom ramen för relevanta unionsfinansieringsprogram i enlighet med respektive arbetsprogram och unionslagstiftningsakter som inrättar dessa finansieringsprogram. |
| --- | --- |

b)

Genomföra åtgärder inom ramen för relevanta unionsfinansieringsprogram i enlighet med respektive arbetsprogram och unionslagstiftningsakter som inrättar dessa finansieringsprogram.

| c) | Främja samarbete och samordning mellan de nationella samordningscentrumen och med och inom gemenskapen, och |
| --- | --- |

c)

Främja samarbete och samordning mellan de nationella samordningscentrumen och med och inom gemenskapen, och

| d) | när det är relevant och lämpligt förvärva och driva IKT-infrastrukturer och IKT-tjänster om det är nödvändigt för att utföra de uppgifter som anges i artikel 5 och i enlighet med de respektive arbetsprogram som anges i artikel 5.3 b. |
| --- | --- |

d)

när det är relevant och lämpligt förvärva och driva IKT-infrastrukturer och IKT-tjänster om det är nödvändigt för att utföra de uppgifter som anges i artikel 5 och i enlighet med de respektive arbetsprogram som anges i artikel 5.3 b.

Artikel 5

Kompetenscentrumets uppgifter

1.   För att fullgöra uppdraget och målen ska kompetenscentrumet ha följande uppgifter:

| a) | Strategiska uppgifter. |
| --- | --- |

a)

Strategiska uppgifter.

| b) | Genomförandeuppgifter. |
| --- | --- |

b)

Genomförandeuppgifter.

2.   De strategiska uppgifter som avses i punkt 1 a ska bestå av följande:

| a) | Utarbetande av agendan och övervakning av dess genomförande. |
| --- | --- |

a)

Utarbetande av agendan och övervakning av dess genomförande.

| b) | Genom agendan och det fleråriga arbetsprogrammet och med undvikande av dubbelarbete i förhållande till Enisas verksamheter samt med beaktande av behovet av att skapa synergier mellan cybersäkerheten och andra delar av Horisont Europa och programmet för ett digitalt Europa






  i) | fastställa prioriteringar för kompetenscentrumets arbete vad gäller att






  1) | stärka forskning och innovation inom cybersäkerhet med avseende på hela innovationscykeln samt användningen av denna forskning och innovation, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Genom agendan och det fleråriga arbetsprogrammet och med undvikande av dubbelarbete i förhållande till Enisas verksamheter samt med beaktande av behovet av att skapa synergier mellan cybersäkerheten och andra delar av Horisont Europa och programmet för ett digitalt Europa

i)

fastställa prioriteringar för kompetenscentrumets arbete vad gäller att

1)

stärka forskning och innovation inom cybersäkerhet med avseende på hela innovationscykeln samt användningen av denna forskning och innovation,

| 2) | utveckla kapacitet, förmågor och infrastruktur vad gäller näringsliv, teknik och forskning på cybersäkerhetsområdet, |
| --- | --- |

2)

utveckla kapacitet, förmågor och infrastruktur vad gäller näringsliv, teknik och forskning på cybersäkerhetsområdet,

| 3) | stärka färdigheter och kompetens vad gäller cybersäkerhet och teknik inom näringsliv, det tekniska området och forskning och på alla relevanta utbildningsnivåer med främjande av en jämn könsfördelning, |
| --- | --- |

3)

stärka färdigheter och kompetens vad gäller cybersäkerhet och teknik inom näringsliv, det tekniska området och forskning och på alla relevanta utbildningsnivåer med främjande av en jämn könsfördelning,

| 4) | ta i bruk cybersäkerhetsprodukter, cybersäkerhetstjänster och cybersäkerhetsprocesser, |
| --- | --- |

4)

ta i bruk cybersäkerhetsprodukter, cybersäkerhetstjänster och cybersäkerhetsprocesser,

| 5) | stödja marknadsspridningen av cybersäkerhetsprodukter, cybersäkerhetstjänster och cybersäkerhetsprocesser som bidrar till det uppdrag som anges i artikel 3, |
| --- | --- |

5)

stödja marknadsspridningen av cybersäkerhetsprodukter, cybersäkerhetstjänster och cybersäkerhetsprocesser som bidrar till det uppdrag som anges i artikel 3,

| 6) | stödja offentliga myndigheter, på deras begäran, företag på efterfrågesidan och andra användare med att anamma och integrera avancerade cybersäkerhetsprodukter, cybersäkerhetstjänster och cybersäkerhetsprocesser, |
| --- | --- |

6)

stödja offentliga myndigheter, på deras begäran, företag på efterfrågesidan och andra användare med att anamma och integrera avancerade cybersäkerhetsprodukter, cybersäkerhetstjänster och cybersäkerhetsprocesser,

| ii) | stödja cybersäkerhetsbranschen, särskilt små och medelstora företag, i syfte att stärka unionens spetskompetens, kapacitet och konkurrenskraft med avseende på cybersäkerhet, bland annat i syfte att ansluta sig till potentiella marknader och ibruktagandemöjligheter och locka till sig investeringar, och |
| --- | --- |

ii)

stödja cybersäkerhetsbranschen, särskilt små och medelstora företag, i syfte att stärka unionens spetskompetens, kapacitet och konkurrenskraft med avseende på cybersäkerhet, bland annat i syfte att ansluta sig till potentiella marknader och ibruktagandemöjligheter och locka till sig investeringar, och

| iii) | ge stöd och tekniskt stöd till nystartade företag, små och medelstora företag, mikroföretag, sammanslutningar, enskilda experter och medborgarutvecklade teknikprojekt inom cybersäkerhet. |
| --- | --- |

iii)

ge stöd och tekniskt stöd till nystartade företag, små och medelstora företag, mikroföretag, sammanslutningar, enskilda experter och medborgarutvecklade teknikprojekt inom cybersäkerhet.

| c) | Säkerställa synergier mellan och samarbete med andra relevanta unionsinstitutioner, unionsorgan och unionsbyråer, särskilt Enisa, samtidigt som man undviker dubbelarbete i förhållande till dessa unionsinstitutioners, unionsorgans och unionsbyråers verksamheter. |
| --- | --- |

c)

Säkerställa synergier mellan och samarbete med andra relevanta unionsinstitutioner, unionsorgan och unionsbyråer, särskilt Enisa, samtidigt som man undviker dubbelarbete i förhållande till dessa unionsinstitutioners, unionsorgans och unionsbyråers verksamheter.

| d) | Samordna de nationella samordningscentralerna genom nätverket och säkerställa regelbundet utbyte av sakkunskap. |
| --- | --- |

d)

Samordna de nationella samordningscentralerna genom nätverket och säkerställa regelbundet utbyte av sakkunskap.

| e) | På begäran av medlemsstaterna tillhandahålla expertrådgivning till medlemsstaterna om näringsliv, teknik och forskning på cybersäkerhetsområdet, inbegripet med avseende på upphandling och ibruktagande av teknik. |
| --- | --- |

e)

På begäran av medlemsstaterna tillhandahålla expertrådgivning till medlemsstaterna om näringsliv, teknik och forskning på cybersäkerhetsområdet, inbegripet med avseende på upphandling och ibruktagande av teknik.

| f) | Underlätta samarbete och utbyte av sakkunskaper mellan alla berörda intressenter, särskilt medlemmarna i gemenskapen. |
| --- | --- |

f)

Underlätta samarbete och utbyte av sakkunskaper mellan alla berörda intressenter, särskilt medlemmarna i gemenskapen.

| g) | Delta i europeiska, nationella, och internationella konferenser, mässor och forum med anknytning till kompetenscentrumets uppdrag, mål och uppgifter, beroende på vad som är lämpligt, i syfte att utbyta åsikter och bästa praxis med andra deltagare. |
| --- | --- |

g)

Delta i europeiska, nationella, och internationella konferenser, mässor och forum med anknytning till kompetenscentrumets uppdrag, mål och uppgifter, beroende på vad som är lämpligt, i syfte att utbyta åsikter och bästa praxis med andra deltagare.

| h) | Underlätta användningen av resultat från forsknings- och innovationsprojekt vid åtgärder som rör utvecklingen av cybersäkerhetsprodukter, cybersäkerhetstjänster och cybersäkerhetsprocesser, och därvid sträva efter att undvika fragmentering och dubbelarbete, och ha som förebild god praxis för cybersäkerhet och goda cybersäkerhetsprodukter, cybersäkerhetstjänster och cybersäkerhetsprocesser, särskilt sådana som utvecklats av små och medelstora företag och som använder sig av programvara med öppen källkod. |
| --- | --- |

h)

Underlätta användningen av resultat från forsknings- och innovationsprojekt vid åtgärder som rör utvecklingen av cybersäkerhetsprodukter, cybersäkerhetstjänster och cybersäkerhetsprocesser, och därvid sträva efter att undvika fragmentering och dubbelarbete, och ha som förebild god praxis för cybersäkerhet och goda cybersäkerhetsprodukter, cybersäkerhetstjänster och cybersäkerhetsprocesser, särskilt sådana som utvecklats av små och medelstora företag och som använder sig av programvara med öppen källkod.

3.   De genomförandeuppgifter som avses i punkt 1 b ska bestå av följande:

| a) | Samordna och administrera nätverkets och gemenskapens arbete i syfte att fullgöra uppdraget i artikel 3, särskilt genom att stödja nystartade företag, små och medelstora företag, mikroföretag, sammanslutningar och medborgarutvecklade teknikprojekt inom cybersäkerhet i unionen och underlätta för dem att få tillgång till sakkunskap, finansiering, investeringar och marknader. |
| --- | --- |

a)

Samordna och administrera nätverkets och gemenskapens arbete i syfte att fullgöra uppdraget i artikel 3, särskilt genom att stödja nystartade företag, små och medelstora företag, mikroföretag, sammanslutningar och medborgarutvecklade teknikprojekt inom cybersäkerhet i unionen och underlätta för dem att få tillgång till sakkunskap, finansiering, investeringar och marknader.

| b) | Upprätta och genomföra det årliga arbetsprogrammet, i enlighet med agendan och det fleråriga arbetsprogrammet, för cybersäkerhetsdelarna i






  i) | programmet för ett digitalt Europa, i synnerhet åtgärder som har anknytning till artikel 6 i förordning (EU) 2021/694, |
| --- | --- | --- |

b)

Upprätta och genomföra det årliga arbetsprogrammet, i enlighet med agendan och det fleråriga arbetsprogrammet, för cybersäkerhetsdelarna i

i)

programmet för ett digitalt Europa, i synnerhet åtgärder som har anknytning till artikel 6 i förordning (EU) 2021/694,

| ii) | gemensamma åtgärder som får stöd inom ramen för de bestämmelser som rör cybersäkerhet i Horisont Europa, särskilt avsnitt 3.1.3 i pelare II i bilaga I till beslut (EU) 2021/764, i enlighet med det fleråriga arbetsprogrammet och Horisont Europas strategiska planeringsprocess, och |
| --- | --- |

ii)

gemensamma åtgärder som får stöd inom ramen för de bestämmelser som rör cybersäkerhet i Horisont Europa, särskilt avsnitt 3.1.3 i pelare II i bilaga I till beslut (EU) 2021/764, i enlighet med det fleråriga arbetsprogrammet och Horisont Europas strategiska planeringsprocess, och

| iii) | andra program, om detta föreskrivs i relevanta unionslagstiftningsakter. |
| --- | --- |

iii)

andra program, om detta föreskrivs i relevanta unionslagstiftningsakter.

| c) | I förekommande fall ge stöd till uppnåendet av specifikt mål 4 om ”avancerade digitala färdigheter” enligt artikel 7 i förordning (EU) 2021/694, i samarbete med europeiska digitala innovationsknutpunkter. |
| --- | --- |

c)

I förekommande fall ge stöd till uppnåendet av specifikt mål 4 om ”avancerade digitala färdigheter” enligt artikel 7 i förordning (EU) 2021/694, i samarbete med europeiska digitala innovationsknutpunkter.

| d) | Tillhandahålla expertrådgivning om näringsliv, teknik och forskning på cybersäkerhetsområdet till kommissionen när kommissionen utarbetar utkasten till arbetsprogram i enlighet med artikel 13 i beslut (EU) 2021/764. |
| --- | --- |

d)

Tillhandahålla expertrådgivning om näringsliv, teknik och forskning på cybersäkerhetsområdet till kommissionen när kommissionen utarbetar utkasten till arbetsprogram i enlighet med artikel 13 i beslut (EU) 2021/764.

| e) | Genomföra eller möjliggöra ibruktagandet och underlätta förvärvandet av IKT-infrastruktur som kan utnyttjas av samhället, näringslivet, den offentliga sektorn på begäran av medlemsstaterna, forskarsamhällen och leverantörer av samhällsviktiga tjänster bland annat genom bidrag från medlemsstaterna och unionsfinansiering för gemensamma åtgärder, i enlighet med agendan, det årliga arbetsprogrammet och det fleråriga arbetsprogrammet. |
| --- | --- |

e)

Genomföra eller möjliggöra ibruktagandet och underlätta förvärvandet av IKT-infrastruktur som kan utnyttjas av samhället, näringslivet, den offentliga sektorn på begäran av medlemsstaterna, forskarsamhällen och leverantörer av samhällsviktiga tjänster bland annat genom bidrag från medlemsstaterna och unionsfinansiering för gemensamma åtgärder, i enlighet med agendan, det årliga arbetsprogrammet och det fleråriga arbetsprogrammet.

| f) | Öka medvetenheten om kompetenscentrumets och nätverkets uppdrag och kompetenscentrumets mål och uppgifter, och |
| --- | --- |

f)

Öka medvetenheten om kompetenscentrumets och nätverkets uppdrag och kompetenscentrumets mål och uppgifter, och

| g) | utan att det påverkar den civila arten av projekt som finansieras genom Horisont Europa, och i enlighet med förordningarna (EU) 2021/695 och (EU) 2021/694, förstärka synergier och samordning mellan civila och försvarsrelaterade aspekter av cybersäkerhets genom att underlätta utbytet av






  i) | kunskap och information om teknik och tillämpningar med dubbla användningsområden, |
| --- | --- | --- |

g)

utan att det påverkar den civila arten av projekt som finansieras genom Horisont Europa, och i enlighet med förordningarna (EU) 2021/695 och (EU) 2021/694, förstärka synergier och samordning mellan civila och försvarsrelaterade aspekter av cybersäkerhets genom att underlätta utbytet av

i)

kunskap och information om teknik och tillämpningar med dubbla användningsområden,

| ii) | resultat, krav och bästa praxis, och |
| --- | --- |

ii)

resultat, krav och bästa praxis, och

| iii) | information om prioriteringarna i relevanta unionsprogram. |
| --- | --- |

iii)

information om prioriteringarna i relevanta unionsprogram.

4.   Kompetenscentrumet ska utföra de uppgifter som fastställs i punkt 1 i nära samarbete med nätverket.

5.   I enlighet med artikel 6 i förordning (EU) 2021/695 och med förbehåll för en överenskommelse om medverkan i enlighet med artikel 2.18 i budgetförordningen, får kompetenscentrumet anförtros genomförandet av de cybersäkerhetsdelar i Horisont Europa som inte medfinansieras av medlemsstaterna i synnerhet avsnitt 3.1.3 i pelare II i bilaga I till beslut (EU) 2021/764.

Artikel 6

Utnämning av nationella samordningscentrum

1.   Varje medlemsstat ska senast den 29 december 2021 utnämna en enhet som uppfyller kriterierna i punkt 5 som ska vara dess nationella samordningscentrum i enlighet med denna förordning. Varje medlemsstat ska utan dröjsmål underrätta styrelsen om den enheten. Denna enhet kan vara en enhet som redan är etablerad i den medlemsstaten.

Den tidsfrist som fastställs i första stycket i denna punkt ska förlängas med den period under vilken kommissionen ska avge det yttrande som avses i punkt 2.

2.   En medlemsstat får när som helst begära ett yttrande från kommissionen om den enhet som medlemsstaten har utnämnt eller avser att utnämna till sitt nationella samordningscentrum har den nödvändiga kapaciteten när det gäller att förvalta medel för att fullgöra uppdraget och uppnå de mål som fastställs i denna förordning. Kommissionen ska avge sitt yttrande till den medlemsstaten inom tre månader från medlemsstatens begäran.

3.   På grundval av en medlemsstats anmälan av en enhet enligt punkt 1 ska styrelsen förteckna den enheten som nationellt samordningscentrum senast tre månader efter anmälan. Kompetenscentrumet ska offentliggöra förteckningen över utsedda nationella samordningscentrum.

4.   Medlemsstaterna får när som helst utnämna en ny enhet till nationellt samordningscentrum i enlighet med denna förordning. Punkterna 1, 2 och 3 ska gälla vid utnämningen av varje ny enhet.

5.   Det nationella samordningscentrumet ska vara en enhet inom den offentliga sektorn eller en enhet som huvudsakligen ägs av medlemsstaten, vilken utför offentliga förvaltningsuppgifter i enlighet med nationell rätt, inbegripet genom delegering, och som kan ge stöd åt kompetenscentrumet och nätverket i fullgörandet av deras uppdrag enligt artikel 3 i denna förordning. Det ska antingen besitta eller ha tillgång till sakkunskap avseende forskning och teknik inom cybersäkerhet. Det ska ha kapacitet att effektivt föra en dialog med och samordna arbetet med näringslivet, den offentliga sektorn, den akademiska världen, forskarsamhället och medborgarna, inklusive de myndigheter som utses i enlighet med direktiv (EU) 2016/1148.

6.   Ett nationellt samordningscentrum får när som helst begära ett erkännande av att det har kapacitet att förvalta medel för att fullgöra uppdraget och uppnå de mål som fastställs i denna förordning, i enlighet med förordning (EU) 2021/695 och (EU) 2021/694. Kommissionen ska inom tre månader från begäran bedöma huruvida det nationella samordningscentrumet har sådan kapacitet och ska utfärda ett beslut.

Om kommissionen har avgett ett positivt yttrande till en medlemsstat i enlighet med förfarandet i punkt 2 ska detta yttrande betraktas som ett beslut om godkännande av att den relevanta enheten har den nödvändiga kapaciteten, med avseende på tillämpningen av denna punkt.

Efter samråd med styrelsen ska kommissionen senast den 29 augusti 2021 utfärda riktlinjer om den bedömning som avses i första stycket, inbegripet en specificering av villkoren för erkännande och hur yttranden och bedömningar genomförs.

Innan kommissionen avger det yttrande som avses i punkt 2 och det beslut som avses i första stycket i den här punkten ska den beakta information och dokumentation som tillhandahålls av det begärande nationella samordningscentrumet.

Ett beslut om att inte erkänna att ett nationellt kompetenscentrum har den nödvändiga kapaciteten att förvalta medel för att fullgöra det uppdrag och uppnå de mål som fastställs i denna förordning ska vara vederbörligen motiverat, med angivande av de krav som det begärande nationella samordningscentrumet ännu inte har uppfyllt vilka motiverar beslutet att vägra erkännande. Nationella samordningscentrum vars begäran om erkännande har avslagits får när som helst lämna in sin begäran på nytt tillsammans med kompletterande information.

Medlemsstaterna ska informera kommissionen vid ändringar avseende det nationella samordningscentrumet, exempelvis det nationella kompetenscentrumets sammansättning, rättsliga form eller andra relevanta aspekter, som påverkar dess kapacitet att förvalta medel för att fullgöra uppdraget och uppnå de mål som fastställs i denna förordning. När kommissionen mottagit sådan information får den ompröva sitt beslut eller vägra erkännande av att det nationella kompetenscentrumet har den nödvändiga kapaciteten att förvalta medel.

7.   Nätverket ska bestå av alla de nationella samordningscentrum som har anmälts till styrelsen av medlemsstaterna.

Artikel 7

De nationella samordningscentrumens uppgifter

1.   De nationella samordningscentrumen ska ha följande uppgifter:

| a) | Fungera som kontaktpunkter på nationell nivå för gemenskapen för att hjälpa kompetenscentrumet att fullgöra sitt uppdrag och uppfylla sina mål, i synnerhet när det gäller att samordna gemenskapen genom samordning av gemenskapsmedlemmar i sina medlemsstater. |
| --- | --- |

a)

Fungera som kontaktpunkter på nationell nivå för gemenskapen för att hjälpa kompetenscentrumet att fullgöra sitt uppdrag och uppfylla sina mål, i synnerhet när det gäller att samordna gemenskapen genom samordning av gemenskapsmedlemmar i sina medlemsstater.

| b) | Tillhandahålla sakkunskap och aktivt bidra till de strategiska uppgifterna enligt artikel 5.2, med hänsyn till relevanta nationella och regionala cybersäkerhetsutmaningar inom olika sektorer. |
| --- | --- |

b)

Tillhandahålla sakkunskap och aktivt bidra till de strategiska uppgifterna enligt artikel 5.2, med hänsyn till relevanta nationella och regionala cybersäkerhetsutmaningar inom olika sektorer.

| c) | Främja, uppmuntra och göra det lättare för det civila samhället, näringslivet, särskilt nystartade företag och små och medelstora företag, den akademiska världen och forskarsamhällen samt andra intressenter på nationell nivå att delta i gränsöverskridande projekt och cybersäkerhetsåtgärder som finansieras genom relevanta unionsprogram. |
| --- | --- |

c)

Främja, uppmuntra och göra det lättare för det civila samhället, näringslivet, särskilt nystartade företag och små och medelstora företag, den akademiska världen och forskarsamhällen samt andra intressenter på nationell nivå att delta i gränsöverskridande projekt och cybersäkerhetsåtgärder som finansieras genom relevanta unionsprogram.

| d) | Tillhandahålla tekniskt stöd till intressenter genom att stödja dem under ansökningsfasen för projekt som förvaltas av kompetenscentrumet när det gäller dess uppdrag och mål, och i full överensstämmelse med bestämmelserna om sund ekonomisk förvaltning, särskilt när det gäller intressekonflikter. |
| --- | --- |

d)

Tillhandahålla tekniskt stöd till intressenter genom att stödja dem under ansökningsfasen för projekt som förvaltas av kompetenscentrumet när det gäller dess uppdrag och mål, och i full överensstämmelse med bestämmelserna om sund ekonomisk förvaltning, särskilt när det gäller intressekonflikter.

| e) | Sträva efter att uppnå synergier med relevanta verksamheter på nationell, regional och lokal nivå, till exempel nationella policyer för forskning, utveckling och innovation på cybersäkerhetsområdet, särskilt sådana policyer som fastställs i nationella cybersäkerhetsstrategier. |
| --- | --- |

e)

Sträva efter att uppnå synergier med relevanta verksamheter på nationell, regional och lokal nivå, till exempel nationella policyer för forskning, utveckling och innovation på cybersäkerhetsområdet, särskilt sådana policyer som fastställs i nationella cybersäkerhetsstrategier.

| f) | Genomföra särskilda åtgärder för vilka kompetenscentrumet beviljat bidrag, inklusive genom att tillhandahålla ekonomiskt stöd till tredje parter i enlighet med artikel 204 i budgetförordningen enligt de villkor som anges i de berörda bidragsavtalen. |
| --- | --- |

f)

Genomföra särskilda åtgärder för vilka kompetenscentrumet beviljat bidrag, inklusive genom att tillhandahålla ekonomiskt stöd till tredje parter i enlighet med artikel 204 i budgetförordningen enligt de villkor som anges i de berörda bidragsavtalen.

| g) | Utan att det påverkar medlemsstaternas befogenheter på utbildningsområdet och med beaktande av Enisas relevanta uppgifter, samarbeta med nationella myndigheter om eventuella bidrag till att främja och sprida utbildningsprogram om cybersäkerhet. |
| --- | --- |

g)

Utan att det påverkar medlemsstaternas befogenheter på utbildningsområdet och med beaktande av Enisas relevanta uppgifter, samarbeta med nationella myndigheter om eventuella bidrag till att främja och sprida utbildningsprogram om cybersäkerhet.

| h) | Främja och sprida relevanta resultat av det arbete som bedrivs inom nätverket, gemenskapen och kompetenscentrumet på nationell, regional eller lokal nivå. |
| --- | --- |

h)

Främja och sprida relevanta resultat av det arbete som bedrivs inom nätverket, gemenskapen och kompetenscentrumet på nationell, regional eller lokal nivå.

| i) | Bedöma begäranden från aktörer som är etablerade i samma medlemsstat som det nationella samordningscentrumet om att få ingå i gemenskapen. |
| --- | --- |

i)

Bedöma begäranden från aktörer som är etablerade i samma medlemsstat som det nationella samordningscentrumet om att få ingå i gemenskapen.

| j) | Förespråka och främja deltagandet av relevanta aktörer i verksamhet som härrör från kompetenscentrumet, nätverket och gemenskapen, och vid behov övervaka nivån av samverkan med och mängden offentligt ekonomiskt stöd som tilldelats forskning, utveckling och ibruktagande på cybersäkerhetsområdet. |
| --- | --- |

j)

Förespråka och främja deltagandet av relevanta aktörer i verksamhet som härrör från kompetenscentrumet, nätverket och gemenskapen, och vid behov övervaka nivån av samverkan med och mängden offentligt ekonomiskt stöd som tilldelats forskning, utveckling och ibruktagande på cybersäkerhetsområdet.

2.   I enlighet med punkt 1 f i denna artikel får det ekonomiska stödet till tredje parter tillhandahållas i någon av de former av bidrag från unionen som anges i artikel 125 i budgetförordningen, bland annat i form av klumpsummor.

3.   De nationella samordningscentrumen får, på grundval av ett beslut som avses i artikel 6.6 i denna förordning, ta emot bidrag från unionen i enlighet med artikel 195 första stycket d i budgetförordningen i samband med utförandet av de uppgifter som fastställs i den här artikeln.

4.   De nationella samordningscentrumen ska, när så är lämpligt, samarbeta via nätverket.

Artikel 8

Kompetensgemenskapen för cybersäkerhet

1.   Gemenskapen ska bidra till kompetenscentrumets och nätverkets uppdrag i enlighet med vad som anges i artikel 3 och öka, utbyta och sprida sakkunskap om cybersäkerhet i hela unionen.

2.   Gemenskapen ska bestå av näringslivet, inbegripet små och medelstora företag, den akademiska världen och forskningsorganisationer, andra relevanta civilsamhällesorganisationer och, i förekommande fall, relevanta europeiska standardiseringsorganisationer, offentliga och andra enheter som arbetar med driftsfrågor och tekniska frågor avseende cybersäkerhet och, där så är relevant, av intressenter från sektorer för vilka cybersäkerhet är viktigt och som ställs inför cybersäkerhetsutmaningar. Gemenskapen ska föra samman de viktigaste intressenterna inom teknisk, industriell, akademisk och forskningsrelaterad kapacitet inom cybersäkerhet i unionen. Den ska engagera nationella samordningscentrum, europeiska digitala innovationsknutpunkter, när så är relevant, och de unionsinstitutioner, unionsorgan och unionsbyråer som har relevant sakkunskap, t.ex. Enisa.

3.   Endast enheter som är etablerade inom medlemsstaterna får registreras som medlemmar i gemenskapen. De ska kunna visa att de kan bidra till uppdraget och ska ha sakkunskap inom cybersäkerhet på minst ett av följande områden,

| a) | den akademiska världen, forskning eller innovation, |
| --- | --- |

a)

den akademiska världen, forskning eller innovation,

| b) | industriell utveckling eller produktutveckling, |
| --- | --- |

b)

industriell utveckling eller produktutveckling,

| c) | utbildning och fortbildning, |
| --- | --- |

c)

utbildning och fortbildning,

| d) | informationssäkerhet eller incidenthantering, |
| --- | --- |

d)

informationssäkerhet eller incidenthantering,

| e) | etik, |
| --- | --- |

e)

etik,

| f) | formell och teknisk standardisering och formella och tekniska specifikationer. |
| --- | --- |

f)

formell och teknisk standardisering och formella och tekniska specifikationer.

4.   Kompetenscentrumet ska på begäran registrera enheter som medlemmar i gemenskapen efter det att det nationella samordningscentrumet i den medlemsstat där den enheten är etablerad gjort en bedömning av om dessa enheter uppfyller kriterierna i punkt 3 i denna artikel. I bedömningen ska även hänsyn tas till relevanta nationella bedömningar av säkerhetsskäl som gjorts av de nationella behöriga myndigheterna. Sådana registreringar ska inte vara tidsbegränsade utan får när som helst återkallas av kompetenscentrumet om det relevanta nationella samordningscentrumet anser att enheten inte längre uppfyller kriterierna i punkt 3 i denna artikel eller att denna omfattas av artikel 136 i budgetförordningen, eller av motiverade säkerhetsskäl. Om ett medlemskap i gemenskapen återkallas av säkerhetsskäl ska beslutet om återkallande vara proportionellt och motiverat. De nationella samordningscentrumen ska sträva efter att uppnå en balanserad representation av intressenter i gemenskapen och aktivt stimulera deltagande särskilt av små och medelstora företag.

5.   Nationella samordningscentrum ska uppmuntras att samarbeta genom nätverket för att harmonisera det sätt på vilket de tillämpar de kriterier som anges i punkt 3 och de förfaranden för bedömning och registrering av enheter som avses i punkt 4.

6.   Kompetenscentrumet ska registrera relevanta unionsinstitutioner, unionsorgan och unionsbyråer som medlemmar i gemenskapen efter att ha gjort en bedömning av om unionsinstitutionen, unionsorganet eller unionsbyrån uppfyller de kriterier som anges i punkt 3 i denna artikel. Sådana registreringar ska inte vara tidsbegränsade utan får när som helst återkallas av kompetenscentrumet om det anser att unionsinstitutionen, unionsorganet eller unionsbyrån inte längre uppfyller kriterierna i punkt 3 i denna artikel eller omfattas av artikel 136 i budgetförordningen.

7.   Unionsinstitutionernas, unionsorganens och unionsbyråernas företrädare får delta i gemenskapens arbete.

8.   En enhet som är registrerad som medlem i gemenskapen ska utse sina företrädare för att säkerställa en effektiv dialog. Dessa företrädare ska besitta sakkunskap om forskning, teknik eller näringsliv på cybersäkerhetsområdet. Kraven får specificeras ytterligare av styrelsen, utan att i onödan begränsa enheterna när dessa utser sina företrädare.

9.   Gemenskapen ska genom sina arbetsgrupper och i synnerhet genom den strategiska rådgivande gruppen ge den verkställande direktören och styrelsen strategisk rådgivning om agendan, det årliga arbetsprogrammet och det fleråriga arbetsprogrammet i enlighet med styrelsens arbetsordning.

Artikel 9

Gemenskapens: medlemmars uppgifter

Medlemmarna i gemenskapen ska

| a) | hjälpa kompetenscentrumet att fullgöra uppdraget och uppnå målen och ska för detta ändamål föra ett nära samarbete med kompetenscentrumet och de nationella samordningscentrumen, |
| --- | --- |

a)

hjälpa kompetenscentrumet att fullgöra uppdraget och uppnå målen och ska för detta ändamål föra ett nära samarbete med kompetenscentrumet och de nationella samordningscentrumen,

| b) | i relevanta fall delta i formella eller informella verksamheter och i de arbetsgrupper som avses i artikel 13.3 n för att utföra särskilda uppgifter i enlighet med det årliga arbetsprogrammet, och |
| --- | --- |

b)

i relevanta fall delta i formella eller informella verksamheter och i de arbetsgrupper som avses i artikel 13.3 n för att utföra särskilda uppgifter i enlighet med det årliga arbetsprogrammet, och

| c) | i relevanta fall stödja kompetenscentrumet och de nationella samordningscentrumen i främjandet av specifika projekt, |
| --- | --- |

c)

i relevanta fall stödja kompetenscentrumet och de nationella samordningscentrumen i främjandet av specifika projekt,

Artikel 10

Kompetenscentrumets samarbete med övriga unionsinstitutioner, organ och byråer samt med internationella organisationer

1.   Kompetenscentrumet ska, för att säkerställa enhetlighet och komplementaritet och undvika dubbelarbete, samarbeta med relevanta unionsinstitutioner, unionsorgan och unionsbyråer, bl.a. Enisa, Europeiska utrikestjänsten, kommissionens generaldirektorat gemensamma forskningscentrumet, Europeiska genomförandeorganet för forskning, Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet och Europeiska genomförandeorganet för hälsofrågor och digitala frågor inrättade genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/173 (13), relevanta europeiska digitala innovationsknutpunkter, Europeiska it-brottscentrumet vid Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 (14), Europeiska försvarsbyrån (EDA) med avseende på de uppgifter som anges i artikel 5 i den här förordningen, och andra relevanta unionsaktörer. Kompetenscentrumet får också samarbeta med internationella organisationer, i relevanta fall.

2.   Det samarbete som avses i punkt 1 i denna artikel får ske inom ramen för samarbetsavtal. Sådana avtal ska föreläggas styrelsen för godkännande. Allt utbyte av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter ska ske inom ramen för administrativa överenskommelser som ingåtts i enlighet med artikel 36.3.

KAPITEL II

Kompetenscentrumets organisation

Artikel 11

Medlemmar och struktur

1.   Medlemmar i kompetenscentrumet ska vara unionen, företrädd av kommissionen, och medlemsstaterna.

2.   Kompetenscentrumets struktur ska säkerställa att målen i artikel 4 uppnås och att uppgifterna i artikel 5 fullgörs, och ska omfatta:

| a) | En styrelse. |
| --- | --- |

a)

En styrelse.

| b) | En verkställande direktör. |
| --- | --- |

b)

En verkställande direktör.

| c) | En strategisk rådgivande grupp. |
| --- | --- |

c)

En strategisk rådgivande grupp.

Avsnitt I

Styrelsen

Artikel 12

Styrelsens sammansättning

1.   Styrelsen ska bestå av en företrädare för varje medlemsstat och två företrädare för kommissionen som ska agera på unionens vägnar.

2.   Varje ledamot av styrelsen ska ha en suppleant. Den suppleanten ska företräda ledamoten i dennes frånvaro.

3.   Styrelseledamöterna som utses av medlemsstaterna och deras suppleanter ska vara offentligt anställda i sin respektive medlemsstat och ska utses mot bakgrund av sina kunskaper inom forskning, teknik och näringsliv på cybersäkerhetsområdet, deras förmåga att säkerställa att verksamheter och positioner är samordnade med deras respektive nationella samordningscentrum eller deras relevanta kunskaper i fråga om ledarskap, administration och budget. Kommissionen ska utse sina styrelseledamöter och deras suppleanter på grundval av deras kunskaper inom cybersäkerhet och teknik eller deras relevanta kunskaper i fråga om ledarskap, administration och budget samt deras förmåga att säkerställa samordning, synergier och, i mån av möjlighet, gemensamma initiativ inom unionspolitikens sektorspolitik eller övergripande politik som innefattar cybersäkerhet. Kommissionen och medlemsstaterna ska bemöda sig om att begränsa omsättningen av sina företrädare i styrelsen för att säkerställa kontinuitet i styrelsens arbete. Kommissionen och medlemsstaterna ska ha som mål att uppnå en jämn könsfördelning i styrelsen.

4.   Mandatperioden för styrelsens ledamöter och deras suppleanter ska vara fyra år. Mandatperioden får förlängas.

5.   Styrelseledamöterna ska säkerställa att kompetenscentrumets uppdrag, mål, identitet och självständighet och enhetlighet skyddas och att dess verksamhet överensstämmer med det uppdraget och de målen, på ett oberoende och transparent sätt.

6.   Styrelsen får bjuda in observatörer, inklusive företrädare för unionens berörda organ och byråer och kompetensgemenskapens medlemmar, att delta i styrelsens sammanträden på lämpligt sätt.

7.   En företrädare för Enisa ska vara ständig observatör i styrelsen. Styrelsen får bjuda in en företrädare för den strategiska rådgivande gruppen att delta i dess möten.

8.   Den verkställande direktören ska delta i styrelsesammanträdena, men ska inte ha rösträtt.

Artikel 13

Styrelsens uppgifter

1.   Styrelsen ska ha det övergripande ansvaret för kompetenscentrumets strategiska inriktning och drift, ska övervaka genomförandet av dess verksamhet och ska ansvara för alla uppgifter som inte specifikt tilldelats den verkställande direktören.

2.   Styrelsen ska anta sin arbetsordning. Denna arbetsordning ska omfatta särskilda förfaranden för att fastställa och undvika intressekonflikter och säkerställa konfidentialiteten för känslig information.

3.   Styrelsen ska fatta nödvändiga strategiska beslut, särskilt vad gäller

| a) | utarbetandet och antagandet av agendan och övervakningen av genomförandet av denna, |
| --- | --- |

a)

utarbetandet och antagandet av agendan och övervakningen av genomförandet av denna,

| b) | med utgångspunkt i unionens politiska prioriteringar och agendan, antagandet av det fleråriga arbetsprogrammet, som inbegriper gemensamma prioriteringar för näringsliv, teknik och forskning, som grundar sig på de behov som medlemsstaterna identifierat i samarbete med gemenskapen och som behöver prioriteras i fråga om unionens ekonomiska stöd, inbegripet teknik och områden som är viktiga för att utveckla unionens egen kapacitet på cybersäkerhetsområdet, |
| --- | --- |

b)

med utgångspunkt i unionens politiska prioriteringar och agendan, antagandet av det fleråriga arbetsprogrammet, som inbegriper gemensamma prioriteringar för näringsliv, teknik och forskning, som grundar sig på de behov som medlemsstaterna identifierat i samarbete med gemenskapen och som behöver prioriteras i fråga om unionens ekonomiska stöd, inbegripet teknik och områden som är viktiga för att utveckla unionens egen kapacitet på cybersäkerhetsområdet,

| c) | antagandet av det årliga arbetsprogrammet för förvaltningen av relevanta unionsmedel, särskilt cybersäkerhetsdelarna av Horisont Europa, i den utsträckning de frivilligt medfinansieras av medlemsstaterna, och programmet för ett digitalt Europa, i enlighet med kompetenscentrumets fleråriga arbetsprogram och Horisont Europas strategiska planeringsprocess. |
| --- | --- |

c)

antagandet av det årliga arbetsprogrammet för förvaltningen av relevanta unionsmedel, särskilt cybersäkerhetsdelarna av Horisont Europa, i den utsträckning de frivilligt medfinansieras av medlemsstaterna, och programmet för ett digitalt Europa, i enlighet med kompetenscentrumets fleråriga arbetsprogram och Horisont Europas strategiska planeringsprocess.

| d) | antagandet av kompetenscentrumets årsredovisning, balansräkning och årliga verksamhetsrapport på grundval av ett förslag från den verkställande direktören, |
| --- | --- |

d)

antagandet av kompetenscentrumets årsredovisning, balansräkning och årliga verksamhetsrapport på grundval av ett förslag från den verkställande direktören,

| e) | antagandet av kompetenscentrumets särskilda finansiella regler i enlighet med artikel 70 i budgetförordningen, |
| --- | --- |

e)

antagandet av kompetenscentrumets särskilda finansiella regler i enlighet med artikel 70 i budgetförordningen,

| f) | som en del av det årliga arbetsprogrammet, tilldelningen av medel från unionens budget till frågor som omfattas av unionens och medlemsstaternas gemensamma åtgärder, |
| --- | --- |

f)

som en del av det årliga arbetsprogrammet, tilldelningen av medel från unionens budget till frågor som omfattas av unionens och medlemsstaternas gemensamma åtgärder,

| g) | som en del av det årliga arbetsprogrammet och i enlighet med de beslut som avses i led f i detta stycke, och i överensstämmelse med förordningarna (EU) 2021/695 och (EU) 2021/694 beskrivningen av de gemensamma åtgärder som avses i led f i detta stycke och fastställandet av villkoren för genomförandet av dessa, |
| --- | --- |

g)

som en del av det årliga arbetsprogrammet och i enlighet med de beslut som avses i led f i detta stycke, och i överensstämmelse med förordningarna (EU) 2021/695 och (EU) 2021/694 beskrivningen av de gemensamma åtgärder som avses i led f i detta stycke och fastställandet av villkoren för genomförandet av dessa,

| h) | antagandet av ett förfarande för att utnämna den verkställande direktören samt utnämnandet, entledigandet, förlängningen av mandatperioden för och vägledningen till den verkställande direktören samt övervakning av dennes resultat, |
| --- | --- |

h)

antagandet av ett förfarande för att utnämna den verkställande direktören samt utnämnandet, entledigandet, förlängningen av mandatperioden för och vägledningen till den verkställande direktören samt övervakning av dennes resultat,

| i) | antagandet av riktlinjer för bedömning och registrering av enheter som medlemmar i gemenskapen, |
| --- | --- |

i)

antagandet av riktlinjer för bedömning och registrering av enheter som medlemmar i gemenskapen,

| j) | antagandet av de samarbetsavtal som avses i artikel 10.2, |
| --- | --- |

j)

antagandet av de samarbetsavtal som avses i artikel 10.2,

| k) | utnämning av räkenskapsföraren, |
| --- | --- |

k)

utnämning av räkenskapsföraren,

| l) | antagandet av kompetenscentrumets årliga budget, inbegripet motsvarande tjänsteförteckning med uppgifter om antalet tillfälliga tjänster per tjänstegrupp och lönegrad och antalet kontraktsanställda och utstationerade nationella experter uttryckt i heltidsekvivalenter, |
| --- | --- |

l)

antagandet av kompetenscentrumets årliga budget, inbegripet motsvarande tjänsteförteckning med uppgifter om antalet tillfälliga tjänster per tjänstegrupp och lönegrad och antalet kontraktsanställda och utstationerade nationella experter uttryckt i heltidsekvivalenter,

| m) | antagandet av öppenhetsregler för kompetenscentrumet och regler för förebyggande och hantering av intressekonflikter, inbegripet med avseende på styrelseledamöterna, i enlighet med artikel 42 i delegerad förordning (EU) 2019/715, |
| --- | --- |

m)

antagandet av öppenhetsregler för kompetenscentrumet och regler för förebyggande och hantering av intressekonflikter, inbegripet med avseende på styrelseledamöterna, i enlighet med artikel 42 i delegerad förordning (EU) 2019/715,

| n) | inrättandet av arbetsgrupper inom gemenskapen, när så är relevant med beaktande av rådgivningen från den strategiska rådgivande gruppen, |
| --- | --- |

n)

inrättandet av arbetsgrupper inom gemenskapen, när så är relevant med beaktande av rådgivningen från den strategiska rådgivande gruppen,

| o) | utnämningen av medlemmarna i den strategiska rådgivande gruppen, |
| --- | --- |

o)

utnämningen av medlemmarna i den strategiska rådgivande gruppen,

| p) | antagandet av regler om ersättning för kostnader för medlemmarna i den strategiska rådgivande gruppen, |
| --- | --- |

p)

antagandet av regler om ersättning för kostnader för medlemmarna i den strategiska rådgivande gruppen,

| q) | inrättandet av en övervakningsmekanism för att säkerställa att förvaltningen av respektive medel som förvaltas av kompetenscentrumet sker i enlighet med agendan, uppdraget och det fleråriga arbetsprogrammet samt med bestämmelserna för de program som den relevanta finansieringen kommer från, |
| --- | --- |

q)

inrättandet av en övervakningsmekanism för att säkerställa att förvaltningen av respektive medel som förvaltas av kompetenscentrumet sker i enlighet med agendan, uppdraget och det fleråriga arbetsprogrammet samt med bestämmelserna för de program som den relevanta finansieringen kommer från,

| r) | säkerställandet av en regelbunden dialog och inrättandet av en mekanism för effektivt samarbete med gemenskapen, |
| --- | --- |

r)

säkerställandet av en regelbunden dialog och inrättandet av en mekanism för effektivt samarbete med gemenskapen,

| s) | fastställandet av kompetenscentrumets kommunikationspolicy på rekommendation av den verkställande direktören, |
| --- | --- |

s)

fastställandet av kompetenscentrumets kommunikationspolicy på rekommendation av den verkställande direktören,

| t) | vid behov fastställandet av genomförandebestämmelser för tjänsteföreskrifterna för tjänstemän och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen, som fastställs i rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 (15) (tjänsteföreskrifterna och anställningsvillkoren) i enlighet med artikel 30.3 i den här förordningen, |
| --- | --- |

t)

vid behov fastställandet av genomförandebestämmelser för tjänsteföreskrifterna för tjänstemän och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen, som fastställs i rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 (15) (tjänsteföreskrifterna och anställningsvillkoren) i enlighet med artikel 30.3 i den här förordningen,

| u) | vid behov fastställandet av regler för utstationering av nationella experter till kompetenscentrumet och för användning av praktikanter i enlighet med artikel 31.2, |
| --- | --- |

u)

vid behov fastställandet av regler för utstationering av nationella experter till kompetenscentrumet och för användning av praktikanter i enlighet med artikel 31.2,

| v) | antagandet av säkerhetsregler för kompetenscentrumet, |
| --- | --- |

v)

antagandet av säkerhetsregler för kompetenscentrumet,

| w) | antagandet av en bedrägeri- och korruptionsbekämpningsstrategi som står i proportion till bedrägeri- och korruptionsriskerna samt antagandet av omfattande skyddsåtgärder för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten i enlighet med tillämplig unionslagstiftning, med beaktande av en kostnads–nyttoanalys av de åtgärder som ska genomföras, |
| --- | --- |

w)

antagandet av en bedrägeri- och korruptionsbekämpningsstrategi som står i proportion till bedrägeri- och korruptionsriskerna samt antagandet av omfattande skyddsåtgärder för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten i enlighet med tillämplig unionslagstiftning, med beaktande av en kostnads–nyttoanalys av de åtgärder som ska genomföras,

| x) | vid behov antagandet av en metod för beräkning av frivilliga ekonomiska bidrag och bidrag in natura från de bidragande medlemsstaterna, i enlighet med förordningarna (EU) 2021/695 och (EU) 2021/694 eller annan tillämplig lagstiftning, |
| --- | --- |

x)

vid behov antagandet av en metod för beräkning av frivilliga ekonomiska bidrag och bidrag in natura från de bidragande medlemsstaterna, i enlighet med förordningarna (EU) 2021/695 och (EU) 2021/694 eller annan tillämplig lagstiftning,

| y) | vad gäller det årliga arbetsprogrammet och det fleråriga arbetsprogrammet, säkerställandet av enhetlighet och synergier såväl med de delar av programmet för ett digitalt Europa och Horisont Europa som inte förvaltas av kompetenscentrumet som med andra unionsprogram, |
| --- | --- |

y)

vad gäller det årliga arbetsprogrammet och det fleråriga arbetsprogrammet, säkerställandet av enhetlighet och synergier såväl med de delar av programmet för ett digitalt Europa och Horisont Europa som inte förvaltas av kompetenscentrumet som med andra unionsprogram,

| z) | antagandet av årsrapporten om genomförandet av kompetenscentrumets strategiska mål och prioriteringar, vid behov med en rekommendation om hur genomförandet av dessa mål och prioriteringar kan förbättras. |
| --- | --- |

z)

antagandet av årsrapporten om genomförandet av kompetenscentrumets strategiska mål och prioriteringar, vid behov med en rekommendation om hur genomförandet av dessa mål och prioriteringar kan förbättras.

I den mån det årliga arbetsprogrammet innehåller gemensamma åtgärder ska det innehålla information om medlemsstaternas frivilliga bidrag till gemensamma åtgärder. Där så är lämpligt ska förslag, i synnerhet förslaget till det årliga arbetsprogrammet, innehålla en bedömning av behovet att tillämpa säkerhetsbestämmelser i enlighet med artikel 33 i denna förordning, inbegripet förfarandet för en självbedömning avseende säkerhet i enlighet med artikel 20 i förordning (EU) 2021/695,

4.   Vad gäller de beslut som anges i punkt 3 a, b och c ska den verkställande direktören och styrelsen beakta alla relevanta strategiska råd och underlag från Enisa, i enlighet med den arbetsordning som styrelsen har fastställt.

5.   Styrelsen ska ha ansvara för att säkerställa att de rekommendationer som ingår i genomföranderapporten och den utvärdering som avses i artikel 38.2 och 38.4 följs upp på lämpligt sätt.

Artikel 14

Styrelseordförande och styrelsens sammanträden

1.   Styrelsen ska välja en ordförande och en vice ordförande bland sina ledamöter för en period av tre år. Ordförandens och vice ordförandens mandat får efter beslut av styrelsen förlängas en gång. Om emellertid deras styrelseuppdrag upphör någon gång under deras mandatperiod, upphör ordförandens eller vice ordförandens mandatperiod automatiskt vid denna tidpunkt. Vice ordföranden ska träda i ordförandens ställe om ordföranden inte kan fullgöra sitt uppdrag. Ordföranden ska delta i omröstningen.

2.   Styrelsen ska hålla ordinarie sammanträden minst tre gånger per år. Den får hålla extra sammanträden på begäran av kommissionen, en tredjedel av ledamöterna, ordföranden eller den verkställande direktören vid fullgörandet av hans eller hennes uppgifter.

3.   Den verkställande direktören ska delta i styrelsens diskussioner, såvida inte styrelsen beslutar något annat, men ska inte ha någon rösträtt.

4.   Styrelsen får bjuda in andra personer att närvara vid dess sammanträden som observatörer från fall till fall.

5.   Företrädarna för gemenskapen får på ordförandens inbjudan delta i styrelsens sammanträden, men de ska inte ha rösträtt.

6.   Styrelseledamöterna och deras suppleanter får bistås av rådgivare eller experter vid sammanträdena, om inte annat följer av styrelsens arbetsordning.

7.   Kompetenscentrumet ska tillhandahålla sekretariatet för styrelsen.

Artikel 15

Omröstningsregler för styrelsen

1.   Styrelsen ska tillämpa en samförståndsstrategi i sina diskussioner. En omröstning ska hållas om styrelsens ledamöter inte kan enas.

2.   Om styrelsen inte kan enas ska den fatta sina beslut med en majoritet på minst 75 % av alla sina ledamöters röster, varvid kommissionens företrädare ska räknas som en enda ledamot. En frånvarande styrelseledamot får delegera sin röst till sin suppleant eller, om suppleanten är frånvarande, till en annan ledamot. Varje styrelseledamot får företräda endast en annan ledamot.

3.   Styrelsens beslut om gemensamma åtgärder och deras förvaltning enligt artikel 13.3 f och g ska fattas enligt följande:

| a) | Beslut om tilldelning av medel från unionens budget till gemensamma åtgärder enligt artikel 13.3 f och beslut att inbegripa sådana gemensamma åtgärder i det årliga arbetsprogrammet ska fattas i enlighet med punkt 2 i den här artikeln. |
| --- | --- |

a)

Beslut om tilldelning av medel från unionens budget till gemensamma åtgärder enligt artikel 13.3 f och beslut att inbegripa sådana gemensamma åtgärder i det årliga arbetsprogrammet ska fattas i enlighet med punkt 2 i den här artikeln.

| b) | Beslut som rör beskrivningen av de gemensamma åtgärderna och som fastställer villkoren för deras genomförande i enlighet med artikel 13.3 g ska fattas av de deltagande medlemsstaterna och kommissionen, och ledamöternas rösträtter ska stå i proportion till deras respektive bidrag till den gemensamma åtgärden, beräknad i enlighet med den metod som antagits i enlighet med artikel 13.3 x. |
| --- | --- |

b)

Beslut som rör beskrivningen av de gemensamma åtgärderna och som fastställer villkoren för deras genomförande i enlighet med artikel 13.3 g ska fattas av de deltagande medlemsstaterna och kommissionen, och ledamöternas rösträtter ska stå i proportion till deras respektive bidrag till den gemensamma åtgärden, beräknad i enlighet med den metod som antagits i enlighet med artikel 13.3 x.

4.   Vid beslut som fattas i enlighet med artikel 13.3 b, c, d, e, f, k, l, p, q, t, u, w, x och y ska kommissionen ha 26 % av det totala antalet röster i styrelsen.

5.   Vid andra beslut än de som avses i punkterna 3 b och 4 ska varje medlemsstat samt unionen ha en röst. Unionens röst ska avges gemensamt av kommissionens två företrädare.

6.   Ordföranden ska delta i omröstningen.

Avsnitt II

Verkställande Direktör

Artikel 16

Utnämning och entledigande av samt förlängning av mandatperioden för den verkställande direktören

1.   Den verkställande direktören ska vara en person med sakkunskap och gott anseende på de områden där kompetenscentrumet är verksamt.

2.   Den verkställande direktören ska vara tillfälligt anställd vid kompetenscentrumet i enlighet med artikel 2 a i anställningsvillkoren.

3.   Den verkställande direktören ska utnämnas av styrelsen utifrån en förteckning över kandidater som föreslås av kommissionen på grundval av ett öppet, transparent och icke-diskriminerande urvalsförfarande.

4.   I det avtal som sluts med den verkställande direktören ska kompetenscentrumet företrädas av styrelsens ordförande.

5.   Den verkställande direktörens mandatperiod ska vara fyra år. Före slutet av denna period ska kommissionen genomföra en utvärdering som beaktar den verkställande direktörens arbetsinsats och kompetenscentrumets framtida uppgifter och utmaningar.

6.   Styrelsen får på förslag från kommissionen, med beaktande av den utvärdering som avses i punkt 5, förlänga den verkställande direktörens mandatperiod en gång med högst fyra år.

7.   En verkställande direktör vars mandat har förlängts får inte delta i ett annat urvalsförfarande för samma befattning.

8.   Den verkställande direktören ska avsättas endast efter ett styrelsebeslut på förslag av kommissionen eller minst 50 % av medlemsstaterna.

Artikel 17

Den verkställande direktörens uppgifter

1.   Den verkställande direktören ska ansvara för verksamheten och den dagliga ledningen av kompetenscentrumet och vara dess rättsliga företrädare. Den verkställande direktören ska vara ansvarig inför styrelsen och i sin tjänsteutövning vara fullständigt oberoende inom ramen för sina befogenheter. Den verkställande direktören ska bistås av kompetenscentrumets personal.

2.   Den verkställande direktören ska utföra åtminstone följande uppgifter på ett oberoende sätt:

| a) | Genomföra de beslut som antas av styrelsen. |
| --- | --- |

a)

Genomföra de beslut som antas av styrelsen.

| b) | Stödja styrelsen i dess arbete, tillhandahålla sekretariatet för dess sammanträden och förse den med all information som krävs för att den ska kunna fullgöra sina uppgifter. |
| --- | --- |

b)

Stödja styrelsen i dess arbete, tillhandahålla sekretariatet för dess sammanträden och förse den med all information som krävs för att den ska kunna fullgöra sina uppgifter.

| c) | Efter samråd med styrelsen och kommissionen, och med beaktande av de nationella samordningscentrumens och gemenskapens bidrag, utarbeta och för antagande överlämna till styrelsen agendan, samt ett utkast till kompetenscentrumets årliga arbetsprogram och ett utkast till kompetenscentrumets fleråriga arbetsprogram i enlighet med agendan, inklusive omfattningen av de förslagsinfordringar, inbjudningar att anmäla intresse och anbudsinfordringar som krävs för att genomföra det årliga arbetsprogrammet och motsvarande utgiftsberäkningar enligt förslagen från medlemsstaterna och kommissionen. |
| --- | --- |

c)

Efter samråd med styrelsen och kommissionen, och med beaktande av de nationella samordningscentrumens och gemenskapens bidrag, utarbeta och för antagande överlämna till styrelsen agendan, samt ett utkast till kompetenscentrumets årliga arbetsprogram och ett utkast till kompetenscentrumets fleråriga arbetsprogram i enlighet med agendan, inklusive omfattningen av de förslagsinfordringar, inbjudningar att anmäla intresse och anbudsinfordringar som krävs för att genomföra det årliga arbetsprogrammet och motsvarande utgiftsberäkningar enligt förslagen från medlemsstaterna och kommissionen.

| d) | Utarbeta och lämna in förslaget till årlig budget till styrelsen för antagande, inbegripet motsvarande tjänsteförteckning som avses i artikel 13.3 l, med uppgift om antalet tillfälliga tjänster i varje lönegrad och tjänstegrupp och antalet kontraktsanställda och utstationerade nationella experter, uttryckt i heltidsekvivalenter. |
| --- | --- |

d)

Utarbeta och lämna in förslaget till årlig budget till styrelsen för antagande, inbegripet motsvarande tjänsteförteckning som avses i artikel 13.3 l, med uppgift om antalet tillfälliga tjänster i varje lönegrad och tjänstegrupp och antalet kontraktsanställda och utstationerade nationella experter, uttryckt i heltidsekvivalenter.

| e) | Genomföra det årliga arbetsprogrammet och det fleråriga arbetsprogrammet och rapportera till styrelsen om detta. |
| --- | --- |

e)

Genomföra det årliga arbetsprogrammet och det fleråriga arbetsprogrammet och rapportera till styrelsen om detta.

| f) | Utarbeta ett utkast till årlig verksamhetsrapport om kompetenscentrumet, inbegripet uppgifter om tillhörande utgifter och genomförandet av agendan och det fleråriga arbetsprogrammet; vid behov ska denna rapport åtföljas av förslag om hur genomförandet kan förbättras ytterligare eller om omformulering av de strategiska målen och prioriteringarna. |
| --- | --- |

f)

Utarbeta ett utkast till årlig verksamhetsrapport om kompetenscentrumet, inbegripet uppgifter om tillhörande utgifter och genomförandet av agendan och det fleråriga arbetsprogrammet; vid behov ska denna rapport åtföljas av förslag om hur genomförandet kan förbättras ytterligare eller om omformulering av de strategiska målen och prioriteringarna.

| g) | Säkerställa genomförandet av effektiva övervaknings- och utvärderingsförfaranden när det gäller kompetenscentrumets verksamhet. |
| --- | --- |

g)

Säkerställa genomförandet av effektiva övervaknings- och utvärderingsförfaranden när det gäller kompetenscentrumets verksamhet.

| h) | Utarbeta en handlingsplan för uppföljning av slutsatserna från genomföranderapporten och den utvärdering som avses i artikel 38.2 och 38.4 och, vartannat år, överlämna framstegsrapporter till Europaparlamentet och kommissionen. |
| --- | --- |

h)

Utarbeta en handlingsplan för uppföljning av slutsatserna från genomföranderapporten och den utvärdering som avses i artikel 38.2 och 38.4 och, vartannat år, överlämna framstegsrapporter till Europaparlamentet och kommissionen.

| i) | Förbereda och ingå avtal med de nationella samordningscentrumen. |
| --- | --- |

i)

Förbereda och ingå avtal med de nationella samordningscentrumen.

| j) | I enlighet med de beslut som avses i artikel 13.3 e, l, t, u, v och w ansvara för administrativa och ekonomiska frågor och personalfrågor, inklusive genomförandet av kompetenscentrumets budget, varvid vederbörlig hänsyn ska tas till internrevisionsfunktionens råd. |
| --- | --- |

j)

I enlighet med de beslut som avses i artikel 13.3 e, l, t, u, v och w ansvara för administrativa och ekonomiska frågor och personalfrågor, inklusive genomförandet av kompetenscentrumets budget, varvid vederbörlig hänsyn ska tas till internrevisionsfunktionens råd.

| k) | Godkänna och hantera inledandet av förslagsinfordringar i enlighet med det årliga arbetsprogrammet och administrera de bidragsavtal och bidragsbeslut som följer av detta. |
| --- | --- |

k)

Godkänna och hantera inledandet av förslagsinfordringar i enlighet med det årliga arbetsprogrammet och administrera de bidragsavtal och bidragsbeslut som följer av detta.

| l) | Godkänna förteckningen över åtgärder som valts ut för finansiering baserat på en rangordnad lista som tagits fram av en grupp oberoende experter. |
| --- | --- |

l)

Godkänna förteckningen över åtgärder som valts ut för finansiering baserat på en rangordnad lista som tagits fram av en grupp oberoende experter.

| m) | Godkänna och hantera inledandet av anbudsinfordringar i enlighet med det årliga arbetsprogrammet och administrera kontrakten. |
| --- | --- |

m)

Godkänna och hantera inledandet av anbudsinfordringar i enlighet med det årliga arbetsprogrammet och administrera kontrakten.

| n) | Godkänna de anbud som valts ut för finansiering. |
| --- | --- |

n)

Godkänna de anbud som valts ut för finansiering.

| o) | Lämna förslag till kompetenscentrumets årsredovisning och balansräkning till internrevisionen och därefter till styrelsen. |
| --- | --- |

o)

Lämna förslag till kompetenscentrumets årsredovisning och balansräkning till internrevisionen och därefter till styrelsen.

| p) | Säkerställa att riskbedömning och riskhantering sker. |
| --- | --- |

p)

Säkerställa att riskbedömning och riskhantering sker.

| q) | Underteckna enskilda bidragsavtal, bidragsbeslut och kontrakt. |
| --- | --- |

q)

Underteckna enskilda bidragsavtal, bidragsbeslut och kontrakt.

| r) | Underteckna upphandlingskontrakt. |
| --- | --- |

r)

Underteckna upphandlingskontrakt.

| s) | Utarbeta en handlingsplan för uppföljning av slutsatserna från interna eller externa revisionsrapporter, liksom utredningar utförda av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), som inrättades genom kommissionens beslut 1999/352/EG, EKSG, Euratom (16), samt rapportera om läget två gånger om året till kommissionen och regelbundet till styrelsen. |
| --- | --- |

s)

Utarbeta en handlingsplan för uppföljning av slutsatserna från interna eller externa revisionsrapporter, liksom utredningar utförda av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), som inrättades genom kommissionens beslut 1999/352/EG, EKSG, Euratom (16), samt rapportera om läget två gånger om året till kommissionen och regelbundet till styrelsen.

| t) | Utarbeta ett utkast till finansiella regler som ska tillämpas på kompetenscentrumet. |
| --- | --- |

t)

Utarbeta ett utkast till finansiella regler som ska tillämpas på kompetenscentrumet.

| u) | Fastställa ett ändamålsenligt och effektivt internt kontrollsystem, säkerställa dess funktionssätt och rapportera alla betydande ändringar av det till styrelsen. |
| --- | --- |

u)

Fastställa ett ändamålsenligt och effektivt internt kontrollsystem, säkerställa dess funktionssätt och rapportera alla betydande ändringar av det till styrelsen.

| v) | Säkerställa en effektiv kommunikation med unionens institutioner och på begäran rapportera till Europaparlamentet och rådet. |
| --- | --- |

v)

Säkerställa en effektiv kommunikation med unionens institutioner och på begäran rapportera till Europaparlamentet och rådet.

| w) | Vidta eventuella ytterligare åtgärder som krävs för att bedöma kompetenscentrumets fullgörande av sitt uppdrag och uppnåendet av sina mål. |
| --- | --- |

w)

Vidta eventuella ytterligare åtgärder som krävs för att bedöma kompetenscentrumets fullgörande av sitt uppdrag och uppnåendet av sina mål.

| x) | Utföra alla övriga uppgifter som styrelsen tilldelat eller delegerat till den verkställande direktören. |
| --- | --- |

x)

Utföra alla övriga uppgifter som styrelsen tilldelat eller delegerat till den verkställande direktören.

Avsnitt III

Den Strategiska Rådgivande Gruppen

Artikel 18

Den strategiska rådgivande gruppens sammansättning

1.   Den strategiska rådgivande gruppen ska ha högst 20 ledamöter. Ledamöterna ska utnämnas av styrelsen utifrån den verkställande direktörens förslag bland företrädarna för medlemmarna av gemenskapen, undantaget företrädare för unionsinstitutioner, unionsorgan och unionsbyråer. Endast företrädare för medlemmar som inte kontrolleras av ett tredjeland eller av en enhet som är etablerad i ett tredjeland ska kunna utses. Utseendet ska ske i enlighet med ett öppet, transparent och icke-diskriminerande förfarande. Styrelsen ska sträva efter att i sammansättningen av den strategiska rådgivande gruppen uppnå en representation av gemenskapen som innebär en god balans mellan vetenskapliga aktörer, näringslivs- och civilsamhällesaktörer, branscher från utbuds- och efterfrågesidan, stora företag och små och medelstora företag, även vad gäller geografisk härkomst och kön. Den ska även sträva efter att uppnå en intrasektoriell balans, med beaktande av sammanhållningen i unionen och alla medlemsstaterna på området forskning, industri och teknik inom cybersäkerhet. Den strategiska rådgivande gruppens sammansättning ska möjliggöra en omfattande, kontinuerlig och ständig dialog mellan gemenskapen och kompetenscentrumet.

2.   Ledamöterna i den strategiska rådgivande gruppen ska ha sakkunskap om forskning, industriell utveckling, tillhandahållande, genomförande eller ibruktagande av professionella tjänster eller produkter på cybersäkerhetsområdet. Kraven på sådan sakkunskap ska fastställas närmare av styrelsen.

3.   Förfarandena för styrelsens utnämning av den strategiska rådgivande gruppens ledamöter och för den strategiska rådgivande gruppens arbete ska anges i styrelsens arbetsordning och offentliggöras.

4.   Mandatperioden för den strategiska rådgivande gruppens ledamöter ska vara två år. Perioden kan förlängas en gång.

5.   Företrädare för kommissionen och andra unionsinstitutioner, unionsorgan och unionsbyråer, särskilt Enisa, får bjudas in av den strategiska rådgivande gruppen att delta i och stödja dess arbete. Den strategiska rådgivande gruppen får bjuda in ytterligare företrädare från gemenskapen i egenskap av observatör, rådgivare eller sakkunnig, beroende på vad som är lämpligt, från fall till fall, i syfte att ta i beaktande utvecklingsdynamiken på cybersäkerhetsområdet. Ledamöter i styrelsen får delta som observatörer i den strategiska rådgivande gruppens sammanträden.

Artikel 19

Den strategiska rådgivande gruppens funktionssätt

1.   Den strategiska rådgivande gruppen ska sammanträda minst tre gånger per år.

2.   Den strategiska rådgivande gruppen ska tillhandahålla styrelsen råd om inrättandet av arbetsgrupper inom gemenskapen i enlighet med artikel 13.3 n för särskilda frågor av relevans för arbetet i kompetenscentrumet, om dessa frågor direkt hänger samman med de uppgifter och kompetensområden som anges i artikel 20. Vid behov ska sådana arbetsgrupper omfattas av övergripande samordning från en eller flera ledamöter i den strategiska rådgivande gruppen.

3.   Den strategiska rådgivande gruppen ska välja sin ordförande med enkel majoritet av gruppens ledamöter.

4.   Den strategiska rådgivande gruppens sekretariat ska tillhandahållas av den verkställande direktören och kompetenscentrumets personal med hjälp av befintliga resurser och med vederbörlig hänsyn till kompetenscentrumets totala arbetsbörda. De resurser som anslås till stöd för den strategiska rådgivande gruppen ska anges i förslaget till årlig budget.

5.   Den strategiska rådgivande gruppen ska anta sin arbetsordning med enkel majoritet av dess medlemmar.

Artikel 20

Den strategiska rådgivande gruppens uppgifter

Den strategiska rådgivande gruppen ska regelbundet ge kompetenscentrumet råd med avseende på genomförandet av kompetenscentrumets verksamhet, säkerställa kommunikation med gemenskapen och andra intressenter. Den strategiska rådgivande gruppen ska också

| a) | tillhandahålla den verkställande direktören och styrelsen strategiska råd och underlag vad gäller agendan och det årliga arbetsprogrammet och det fleråriga arbetsprogrammet och kontinuerligt uppdatera dessa råd och underlag, i förekommande fall med beaktande av bidrag från gemenskapen och de arbetsgrupper som avses i artikel 13.3 n, inom de tidsfrister som fastställts av styrelsen, |
| --- | --- |

a)

tillhandahålla den verkställande direktören och styrelsen strategiska råd och underlag vad gäller agendan och det årliga arbetsprogrammet och det fleråriga arbetsprogrammet och kontinuerligt uppdatera dessa råd och underlag, i förekommande fall med beaktande av bidrag från gemenskapen och de arbetsgrupper som avses i artikel 13.3 n, inom de tidsfrister som fastställts av styrelsen,

| b) | ge styrelsen råd om inrättandet av arbetsgrupper inom gemenskapen i enlighet med artikel 13.3 n om särskilda frågor av relevans för kompetenscentrumets arbete, |
| --- | --- |

b)

ge styrelsen råd om inrättandet av arbetsgrupper inom gemenskapen i enlighet med artikel 13.3 n om särskilda frågor av relevans för kompetenscentrumets arbete,

| c) | med förbehåll för styrelsens godkännande, besluta om och anordna offentliga samråd som är öppna för alla offentliga och privata intressenter för vilka cybersäkerhet är viktig, i syfte att samla in underlag för de strategiska råd som avses i led a. |
| --- | --- |

c)

med förbehåll för styrelsens godkännande, besluta om och anordna offentliga samråd som är öppna för alla offentliga och privata intressenter för vilka cybersäkerhet är viktig, i syfte att samla in underlag för de strategiska råd som avses i led a.

KAPITEL III

Finansiella bestämmelser

Artikel 21

Unionens och medlemsstaternas ekonomiska bidrag

1.   Kompetenscentrumet ska finansieras av unionen medan de gemensamma åtgärderna ska finansieras av unionen och genom frivilliga bidrag från medlemsstaterna.

2.   Administrativa kostnader och driftskostnader för gemensamma åtgärder ska täckas av unionen och av de medlemsstater som bidrar till de gemensamma åtgärderna, i enlighet med förordningarna (EU) 2021/695 och (EU) 2021/694.

3.   Unionens bidrag till kompetenscentrumet för att täcka de administrativa kostnaderna och driftkostnaderna ska omfatta följande:

| a) | Upp till 1 649 566 000 EUR från programmet för ett digitalt Europa, inklusive upp till 32 000 000 EUR för administrativa kostnader. |
| --- | --- |

a)

Upp till 1 649 566 000 EUR från programmet för ett digitalt Europa, inklusive upp till 32 000 000 EUR för administrativa kostnader.

| b) | Ett belopp från Horisont Europa, inklusive för administrativa kostnader, för gemensamma åtgärder, varvid detta belopp ska vara lika stort som det belopp som medlemsstaterna bidragit med i enlighet med punkt 7 i denna artikel men inte överskrida det belopp som fastställts i den strategiska planeringsprocess för Horisont Europa som ska genomföras i enlighet med artikel 6.6 i förordning (EU) 2021/695, i det årliga arbetsprogrammet eller i det fleråriga arbetsprogrammet. |
| --- | --- |

b)

Ett belopp från Horisont Europa, inklusive för administrativa kostnader, för gemensamma åtgärder, varvid detta belopp ska vara lika stort som det belopp som medlemsstaterna bidragit med i enlighet med punkt 7 i denna artikel men inte överskrida det belopp som fastställts i den strategiska planeringsprocess för Horisont Europa som ska genomföras i enlighet med artikel 6.6 i förordning (EU) 2021/695, i det årliga arbetsprogrammet eller i det fleråriga arbetsprogrammet.

| c) | Ett belopp från andra relevanta unionsprogram som krävs för att genomföra centrumets uppgifter eller uppnå kompetenscentrumets mål, med förbehåll för beslut som fattas i enlighet med unionsrättsakterna om inrättande av dessa program. |
| --- | --- |

c)

Ett belopp från andra relevanta unionsprogram som krävs för att genomföra centrumets uppgifter eller uppnå kompetenscentrumets mål, med förbehåll för beslut som fattas i enlighet med unionsrättsakterna om inrättande av dessa program.

4.   Maximalt bidrag från unionen ska betalas från de anslag i unionens allmänna budget som anslagits för programmet för ett digitalt Europa, för det särskilda programmet för genomförande av Horisont Europa, som inrättades genom beslut (EU) 2021/764, och för andra program och projekt som ingår i kompetenscentrumets eller nätverkets verksamhet.

5.   Kompetenscentrumet ska genomföra cybersäkerhetsåtgärder inom ramen för programmet för ett digitalt Europa och Horisont Europa i enlighet med artikel 62.1 första stycket c iv i budgetförordningen.

6.   Bidrag från andra unionsprogram än de som avses i punkterna 3 och 4 som ingår i unionens medfinansiering av ett program som genomförs av en av medlemsstaterna ska inte beaktas vid beräkningen av unionens maximala ekonomiska bidrag som avses i de punkterna.

7.   Medlemsstaterna ska frivilligt delta i gemensamma åtgärder genom frivilliga ekonomiska bidrag och/eller bidrag in natura. Om en medlemsstat deltar i en gemensam åtgärd ska det ekonomiska bidraget från den medlemsstaten täcka administrativa kostnader i proportion till dess bidrag till den gemensamma åtgärden. De administrativa kostnaderna för gemensamma åtgärder ska täckas genom ekonomiska bidrag. Driftskostnaderna för gemensamma åtgärder får täckas genom ekonomiska bidrag eller bidrag in natura, i enlighet med Horisont Europa och programmet för ett digitalt Europa. En medlemsstats bidrag får ges i form av stöd från den medlemsstaten inom ramen för en gemensam åtgärd till stödmottagare som är etablerade i den medlemsstaten. Bidrag in natura från medlemsstaterna består av stödberättigande kostnader för nationella samordningscentrum och andra offentliga aktörer när de deltar i projekt som finansieras genom denna förordning, med avdrag för eventuella bidrag från unionen till dessa kostnader. För projekt som finansieras genom Horisont Europa ska stödberättigande kostnader beräknas i enlighet med artikel 36 i förordning (EU) 2021/695. För projekt som finansieras genom programmet för ett digitalt Europa ska stödberättigande kostnader beräknas i enlighet med budgetförordningen.

Det planerade beloppet för de totala frivilliga bidragen från medlemsstaterna, inbegripet ekonomiska bidrag till administrativa kostnader, för gemensamma åtgärder inom ramen för Horisont Europa ska fastställas i syfte att kunna beaktas i den strategiska planeringsprocess för Horisont Europa som ska genomföras i enlighet med artikel 6.6 i förordning (EU) 2021/695, med underlag från styrelsen. För åtgärder inom ramen för programmet för ett digitalt Europa får medlemsstaterna, utan hinder av vad som sägs i artikel 15 i förordning (EU) 2021/694, till de av kompetenscentrumets kostnader som medfinansieras genom programmet för ett digitalt Europa lämna bidrag som är lägre än de belopp som anges i punkt 3 a i den här artikeln.

8.   Medlemsstaternas nationella medfinansiering av åtgärder som stöds av andra unionsprogram än Horisont Europa och programmet för ett digitalt Europa ska betraktas som medlemsstaternas nationella bidrag i den mån dessa bidrag utgör en del av gemensamma åtgärder och ingår i kompetenscentrumets arbetsprogram.

9.   Vid bedömningen av de bidrag som avses i punkt 3 i denna artikel och i artikel 22.2 b ska kostnaderna fastställas i enlighet med sedvanliga kostnadsredovisningsmetoder i den berörda medlemsstaten, tillämpliga redovisningsstandarder i den berörda medlemsstaten och tillämpliga internationella redovisningsstandarder och IFRS-standarder. Kostnaderna ska styrkas av en oberoende extern revisor som utsetts av den berörda medlemsstaten. Värderingsmetoden får kontrolleras av kompetenscentrumet, om bestyrkandet skulle ge upphov till någon osäkerhet.

10.   Om en medlemsstat inte fullgör sina åtaganden i fråga om det ekonomiska bidraget eller bidraget in natura för gemensamma åtgärder ska den verkställande direktören skriftligen underrätta den berörda medlemsstaten och fastställa en rimlig tidsfrist inom vilken detta ska rättas till. Om situationen inte rättas till inom tidsfristen ska den verkställande direktören sammankalla ett möte med styrelsen för att besluta om den försumliga deltagande medlemsstatens rösträtt ska dras in eller om det ska vidtas några andra åtgärder tills medlemsstaten har fullgjort sina skyldigheter. Den försumliga medlemsstatens rösträtt avseende gemensamma åtgärder ska upphävas till dess att den har fullgjort sina åtaganden.

11.   Kommissionen får avsluta, proportionerligt minska eller tillfälligt dra in unionens ekonomiska bidrag till gemensamma åtgärder om de bidragande medlemsstaterna inte bidrar, endast delvis bidrar eller bidrar för sent när det gäller de bidrag som avses i punkt 3 b. Kommissionens avslutande, minskning eller tillfälliga indragande av unionens ekonomiska bidrag ska vad gäller belopp och tidsram stå i proportion till medlemsstatens underlåtenhet att bidra, delvisa bidrag eller försenade bidrag.

12.   Senast den 31 januari varje år ska de bidragande medlemsstaterna rapportera till styrelsen om värdet på de bidrag enligt punkt 7 för gemensamma åtgärder tillsammans med unionen som de lämnat under det föregående budgetåret.

Artikel 22

Kompetenscentrumets kostnader och resurser

1.   De administrativa kostnaderna för kompetenscentrumet ska i princip täckas genom årliga ekonomiska bidrag från unionen. Ytterligare ekonomiska bidrag ska lämnas från de bidragande medlemsstaterna i proportion till deras frivilliga bidrag till gemensamma åtgärder. Om en del av bidraget för administrativa kostnader inte används, får det göras tillgängligt för att täcka kompetenscentrumets driftskostnader.

2.   Kompetenscentrumets driftskostnader ska täckas genom

| a) | unionens ekonomiska bidrag, |
| --- | --- |

a)

unionens ekonomiska bidrag,

| b) | frivilliga ekonomiska bidrag eller bidrag in natura från de bidragande medlemsstaterna vid gemensamma åtgärder. |
| --- | --- |

b)

frivilliga ekonomiska bidrag eller bidrag in natura från de bidragande medlemsstaterna vid gemensamma åtgärder.

3.   De medel som tas upp i kompetenscentrumets budget ska bestå av följande bidrag:

| a) | Unionens ekonomiska bidrag till driftskostnader och administrativa kostnader. |
| --- | --- |

a)

Unionens ekonomiska bidrag till driftskostnader och administrativa kostnader.

| b) | Bidragande medlemsstaters frivilliga ekonomiska bidrag till administrativa kostnader vid gemensamma åtgärder. |
| --- | --- |

b)

Bidragande medlemsstaters frivilliga ekonomiska bidrag till administrativa kostnader vid gemensamma åtgärder.

| c) | Bidragande medlemsstaters frivilliga ekonomiska bidrag till driftskostnader vid gemensamma åtgärder. |
| --- | --- |

c)

Bidragande medlemsstaters frivilliga ekonomiska bidrag till driftskostnader vid gemensamma åtgärder.

| d) | Kompetenscentrumets eventuella egna inkomster. |
| --- | --- |

d)

Kompetenscentrumets eventuella egna inkomster.

| e) | Andra ekonomiska bidrag, medel eller inkomster. |
| --- | --- |

e)

Andra ekonomiska bidrag, medel eller inkomster.

4.   Alla räntor på de bidrag som betalas till kompetenscentrumet av de bidragande medlemsstaterna ska betraktas som kompetenscentrumets inkomster.

5.   Kompetenscentrumets samtliga resurser och dess verksamheter ska användas för att uppnå dess mål.

6.   Kompetenscentrumet ska äga alla tillgångar som det genererat eller som överförts till det för att uppfylla dess mål. Utan att det påverkar tillämpliga regler för det relevanta finansieringsprogrammet ska innehav av tillgångar som genererats eller förvärvats inom ramen för gemensamma åtgärder fastställas i enlighet med artikel 15.3 b.

7.   Med undantag för om kompetenscentrumet avvecklas ska ett eventuellt överskott förbli i kompetenscentrumets ägo och inte betalas ut till de bidragande medlemmarna i kompetenscentrumet.

8.   Kompetenscentrumet ska ha ett nära samarbete med unionens övriga unionsinstitutioner, unionsorgan och unionsbyråer, med vederbörlig hänsyn till deras respektive mandat och utan överlappning med befintliga samarbetsmekanismer, i syfte att dra nytta av synergier och, när så är möjligt och lämpligt, för att minska administrativa kostnader.

Artikel 23

Finansiella åtaganden

Kompetenscentrumets finansiella åtaganden får inte överstiga beloppet för de finansiella resurser som finns tillgängliga eller som medlemmarna ska betala till dess budget.

Artikel 24

Budgetår

Budgetåret ska inledas den 1 januari och avslutas den 31 december.

Artikel 25

Upprättandet av budgeten

1.   Varje år ska den verkställande direktören upprätta en preliminär beräkning av kompetenscentrumets inkomster och utgifter för följande budgetår och överlämna denna till styrelsen tillsammans med det utkast till tjänsteförteckning som avses i artikel 13.3 l. Inkomster och utgifter ska vara i balans. Kompetenscentrumets utgifter ska omfatta utgifter för personal, administration, infrastruktur och drift. Administrativa utgifter ska hållas så låga som möjligt, även genom omplacering av personal eller befattningar.

2.   Varje år ska styrelsen, på grundval av den preliminära beräkning av inkomster och utgifter som avses i punkt 1 lägga fram en beräkning av kompetenscentrumets inkomster och utgifter för det därpå följande budgetåret.

3.   Styrelsen ska senast den 31 januari varje år till kommissionen överlämna den beräkning som avses i punkt 2 i denna artikel, vilken ska utgöra en del av utkastet till det samlade programdokument som avses i artikel 32.1 i delegerad förordning (EU) 2019/715.

4.   På grundval av den beräkning som avses i punkt 2 i denna artikel ska kommissionen ta upp de medel som den anser vara nödvändiga för den tjänsteförteckning som avses i artikel 13.3 l i denna förordning och storleken på det anslag som ska belasta den allmänna budgeten i förslaget till unionens budget, som den ska förelägga Europaparlamentet och rådet i enlighet med artiklarna 313 och 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

5.   Europaparlamentet och rådet ska bevilja anslagen för bidraget till kompetenscentrumet.

6.   Europaparlamentet och rådet ska anta den tjänsteförteckning som avses i artikel 13.3 l.

7.   Styrelsen ska anta kompetenscentrumets budget tillsammans med det årliga arbetsprogrammet och det fleråriga arbetsprogrammet. Den blir slutlig när unionens allmänna budget slutgiltigt har antagits. Styrelsen ska vid behov anpassa kompetenscentrumets budget och det årliga arbetsprogrammet till unionens allmänna budget.

Artikel 26

Kompetenscentrumets räkenskaper och beviljande av ansvarsfrihet

Kompetenscentrumets preliminära och slutliga redovisning och beviljandet av ansvarsfrihet ska följa bestämmelserna och tidsplanen i budgetförordningen och kompetenscentrumets finansiella regler.

Artikel 27

Operativ och finansiell rapportering

1.   Den verkställande direktören ska varje år rapportera till styrelsen om utförandet av sina uppgifter i enlighet med de finansiella reglerna för kompetenscentrumet.

2.   Inom två månader efter budgetårets slut ska den verkställande direktören för godkännande förelägga styrelsen en årlig verksamhetsrapport om kompetenscentrumets resultat under det föregående kalenderåret, särskilt i förhållande till det årliga arbetsprogrammet för det året och fullgörandet av centrumets strategiska mål och prioriteringar. Denna rapport ska innehålla upplysningar om följande:

| a) | Operativa åtgärder som vidtagits och motsvarande utgifter. |
| --- | --- |

a)

Operativa åtgärder som vidtagits och motsvarande utgifter.

| b) | Åtgärder som föreslagits fördelat på typ av deltagare, däribland små och medelstora företag, och medlemsstat. |
| --- | --- |

b)

Åtgärder som föreslagits fördelat på typ av deltagare, däribland små och medelstora företag, och medlemsstat.

| c) | De åtgärder som valts ut för finansiering fördelat på typ av deltagare, däribland små och medelstora företag, och medlemsstat samt med uppgift om kompetenscentrumets bidrag till enskilda deltagare och åtgärder. |
| --- | --- |

c)

De åtgärder som valts ut för finansiering fördelat på typ av deltagare, däribland små och medelstora företag, och medlemsstat samt med uppgift om kompetenscentrumets bidrag till enskilda deltagare och åtgärder.

| d) | Fullgörandet av det uppdrag och uppnåendet av de mål som fastställs i denna förordning och förslag till fortsatt nödvändigt arbete för att fullgöra det uppdraget och nå dessa mål. |
| --- | --- |

d)

Fullgörandet av det uppdrag och uppnåendet av de mål som fastställs i denna förordning och förslag till fortsatt nödvändigt arbete för att fullgöra det uppdraget och nå dessa mål.

| e) | Genomförandeuppgifternas samstämmighet med agendan och det fleråriga arbetsprogrammet. |
| --- | --- |

e)

Genomförandeuppgifternas samstämmighet med agendan och det fleråriga arbetsprogrammet.

3.   Efter styrelsens godkännande ska den årliga verksamhetsrapporten offentliggöras.

Artikel 28

Finansiella regler

Kompetenscentrumet ska anta sina särskilda finansiella regler i enlighet med artikel 70 i budgetförordningen.

Artikel 29

Skydd av unionens ekonomiska intressen

1.   Kompetenscentrumet ska vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att unionens ekonomiska intressen skyddas vid genomförandet av åtgärder som finansieras enligt denna förordning, genom förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom regelbundna och effektiva kontroller och, om oriktigheter upptäcks, genom återkrav av felaktigt utbetalda belopp samt vid behov genom effektiva, proportionella och avskräckande administrativa sanktioner.

2.   Kompetenscentrumet ska ge kommissionens personal och andra personer som har auktoriserats av kommissionen, samt revisionsrätten, tillträde till kompetenscentrumets områden och lokaler och till all den information som behövs för att utföra kontrollerna, även information i elektroniskt format.

3.   Olaf får, i enlighet med bestämmelserna och förfarandena i rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (17) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 833/2013 (18), göra utredningar, inklusive kontroller på plats och inspektioner, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen i samband med bidragsavtal eller kontrakt som direkt eller indirekt har finansierats i enlighet med den här förordningen.

4.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 1, 2 och 3 ska kontrakt och bidragsavtal som följer av genomförandet av denna förordning innehålla bestämmelser som uttryckligen ger kommissionen, kompetenscentrumet, revisionsrätten och Olaf behörighet att utföra sådana kontroller och utredningar, i enlighet med deras respektive befogenheter. Om genomförandet av en åtgärd helt eller delvis kontrakteras ut eller vidaredelegeras, eller om det krävs att ett upphandlingskontrakt eller ekonomiskt stöd tilldelas en tredje part, ska kontraktet eller bidragsavtalet innehålla en skyldighet för entreprenören eller bidragsmottagaren att kräva att alla inblandade tredje parter uttryckligen godkänner dessa befogenheter för kommissionen, kompetenscentrumet, revisionsrätten och Olaf.

KAPITEL IV

Kompetenscentrumets personal

Artikel 30

Personal

1.   Tjänsteföreskrifterna och anställningsvillkoren och de bestämmelser som antagits gemensamt av unionens institutioner för tillämpningen av tjänsteföreskrifterna och anställningsvillkoren ska gälla för kompetenscentrumets personal.

2.   I förhållande till kompetenscentrumets personal ska styrelsen utöva de befogenheter som genom tjänsteföreskrifterna tilldelas tillsättningsmyndigheten och de befogenheter som genom anställningsvillkoren tilldelas den myndighet som har befogenhet att sluta anställningsavtal (tillsättningsmyndighetsbefogenheter).

3.   Styrelsen ska, i enlighet med artikel 110 i tjänsteföreskrifterna, anta ett beslut grundat på artikel 2.1 i tjänsteföreskrifterna och artikel 6 i anställningsvillkoren om delegering av relevanta tillsättningsmyndighetsbefogenheter till den verkställande direktören och om fastställande av på vilka villkor den delegeringen får dras in. Den verkställande direktören får vidaredelegera dessa befogenheter.

4.   Om exceptionella omständigheter kräver det får styrelsen genom ett beslut tillfälligt dra in delegeringen av tillsättningsmyndighetsbefogenheterna till den verkställande direktören samt eventuell vidaredelegering som denne gjort. I sådana fall ska styrelsen utöva tillsättningsmyndighetsbefogenheterna på egen hand eller delegera dem till en av sina ledamöter eller till en annan anställd vid kompetenscentrumet än den verkställande direktören.

5.   Styrelsen ska i enlighet med artikel 110 i tjänsteföreskrifterna anta genomförandebestämmelser för tjänsteföreskrifterna och för anställningsvillkoren.

6.   Personalstyrkan ska fastställas i den tjänsteförteckning som avses i artikel 13.3 l med angivande av antalet tillfälliga tjänster per tjänstegrupp och lönegrad och antalet kontraktsanställda uttryckt i heltidsekvivalenter i enlighet med kompetenscentrumets årsbudget.

7.   Kompetenscentrumets personalbehov ska i första hand fyllas med hjälp av omplacering av personal eller befattningar från unionsinstitutioner, unionsorgan och unionsbyråer, och ytterligare personalbehov ska fyllas genom rekrytering. Kompetenscentrumets personal får utgöras av tillfälligt anställda och kontraktsanställda.

8.   Alla personalkostnader ska bäras av kompetenscentrumet.

Artikel 31

Utstationerade nationella experter och annan personal

1.   Kompetenscentrumet får använda sig av utstationerade nationella experter och annan personal som inte är anställd av kompetenscentrumet.

2.   Styrelsen ska, efter överenskommelse med kommissionen, anta ett beslut om regler för utstationering av nationella experter till kompetenscentrumet.

Artikel 32

Immunitet och privilegier

Kompetenscentrumet och dess personal ska omfattas av protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier, fogat till EU-fördraget och EUF-fördraget.

KAPITEL V

Gemensamma bestämmelser

Artikel 33

Säkerhetsbestämmelser

1.   Artikel 12 i förordning (EU) 2021/694 ska tillämpas på deltagandet i alla åtgärder som finansieras av kompetenscentrumet.

2.   Följande särskilda säkerhetsbestämmelser ska tillämpas på åtgärder som finansieras genom Horisont Europa:

| a) | I enlighet med artikel 38.1 i förordning (EU) 2021/695 får när så föreskrivs i det årliga arbetsprogrammet beviljandet av icke-exklusiva licenser begränsas till tredjeparter som är etablerade i eller anses vara etablerade i en medlemsstat eller som kontrolleras av en medlemsstat och/eller medborgare i den medlemsstaten. |
| --- | --- |

a)

I enlighet med artikel 38.1 i förordning (EU) 2021/695 får när så föreskrivs i det årliga arbetsprogrammet beviljandet av icke-exklusiva licenser begränsas till tredjeparter som är etablerade i eller anses vara etablerade i en medlemsstat eller som kontrolleras av en medlemsstat och/eller medborgare i den medlemsstaten.

| b) | I enlighet med artikel 40.4 första stycket b i förordning (EU) 2021/695 ska överlåtelse eller licensiering till en rättslig enhet som är etablerad i ett associerat land, eller etablerad i unionen men kontrolleras från ett tredjeland, utgöra skäl för invändningar mot överlåtelser av äganderätten till resultat, eller mot beviljande av en exklusiv licens för resultat. |
| --- | --- |

b)

I enlighet med artikel 40.4 första stycket b i förordning (EU) 2021/695 ska överlåtelse eller licensiering till en rättslig enhet som är etablerad i ett associerat land, eller etablerad i unionen men kontrolleras från ett tredjeland, utgöra skäl för invändningar mot överlåtelser av äganderätten till resultat, eller mot beviljande av en exklusiv licens för resultat.

| c) | I enlighet med artikel 41.7 första stycket a i förordning (EU) 2021/695 får när så föreskrivs i det årliga arbetsprogrammet beviljandet av åtkomsträtt, enligt definitionen i artikel 2.9 i den förordningen, och bakgrundsinformation begränsas till en rättslig enhet som är etablerad i eller anses vara etablerad i en medlemsstat och som kontrolleras av en medlemsstat och/eller medborgare i en medlemsstat. |
| --- | --- |

c)

I enlighet med artikel 41.7 första stycket a i förordning (EU) 2021/695 får när så föreskrivs i det årliga arbetsprogrammet beviljandet av åtkomsträtt, enligt definitionen i artikel 2.9 i den förordningen, och bakgrundsinformation begränsas till en rättslig enhet som är etablerad i eller anses vara etablerad i en medlemsstat och som kontrolleras av en medlemsstat och/eller medborgare i en medlemsstat.

Artikel 34

Öppenhet

1.   Kompetenscentrumet ska utföra sitt arbete med en hög grad av öppenhet.

2.   Kompetenscentrumet ska säkerställa att allmänheten och eventuella berörda parter i god tid får lämplig, objektiv, tillförlitlig och lättillgänglig information, framför allt om resultaten av dess arbete. Det ska också offentliggöra de intresseförklaringar som avges i enlighet med artikel 43. Dessa krav gäller även för de nationella samordningscentrumen, gemenskapen och den strategiska rådgivande gruppen i enlighet med relevant lagstiftning.

3.   Styrelsen får, på förslag av den verkställande direktören, ge berörda parter tillstånd att observera delar av kompetenscentrumets verksamhet.

4.   Kompetenscentrumet ska i arbetsordningarna för kompetenscentrumets styrelse och den strategiska rådgivande gruppen fastställa hur de regler om öppenhet som avses i punkterna 1 och 2 i denna artikel ska tillämpas praktiskt. För åtgärder som finansieras genom Horisont Europa ska i detta sammanhang vederbörlig hänsyn tas till reglerna och bestämmelserna i förordning (EU) 2021/695.

Artikel 35

Jämn könsfördelning

Vid genomförandet av denna förordning ska kommissionen, medlemsstaterna och alla andra institutionella intressenter och intressenter inom den privata sektorn, när de utnämner kandidater eller föreslår företrädare, om möjligt välja företrädare bland flera kandidater, i syfte att säkerställa en jämn könsfördelning.

Artikel 36

Säkerhetsbestämmelser om skydd av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och känsliga uppgifter som inte är säkerhetsskyddsklassificerade

1.   Styrelsen ska efter godkännande från kommissionen anta centrumets säkerhetsbestämmelser. Dessa säkerhetsbestämmelser ska följa säkerhetsprinciperna och reglerna i kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/443 (19) och (EU, Euratom) 2015/444 (20).

2.   Ledamöterna i styrelsen, den verkställande direktören, de externa experter som deltar i olika tillfälliga arbetsgrupper och kompetenscentrumets personal ska omfattas av tystnadsplikt enligt artikel 339 i EUF-fördraget, även efter det att deras uppdrag upphört.

3.   Kompetenscentrumet får vidta de åtgärder som krävs för att göra det lättare att utbyta information som är relevant för dess arbetsuppgifter med kommissionen och medlemsstaterna, och vid behov med relevanta unionsinstitutioner, unionsorgan och unionsbyråer. Varje administrativ överenskommelse för detta ändamål om utbyte av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter eller, i frånvaro av sådana överenskommelser, varje exceptionell ad hoc-utlämning av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter, ska ske med kommissionens förhandsgodkännande.

Artikel 37

Tillgång till handlingar

1.   Förordning (EG) nr 1049/2001 ska tillämpas på de handlingar som finns hos kompetenscentrumet.

2.   Styrelsen ska vidta åtgärder för att genomföra förordning (EG) nr 1049/2001 senast den 29 december 2021.

3.   Beslut som fattas av kompetenscentrumet i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 1049/2001 får bli föremål för ett klagomål till ombudsmannen enligt artikel 228 i EUF-fördraget eller väckande av talan vid Europeiska unionens domstol i enlighet med artikel 263 i EUF-fördraget.

Artikel 38

Övervakning, utvärdering och översyn

1.   Kompetenscentrumet ska säkerställa att dess verksamhet, inklusive den som förvaltas genom de nationella samordningscentrumen och nätverket, är föremål för löpande och systematisk övervakning och regelbundna utvärderingar. Kompetenscentrumet ska säkerställa att uppgifter för övervakning av genomförandet och resultaten av de unionsfinansieringsprogram som avses i artikel 4.3 b samlas in på ett effektivt och ändamålsenligt sätt i rätt tid, och ska ställa proportionella rapporteringskrav på mottagarna av unionens medel och medlemsstaterna. Slutsatserna från denna utvärdering ska offentliggöras.

2.   Kommissionen ska utarbeta en genomföranderapport om kompetenscentrumets verksamhet när det finns tillräckligt med information om genomförandet av denna förordning, dock senast 30 månader efter det datum som föreskrivs i artikel 46.4, på grundval av det preliminära underlaget från styrelsen, de nationella samordningscentrumen och gemenskapen. Kommissionen ska överlämna den genomföranderapporten till Europaparlamentet och rådet senast den 30 juni 2024. Kompetenscentrumet och medlemsstaterna ska förse kommissionen med den information som är nödvändig för att upprätta rapporten.

3.   Den genomföranderapport som avses i punkt 2 ska särskilt innehålla bedömningar av

| a) | kompetenscentrumets arbetskapacitet i fråga om uppdrag, mål, mandat och uppgifter och samarbetet och samordningen med andra intressenter, särskilt de nationella samordningscentrumen, gemenskapen och Enisa, |
| --- | --- |

a)

kompetenscentrumets arbetskapacitet i fråga om uppdrag, mål, mandat och uppgifter och samarbetet och samordningen med andra intressenter, särskilt de nationella samordningscentrumen, gemenskapen och Enisa,

| b) | de resultat som kompetenscentrumet uppnått, med beaktande av dess uppdrag, mål, mandat och uppgifter, särskilt hur effektivt kompetenscentrumet har samordnat unionsmedel och sammanfört sakkunskaper, |
| --- | --- |

b)

de resultat som kompetenscentrumet uppnått, med beaktande av dess uppdrag, mål, mandat och uppgifter, särskilt hur effektivt kompetenscentrumet har samordnat unionsmedel och sammanfört sakkunskaper,

| c) | samstämmigheten mellan genomförandeuppgifterna med agendan och det fleråriga arbetsprogrammet, |
| --- | --- |

c)

samstämmigheten mellan genomförandeuppgifterna med agendan och det fleråriga arbetsprogrammet,

| d) | kompetenscentrumets samordning och samarbete med programkommittén för Horisont Europa och programmet för ett digitalt Europa, särskilt i syfte att öka samstämmigheten och stärka synergierna med agendan, det årliga arbetsprogrammet, det fleråriga arbetsprogrammet, Horisont Europa och programmet för ett digitalt Europa, |
| --- | --- |

d)

kompetenscentrumets samordning och samarbete med programkommittén för Horisont Europa och programmet för ett digitalt Europa, särskilt i syfte att öka samstämmigheten och stärka synergierna med agendan, det årliga arbetsprogrammet, det fleråriga arbetsprogrammet, Horisont Europa och programmet för ett digitalt Europa,

| e) | gemensamma åtgärder. |
| --- | --- |

e)

gemensamma åtgärder.

4.   Kommissionen ska, på grundval av det preliminära underlaget från styrelsen, de nationella samordningscentrumen och gemenskapen, göra en slutlig utvärdering av kompetenscentrumet efter att den genomföranderapport som avses i punkt 2 i denna artikel har lämnats in. Den utvärderingen ska hänvisa till eller vid behov uppdatera de bedömningar som avses i punkt 3 i denna artikel och ska göras före utgången av den period som anges i artikel 47.1, för att man i god tid ska kunna fastställa om det är lämpligt att förlänga kompetenscentrumets mandat utöver den perioden. Utvärderingen ska bedöma rättsliga och administrativa aspekter av kompetenscentrumets mandat och potentialen att skapa synergier och undvika fragmentering i förhållande till andra unionsinstitutioner, unionsorgan och unionsbyråer.

Om kommissionen anser att det är motiverat att kompetenscentrumet fortsätter sin verksamhet med tanke på dess uppdrag, mål, mandat och uppgifter får den lägga fram ett lagstiftningsförslag för att förlänga det mandat för kompetenscentrumet som anges i artikel 47.

5.   Med utgångspunkt i slutsatserna från den genomföranderapport som avses i punkt 2 får kommissionen vidta andra lämpliga åtgärder.

6.   Övervakning, utvärdering, avveckling och förnyande av bidragen från Horisont Europa ska ske i enlighet med artiklarna 10, 50 och 52 i förordning (EU) 2021/695 och de överenskomna genomförande bestämmelserna.

7.   Övervakning, rapportering och utvärdering av bidragen från ett digitalt Europa ska ske i enlighet med artiklarna 24 och 25 i förordning (EU) 2021/694.

8.   Om kompetenscentrumet avvecklas ska kommissionen göra en slutlig utvärdering av kompetenscentrumet inom sex månader från det att det har avvecklats, dock senast inom två år efter det att det avvecklingsförfarande som avses i artikel 47 har inletts. Resultatet av den slutliga utvärderingen ska överlämnas till Europaparlamentet och rådet.

Artikel 39

Kompetenscentrumet som juridisk person

1.   Kompetenscentrumet ska vara en juridisk person.

2.   Kompetenscentrumet ska i varje medlemsstat ha den mest vittgående rättskapacitet som tillerkänns juridiska personer enligt den medlemsstatens rätt. Det får särskilt förvärva eller avyttra fast och lös egendom samt föra talan inför domstolar och andra myndigheter.

Artikel 40

Kompetenscentrumets ansvar

1.   Kompetenscentrumets avtalsrättsliga ansvar ska regleras av den lagstiftning som är tillämplig på överenskommelsen, beslutet eller avtalet i fråga.

2.   Vad beträffar utomobligatoriskt ansvar ska kompetenscentrumet ersätta skada som orsakats av dess personal under tjänsteutövningen i enlighet med de allmänna principer som är gemensamma för medlemsstaternas rättsordningar.

3.   Kompetenscentrumets utbetalningar till följd av det skadeståndsansvar som avses i punkterna 1 och 2 samt kostnader och utgifter i samband med detta ska räknas som utgifter för kompetenscentrumet och täckas med dess medel.

4.   Kompetenscentrumet ska ensamt vara ansvarigt för fullgörandet av sina skyldigheter.

Artikel 41

Europeiska unionens domstols behörighet och tillämplig lagstiftning

1.   Europeiska unionens domstol ska vara behörig

| a) | att träffa avgöranden i enlighet med eventuella skiljedomsklausuler i beslut som antagits, eller överenskommelser eller avtal som ingåtts, av kompetenscentrumet, |
| --- | --- |

a)

att träffa avgöranden i enlighet med eventuella skiljedomsklausuler i beslut som antagits, eller överenskommelser eller avtal som ingåtts, av kompetenscentrumet,

| b) | vid tvister om ersättning för skada som vållats av kompetenscentrumets personal under deras tjänsteutövning, och |
| --- | --- |

b)

vid tvister om ersättning för skada som vållats av kompetenscentrumets personal under deras tjänsteutövning, och

| c) | vid tvister mellan kompetenscentrumet och dess tjänstemän, inom de gränser och på de villkor som anges i tjänsteföreskrifterna. |
| --- | --- |

c)

vid tvister mellan kompetenscentrumet och dess tjänstemän, inom de gränser och på de villkor som anges i tjänsteföreskrifterna.

2.   Lagstiftningen i den medlemsstat där kompetenscentrumet har sitt säte ska tillämpas i alla frågor som inte omfattas av denna förordning eller av andra unionsrättsakter.

Artikel 42

Unionens och medlemsstaternas ansvar och försäkring

1.   Unionens och medlemsstaternas ekonomiska ansvar för kompetenscentrumets skulder ska vara begränsat till deras redan inbetalade bidrag till de administrativa kostnaderna.

2.   Kompetenscentrumet ska teckna och vidmakthålla lämpliga försäkringar.

Artikel 43

Intressekonflikter

Styrelsen ska anta bestämmelser för att förebygga, identifiera och lösa intressekonflikter i fråga om centrumets medlemmar, organ och anställda, inklusive den verkställande direktören. Dessa bestämmelser ska omfatta bestämmelser som syftar till att undvika intressekonflikter med avseende på företrädarna för de medlemmar som ingår i styrelsen och den strategiska rådgivande gruppen i enlighet med budgetförordningen, inbegripet bestämmelser om eventuella intresseförklaringar. Vad intressekonflikter beträffar ska de nationella samordningscentrumen omfattas av nationell rätt.

Artikel 44

Skydd av personuppgifter

1.   Kompetenscentrumet ska behandla personuppgifter i enlighet med förordning (EU) 2018/1725.

2.   Styrelsen ska anta de genomförandebestämmelser som avses i artikel 45.3 i förordning (EU) 2018/1725. Styrelsen får anta ytterligare åtgärder som behövs för kompetenscentrumets tillämpning av den förordningen.

Artikel 45

Stöd från värdmedlemsstaten

Kompetenscentrumet och den värdmedlemsstat där det har sitt säte får ingå en administrativ överenskommelse om immunitet och privilegier och annat stöd från den medlemsstaten till kompetenscentrumet.

KAPITEL VI

Slutbestämmelser

Artikel 46

Inledande åtgärder

1.   Kommissionen ska ansvara för inrättandet av kompetenscentrumet och dess inledande verksamhet till dess att det har operativ förmåga att genomföra sin egen budget. Kommissionen ska, i enlighet med unionsrätten, vidta alla nödvändiga åtgärder med bidrag från behöriga organ inom kompetenscentrumet.

2.   I enlighet med punkt 1 i denna artikel får kommissionen till dess att den verkställande direktören tillträder sin tjänst, efter att ha utnämnts av styrelsen i enlighet med artikel 16, utse en tillförordnad verkställande direktör. Den tillförordnade verkställande direktören ska fullgöra den verkställande direktörens uppgifter och får biträdas av ett begränsat antal anställda vid kommissionen. Kommissionen får utse ett begränsat antal av kompetenscentrumets anställda på tillfällig basis.

3.   Den tillförordnade verkställande direktören får godkänna alla betalningar som omfattas av de bemyndiganden som anges i den årliga budgeten för kompetenscentrumet när den antagits av styrelsen, och får ingå överenskommelser och avtal, inbegripet anställningsavtal, och anta beslut, när den tjänsteförteckning som avses i artikel 13.3 l har antagits.

4.   Den tillförordnade verkställande direktören ska, i samförstånd med den verkställande direktören, och med förbehåll för styrelsens godkännande, fastställa det datum då kompetenscentrumet kommer att ha förmåga att genomföra sin egen budget. Från och med det datumet ska kommissionen avstå från att göra åtaganden och utbetalningar för kompetenscentrumets verksamhet.

Artikel 47

Varaktighet

1.   Kompetenscentrumet ska inrättas för perioden från och med den 28 juni 2021 till och med den 31 december 2029.

2.   I slutet av den period som avses i punkt 1 i denna artikel ska avvecklingsförfarandet automatiskt inledas, såvida inte kompetenscentrumets mandat förlängs i enlighet med artikel 38.4.

3.   För genomförande av kompetenscentrumets avveckling ska styrelsen utse en eller flera förvaltare, som ska följa styrelsens beslut.

4.   När kompetenscentrumet avvecklas ska dess tillgångar användas för att täcka dess skulder samt utgifterna i samband med avvecklingen. Ett eventuellt överskott ska fördelas mellan unionen och de bidragande medlemsstaterna i förhållande till deras ekonomiska bidrag till kompetenscentrumet. Eventuellt överskott som tilldelas unionen ska återföras till unionens budget.

Artikel 48

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 maj 2021.

På Europaparlamentets vägnar

D.M. SASSOLI

Ordförande

På rådets vägnar

A.P. ZACARIAS

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 159, 10.5.2019, s. 63.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 17 april 2019 (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets ståndpunkt vid första behandlingen av den 20 april 2021 (ännu inte offentliggjord i EUT). Europaparlamentets ståndpunkt av den 19 maj 2021 (ännu inte offentliggjord i EUT).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1148 av den 6 juli 2016 om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen (EUT L 194, 19.7.2016, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 av den 28 april 2021 om inrättande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation, och om dess regler för deltagande och spridning och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1290/2013 och (EU) nr 1291/2013 (EUT L 170, 12.5.2021, s. 1).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/694 av den 29 april 2021 om inrättande av programmet för ett digitalt Europa och om upphävande av beslut (EU) 2015/2240 (EUT L 166, 11.5.2021, s. 1).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/881 av den 17 april 2019 om Enisa (Europeiska unionens cybersäkerhetsbyrå) och om cybersäkerhetscertifiering av informations- och kommunikationsteknik och om upphävande av förordning (EU) nr 526/2013 (cybersäkerhetsakten) (EUT L 151, 7.6.2019, s. 15).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1982/2006/EG (EUT L 347, 20.12.2013, s. 104).

7

(8)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/715 av den 18 december 2018 med rambudgetförordning för de organ som inrättats enligt EUF-fördraget och Euratomfördraget och som avses i artikel 70 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (EUT L 122, 10.5.2019, s. 1).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

11

(12)  Rådets beslut (EU) 2021/764 av den 10 maj 2021 om inrättande av det särskilda programmet för genomförande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation samt om upphävande av beslut 2013/743/EU (EUT L 167 I, 12.5.2021, s. 1).

12

(13)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/173 av den 12 februari 2021 om inrättande av Europeiska genomförandeorganet för klimat, infrastruktur och miljö, Europeiska genomförandeorganet för hälsofrågor och digitala frågor, Europeiska genomförandeorganet för forskning, Europeiska innovationsrådet och genomförandeorganet för små och medelstora företag, Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet och Europeiska genomförandeorganet för utbildning och kultur samt om upphävande av genomförandebesluten 22013/801/EU, 2013/771/EU, 2013/778/EU, 2013/779/EU, 2013/776/EU och 2013/770/EU(EUT L 50, 15.2.2021, s. 9).

13

(14)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 av den 11 maj 2016 om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och om ersättande och upphävande av rådets beslut 2009/371/RIF, 2009/934/RIF, 2009/935/RIF, 2009/936/RIF och 2009/968/RIF (EUT L 135, 24.5.2016, s. 53).

14

(15)  
  EGT L 56, 4.3.1968, s. 1.

15

(16)  Kommissionens beslut 1999/352/EG, EKSG, Euratom av den 28 april 1999 om inrättande av en europeisk byrå för bedrägeribekämpning (Olaf) (EGT L 136, 31.5.1999, s. 20).

16

(17)  Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (EGT L 292, 15.11.1996, s. 2).

17

(18)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (EUT L 248, 18.9.2013, s. 1).

18

(19)  Kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/443 av den 13 mars 2015 om säkerhet inom kommissionen (EUT L 72, 17.3.2015, s. 41).

19

(20)  Kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/444 av den 13 mars 2015 om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter (EUT L 72, 17.3.2015, s. 53).

20

---

| 8.6.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 202/32 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 202/32

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2021/888

av den 20 maj 2021

om inrättande av programmet för Europeiska solidaritetskåren och om upphävande av förordningarna (EU) 2018/1475 och (EU) nr 375/2014

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 165.4, 166.4 och 214.5,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (3), och

av följande skäl:

| (1) | Unionen bygger på solidaritet, både mellan invånarna och mellan medlemsstaterna. Detta universella och gemensamma värde vägleder unionens åtgärder och ger den enighet som krävs för att hantera nuvarande och framtida samhällsutmaningar – utmaningar som unga européer är beredda att anta genom att uttrycka sin solidaritet i praktiken. Artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) framhåller solidaritet som en av unionens centrala principer. Artikel 21.1 i EU-fördraget hänvisar också till solidaritetsprincipen som en av grunderna för unionens åtgärder i internationella sammanhang. |
| --- | --- |

(1)

Unionen bygger på solidaritet, både mellan invånarna och mellan medlemsstaterna. Detta universella och gemensamma värde vägleder unionens åtgärder och ger den enighet som krävs för att hantera nuvarande och framtida samhällsutmaningar – utmaningar som unga européer är beredda att anta genom att uttrycka sin solidaritet i praktiken. Artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) framhåller solidaritet som en av unionens centrala principer. Artikel 21.1 i EU-fördraget hänvisar också till solidaritetsprincipen som en av grunderna för unionens åtgärder i internationella sammanhang.

| (2) | Med tanke på den betydande ökningen av globala humanitära behov och i syfte att på ett bättre sätt främja solidaritet och synliggöra humanitärt bistånd bland unionsmedborgarna finns det ett behov av att utveckla solidariteten mellan medlemsstaterna och med tredjeländer som drabbats av katastrofer orsakade av människan eller naturkatastrofer. |
| --- | --- |

(2)

Med tanke på den betydande ökningen av globala humanitära behov och i syfte att på ett bättre sätt främja solidaritet och synliggöra humanitärt bistånd bland unionsmedborgarna finns det ett behov av att utveckla solidariteten mellan medlemsstaterna och med tredjeländer som drabbats av katastrofer orsakade av människan eller naturkatastrofer.

| (3) | Volontärarbete vid humanitärt bistånd bör bidra till behovsbaserade humanitära insatser och vägledas av det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd enligt den gemensamma förklaringen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och Europeiska kommissionen med titeln Europeiskt samförstånd om humanitärt bistånd (4). Internationell humanitär rätt och människorättslagstiftning bör främjas. |
| --- | --- |

(3)

Volontärarbete vid humanitärt bistånd bör bidra till behovsbaserade humanitära insatser och vägledas av det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd enligt den gemensamma förklaringen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och Europeiska kommissionen med titeln Europeiskt samförstånd om humanitärt bistånd (4). Internationell humanitär rätt och människorättslagstiftning bör främjas.

| (4) | Där så är lämpligt bör den centrala och övergripande samordnande roll som innehas av Förenta nationernas (FN) kontor för samordning av humanitära frågor när det gäller främjandet av samstämmiga internationella insatser vid humanitära kriser beaktas. |
| --- | --- |

(4)

Där så är lämpligt bör den centrala och övergripande samordnande roll som innehas av Förenta nationernas (FN) kontor för samordning av humanitära frågor när det gäller främjandet av samstämmiga internationella insatser vid humanitära kriser beaktas.

| (5) | Volontärarbete vid humanitärt bistånd bör bidra till adekvata humanitära insatser som stärker jämställdhetsperspektivet i unionens politik för humanitärt bistånd och främjar adekvata humanitära insatser för de specifika behoven hos kvinnor och män i alla åldrar. Volontärarbete vid humanitärt bistånd bör beakta behoven och kapaciteten hos personer i de mest utsatta situationerna, inbegripet kvinnor och barn, och personer som är mest riskutsatta. |
| --- | --- |

(5)

Volontärarbete vid humanitärt bistånd bör bidra till adekvata humanitära insatser som stärker jämställdhetsperspektivet i unionens politik för humanitärt bistånd och främjar adekvata humanitära insatser för de specifika behoven hos kvinnor och män i alla åldrar. Volontärarbete vid humanitärt bistånd bör beakta behoven och kapaciteten hos personer i de mest utsatta situationerna, inbegripet kvinnor och barn, och personer som är mest riskutsatta.

| (6) | Volontärarbete vid humanitärt bistånd bör ha som mål att unionens humanitära bistånd ska bli mer ändamålsenligt och effektivt, i enlighet med principerna om gott humanitärt givarskap. |
| --- | --- |

(6)

Volontärarbete vid humanitärt bistånd bör ha som mål att unionens humanitära bistånd ska bli mer ändamålsenligt och effektivt, i enlighet med principerna om gott humanitärt givarskap.

| (7) | I talet om tillståndet i unionen den 14 september 2016 underströks behovet av att investera i unga och det tillkännagavs att kommissionen skulle inrätta en europeisk solidaritetskår som ett sätt att ge unga i hela unionen möjlighet att på ett meningsfullt sätt bidra till samhället, visa solidaritet och utveckla sina färdigheter och därigenom ge dem möjlighet att erhålla inte bara arbetslivserfarenhet utan också ovärderlig livserfarenhet. |
| --- | --- |

(7)

I talet om tillståndet i unionen den 14 september 2016 underströks behovet av att investera i unga och det tillkännagavs att kommissionen skulle inrätta en europeisk solidaritetskår som ett sätt att ge unga i hela unionen möjlighet att på ett meningsfullt sätt bidra till samhället, visa solidaritet och utveckla sina färdigheter och därigenom ge dem möjlighet att erhålla inte bara arbetslivserfarenhet utan också ovärderlig livserfarenhet.

| (8) | I sitt meddelande av den 7 december 2016 med titeln En europeisk solidaritetskår underströk kommissionen behovet av att stärka grunden för solidaritetsarbetet i Europa, ge unga fler och bättre möjligheter till solidaritetsverksamhet inom flera olika områden och stödja nationella, regionala och lokala aktörer i deras ansträngningar att hantera olika utmaningar och kriser. Med meddelandet inleddes Europeiska solidaritetskårens första fas där resurser inom olika unionsprogram mobiliserades för att erbjuda unga i hela unionen volontärarbete, praktik eller arbetstillfällen. |
| --- | --- |

(8)

I sitt meddelande av den 7 december 2016 med titeln En europeisk solidaritetskår underströk kommissionen behovet av att stärka grunden för solidaritetsarbetet i Europa, ge unga fler och bättre möjligheter till solidaritetsverksamhet inom flera olika områden och stödja nationella, regionala och lokala aktörer i deras ansträngningar att hantera olika utmaningar och kriser. Med meddelandet inleddes Europeiska solidaritetskårens första fas där resurser inom olika unionsprogram mobiliserades för att erbjuda unga i hela unionen volontärarbete, praktik eller arbetstillfällen.

| (9) | I denna förordning menas med solidaritet att alla människor känner ett individuellt och kollektivt ansvar för det allmänna bästa, som kommer till uttryck genom konkreta handlingar. |
| --- | --- |

(9)

I denna förordning menas med solidaritet att alla människor känner ett individuellt och kollektivt ansvar för det allmänna bästa, som kommer till uttryck genom konkreta handlingar.

| (10) | Att bidra med stöd till människor och samhällen utanför unionen som är i behov av humanitärt bistånd – på grundval av de grundläggande principerna om humanitet, neutralitet, opartiskhet och oberoende – är ett viktigt uttryck för solidaritet. |
| --- | --- |

(10)

Att bidra med stöd till människor och samhällen utanför unionen som är i behov av humanitärt bistånd – på grundval av de grundläggande principerna om humanitet, neutralitet, opartiskhet och oberoende – är ett viktigt uttryck för solidaritet.

| (11) | Det finns ett behov av att vidareutveckla solidariteten med offren för kriser och katastrofer i tredjeländer och att öka medvetandegraden och synligheten för humanitärt bistånd, och volontärarbete i allmänhet, som en aktivitet under hela livet bland unionsmedborgarna. |
| --- | --- |

(11)

Det finns ett behov av att vidareutveckla solidariteten med offren för kriser och katastrofer i tredjeländer och att öka medvetandegraden och synligheten för humanitärt bistånd, och volontärarbete i allmänhet, som en aktivitet under hela livet bland unionsmedborgarna.

| (12) | Unionen och medlemsstaterna har åtagit sig att genomföra FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och dess mål för hållbar utveckling, både internt och genom yttre åtgärder. |
| --- | --- |

(12)

Unionen och medlemsstaterna har åtagit sig att genomföra FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och dess mål för hållbar utveckling, både internt och genom yttre åtgärder.

| (13) | I sina slutsatser av den 19 maj 2017 om operationalisering av kopplingen mellan humanitärt arbete och utvecklingsarbete konstaterade rådet att det finns ett behov av att stärka resiliensen genom att bättre sammankoppla humanitärt bistånd och utvecklingssamarbete och av att ytterligare stärka de operativa kopplingarna mellan de kompletterande strategierna för humanitärt bistånd, utvecklingssamarbete och konfliktförebyggande. |
| --- | --- |

(13)

I sina slutsatser av den 19 maj 2017 om operationalisering av kopplingen mellan humanitärt arbete och utvecklingsarbete konstaterade rådet att det finns ett behov av att stärka resiliensen genom att bättre sammankoppla humanitärt bistånd och utvecklingssamarbete och av att ytterligare stärka de operativa kopplingarna mellan de kompletterande strategierna för humanitärt bistånd, utvecklingssamarbete och konfliktförebyggande.

| (14) | Unga bör erbjudas lättillgängliga och inkluderande möjligheter att engagera sig i solidaritetsverksamhet, vilket skulle låta dem uttrycka sitt samhällsengagemang och samtidigt förvärva nyttiga erfarenheter, kunskaper, färdigheter och kompetenser som gagnar deras personliga, utbildningsmässiga, sociala, medborgerliga och yrkesmässiga utveckling, och därmed förbättra sin anställbarhet. Sådan solidaritetsverksamhet bör också stödja mobilitet för unga volontärer, interkulturell medvetenhet och interkulturell dialog. |
| --- | --- |

(14)

Unga bör erbjudas lättillgängliga och inkluderande möjligheter att engagera sig i solidaritetsverksamhet, vilket skulle låta dem uttrycka sitt samhällsengagemang och samtidigt förvärva nyttiga erfarenheter, kunskaper, färdigheter och kompetenser som gagnar deras personliga, utbildningsmässiga, sociala, medborgerliga och yrkesmässiga utveckling, och därmed förbättra sin anställbarhet. Sådan solidaritetsverksamhet bör också stödja mobilitet för unga volontärer, interkulturell medvetenhet och interkulturell dialog.

| (15) | Den solidaritetsverksamhet som erbjuds unga bör möjliggöra konkreta och värdefulla bidrag från unga. Solidaritetsverksamhet bör fylla icke tillgodosedda samhällsbehov och bidra till att stärka lokalsamhällen och medborgardeltagande. Solidaritetsverksamhet bör ge unga möjlighet att skaffa sig värdefulla kunskaper, färdigheter och kompetenser. Solidaritetsverksamhet bör vara ekonomiskt tillgänglig för unga och utföras under säkra och sunda förhållanden. |
| --- | --- |

(15)

Den solidaritetsverksamhet som erbjuds unga bör möjliggöra konkreta och värdefulla bidrag från unga. Solidaritetsverksamhet bör fylla icke tillgodosedda samhällsbehov och bidra till att stärka lokalsamhällen och medborgardeltagande. Solidaritetsverksamhet bör ge unga möjlighet att skaffa sig värdefulla kunskaper, färdigheter och kompetenser. Solidaritetsverksamhet bör vara ekonomiskt tillgänglig för unga och utföras under säkra och sunda förhållanden.

| (16) | Programmet för Europeiska solidaritetskåren (programmet) tillhandahåller en gemensam inkörsport till solidaritetsverksamhet i och utanför unionen. För att maximera unionsfinansieringens ändamålsenlighet och programmets genomslag bör kommissionen sträva efter att uppnå synergier mellan alla relevanta program på ett enhetligt sätt, men utan att sådana synergier leder till att finansieringen används för att uppnå andra mål än de som anges i denna förordning. Samstämmighet och komplementaritet bör säkerställas med annan relevant unionspolitik, såsom Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027 (5), och andra relevanta unionsprogram, i synnerhet Erasmus+-programmet, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/817 (6). Programmet är byggt på styrkor och synergier hos tidigare och befintliga program, i synnerhet Europeiska volontärtjänsten, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1288/2013 (7) och initiativet EU-frivilliga för humanitärt arbete, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 375/2014 (8). Komplementaritet med befintliga nätverk på unionsnivå som är relevanta för programmets verksamhet, till exempel Eurodesk-nätverket, bör också säkerställas. Dessutom bör det säkerställas att befintliga relevanta program, särskilt nationella solidaritetsprogram, till exempel volontärarbete, medborgartjänst och utbytesprogram för unga, och programmet kompletterar varandra, för att ömsesidigt stärka och berika programmens genomslag och kvalitet och, när så är lämpligt, bygga vidare på god praxis. Programmet bör inte ersätta liknande nationella program. Det bör säkerställas att alla unga har lika tillträde till nationell solidaritetsverksamhet. |
| --- | --- |

(16)

Programmet för Europeiska solidaritetskåren (programmet) tillhandahåller en gemensam inkörsport till solidaritetsverksamhet i och utanför unionen. För att maximera unionsfinansieringens ändamålsenlighet och programmets genomslag bör kommissionen sträva efter att uppnå synergier mellan alla relevanta program på ett enhetligt sätt, men utan att sådana synergier leder till att finansieringen används för att uppnå andra mål än de som anges i denna förordning. Samstämmighet och komplementaritet bör säkerställas med annan relevant unionspolitik, såsom Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027 (5), och andra relevanta unionsprogram, i synnerhet Erasmus+-programmet, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/817 (6). Programmet är byggt på styrkor och synergier hos tidigare och befintliga program, i synnerhet Europeiska volontärtjänsten, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1288/2013 (7) och initiativet EU-frivilliga för humanitärt arbete, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 375/2014 (8). Komplementaritet med befintliga nätverk på unionsnivå som är relevanta för programmets verksamhet, till exempel Eurodesk-nätverket, bör också säkerställas. Dessutom bör det säkerställas att befintliga relevanta program, särskilt nationella solidaritetsprogram, till exempel volontärarbete, medborgartjänst och utbytesprogram för unga, och programmet kompletterar varandra, för att ömsesidigt stärka och berika programmens genomslag och kvalitet och, när så är lämpligt, bygga vidare på god praxis. Programmet bör inte ersätta liknande nationella program. Det bör säkerställas att alla unga har lika tillträde till nationell solidaritetsverksamhet.

| (17) | Programmet bör inrättas för en sjuårsperiod så att dess löptid anpassas till löptiden för den fleråriga budgetramen för perioden 1 januari 2021–31 december 2027 (den fleråriga budgetramen 2021–2027), vilken fastställs i rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 (9). |
| --- | --- |

(17)

Programmet bör inrättas för en sjuårsperiod så att dess löptid anpassas till löptiden för den fleråriga budgetramen för perioden 1 januari 2021–31 december 2027 (den fleråriga budgetramen 2021–2027), vilken fastställs i rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 (9).

| (18) | Vad gäller tolkningen av relaterade unionsrättsakter bör både gränsöverskridande volontärarbete och volontärarbete som fortsätter att få stöd enligt förordning (EU) nr 1288/2013 anses vara likvärdiga med volontärarbete som utförs inom Europeiska volontärtjänsten. |
| --- | --- |

(18)

Vad gäller tolkningen av relaterade unionsrättsakter bör både gränsöverskridande volontärarbete och volontärarbete som fortsätter att få stöd enligt förordning (EU) nr 1288/2013 anses vara likvärdiga med volontärarbete som utförs inom Europeiska volontärtjänsten.

| (19) | Programmet är utformat för att ge unga nya möjligheter till volontärarbete inom områden med anknytning till solidaritet och möjlighet att utforma och utveckla solidaritetsprojekt på eget initiativ. Dessa möjligheter bidrar till att förbättra ungas personliga, utbildningsmässiga, sociala, medborgerliga och yrkesmässiga utveckling. Programmet bör också stödja nätverksarbete för deltagare och deltagande organisationer samt åtgärder för att säkerställa kvaliteten på den understödda verksamheten och förbättra valideringen av deltagarnas läranderesultat. Programmet syftar därmed också till att bidra till europeiskt samarbete som är relevant för unga och till att öka insikten om dess positiva effekter. Den solidaritetsverksamhet som erbjuds bör följa ett tydligt och detaljerat förfarande riktat till deltagare och deltagande organisationer där alla etapper och faser i solidaritetsverksamheten fastställs. |
| --- | --- |

(19)

Programmet är utformat för att ge unga nya möjligheter till volontärarbete inom områden med anknytning till solidaritet och möjlighet att utforma och utveckla solidaritetsprojekt på eget initiativ. Dessa möjligheter bidrar till att förbättra ungas personliga, utbildningsmässiga, sociala, medborgerliga och yrkesmässiga utveckling. Programmet bör också stödja nätverksarbete för deltagare och deltagande organisationer samt åtgärder för att säkerställa kvaliteten på den understödda verksamheten och förbättra valideringen av deltagarnas läranderesultat. Programmet syftar därmed också till att bidra till europeiskt samarbete som är relevant för unga och till att öka insikten om dess positiva effekter. Den solidaritetsverksamhet som erbjuds bör följa ett tydligt och detaljerat förfarande riktat till deltagare och deltagande organisationer där alla etapper och faser i solidaritetsverksamheten fastställs.

| (20) | Solidaritetsverksamheten bör ha ett potentiellt europeiskt mervärde och bör gynna lokalsamhällen och främja deltagarnas personliga, utbildningsmässiga, sociala, medborgerliga och yrkesmässiga utveckling. Solidaritetsverksamhet bör utvecklas inom olika områden, såsom: utbildning; ungdomsarbete; sysselsättning; jämställdhet; entreprenörskap, och särskilt socialt företagande; medborgarskap och demokratiskt deltagande; interkulturell medvetenhet och interkulturell dialog; social inkludering; inkludering av personer med funktionsnedsättning; miljö- och naturskydd; klimatåtgärder; katastrofförebyggande åtgärder, katastrofberedskap och återhämtning; jordbruk och landsbygdsutveckling; tillhandahållande av livsmedel och andra förnödenheter; hälsa och välbefinnande; kultur, inklusive kulturarv; kreativitet; gymnastik och idrott; socialt stöd och välfärd; mottagande och integration av tredjelandsmedborgare, med beaktande av de utmaningar som personer med migrantbakgrund står inför; territoriellt samarbete och sammanhållning; samt samarbete över gränserna. Solidaritetsverksamheten bör omfatta en gedigen aspekt av lärande och utbildning genom lämplig verksamhet som erbjuds deltagarna före, under och efter solidaritetsverksamheten. |
| --- | --- |

(20)

Solidaritetsverksamheten bör ha ett potentiellt europeiskt mervärde och bör gynna lokalsamhällen och främja deltagarnas personliga, utbildningsmässiga, sociala, medborgerliga och yrkesmässiga utveckling. Solidaritetsverksamhet bör utvecklas inom olika områden, såsom: utbildning; ungdomsarbete; sysselsättning; jämställdhet; entreprenörskap, och särskilt socialt företagande; medborgarskap och demokratiskt deltagande; interkulturell medvetenhet och interkulturell dialog; social inkludering; inkludering av personer med funktionsnedsättning; miljö- och naturskydd; klimatåtgärder; katastrofförebyggande åtgärder, katastrofberedskap och återhämtning; jordbruk och landsbygdsutveckling; tillhandahållande av livsmedel och andra förnödenheter; hälsa och välbefinnande; kultur, inklusive kulturarv; kreativitet; gymnastik och idrott; socialt stöd och välfärd; mottagande och integration av tredjelandsmedborgare, med beaktande av de utmaningar som personer med migrantbakgrund står inför; territoriellt samarbete och sammanhållning; samt samarbete över gränserna. Solidaritetsverksamheten bör omfatta en gedigen aspekt av lärande och utbildning genom lämplig verksamhet som erbjuds deltagarna före, under och efter solidaritetsverksamheten.

| (21) | Volontärarbete, både i och utanför unionen, är en värdefull erfarenhet i ett sammanhang av icke-formellt och informellt lärande och stärker ungas personliga, sociala, utbildningsmässiga och yrkesmässiga utveckling, aktiva medborgarskap, medborgardeltagande och anställbarhet. Volontärarbete bör inte inverka negativt på potentiell eller befintlig avlönad sysselsättning och bör inte ses som en ersättning för denna. Kommissionen och medlemsstaterna bör samarbeta om politiken för volontärarbete på ungdomsområdet genom den öppna samordningsmetoden. |
| --- | --- |

(21)

Volontärarbete, både i och utanför unionen, är en värdefull erfarenhet i ett sammanhang av icke-formellt och informellt lärande och stärker ungas personliga, sociala, utbildningsmässiga och yrkesmässiga utveckling, aktiva medborgarskap, medborgardeltagande och anställbarhet. Volontärarbete bör inte inverka negativt på potentiell eller befintlig avlönad sysselsättning och bör inte ses som en ersättning för denna. Kommissionen och medlemsstaterna bör samarbeta om politiken för volontärarbete på ungdomsområdet genom den öppna samordningsmetoden.

| (22) | Ungas initiativförmåga är en viktig tillgång för samhället och arbetsmarknaden. Programmet bidrar till att främja den initiativförmågan genom att ge unga möjlighet att utforma och genomföra egna solidaritetsprojekt för att tillgodose särskilda behov i sina lokalsamhällen. Solidaritetsprojekt är ett tillfälle att pröva nya idéer avseende, och innovativa lösningar på, gemensamma problem genom en nedifrån-och-upp-strategi, och de hjälper unga att själva genomföra solidaritetsåtgärder. Solidaritetsprojekt kan också fungera som en språngbräda för ytterligare engagemang i solidaritetsverksamhet och är ett första steg för att uppmuntra deltagare att bli egenföretagare och fortsätta vara aktiva medborgare som volontärer, praktikanter eller anställda i föreningar, icke-statliga organisationer eller andra organ som är aktiva inom sektorerna för solidaritet, icke-vinstdrivande verksamhet och ungdom. |
| --- | --- |

(22)

Ungas initiativförmåga är en viktig tillgång för samhället och arbetsmarknaden. Programmet bidrar till att främja den initiativförmågan genom att ge unga möjlighet att utforma och genomföra egna solidaritetsprojekt för att tillgodose särskilda behov i sina lokalsamhällen. Solidaritetsprojekt är ett tillfälle att pröva nya idéer avseende, och innovativa lösningar på, gemensamma problem genom en nedifrån-och-upp-strategi, och de hjälper unga att själva genomföra solidaritetsåtgärder. Solidaritetsprojekt kan också fungera som en språngbräda för ytterligare engagemang i solidaritetsverksamhet och är ett första steg för att uppmuntra deltagare att bli egenföretagare och fortsätta vara aktiva medborgare som volontärer, praktikanter eller anställda i föreningar, icke-statliga organisationer eller andra organ som är aktiva inom sektorerna för solidaritet, icke-vinstdrivande verksamhet och ungdom.

| (23) | Deltagare i volontärarbete (volontärer) kan bidra till att stärka unionens kapacitet att tillhandahålla behovs- och principbaserat humanitärt bistånd och kan bidra till att öka ändamålsenligheten i den humanitära sektorn under förutsättning att de väljs ut, utbildas och förbereds för sin utplacering på ett lämpligt sätt för att säkerställa att de har de färdigheter och den kompetens som de behöver för att på bästa möjliga sätt kunna hjälpa behövande och under förutsättning att de kan räkna med tillräckligt stöd och handledning på plats. Högkvalificerade, välutbildade och erfarna handledare, mentorer och experter spelar därför en viktig roll, då de bidrar till de humanitära insatsernas ändamålsenlighet på fältet och stöder volontärer som en del av volontärarbetet. Sådana handledare, mentorer och experter kan delta i volontärarbetet för att vägleda och följa volontärerna och bidra med stöd till de komponenter i volontärarbetet som avser utveckling och kapacitetsuppbyggnad, och därigenom stärka lokala nätverk och samhällen. Kapaciteten hos värdorganisationer i tredjeländer samt behovet av att integrera volontärarbetet i det lokala sammanhanget och underlätta volontärernas samverkan med lokala humanitära aktörer, värdsamhället och civilsamhället bör ägnas särskild uppmärksamhet. |
| --- | --- |

(23)

Deltagare i volontärarbete (volontärer) kan bidra till att stärka unionens kapacitet att tillhandahålla behovs- och principbaserat humanitärt bistånd och kan bidra till att öka ändamålsenligheten i den humanitära sektorn under förutsättning att de väljs ut, utbildas och förbereds för sin utplacering på ett lämpligt sätt för att säkerställa att de har de färdigheter och den kompetens som de behöver för att på bästa möjliga sätt kunna hjälpa behövande och under förutsättning att de kan räkna med tillräckligt stöd och handledning på plats. Högkvalificerade, välutbildade och erfarna handledare, mentorer och experter spelar därför en viktig roll, då de bidrar till de humanitära insatsernas ändamålsenlighet på fältet och stöder volontärer som en del av volontärarbetet. Sådana handledare, mentorer och experter kan delta i volontärarbetet för att vägleda och följa volontärerna och bidra med stöd till de komponenter i volontärarbetet som avser utveckling och kapacitetsuppbyggnad, och därigenom stärka lokala nätverk och samhällen. Kapaciteten hos värdorganisationer i tredjeländer samt behovet av att integrera volontärarbetet i det lokala sammanhanget och underlätta volontärernas samverkan med lokala humanitära aktörer, värdsamhället och civilsamhället bör ägnas särskild uppmärksamhet.

| (24) | Det är viktigt att deltagare och deltagande organisationer känner att de tillhör en gemenskap av personer och enheter som är engagerade i att främja solidaritet i hela Europa. Samtidigt behöver deltagande organisationer stöd för att stärka sin kapacitet att erbjuda solidaritetsverksamhet av hög kvalitet till ett ökande antal deltagare. Programmet bör stödja nätverksarbete som syftar till att stärka deltagarnas och de deltagande organisationernas engagemang i en sådan gemenskap, att främja en programanda och att uppmuntra utbytet av användbar praxis och användbara erfarenheter. Nätverksarbetet bör också bidra till att öka kunskapen om programmet bland offentliga och privata aktörer och till att samla in synpunkter från deltagare och deltagande organisationer på hur programmet genomförs. |
| --- | --- |

(24)

Det är viktigt att deltagare och deltagande organisationer känner att de tillhör en gemenskap av personer och enheter som är engagerade i att främja solidaritet i hela Europa. Samtidigt behöver deltagande organisationer stöd för att stärka sin kapacitet att erbjuda solidaritetsverksamhet av hög kvalitet till ett ökande antal deltagare. Programmet bör stödja nätverksarbete som syftar till att stärka deltagarnas och de deltagande organisationernas engagemang i en sådan gemenskap, att främja en programanda och att uppmuntra utbytet av användbar praxis och användbara erfarenheter. Nätverksarbetet bör också bidra till att öka kunskapen om programmet bland offentliga och privata aktörer och till att samla in synpunkter från deltagare och deltagande organisationer på hur programmet genomförs.

| (25) | Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att säkerställa kvaliteten på den solidaritetsverksamhet och de möjligheter som erbjuds inom ramen för programmet, i synnerhet genom att erbjuda deltagarna utbildning online eller offline, språkstöd och administrativt stöd före, under och efter solidaritetsverksamheten i fråga samt försäkring, inbegripet skydd vid olycksfall, sjukdom och skadeståndsansvar. Valideringen av de kunskaper och färdigheter och den kompetens som deltagarna förvärvat genom sin erfarenhet från programmet bör säkerställas. Deltagarnas, de deltagande organisationernas och de avsedda mottagarnas säkerhet och trygghet är fortsatt av yttersta vikt. Sådan säkerhet och trygghet bör inbegripa lämpliga krav på godkännande för deltagare som arbetar med utsatta grupper i enlighet med tillämplig nationell rätt. All solidaritetsverksamhet bör följa principen om att inte vålla skada och bör genomföras med vederbörlig hänsyn till effekterna av oförutsedda omständigheter såsom miljökriser, konflikter eller pandemier. Volontärer bör inte skickas på uppdrag i områden där det pågår internationella eller inhemska väpnade konflikter, eller till anläggningar som strider mot internationella människorättsstandarder. |
| --- | --- |

(25)

Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att säkerställa kvaliteten på den solidaritetsverksamhet och de möjligheter som erbjuds inom ramen för programmet, i synnerhet genom att erbjuda deltagarna utbildning online eller offline, språkstöd och administrativt stöd före, under och efter solidaritetsverksamheten i fråga samt försäkring, inbegripet skydd vid olycksfall, sjukdom och skadeståndsansvar. Valideringen av de kunskaper och färdigheter och den kompetens som deltagarna förvärvat genom sin erfarenhet från programmet bör säkerställas. Deltagarnas, de deltagande organisationernas och de avsedda mottagarnas säkerhet och trygghet är fortsatt av yttersta vikt. Sådan säkerhet och trygghet bör inbegripa lämpliga krav på godkännande för deltagare som arbetar med utsatta grupper i enlighet med tillämplig nationell rätt. All solidaritetsverksamhet bör följa principen om att inte vålla skada och bör genomföras med vederbörlig hänsyn till effekterna av oförutsedda omständigheter såsom miljökriser, konflikter eller pandemier. Volontärer bör inte skickas på uppdrag i områden där det pågår internationella eller inhemska väpnade konflikter, eller till anläggningar som strider mot internationella människorättsstandarder.

| (26) | Programmet bör respektera principerna i EU:s riktlinjer för främjande och skydd av barnets rättigheter från 2017 och i artikel 9 i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

(26)

Programmet bör respektera principerna i EU:s riktlinjer för främjande och skydd av barnets rättigheter från 2017 och i artikel 9 i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning.

| (27) | För att säkerställa att programmets verksamhet bidrar till deltagarnas personliga, utbildningsmässiga, sociala, kulturella, medborgerliga och yrkesmässiga utveckling bör de kunskaper och färdigheter och den kompetens som den berörda verksamheten resulterar i kartläggas och dokumenteras ordentligt. För det ändamålet bör användningen av ändamålsenliga instrument på unionsnivå och nationell nivå för erkännande av icke-formellt och informellt lärande, såsom ungdomspasset och Europass, när så är lämpligt med hänsyn till nationella omständigheter och särdrag, i enlighet med rådets rekommendation av den 20 december 2012 (10), uppmuntras. |
| --- | --- |

(27)

För att säkerställa att programmets verksamhet bidrar till deltagarnas personliga, utbildningsmässiga, sociala, kulturella, medborgerliga och yrkesmässiga utveckling bör de kunskaper och färdigheter och den kompetens som den berörda verksamheten resulterar i kartläggas och dokumenteras ordentligt. För det ändamålet bör användningen av ändamålsenliga instrument på unionsnivå och nationell nivå för erkännande av icke-formellt och informellt lärande, såsom ungdomspasset och Europass, när så är lämpligt med hänsyn till nationella omständigheter och särdrag, i enlighet med rådets rekommendation av den 20 december 2012 (10), uppmuntras.

| (28) | Kommissionen och de nationella programkontoren bör även uppmuntra tidigare deltagare att dela med sig av sina erfarenheter genom ungdomsnätverk, på utbildningsinstitutioner och i workshoppar, exempelvis som ambassadörer eller medlemmar av ett nätverk. Tidigare deltagare skulle också kunna bidra till utbildningen av deltagare. |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen och de nationella programkontoren bör även uppmuntra tidigare deltagare att dela med sig av sina erfarenheter genom ungdomsnätverk, på utbildningsinstitutioner och i workshoppar, exempelvis som ambassadörer eller medlemmar av ett nätverk. Tidigare deltagare skulle också kunna bidra till utbildningen av deltagare.

| (29) | En kvalitetsmärkning bör säkerställa att deltagande organisationer uppfyller programmets principer och krav vad gäller deras rättigheter och skyldigheter under alla skeden av solidaritetserfarenheten. |
| --- | --- |

(29)

En kvalitetsmärkning bör säkerställa att deltagande organisationer uppfyller programmets principer och krav vad gäller deras rättigheter och skyldigheter under alla skeden av solidaritetserfarenheten.

| (30) | Varje enhet som vill delta i programmet bör erhålla en kvalitetsmärkning under förutsättning att den uppfyller lämpliga villkor. Programmets genomförandeorgan bör på fortlöpande basis genomföra den process som leder till att en kvalitetsmärkning tilldelas. Programmets genomförandeorgan bör regelbundet ompröva huruvida enheter fortfarande uppfyller de villkor som låg till grund för tilldelningen av deras kvalitetsmärkningar. En kvalitetsmärkning bör upphävas om det vid kontroller som utförs av programmets genomförandeorgan konstateras att enheten i fråga inte längre uppfyller de villkoren. Det administrativa förfarandet för tilldelningen av en kvalitetsmärkning bör minimeras så att mindre organisationer inte avskräcks. |
| --- | --- |

(30)

Varje enhet som vill delta i programmet bör erhålla en kvalitetsmärkning under förutsättning att den uppfyller lämpliga villkor. Programmets genomförandeorgan bör på fortlöpande basis genomföra den process som leder till att en kvalitetsmärkning tilldelas. Programmets genomförandeorgan bör regelbundet ompröva huruvida enheter fortfarande uppfyller de villkor som låg till grund för tilldelningen av deras kvalitetsmärkningar. En kvalitetsmärkning bör upphävas om det vid kontroller som utförs av programmets genomförandeorgan konstateras att enheten i fråga inte längre uppfyller de villkoren. Det administrativa förfarandet för tilldelningen av en kvalitetsmärkning bör minimeras så att mindre organisationer inte avskräcks.

| (31) | En enhet som vill ansöka om finansiering för att erbjuda solidaritetsverksamhet inom ramen för programmet bör först erhålla en kvalitetsmärkning. Ett sådant villkor bör inte gälla fysiska personer som söker ekonomiskt stöd för sina solidaritetsprojekt för en informell grupp av deltagares räkning. Erhållandet av en kvalitetsmärkning bör dock inte automatiskt leda till finansiering inom ramen för programmet. |
| --- | --- |

(31)

En enhet som vill ansöka om finansiering för att erbjuda solidaritetsverksamhet inom ramen för programmet bör först erhålla en kvalitetsmärkning. Ett sådant villkor bör inte gälla fysiska personer som söker ekonomiskt stöd för sina solidaritetsprojekt för en informell grupp av deltagares räkning. Erhållandet av en kvalitetsmärkning bör dock inte automatiskt leda till finansiering inom ramen för programmet.

| (32) | Bidragsansökningar bör som regel lämnas in till det nationella programkontoret i det land där den deltagande organisationen är baserad. Bidragsansökningar som rör solidaritetsverksamhet med en unionsomfattande eller internationell dimension, inbegripet solidaritetsverksamhet som utförs av volontärarbetsgrupper på prioriterade områden som fastställts på unionsnivå och solidaritetsverksamhet till stöd för humanitära biståndsåtgärder i tredjeländer, får administreras centralt om så är lämpligt. |
| --- | --- |

(32)

Bidragsansökningar bör som regel lämnas in till det nationella programkontoret i det land där den deltagande organisationen är baserad. Bidragsansökningar som rör solidaritetsverksamhet med en unionsomfattande eller internationell dimension, inbegripet solidaritetsverksamhet som utförs av volontärarbetsgrupper på prioriterade områden som fastställts på unionsnivå och solidaritetsverksamhet till stöd för humanitära biståndsåtgärder i tredjeländer, får administreras centralt om så är lämpligt.

| (33) | De deltagande organisationerna får ha flera funktioner inom ramen för programmet. Som värdar bör deltagande organisationer bedriva verksamhet med avseende på att ta emot deltagare, inbegripet att anordna verksamhet och ge deltagarna vägledning och stöd under solidaritetsverksamheten, beroende på vad som är lämpligt. I en stödfunktion bör de bedriva verksamhet med avseende på att sända ut deltagare, samt att förbereda deltagare före och vägleda dem under och efter solidaritetsverksamheten, inbegripet att utbilda deltagare och leda dem vidare till lokala organisationer efter solidaritetsverksamheten i syfte att förbättra möjligheterna till ytterligare solidaritetserfarenheter. Kvalitetsmärkningen bör återspegla det faktum att de specifika kraven varierar beroende på typen av solidaritetsverksamhet, och certifiera att organisationen under alla skeden av solidaritetserfarenheten kan säkerställa solidaritetsverksamhetens kvalitet i enlighet med programmets principer och mål. Varje enhet som avsevärt förändrar sin verksamhet bör informera det behöriga genomförandeorganet för programmet, som kan ompröva huruvida den enheten fortfarande uppfyller de villkor som låg till grund för tilldelningen av kvalitetsmärkningen. |
| --- | --- |

(33)

De deltagande organisationerna får ha flera funktioner inom ramen för programmet. Som värdar bör deltagande organisationer bedriva verksamhet med avseende på att ta emot deltagare, inbegripet att anordna verksamhet och ge deltagarna vägledning och stöd under solidaritetsverksamheten, beroende på vad som är lämpligt. I en stödfunktion bör de bedriva verksamhet med avseende på att sända ut deltagare, samt att förbereda deltagare före och vägleda dem under och efter solidaritetsverksamheten, inbegripet att utbilda deltagare och leda dem vidare till lokala organisationer efter solidaritetsverksamheten i syfte att förbättra möjligheterna till ytterligare solidaritetserfarenheter. Kvalitetsmärkningen bör återspegla det faktum att de specifika kraven varierar beroende på typen av solidaritetsverksamhet, och certifiera att organisationen under alla skeden av solidaritetserfarenheten kan säkerställa solidaritetsverksamhetens kvalitet i enlighet med programmets principer och mål. Varje enhet som avsevärt förändrar sin verksamhet bör informera det behöriga genomförandeorganet för programmet, som kan ompröva huruvida den enheten fortfarande uppfyller de villkor som låg till grund för tilldelningen av kvalitetsmärkningen.

| (34) | För att stödja solidaritetsverksamhet bland unga kan de deltagande organisationerna vara offentliga eller privata enheter eller internationella organisationer, icke-vinstdrivande eller vinstdrivande, och kan inbegripa ungdomsorganisationer, religiösa institutioner, välgörenhetsorganisationer, sekulära humanistiska organisationer, icke-statliga organisationer eller andra aktörer från civilsamhället. |
| --- | --- |

(34)

För att stödja solidaritetsverksamhet bland unga kan de deltagande organisationerna vara offentliga eller privata enheter eller internationella organisationer, icke-vinstdrivande eller vinstdrivande, och kan inbegripa ungdomsorganisationer, religiösa institutioner, välgörenhetsorganisationer, sekulära humanistiska organisationer, icke-statliga organisationer eller andra aktörer från civilsamhället.

| (35) | Det bör bli lättare att driva programprojekt i större skala. Särskilda åtgärder bör inrättas för att hjälpa dem som ansvarar för programprojekt att söka bidrag eller skapa synergier genom stöd från de europeiska struktur- och investeringsfonderna och unionsprogrammen för migration, säkerhet, rättvisa och medborgarskap, hälsa och kultur. |
| --- | --- |

(35)

Det bör bli lättare att driva programprojekt i större skala. Särskilda åtgärder bör inrättas för att hjälpa dem som ansvarar för programprojekt att söka bidrag eller skapa synergier genom stöd från de europeiska struktur- och investeringsfonderna och unionsprogrammen för migration, säkerhet, rättvisa och medborgarskap, hälsa och kultur.

| (36) | Europeiska solidaritetskårens resurscentrum bör bistå programmets genomförandeorgan, de deltagande organisationerna och deltagarna för att höja kvaliteten på genomförandet av programmets verksamhet och förbättra kartläggningen och valideringen av de färdigheter som förvärvats genom denna verksamhet, bland annat genom ungdomspass. |
| --- | --- |

(36)

Europeiska solidaritetskårens resurscentrum bör bistå programmets genomförandeorgan, de deltagande organisationerna och deltagarna för att höja kvaliteten på genomförandet av programmets verksamhet och förbättra kartläggningen och valideringen av de färdigheter som förvärvats genom denna verksamhet, bland annat genom ungdomspass.

| (37) | Portalen för Europeiska solidaritetskåren bör utvecklas fortlöpande för att säkerställa enkel tillgång till programmet i enlighet med de standarder som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2102 (11) och tillhandahålla en gemensam kontaktpunkt för både intresserade enskilda personer och organisationer vad gäller bland annat registrering, kartläggning och matchning av profiler och möjligheter, nätverksarbete och virtuella utbyten, onlineutbildning, språkstöd och stöd efter verksamheten samt andra användbara funktioner som kan uppkomma i framtiden. |
| --- | --- |

(37)

Portalen för Europeiska solidaritetskåren bör utvecklas fortlöpande för att säkerställa enkel tillgång till programmet i enlighet med de standarder som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2102 (11) och tillhandahålla en gemensam kontaktpunkt för både intresserade enskilda personer och organisationer vad gäller bland annat registrering, kartläggning och matchning av profiler och möjligheter, nätverksarbete och virtuella utbyten, onlineutbildning, språkstöd och stöd efter verksamheten samt andra användbara funktioner som kan uppkomma i framtiden.

| (38) | Europeiska solidaritetskårens portal bör vidareutvecklas med beaktande av den europeiska interoperabilitetsramen, vilken fastställs i kommissionens meddelande av den 23 mars 2017 med titeln Europeiska interoperabilitetsramen – genomförandestrategi, som ger särskild vägledning om hur driftskompatibla digitala offentliga tjänster kan skapas och som genomförs i medlemsstaterna och andra medlemmar av Europeiska ekonomiska samarbetsområdet genom nationella ramar för interoperabilitet. Den europeiska interoperabilitetsramen innehåller 47 konkreta rekommendationer om hur offentliga förvaltningar bättre kan förvalta sina initiativ för interoperabilitet, etablera kontakter över organisationsgränserna, rationalisera processer som stöder obrutna digitala tjänster och säkerställa att varken befintliga eller nya rättsakter äventyrar insatser för interoperabilitet. |
| --- | --- |

(38)

Europeiska solidaritetskårens portal bör vidareutvecklas med beaktande av den europeiska interoperabilitetsramen, vilken fastställs i kommissionens meddelande av den 23 mars 2017 med titeln Europeiska interoperabilitetsramen – genomförandestrategi, som ger särskild vägledning om hur driftskompatibla digitala offentliga tjänster kan skapas och som genomförs i medlemsstaterna och andra medlemmar av Europeiska ekonomiska samarbetsområdet genom nationella ramar för interoperabilitet. Den europeiska interoperabilitetsramen innehåller 47 konkreta rekommendationer om hur offentliga förvaltningar bättre kan förvalta sina initiativ för interoperabilitet, etablera kontakter över organisationsgränserna, rationalisera processer som stöder obrutna digitala tjänster och säkerställa att varken befintliga eller nya rättsakter äventyrar insatser för interoperabilitet.

| (39) | Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (12) (budgetförordningen) är tillämplig på programmet. I budgetförordningen fastställs regler för genomförande av unionens budget, inklusive regler om bidrag, priser, upphandling, indirekt förvaltning, finansieringsinstrument, budgetgarantier, ekonomiskt stöd och ersättning till externa experter. |
| --- | --- |

(39)

Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (12) (budgetförordningen) är tillämplig på programmet. I budgetförordningen fastställs regler för genomförande av unionens budget, inklusive regler om bidrag, priser, upphandling, indirekt förvaltning, finansieringsinstrument, budgetgarantier, ekonomiskt stöd och ersättning till externa experter.

| (40) | I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (13) samt rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 (14), (Euratom, EG) nr 2185/96 (15) och (EU) 2017/1939 (16) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet åtgärder avseende förebyggande, upptäckt, korrigering och utredning av oriktigheter, inklusive bedrägerier, avseende krav på återbetalning av medel som förlorats, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt, när så är lämpligt, avseende påförande av administrativa sanktioner. I enlighet med förordningarna (Euratom, EG) nr 2185/96 och (EU, Euratom) nr 883/2013 har Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) befogenhet att göra administrativa utredningar, inklusive kontroller och inspektioner på platsen, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägerier, korruption eller annan olaglig verksamhet som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen. I enlighet med förordning (EU) 2017/1939 har Europeiska åklagarmyndigheten befogenhet att utreda och lagföra brott som skadar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med vad som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (17). I enlighet med budgetförordningen ska varje person eller enhet som mottar medel från unionen samarbeta till fullo för att skydda unionens ekonomiska intressen, bevilja kommissionen, Olaf, revisionsrätten och – när det gäller de medlemsstater som deltar i fördjupat samarbete enligt förordning (EU) 2017/1939 – Eppo de rättigheter och den tillgång som krävs och säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter. |
| --- | --- |

(40)

I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (13) samt rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 (14), (Euratom, EG) nr 2185/96 (15) och (EU) 2017/1939 (16) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet åtgärder avseende förebyggande, upptäckt, korrigering och utredning av oriktigheter, inklusive bedrägerier, avseende krav på återbetalning av medel som förlorats, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt, när så är lämpligt, avseende påförande av administrativa sanktioner. I enlighet med förordningarna (Euratom, EG) nr 2185/96 och (EU, Euratom) nr 883/2013 har Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) befogenhet att göra administrativa utredningar, inklusive kontroller och inspektioner på platsen, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägerier, korruption eller annan olaglig verksamhet som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen. I enlighet med förordning (EU) 2017/1939 har Europeiska åklagarmyndigheten befogenhet att utreda och lagföra brott som skadar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med vad som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (17). I enlighet med budgetförordningen ska varje person eller enhet som mottar medel från unionen samarbeta till fullo för att skydda unionens ekonomiska intressen, bevilja kommissionen, Olaf, revisionsrätten och – när det gäller de medlemsstater som deltar i fördjupat samarbete enligt förordning (EU) 2017/1939 – Eppo de rättigheter och den tillgång som krävs och säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter.

| (41) | Programmet vänder sig till unga mellan 18 och 30 år. För att få delta i programmets verksamhet bör det krävas att sådana unga först registrerar sig på Europeiska solidaritetskårens portal. |
| --- | --- |

(41)

Programmet vänder sig till unga mellan 18 och 30 år. För att få delta i programmets verksamhet bör det krävas att sådana unga först registrerar sig på Europeiska solidaritetskårens portal.

| (42) | Med tanke på de särskilda utmaningarna vid humanitära insatser bör deltagare i volontärarbete till stöd för humanitära biståndsåtgärder vara minst 18 år och högst 35 år gamla. |
| --- | --- |

(42)

Med tanke på de särskilda utmaningarna vid humanitära insatser bör deltagare i volontärarbete till stöd för humanitära biståndsåtgärder vara minst 18 år och högst 35 år gamla.

| (43) | Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att se till att alla unga, särskilt de med begränsade möjligheter, har möjlighet att delta i solidaritetsverksamhet. Särskilda åtgärder bör införas för att främja social inkludering och i synnerhet deltagande av missgynnade unga, inbegripet tillhandahållande av skälig anpassning som gör det möjligt för personer med funktionsnedsättning att på ett effektivt sätt delta i solidaritetsverksamhet på lika villkor som andra i enlighet med artikel 27 i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och med rådets direktiv 2000/78/EG (18). Sådana särskilda åtgärder bör ta hänsyn till begränsningar som beror på att vissa landsbygdsområden, unionens yttersta randområden och de utomeuropeiska länderna och territorierna är så avlägset belägna liksom begränsningar som beror på fattigdomen i vissa stadsnära områden. Medlemsstaterna, de utomeuropeiska länderna och territorierna och tredjeländer som är associerade till programmet bör på samma sätt sträva efter att anta alla lämpliga åtgärder för att undanröja rättsliga och administrativa hinder så att programmet fungerar väl. Dessa åtgärder bör, när så är möjligt och utan att det påverkar tillämpningen av Schengenregelverket och unionsrätten avseende inresa och vistelse för tredjelandsmedborgare, lösa administrativa problem som gör det svårt att få visering och uppehållstillstånd och, när det gäller gränsöverskridande verksamhet inom unionen, ett europeiskt sjukförsäkringskort. |
| --- | --- |

(43)

Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att se till att alla unga, särskilt de med begränsade möjligheter, har möjlighet att delta i solidaritetsverksamhet. Särskilda åtgärder bör införas för att främja social inkludering och i synnerhet deltagande av missgynnade unga, inbegripet tillhandahållande av skälig anpassning som gör det möjligt för personer med funktionsnedsättning att på ett effektivt sätt delta i solidaritetsverksamhet på lika villkor som andra i enlighet med artikel 27 i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och med rådets direktiv 2000/78/EG (18). Sådana särskilda åtgärder bör ta hänsyn till begränsningar som beror på att vissa landsbygdsområden, unionens yttersta randområden och de utomeuropeiska länderna och territorierna är så avlägset belägna liksom begränsningar som beror på fattigdomen i vissa stadsnära områden. Medlemsstaterna, de utomeuropeiska länderna och territorierna och tredjeländer som är associerade till programmet bör på samma sätt sträva efter att anta alla lämpliga åtgärder för att undanröja rättsliga och administrativa hinder så att programmet fungerar väl. Dessa åtgärder bör, när så är möjligt och utan att det påverkar tillämpningen av Schengenregelverket och unionsrätten avseende inresa och vistelse för tredjelandsmedborgare, lösa administrativa problem som gör det svårt att få visering och uppehållstillstånd och, när det gäller gränsöverskridande verksamhet inom unionen, ett europeiskt sjukförsäkringskort.

| (44) | För att ge uttryck för vikten av att bekämpa klimatförändringar i linje med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet som antagits inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar och att uppfylla FN:s mål för hållbar utveckling, syftar programmet till att bidra till integreringen av klimatåtgärder och uppnåendet av det övergripande målet att 30 % av utgifterna i unionens budget ska stödja klimatmål. I linje med den europeiska gröna given som en plan för hållbar tillväxt bör åtgärderna enligt denna förordning respektera principen om att inte vålla skada utan att programmets grundläggande karaktär ändras. Under genomförandet av programmet bör relevanta åtgärder identifieras och införas och omprövas i samband med relevanta utvärderingar och översyner. Det är också lämpligt att mäta relevanta åtgärder som bidrar till klimatmålen, inbegripet sådana som syftar till att minska programmets miljöpåverkan. |
| --- | --- |

(44)

För att ge uttryck för vikten av att bekämpa klimatförändringar i linje med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet som antagits inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar och att uppfylla FN:s mål för hållbar utveckling, syftar programmet till att bidra till integreringen av klimatåtgärder och uppnåendet av det övergripande målet att 30 % av utgifterna i unionens budget ska stödja klimatmål. I linje med den europeiska gröna given som en plan för hållbar tillväxt bör åtgärderna enligt denna förordning respektera principen om att inte vålla skada utan att programmets grundläggande karaktär ändras. Under genomförandet av programmet bör relevanta åtgärder identifieras och införas och omprövas i samband med relevanta utvärderingar och översyner. Det är också lämpligt att mäta relevanta åtgärder som bidrar till klimatmålen, inbegripet sådana som syftar till att minska programmets miljöpåverkan.

| (45) | I denna förordning fastställs en finansieringsram för programmet som ska utgöra det särskilda referensbeloppet i den mening som avses i punkt 18 i det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel, för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet (19). |
| --- | --- |

(45)

I denna förordning fastställs en finansieringsram för programmet som ska utgöra det särskilda referensbeloppet i den mening som avses i punkt 18 i det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel, för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet (19).

| (46) | De olika finansieringstyperna och genomförandemetoderna enligt denna förordning bör väljas på grundval av den förmåga de har att uppnå åtgärdernas specifika mål och åstadkomma resultat, med hänsyn till framför allt kostnader för kontroller, den administrativa bördan och förväntad risk för bristande regelefterlevnad. När det urvalet görs med avseende på bidrag ska hänsyn tas till användningen av enhetsbelopp, schablonsatser och skalor för enhetskostnader. |
| --- | --- |

(46)

De olika finansieringstyperna och genomförandemetoderna enligt denna förordning bör väljas på grundval av den förmåga de har att uppnå åtgärdernas specifika mål och åstadkomma resultat, med hänsyn till framför allt kostnader för kontroller, den administrativa bördan och förväntad risk för bristande regelefterlevnad. När det urvalet görs med avseende på bidrag ska hänsyn tas till användningen av enhetsbelopp, schablonsatser och skalor för enhetskostnader.

| (47) | Tredjeländer som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet får delta i unionens program inom ramen för det samarbete som inrättas genom avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (20), av vilket följer att programmen ska genomföras på grundval av ett beslut antaget inom ramen för det avtalet. Tredjeländer får också delta på grundval av andra rättsliga instrument. En särskild bestämmelse bör införas i denna förordning som kräver att tredjeländer beviljar de rättigheter och den tillgång som krävs för att den behöriga utanordnaren, Olaf och revisionsrätten ska kunna utöva sina respektive befogenheter på ett heltäckande sätt. Tredjeländers fulla deltagande i programmet bör omfattas av de villkor som föreskrivs i särskilda avtal som omfattar det berörda tredjelandets deltagande i programmet. Fullt deltagande innebär även en skyldighet att inrätta ett nationellt programkontor och förvaltning av vissa av åtgärderna inom programmet genom indirekt förvaltning. Rättsliga enheter från tredjeländer som inte är associerade till programmet bör kunna delta i vissa av åtgärderna inom programmet, i enlighet med arbetsprogrammen och de ansökningsomgångar som kommissionen utlyser. Vid genomförandet av programmet kan särskilda arrangemang tas i beaktande när det gäller deltagande av rättsliga enheter från Andorra, Liechtenstein, Monaco, San Marino och Heliga stolen. |
| --- | --- |

(47)

Tredjeländer som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet får delta i unionens program inom ramen för det samarbete som inrättas genom avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (20), av vilket följer att programmen ska genomföras på grundval av ett beslut antaget inom ramen för det avtalet. Tredjeländer får också delta på grundval av andra rättsliga instrument. En särskild bestämmelse bör införas i denna förordning som kräver att tredjeländer beviljar de rättigheter och den tillgång som krävs för att den behöriga utanordnaren, Olaf och revisionsrätten ska kunna utöva sina respektive befogenheter på ett heltäckande sätt. Tredjeländers fulla deltagande i programmet bör omfattas av de villkor som föreskrivs i särskilda avtal som omfattar det berörda tredjelandets deltagande i programmet. Fullt deltagande innebär även en skyldighet att inrätta ett nationellt programkontor och förvaltning av vissa av åtgärderna inom programmet genom indirekt förvaltning. Rättsliga enheter från tredjeländer som inte är associerade till programmet bör kunna delta i vissa av åtgärderna inom programmet, i enlighet med arbetsprogrammen och de ansökningsomgångar som kommissionen utlyser. Vid genomförandet av programmet kan särskilda arrangemang tas i beaktande när det gäller deltagande av rättsliga enheter från Andorra, Liechtenstein, Monaco, San Marino och Heliga stolen.

| (48) | För att maximera programmets genomslag bör det föreskrivas att medlemsstaterna och de tredjeländer som är associerade till programmet och andra unionsprogram får göra ytterligare finansiering tillgänglig i enlighet med reglerna för programmet. |
| --- | --- |

(48)

För att maximera programmets genomslag bör det föreskrivas att medlemsstaterna och de tredjeländer som är associerade till programmet och andra unionsprogram får göra ytterligare finansiering tillgänglig i enlighet med reglerna för programmet.

| (49) | I enlighet med rådets beslut 2013/755/EU (21) är personer och enheter i utomeuropeiska länder och territorier berättigade till finansiering, med förbehåll för programmets regler och mål och eventuella ordningar som gäller för den medlemsstat till vilken det berörda utomeuropeiska landet eller territoriet är knutet. |
| --- | --- |

(49)

I enlighet med rådets beslut 2013/755/EU (21) är personer och enheter i utomeuropeiska länder och territorier berättigade till finansiering, med förbehåll för programmets regler och mål och eventuella ordningar som gäller för den medlemsstat till vilken det berörda utomeuropeiska landet eller territoriet är knutet.

| (50) | I enlighet med artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och i linje med kommissionens meddelande av den 24 oktober 2017 med titeln Ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU:s yttersta randområden bör programmet ta hänsyn till den särskilda situationen i de yttersta randområden som avses i den artikeln. Åtgärder bör vidtas för att öka de yttersta randområdenas deltagande i alla åtgärder, inbegripet i förekommande fall genom ekonomiskt stöd för mobilitetsinsatser. Mobilitetsutbyten och samarbete mellan personer och organisationer från dessa områden och tredjeländer, framför allt deras grannländer, bör främjas. Sådana åtgärder bör övervakas och utvärderas regelbundet. |
| --- | --- |

(50)

I enlighet med artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och i linje med kommissionens meddelande av den 24 oktober 2017 med titeln Ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU:s yttersta randområden bör programmet ta hänsyn till den särskilda situationen i de yttersta randområden som avses i den artikeln. Åtgärder bör vidtas för att öka de yttersta randområdenas deltagande i alla åtgärder, inbegripet i förekommande fall genom ekonomiskt stöd för mobilitetsinsatser. Mobilitetsutbyten och samarbete mellan personer och organisationer från dessa områden och tredjeländer, framför allt deras grannländer, bör främjas. Sådana åtgärder bör övervakas och utvärderas regelbundet.

| (51) | I enlighet med budgetförordningen bör kommissionen anta arbetsprogram och informera Europaparlamentet och rådet om detta. Arbetsprogrammen bör fastställa de åtgärder som behövs för att de ska kunna genomföras i enlighet med programmets allmänna och specifika mål, urvals- och tilldelningskriterier för bidrag samt alla övriga inslag som krävs. Arbetsprogram och eventuella ändringar av dessa bör antas genom genomförandeakter i enlighet med granskningsförfarandet. |
| --- | --- |

(51)

I enlighet med budgetförordningen bör kommissionen anta arbetsprogram och informera Europaparlamentet och rådet om detta. Arbetsprogrammen bör fastställa de åtgärder som behövs för att de ska kunna genomföras i enlighet med programmets allmänna och specifika mål, urvals- och tilldelningskriterier för bidrag samt alla övriga inslag som krävs. Arbetsprogram och eventuella ändringar av dessa bör antas genom genomförandeakter i enlighet med granskningsförfarandet.

| (52) | Enligt punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (22) bör programmet utvärderas på grundval av information som samlats in i enlighet med särskilda övervakningskrav, samtidigt som en administrativ börda, särskilt för medlemsstaterna, och överreglering undviks. Dessa krav bör när så är lämpligt innefatta mätbara indikatorer som utgångspunkt för utvärdering av programmets faktiska konsekvenser, inbegripet effekter på samhällsutmaningar och humanitära utmaningar. |
| --- | --- |

(52)

Enligt punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (22) bör programmet utvärderas på grundval av information som samlats in i enlighet med särskilda övervakningskrav, samtidigt som en administrativ börda, särskilt för medlemsstaterna, och överreglering undviks. Dessa krav bör när så är lämpligt innefatta mätbara indikatorer som utgångspunkt för utvärdering av programmets faktiska konsekvenser, inbegripet effekter på samhällsutmaningar och humanitära utmaningar.

| (53) | Lämplig utåtriktad verksamhet, offentliggörande och spridning av de möjligheter och resultat som de åtgärder som stöds av programmet medför, bör säkerställas på lokal, nationell och europeisk nivå. Sociala företag bör ägnas särskild uppmärksamhet och uppmuntras att stödja programmets verksamhet. Den utåtriktade verksamheten, offentliggörandet och spridningen bör utgå från alla programmets genomförandeorgan och bör, i förekommande fall, få stöd av andra viktiga berörda parter. Dessutom bör kommissionen regelbundet under hela programmets livscykel samarbeta med ett brett spektrum av berörda parter, inbegripet deltagande organisationer, för att underlätta utbytet av god praxis och projektresultat och samla in återkoppling om programmet. De nationella programkontoren bör bjudas in att delta i den processen. |
| --- | --- |

(53)

Lämplig utåtriktad verksamhet, offentliggörande och spridning av de möjligheter och resultat som de åtgärder som stöds av programmet medför, bör säkerställas på lokal, nationell och europeisk nivå. Sociala företag bör ägnas särskild uppmärksamhet och uppmuntras att stödja programmets verksamhet. Den utåtriktade verksamheten, offentliggörandet och spridningen bör utgå från alla programmets genomförandeorgan och bör, i förekommande fall, få stöd av andra viktiga berörda parter. Dessutom bör kommissionen regelbundet under hela programmets livscykel samarbeta med ett brett spektrum av berörda parter, inbegripet deltagande organisationer, för att underlätta utbytet av god praxis och projektresultat och samla in återkoppling om programmet. De nationella programkontoren bör bjudas in att delta i den processen.

| (54) | För att bättre uppnå programmets mål bör kommissionen, nationella myndigheter och nationella programkontor samarbeta nära och vid behov i partnerskap med icke-statliga organisationer, sociala företag, ungdomsorganisationer, organisationer som representerar personer med funktionsnedsättning och lokala berörda parter med sakkunskap om solidaritetsåtgärder. |
| --- | --- |

(54)

För att bättre uppnå programmets mål bör kommissionen, nationella myndigheter och nationella programkontor samarbeta nära och vid behov i partnerskap med icke-statliga organisationer, sociala företag, ungdomsorganisationer, organisationer som representerar personer med funktionsnedsättning och lokala berörda parter med sakkunskap om solidaritetsåtgärder.

| (55) | För att säkerställa mer effektiv kommunikation med den breda allmänheten och starkare synergier mellan de kommunikationsinsatser som vidtas på kommissionens initiativ bör de finansiella medel som anslås för kommunikationsinsatser enligt denna förordning också bidra till att omfatta den gemensamma kommunikationen om unionens politiska prioriteringar i den mån dessa prioriteringar berör de allmänna målen för programmet. |
| --- | --- |

(55)

För att säkerställa mer effektiv kommunikation med den breda allmänheten och starkare synergier mellan de kommunikationsinsatser som vidtas på kommissionens initiativ bör de finansiella medel som anslås för kommunikationsinsatser enligt denna förordning också bidra till att omfatta den gemensamma kommunikationen om unionens politiska prioriteringar i den mån dessa prioriteringar berör de allmänna målen för programmet.

| (56) | För att säkerställa ett effektivt och ändamålsenligt genomförande av denna förordning bör programmet i största möjliga mån använda sig av befintliga administrativa arrangemang. Det övergripande genomförandet av programmet bör därför överlåtas till befintliga strukturer, dvs. kommissionen och de nationella programkontor som utses för förvaltningen av de åtgärder som avses i kapitlet om ungdom i förordning (EU) 2021/817. Åtgärder inom programområdet ungas deltagande i solidaritetsverksamhet med anknytning till humanitärt bistånd bör dock främst förvaltas direkt. Kommissionen bör regelbundet samråda med viktiga berörda parter, inbegripet deltagande organisationer, om genomförandet av programmet. |
| --- | --- |

(56)

För att säkerställa ett effektivt och ändamålsenligt genomförande av denna förordning bör programmet i största möjliga mån använda sig av befintliga administrativa arrangemang. Det övergripande genomförandet av programmet bör därför överlåtas till befintliga strukturer, dvs. kommissionen och de nationella programkontor som utses för förvaltningen av de åtgärder som avses i kapitlet om ungdom i förordning (EU) 2021/817. Åtgärder inom programområdet ungas deltagande i solidaritetsverksamhet med anknytning till humanitärt bistånd bör dock främst förvaltas direkt. Kommissionen bör regelbundet samråda med viktiga berörda parter, inbegripet deltagande organisationer, om genomförandet av programmet.

| (57) | I syfte att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning och rättssäkerhet i medlemsstaterna och tredjeländer som är associerade till programmet bör varje nationell myndighet utse ett oberoende revisionsorgan. När så är möjligt, och för att maximera effektiviteten, bör de oberoende revisionsorganen vara samma som de som utsetts för de åtgärder som avses i kapitlet om ungdom i förordning (EU) 2021/817. |
| --- | --- |

(57)

I syfte att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning och rättssäkerhet i medlemsstaterna och tredjeländer som är associerade till programmet bör varje nationell myndighet utse ett oberoende revisionsorgan. När så är möjligt, och för att maximera effektiviteten, bör de oberoende revisionsorganen vara samma som de som utsetts för de åtgärder som avses i kapitlet om ungdom i förordning (EU) 2021/817.

| (58) | Medlemsstaterna bör sträva efter att anta alla lämpliga åtgärder för att undanröja rättsliga och administrativa hinder för att programmet ska fungera väl. Detta inbegriper att, när så är möjligt och utan att det påverkar tillämpningen av unionsrätt om inresa och vistelse för tredjelandsmedborgare, lösa problem som skapar svårigheter att få visering och uppehållstillstånd. |
| --- | --- |

(58)

Medlemsstaterna bör sträva efter att anta alla lämpliga åtgärder för att undanröja rättsliga och administrativa hinder för att programmet ska fungera väl. Detta inbegriper att, när så är möjligt och utan att det påverkar tillämpningen av unionsrätt om inresa och vistelse för tredjelandsmedborgare, lösa problem som skapar svårigheter att få visering och uppehållstillstånd.

| (59) | Systemet för prestationsrapportering bör säkerställa att uppgifter för övervakning av programmets genomförande och utvärdering samlas in effektivt, på ett ändamålsenligt sätt och i god tid samt på lämplig detaljnivå. Uppgifterna bör lämnas till kommissionen på ett sätt som är förenligt med relevanta regler för skydd av personuppgifter. |
| --- | --- |

(59)

Systemet för prestationsrapportering bör säkerställa att uppgifter för övervakning av programmets genomförande och utvärdering samlas in effektivt, på ett ändamålsenligt sätt och i god tid samt på lämplig detaljnivå. Uppgifterna bör lämnas till kommissionen på ett sätt som är förenligt med relevanta regler för skydd av personuppgifter.

| (60) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (23). |
| --- | --- |

(60)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (23).

| (61) | I syfte att förenkla kraven på bidragsmottagarna bör förenklade bidrag i form av enhetsbelopp, finansiering till en schablonsats och enhetskostnader användas i största möjliga utsträckning. De förenklade bidragen för att stödja mobilitetsinsatser inom ramen för programmet, som fastställts av kommissionen, bör beakta levnads- och försörjningskostnaderna i värdlandet. I enlighet med nationell rätt bör medlemsstaterna också uppmuntras att låta dessa bidrag vara befriade från skatter och sociala avgifter; bidrag som offentliga eller privata rättsliga enheter tilldelar enskilda personer bör behandlas på samma sätt. |
| --- | --- |

(61)

I syfte att förenkla kraven på bidragsmottagarna bör förenklade bidrag i form av enhetsbelopp, finansiering till en schablonsats och enhetskostnader användas i största möjliga utsträckning. De förenklade bidragen för att stödja mobilitetsinsatser inom ramen för programmet, som fastställts av kommissionen, bör beakta levnads- och försörjningskostnaderna i värdlandet. I enlighet med nationell rätt bör medlemsstaterna också uppmuntras att låta dessa bidrag vara befriade från skatter och sociala avgifter; bidrag som offentliga eller privata rättsliga enheter tilldelar enskilda personer bör behandlas på samma sätt.

| (62) | I syfte att säkerställa en ändamålsenlig bedömning av programmets framsteg när det gäller att uppnå dess mål, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på att ändra bilagan vad gäller programmets prestationsindikatorer. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |
| --- | --- |

(62)

I syfte att säkerställa en ändamålsenlig bedömning av programmets framsteg när det gäller att uppnå dess mål, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på att ändra bilagan vad gäller programmets prestationsindikatorer. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

| (63) | Denna förordning respekterar de grundläggande rättigheter och iakttar de principer som erkänns särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan). Denna förordning syftar särskilt till att säkerställa full respekt för rätten till jämställdhet mellan kvinnor och män och rätten att inte utsättas för diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder, sexuell läggning eller socioekonomisk bakgrund, och att främja tillämpningen av artiklarna 21 och 23 i stadgan. |
| --- | --- |

(63)

Denna förordning respekterar de grundläggande rättigheter och iakttar de principer som erkänns särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan). Denna förordning syftar särskilt till att säkerställa full respekt för rätten till jämställdhet mellan kvinnor och män och rätten att inte utsättas för diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder, sexuell läggning eller socioekonomisk bakgrund, och att främja tillämpningen av artiklarna 21 och 23 i stadgan.

| (64) | Övergripande finansiella regler som antas av Europaparlamentet och rådet på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget är tillämpliga på denna förordning. Dessa regler fastställs i budgetförordningen och anger särskilt förfarandet för budgetens uppställning och genomförande genom bidrag, upphandling, priser och indirekt genomförande samt föreskriver kontroller av ansvaret hos aktörer i budgetförvaltningen. Regler som antas på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget omfattar även en generell villkorlighetsordning för skydd av unionens budget. |
| --- | --- |

(64)

Övergripande finansiella regler som antas av Europaparlamentet och rådet på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget är tillämpliga på denna förordning. Dessa regler fastställs i budgetförordningen och anger särskilt förfarandet för budgetens uppställning och genomförande genom bidrag, upphandling, priser och indirekt genomförande samt föreskriver kontroller av ansvaret hos aktörer i budgetförvaltningen. Regler som antas på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget omfattar även en generell villkorlighetsordning för skydd av unionens budget.

| (65) | Eftersom målet för denna förordning, nämligen att stärka ungas och organisationers deltagande i solidaritetsverksamhet som är tillgänglig och av hög kvalitet, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av dess omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(65)

Eftersom målet för denna förordning, nämligen att stärka ungas och organisationers deltagande i solidaritetsverksamhet som är tillgänglig och av hög kvalitet, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av dess omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (66) | I enlighet med budgetförordningen är det möjligt att tilldela bidrag för redan inledda åtgärder, om sökanden kan visa att det var nödvändigt att inleda åtgärden innan bidragsöverenskommelsen undertecknades. Kostnader som ådragits före den dag då bidragsansökan lämnades in är emellertid inte stödberättigande för unionsfinansiering, utom i vederbörligen motiverade undantagsfall. I syfte att undvika avbrott i unionsstödet som skulle kunna inverka negativt på unionens intressen bör det vara möjligt att i finansieringsbeslutet föreskriva – för en begränsad tidsperiod i början av den fleråriga budgetramen 2021–2027, och enbart i vederbörligen motiverade fall – att verksamheter och kostnader ska vara stödberättigande från och med den 1 januari 2021, även om dessa verksamheter genomfördes och dessa kostnader ådrogs innan bidragsansökan lämnades in. |
| --- | --- |

(66)

I enlighet med budgetförordningen är det möjligt att tilldela bidrag för redan inledda åtgärder, om sökanden kan visa att det var nödvändigt att inleda åtgärden innan bidragsöverenskommelsen undertecknades. Kostnader som ådragits före den dag då bidragsansökan lämnades in är emellertid inte stödberättigande för unionsfinansiering, utom i vederbörligen motiverade undantagsfall. I syfte att undvika avbrott i unionsstödet som skulle kunna inverka negativt på unionens intressen bör det vara möjligt att i finansieringsbeslutet föreskriva – för en begränsad tidsperiod i början av den fleråriga budgetramen 2021–2027, och enbart i vederbörligen motiverade fall – att verksamheter och kostnader ska vara stödberättigande från och med den 1 januari 2021, även om dessa verksamheter genomfördes och dessa kostnader ådrogs innan bidragsansökan lämnades in.

| (67) | Verksamheter eller initiativ som inte stöds enligt denna förordning får inte ingå i arbetsprogrammen. |
| --- | --- |

(67)

Verksamheter eller initiativ som inte stöds enligt denna förordning får inte ingå i arbetsprogrammen.

| (68) | För att optimera mervärdet av investeringar som finansieras helt eller delvis genom unionens budget bör synergier eftersträvas framför allt mellan programmet och andra unionsprogram, inklusive de fonder som genomförs inom ramen för delad förvaltning. För att maximera dessa synergier bör viktiga möjliggörande mekanismer säkerställas, inbegripet kumulativ finansiering inom en åtgärd från programmet och ett annat unionsprogram, förutsatt att den kumulativa finansieringen inte överstiger de totala stödberättigande kostnaderna för åtgärden. För detta ändamål bör det i denna förordning fastställas lämpliga regler, i synnerhet om möjligheten att deklarera samma kostnader eller utgifter proportionellt för programmet och ett annat unionsprogram. |
| --- | --- |

(68)

För att optimera mervärdet av investeringar som finansieras helt eller delvis genom unionens budget bör synergier eftersträvas framför allt mellan programmet och andra unionsprogram, inklusive de fonder som genomförs inom ramen för delad förvaltning. För att maximera dessa synergier bör viktiga möjliggörande mekanismer säkerställas, inbegripet kumulativ finansiering inom en åtgärd från programmet och ett annat unionsprogram, förutsatt att den kumulativa finansieringen inte överstiger de totala stödberättigande kostnaderna för åtgärden. För detta ändamål bör det i denna förordning fastställas lämpliga regler, i synnerhet om möjligheten att deklarera samma kostnader eller utgifter proportionellt för programmet och ett annat unionsprogram.

| (69) | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1475 (24) bör upphävas med verkan från och med den 1 januari 2021. |
| --- | --- |

(69)

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1475 (24) bör upphävas med verkan från och med den 1 januari 2021.

| (70) | För att säkerställa kontinuitet i tillhandahållandet av stöd inom det relevanta politikområdet och göra det möjligt att påbörja genomförandet av programmet från och med början av den fleråriga budgetramen 2021–2027, bör denna förordning skyndsamt träda i kraft och bör tillämpas med retroaktiv verkan från och med den 1 januari 2021. |
| --- | --- |

(70)

För att säkerställa kontinuitet i tillhandahållandet av stöd inom det relevanta politikområdet och göra det möjligt att påbörja genomförandet av programmet från och med början av den fleråriga budgetramen 2021–2027, bör denna förordning skyndsamt träda i kraft och bör tillämpas med retroaktiv verkan från och med den 1 januari 2021.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

Allmänna bestämmelser

Artikel 1

Innehåll

1.   Genom denna förordning inrättas programmet Europeiska solidaritetskåren (programmet) under löptiden för den fleråriga budgetramen 2021–2027.

2.   Genom programmet inrättas följande två programområden:

| a) | Programområdet ungas deltagande i solidaritetsverksamhet. |
| --- | --- |

a)

Programområdet ungas deltagande i solidaritetsverksamhet.

| b) | Programområdet ungas deltagande i solidaritetsverksamhet med anknytning till humanitärt bistånd (Europeiska frivilligkåren för humanitärt bistånd). |
| --- | --- |

b)

Programområdet ungas deltagande i solidaritetsverksamhet med anknytning till humanitärt bistånd (Europeiska frivilligkåren för humanitärt bistånd).

3.   Genom denna förordning fastställs målen för programmet, budgeten för perioden 2021–2027, formerna för unionsfinansiering och reglerna för tillhandahållande av sådan finansiering.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| 1. | solidaritetsverksamhet: en inkluderande verksamhet av hög kvalitet som fyller viktiga samhällsbehov, som bidrar till programmets mål, som bedrivs i form av volontärarbete, ett solidaritetsprojekt eller nätverksarbete på olika områden, inbegripet på området för humanitärt bistånd, som säkerställer ett europeiskt mervärde och som följer arbetsmiljöföreskrifter och relevanta säkerhetsregler. |
| --- | --- |

1.

solidaritetsverksamhet: en inkluderande verksamhet av hög kvalitet som fyller viktiga samhällsbehov, som bidrar till programmets mål, som bedrivs i form av volontärarbete, ett solidaritetsprojekt eller nätverksarbete på olika områden, inbegripet på området för humanitärt bistånd, som säkerställer ett europeiskt mervärde och som följer arbetsmiljöföreskrifter och relevanta säkerhetsregler.

solidaritetsverksamhet

| 2. | registrerad sökande: person mellan 17 och 30 år, eller, när det gäller volontärarbete inom Europeiska frivilligkåren för humanitärt bistånd, mellan 17 och 35 år, som är lagligen bosatt i en medlemsstat, i ett tredjeland som är associerat till programmet eller i ett annat deltagande land enligt denna förordning och som har registrerat sig på Europeiska solidaritetskårens portal för att anmäla sitt intresse att delta i solidaritetsverksamhet, men som ännu inte deltar i sådan verksamhet. |
| --- | --- |

2.

registrerad sökande: person mellan 17 och 30 år, eller, när det gäller volontärarbete inom Europeiska frivilligkåren för humanitärt bistånd, mellan 17 och 35 år, som är lagligen bosatt i en medlemsstat, i ett tredjeland som är associerat till programmet eller i ett annat deltagande land enligt denna förordning och som har registrerat sig på Europeiska solidaritetskårens portal för att anmäla sitt intresse att delta i solidaritetsverksamhet, men som ännu inte deltar i sådan verksamhet.

registrerad sökande

| 3. | deltagare: person mellan 18 och 30 år, eller, när det gäller volontärarbete inom Europeiska frivilligkåren för humanitärt bistånd, mellan 18 och 35 år, som är lagligen bosatt i en medlemsstat, i ett tredjeland som är associerat till programmet eller i ett annat deltagande land enligt denna förordning, som har registrerat sig på Europeiska solidaritetskårens portal och som deltar i en solidaritetsverksamhet. |
| --- | --- |

3.

deltagare: person mellan 18 och 30 år, eller, när det gäller volontärarbete inom Europeiska frivilligkåren för humanitärt bistånd, mellan 18 och 35 år, som är lagligen bosatt i en medlemsstat, i ett tredjeland som är associerat till programmet eller i ett annat deltagande land enligt denna förordning, som har registrerat sig på Europeiska solidaritetskårens portal och som deltar i en solidaritetsverksamhet.

deltagare

| 4. | unga med begränsade möjligheter: unga som av ekonomiska, sociala, kulturella, geografiska eller hälsomässiga skäl, på grund av deras migrantbakgrund, eller av skäl såsom funktionsnedsättning eller inlärningssvårigheter eller av andra skäl, inbegripet ett skäl som kan leda till diskriminering enligt artikel 21 i stadgan, möter hinder som gör det svårt för dem att få faktisk tillgång till de möjligheter som erbjuds inom ramen för programmet. |
| --- | --- |

4.

unga med begränsade möjligheter: unga som av ekonomiska, sociala, kulturella, geografiska eller hälsomässiga skäl, på grund av deras migrantbakgrund, eller av skäl såsom funktionsnedsättning eller inlärningssvårigheter eller av andra skäl, inbegripet ett skäl som kan leda till diskriminering enligt artikel 21 i stadgan, möter hinder som gör det svårt för dem att få faktisk tillgång till de möjligheter som erbjuds inom ramen för programmet.

unga med begränsade möjligheter

| 5. | deltagande organisation: en lokal, regional, nationell eller internationell offentlig eller privat enhet, oavsett om den är icke-vinstdrivande eller vinstdrivande, som har tilldelats en kvalitetsmärkning. |
| --- | --- |

5.

deltagande organisation: en lokal, regional, nationell eller internationell offentlig eller privat enhet, oavsett om den är icke-vinstdrivande eller vinstdrivande, som har tilldelats en kvalitetsmärkning.

deltagande organisation

| 6. | volontärarbete: solidaritetsverksamhet som under en period på upp till tolv månader utförs som en frivillig och obetald verksamhet som bidrar till att uppnå det allmänna bästa. |
| --- | --- |

6.

volontärarbete: solidaritetsverksamhet som under en period på upp till tolv månader utförs som en frivillig och obetald verksamhet som bidrar till att uppnå det allmänna bästa.

volontärarbete:

| 7. | solidaritetsprojekt: oavlönad solidaritetsverksamhet som äger rum under en period på upp till tolv månader och som utförs av grupper med minst fem deltagare för att ta itu med viktiga problem i deras lokalsamhällen och samtidigt tillföra ett tydligt europeiskt mervärde. |
| --- | --- |

7.

solidaritetsprojekt: oavlönad solidaritetsverksamhet som äger rum under en period på upp till tolv månader och som utförs av grupper med minst fem deltagare för att ta itu med viktiga problem i deras lokalsamhällen och samtidigt tillföra ett tydligt europeiskt mervärde.

solidaritetsprojekt

| 8. | kvalitetsmärkning: den certifiering som på grundval av olika specifika krav beroende på den typ av solidaritetsverksamhet som tillhandahålls tilldelas en deltagande organisation som vill erbjuda solidaritetsverksamhet inom ramen för programmet i rollen som värd, i en stödfunktion, eller båda dessa. |
| --- | --- |

8.

kvalitetsmärkning: den certifiering som på grundval av olika specifika krav beroende på den typ av solidaritetsverksamhet som tillhandahålls tilldelas en deltagande organisation som vill erbjuda solidaritetsverksamhet inom ramen för programmet i rollen som värd, i en stödfunktion, eller båda dessa.

kvalitetsmärkning

| 9. | Europeiska solidaritetskårens resurscentrum: de ytterligare funktioner som utförs av utsedda nationella programkontor för att stödja utveckling, genomförande och kvalitet i fråga om solidaritetsverksamhet inom ramen för programmet samt kartläggning av de färdigheter som deltagarna förvärvat genom sin solidaritetsverksamhet. |
| --- | --- |

9.

Europeiska solidaritetskårens resurscentrum: de ytterligare funktioner som utförs av utsedda nationella programkontor för att stödja utveckling, genomförande och kvalitet i fråga om solidaritetsverksamhet inom ramen för programmet samt kartläggning av de färdigheter som deltagarna förvärvat genom sin solidaritetsverksamhet.

Europeiska solidaritetskårens resurscentrum

| 10. | Europeiska solidaritetskårens portal: ett interaktivt webbaserat verktyg, på unionens alla officiella språk, som förvaltas på kommissionens ansvar och som tillhandahåller relevanta onlinetjänster till stöd för ett kvalitativt genomförande av programmet, som kompletterar de deltagande organisationernas verksamhet, inbegripet med information om programmet, som registrerar deltagare, som söker efter deltagare, som gör reklam för och söker efter solidaritetsverksamhet, som söker efter potentiella projektpartner, som stödjer kontaktskapande och erbjudanden om solidaritetsverksamhet, utbildning och kommunikation och nätverksarbete, som informerar och underrättar användare om möjligheter, som tillhandahåller en återkopplingsmekanism avseende solidaritetsverksamhetens kvalitet och som möjliggör att andra funktioner läggs till som svar på relevant utveckling med anknytning till programmet. |
| --- | --- |

10.

Europeiska solidaritetskårens portal: ett interaktivt webbaserat verktyg, på unionens alla officiella språk, som förvaltas på kommissionens ansvar och som tillhandahåller relevanta onlinetjänster till stöd för ett kvalitativt genomförande av programmet, som kompletterar de deltagande organisationernas verksamhet, inbegripet med information om programmet, som registrerar deltagare, som söker efter deltagare, som gör reklam för och söker efter solidaritetsverksamhet, som söker efter potentiella projektpartner, som stödjer kontaktskapande och erbjudanden om solidaritetsverksamhet, utbildning och kommunikation och nätverksarbete, som informerar och underrättar användare om möjligheter, som tillhandahåller en återkopplingsmekanism avseende solidaritetsverksamhetens kvalitet och som möjliggör att andra funktioner läggs till som svar på relevant utveckling med anknytning till programmet.

Europeiska solidaritetskårens portal

| 11. | unionens verktyg för öppenhet och erkännande: ett instrument som hjälper berörda parter att förstå, uppskatta och i förekommande fall erkänna icke-formella och informella läranderesultat i hela unionen. |
| --- | --- |

11.

unionens verktyg för öppenhet och erkännande: ett instrument som hjälper berörda parter att förstå, uppskatta och i förekommande fall erkänna icke-formella och informella läranderesultat i hela unionen.

unionens verktyg för öppenhet och erkännande

| 12. | humanitär biståndsverksamhet: verksamhet till stöd för humanitära biståndsåtgärder efter kriser och på lång sikt i tredjeländer, som syftar till att ge behovsbaserat bistånd i syfte att rädda liv, förebygga och lindra mänskligt lidande och slå vakt om människovärdet i samband med katastrofer orsakade av människor eller naturkatastrofer, vilket inbegriper bistånds-, hjälp- och skyddsinsatser under pågående humanitära kriser eller därefter, stödåtgärder för att ge tillträde till behövande och underlätta biståndsflödet, och åtgärder som syftar till förstärkt katastrofberedskap och katastrofriskreducering, som kopplar samman katastrof-, återanpassnings- och utvecklingsbistånd och som bidrar till att stärka motståndskraften och förmågan till krishantering och återhämtning i sårbara eller katastrofdrabbade samhällen. |
| --- | --- |

12.

humanitär biståndsverksamhet: verksamhet till stöd för humanitära biståndsåtgärder efter kriser och på lång sikt i tredjeländer, som syftar till att ge behovsbaserat bistånd i syfte att rädda liv, förebygga och lindra mänskligt lidande och slå vakt om människovärdet i samband med katastrofer orsakade av människor eller naturkatastrofer, vilket inbegriper bistånds-, hjälp- och skyddsinsatser under pågående humanitära kriser eller därefter, stödåtgärder för att ge tillträde till behövande och underlätta biståndsflödet, och åtgärder som syftar till förstärkt katastrofberedskap och katastrofriskreducering, som kopplar samman katastrof-, återanpassnings- och utvecklingsbistånd och som bidrar till att stärka motståndskraften och förmågan till krishantering och återhämtning i sårbara eller katastrofdrabbade samhällen.

humanitär biståndsverksamhet

| 13. | tredjeland: ett land som inte är medlem i unionen. |
| --- | --- |

13.

tredjeland: ett land som inte är medlem i unionen.

tredjeland

Artikel 3

Programmets mål

1.   Programmets allmänna mål är att stärka ungas och organisationers engagemang i solidaritetsverksamhet som är tillgänglig och av hög kvalitet, främst volontärarbete, som ett sätt att stärka sammanhållningen, solidariteten, demokratin, den europeiska identiteten och ett aktivt medborgarskap i och utanför unionen och ta itu med samhällsutmaningar och humanitära utmaningar på fältet, med ett särskilt fokus på främjande av hållbar utveckling, social inkludering och lika möjligheter.

2.   Programmets specifika mål är att ge unga, inklusive unga med begränsade möjligheter, lättillgängliga möjligheter till engagemang i solidaritetsverksamhet som leder till positiva samhällsförändringar i och utanför unionen och samtidigt förbättra och validera deras färdigheter och underlätta deras kontinuerliga engagemang som aktiva medborgare.

3.   Programmets mål ska genomföras genom de programområden som anges i artikel 1.2.

KAPITEL II

Åtgärder inom programmet

Artikel 4

Åtgärder inom programmet

1.   Programmet ska stödja följande åtgärder:

| a) | Volontärarbete enligt artiklarna 7 och 10. |
| --- | --- |

a)

Volontärarbete enligt artiklarna 7 och 10.

| b) | Solidaritetsprojekt enligt artikel 8. |
| --- | --- |

b)

Solidaritetsprojekt enligt artikel 8.

| c) | Nätverksarbete enligt artikel 5.1. |
| --- | --- |

c)

Nätverksarbete enligt artikel 5.1.

| d) | Kvalitets- och stödåtgärder enligt artikel 5.2. |
| --- | --- |

d)

Kvalitets- och stödåtgärder enligt artikel 5.2.

2.   Programmet ska stödja solidaritetsverksamhet som har ett tydligt europeiskt mervärde, till exempel genom

| a) | sin gränsöverskridande karaktär, framför allt med avseende på mobilitet i utbildningssyfte och samarbete, |
| --- | --- |

a)

sin gränsöverskridande karaktär, framför allt med avseende på mobilitet i utbildningssyfte och samarbete,

| b) | sin förmåga att komplettera andra program och strategier på lokal, regional och nationell nivå samt på unionsnivå och internationell nivå, |
| --- | --- |

b)

sin förmåga att komplettera andra program och strategier på lokal, regional och nationell nivå samt på unionsnivå och internationell nivå,

| c) | sin europeiska dimension avseende sina teman och mål, tillvägagångssätt, förväntat resultat och andra aspekter av denna solidaritetsverksamhet, |
| --- | --- |

c)

sin europeiska dimension avseende sina teman och mål, tillvägagångssätt, förväntat resultat och andra aspekter av denna solidaritetsverksamhet,

| d) | sitt tillvägagångssätt för att involvera unga med olika bakgrund, |
| --- | --- |

d)

sitt tillvägagångssätt för att involvera unga med olika bakgrund,

| e) | sitt bidrag till en effektiv användning av unionens verktyg för öppenhet och erkännande. |
| --- | --- |

e)

sitt bidrag till en effektiv användning av unionens verktyg för öppenhet och erkännande.

3.   Solidaritetsverksamheten ska genomföras i enlighet med de särskilda krav för varje typ av verksamhet som utförs inom programmet som avses i artiklarna 5, 7, 8 och 10 samt med tillämpliga regelverk i medlemsstaterna och de tredjeländer som är associerade till programmet.

4.   Hänvisningar till Europeiska volontärtjänsten i unionsrättsakter ska anses omfatta hänvisningar till volontärarbete enligt både förordning (EU) nr 1288/2013 och den här förordningen.

Artikel 5

Åtgärder som är gemensamma för båda programområdena

1.   Nätverksarbete ska utföras inom landet eller över gränserna och ska syfta till att

| a) | stärka de deltagande organisationernas kapacitet att erbjuda lättillgängliga projekt av hög kvalitet till ett ökande antal deltagare, |
| --- | --- |

a)

stärka de deltagande organisationernas kapacitet att erbjuda lättillgängliga projekt av hög kvalitet till ett ökande antal deltagare,

| b) | locka nya deltagare och nya deltagande organisationer, |
| --- | --- |

b)

locka nya deltagare och nya deltagande organisationer,

| c) | ge deltagare och deltagande organisationer möjligheter att återkoppla om solidaritetsverksamhet och att marknadsföra programmet, och |
| --- | --- |

c)

ge deltagare och deltagande organisationer möjligheter att återkoppla om solidaritetsverksamhet och att marknadsföra programmet, och

| d) | bidra till utbyte av erfarenheter och stärka känslan av samhörighet bland deltagare och deltagande organisationer och därmed bidra till ett bredare positivt genomslag för programmet, inbegripet genom verksamhet såsom utbyte av bästa praxis och skapande av nätverk. |
| --- | --- |

d)

bidra till utbyte av erfarenheter och stärka känslan av samhörighet bland deltagare och deltagande organisationer och därmed bidra till ett bredare positivt genomslag för programmet, inbegripet genom verksamhet såsom utbyte av bästa praxis och skapande av nätverk.

2.   Kvalitets- och stödåtgärder ska omfatta

| a) | lämpliga åtgärder för att fastställa krav på godkännande i enlighet med tillämplig nationell rätt, |
| --- | --- |

a)

lämpliga åtgärder för att fastställa krav på godkännande i enlighet med tillämplig nationell rätt,

| b) | åtgärder som vidtas före, under eller efter solidaritetsverksamheten och som syftar till att säkerställa denna verksamhets kvalitet och tillgänglighet, inbegripet utbildning online och offline, i tillämpliga fall anpassad till solidaritetsverksamheten i fråga och dess sammanhang, språkstöd, försäkring, inbegripet olycksfallsförsäkring och sjukförsäkring, ytterligare användning av ungdomspasset som beskriver och dokumenterar de färdigheter som deltagarna förvärvat under solidaritetsverksamheten, kapacitetsuppbyggnad och administrativt stöd för deltagande organisationer, |
| --- | --- |

b)

åtgärder som vidtas före, under eller efter solidaritetsverksamheten och som syftar till att säkerställa denna verksamhets kvalitet och tillgänglighet, inbegripet utbildning online och offline, i tillämpliga fall anpassad till solidaritetsverksamheten i fråga och dess sammanhang, språkstöd, försäkring, inbegripet olycksfallsförsäkring och sjukförsäkring, ytterligare användning av ungdomspasset som beskriver och dokumenterar de färdigheter som deltagarna förvärvat under solidaritetsverksamheten, kapacitetsuppbyggnad och administrativt stöd för deltagande organisationer,

| c) | utveckling och upprätthållande av en kvalitetsmärkning, |
| --- | --- |

c)

utveckling och upprätthållande av en kvalitetsmärkning,

| d) | verksamhet vid Europeiska solidaritetskårens resurscentrum för att stödja och höja kvaliteten på genomförandet av åtgärder inom programmet och förbättra valideringen av deras resultat, och |
| --- | --- |

d)

verksamhet vid Europeiska solidaritetskårens resurscentrum för att stödja och höja kvaliteten på genomförandet av åtgärder inom programmet och förbättra valideringen av deras resultat, och

| e) | inrättande, underhåll och uppdatering av en lättillgänglig portal för Europeiska solidaritetskåren och andra relevanta onlinetjänster samt nödvändiga it-supportsystem och webbaserade verktyg. |
| --- | --- |

e)

inrättande, underhåll och uppdatering av en lättillgänglig portal för Europeiska solidaritetskåren och andra relevanta onlinetjänster samt nödvändiga it-supportsystem och webbaserade verktyg.

KAPITEL III

Ungas deltagande I solidaritetsverksamhet

Artikel 6

Syfte och typer av åtgärder

1.   Åtgärder inom programområdet ungas deltagande i solidaritetsverksamhet ska särskilt bidra till att stärka sammanhållning, solidaritet, aktivt medborgarskap och demokrati i och utanför unionen och samtidigt ta itu med samhällsproblem med ett särskilt fokus på främjande av social inkludering och lika möjligheter.

2.   Programområdet ungas deltagande i solidaritetsverksamhet ska stödja följande åtgärder:

| a) | Volontärarbete enligt artikel 7. |
| --- | --- |

a)

Volontärarbete enligt artikel 7.

| b) | Solidaritetsprojekt enligt artikel 8. |
| --- | --- |

b)

Solidaritetsprojekt enligt artikel 8.

| c) | Nätverksarbete för enskilda personer och organisationer som deltar i detta programområde enligt artikel 5.1. |
| --- | --- |

c)

Nätverksarbete för enskilda personer och organisationer som deltar i detta programområde enligt artikel 5.1.

| d) | Kvalitets- och stödåtgärder enligt artikel 5.2. |
| --- | --- |

d)

Kvalitets- och stödåtgärder enligt artikel 5.2.

Artikel 7

Volontärarbete inom programområdet ungas deltagande i solidaritetsverksamhet

1.   Volontärarbete

| a) | ska ha ett inslag av lärande och utbildning, |
| --- | --- |

a)

ska ha ett inslag av lärande och utbildning,

| b) | får inte ersätta praktikplatser eller arbetstillfällen, |
| --- | --- |

b)

får inte ersätta praktikplatser eller arbetstillfällen,

| c) | får inte jämställas med anställning, och |
| --- | --- |

c)

får inte jämställas med anställning, och

| d) | ska baseras på ett skriftligt volontärarbetsavtal. |
| --- | --- |

d)

ska baseras på ett skriftligt volontärarbetsavtal.

Det avtal som avses i första stycket d ska innehålla rättigheterna och skyldigheterna för parterna i avtalet, utplaceringens längd och plats samt en beskrivning av de uppgifter den innefattar. Ett sådant avtal ska hänvisa till villkoren för deltagarnas försäkringsskydd och där så är lämpligt till de relevanta kraven på godkännande, i enlighet med tillämplig nationell rätt.

2.   Volontärarbete får utföras i ett annat land än det där deltagaren är bosatt (gränsöverskridande volontärarbete) eller i det land där deltagaren är bosatt (volontärarbete inom landet). Volontärarbete inom landet ska vara öppet för alla unga, särskilt unga med begränsade möjligheter.

Artikel 8

Solidaritetsprojekt

Solidaritetsprojekt får inte ersätta praktikplatser eller arbetstillfällen.

KAPITEL IV

Europeiska frivilligkåren för humanitärt bistånd

Artikel 9

Syfte, principer och typer av åtgärder

1.   Åtgärder inom Europeiska frivilligkåren för humanitärt bistånd ska särskilt bidra till att ge behovsbaserat humanitärt bistånd i syfte att rädda liv, förebygga och lindra mänskligt lidande och slå vakt om människovärdet samt stärka kapaciteten och motståndskraften hos sårbara eller katastrofdrabbade samhällen.

2.   Åtgärder inom Europeiska frivilligkåren för humanitärt bistånd ska

| a) | följa de humanitära principerna om humanitet, neutralitet, opartiskhet och oberoende samt principen om att inte vålla skada, |
| --- | --- |

a)

följa de humanitära principerna om humanitet, neutralitet, opartiskhet och oberoende samt principen om att inte vålla skada,

| b) | möta de humanitära behov i lokalsamhällen som identifierats i samarbete med humanitära och andra relevanta partner i värdlandet eller värdregionen, |
| --- | --- |

b)

möta de humanitära behov i lokalsamhällen som identifierats i samarbete med humanitära och andra relevanta partner i värdlandet eller värdregionen,

| c) | planeras på grundval av riskbedömningar och utföras på ett sätt som säkerställer en hög säkerhets- och skyddsnivå för volontärerna, |
| --- | --- |

c)

planeras på grundval av riskbedömningar och utföras på ett sätt som säkerställer en hög säkerhets- och skyddsnivå för volontärerna,

| d) | i förekommande fall underlätta övergången från de humanitära åtgärderna till en långsiktigt hållbar och inkluderande utveckling, |
| --- | --- |

d)

i förekommande fall underlätta övergången från de humanitära åtgärderna till en långsiktigt hållbar och inkluderande utveckling,

| e) | underlätta det aktiva deltagandet av lokal personal och volontärer från de länder och samhällen där åtgärderna genomförs, |
| --- | --- |

e)

underlätta det aktiva deltagandet av lokal personal och volontärer från de länder och samhällen där åtgärderna genomförs,

| f) | i förekommande fall beakta kvinnors särskilda behov och sträva efter att involvera kvinnor och grupper och nätverk av kvinnor, och |
| --- | --- |

f)

i förekommande fall beakta kvinnors särskilda behov och sträva efter att involvera kvinnor och grupper och nätverk av kvinnor, och

| g) | bidra till arbetet med att stärka den lokala beredskapen inför eller åtgärder vid humanitära kriser. |
| --- | --- |

g)

bidra till arbetet med att stärka den lokala beredskapen inför eller åtgärder vid humanitära kriser.

3.   Europeiska frivilligkåren för humanitärt bistånd ska stödja följande åtgärder:

| a) | Volontärarbete enligt artikel 10. |
| --- | --- |

a)

Volontärarbete enligt artikel 10.

| b) | Nätverksarbete för enskilda personer och organisationer som deltar i Europeiska frivilligkåren för humanitärt bistånd enligt artikel 5.1. |
| --- | --- |

b)

Nätverksarbete för enskilda personer och organisationer som deltar i Europeiska frivilligkåren för humanitärt bistånd enligt artikel 5.1.

| c) | Kvalitets- och stödåtgärder enligt artikel 5.2, med särskilt fokus på åtgärder för att säkerställa deltagarnas skydd och säkerhet. |
| --- | --- |

c)

Kvalitets- och stödåtgärder enligt artikel 5.2, med särskilt fokus på åtgärder för att säkerställa deltagarnas skydd och säkerhet.

Artikel 10

Volontärarbete inom Europeiska frivilligkåren för humanitärt bistånd

1.   Volontärarbete inom Europeiska frivilligkåren för humanitärt bistånd

| a) | ska ha ett inslag av lärande och utbildning, däribland om principerna i artikel 10.2, och där så är lämpligt inbegripa komponenter som avser utveckling och kapacitetsuppbyggnad, där högkvalificerade, välutbildade och erfarna handledare, mentorer och experter medverkar, |
| --- | --- |

a)

ska ha ett inslag av lärande och utbildning, däribland om principerna i artikel 10.2, och där så är lämpligt inbegripa komponenter som avser utveckling och kapacitetsuppbyggnad, där högkvalificerade, välutbildade och erfarna handledare, mentorer och experter medverkar,

| b) | får inte ersätta praktikplatser eller arbetstillfällen, |
| --- | --- |

b)

får inte ersätta praktikplatser eller arbetstillfällen,

| c) | får inte jämställas med anställning, och |
| --- | --- |

c)

får inte jämställas med anställning, och

| d) | ska baseras på ett skriftligt volontärarbetsavtal. |
| --- | --- |

d)

ska baseras på ett skriftligt volontärarbetsavtal.

Det avtal som avses i första stycket d ska innehålla rättigheterna och skyldigheterna för parterna i avtalet, utplaceringens längd och plats samt en beskrivning av de uppgifter den innefattar. Ett sådant avtal ska hänvisa till villkoren för deltagarnas försäkringsskydd och där så är lämpligt till de relevanta kraven på godkännande, i enlighet med tillämplig nationell rätt.

2.   Volontärarbete inom Europeiska frivilligkåren för humanitärt bistånd får endast utföras i de regioner i tredjeländer där

| a) | det bedrivs verksamhet och insatser för humanitärt bistånd, och |
| --- | --- |

a)

det bedrivs verksamhet och insatser för humanitärt bistånd, och

| b) | det inte pågår några internationella eller icke-internationella väpnade konflikter. |
| --- | --- |

b)

det inte pågår några internationella eller icke-internationella väpnade konflikter.

KAPITEL V

Finansiella bestämmelser

Artikel 11

Budget

1.   Finansieringsramen för genomförandet av programmet för perioden 2021–2027 ska vara 1 009 000 000 EUR i löpande priser.

2.   Den preliminära fördelningen av det belopp som anges i punkt 1 för de åtgärder som avses i artikel 4.1 a, b och c ska, med högst 20 % för volontärarbete inom landet, vara

| a) | 94 % för volontärarbete enligt artikel 7 och solidaritetsprojekt, |
| --- | --- |

a)

94 % för volontärarbete enligt artikel 7 och solidaritetsprojekt,

| b) | 6 % för volontärarbete enligt artikel 10. |
| --- | --- |

b)

6 % för volontärarbete enligt artikel 10.

3.   Det belopp som anges i punkt 1 får användas för tekniskt och administrativt bistånd för genomförandet av programmet, såsom förberedelser, övervakning, kontroll, revision och utvärdering, inklusive gemensamma it-system.

4.   Medel som tilldelas medlemsstaterna inom ramen för delad förvaltning får på den berörda medlemsstatens begäran överföras till programmet med förbehåll för de villkor som anges i artikel 26 i en Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning samt Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden, och om finansiella regler för dessa fonder och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (förordningen om gemensamma bestämmelser 2021–2027). Kommissionen ska förvalta dessa medel direkt i enlighet med artikel 62.1 första stycket a i budgetförordningen eller indirekt i enlighet med led c i det stycket. Dessa medel ska användas till förmån för den berörda medlemsstaten.

Artikel 12

Former av unionsfinansiering och metoder för genomförande

1.   Programmet ska genomföras konsekvent och genom direkt förvaltning i enlighet med artikel 62.1 första stycket a i budgetförordningen eller genom indirekt förvaltning med organ som avses i artikel 62.1 första stycket c i den förordningen.

2.   Programmet får tillhandahålla finansiering i alla de former som anges i budgetförordningen, särskilt bidrag, priser och upphandling.

3.   Bidrag till en ömsesidig försäkringsmekanism får täcka den risk som är förknippad med återkrav av belopp från mottagare och ska anses utgöra en tillräcklig garanti enligt budgetförordningen. Artikel 37.7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 (25) ska vara tillämplig.

4.   Vid urval inom ramen för både direkt och indirekt förvaltning får medlemmarna i utvärderingskommittén vara externa experter enligt vad som föreskrivs i artikel 150.3 tredje stycket i budgetförordningen.

KAPITEL VI

Deltagande I programmet

Artikel 13

Tredjeländer som är associerade till programmet

1.   Programmet ska vara öppet för deltagande för följande tredjeländer:

| a) | Medlemmar av Europeiska frihandelssammanslutningen som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, i enlighet med villkoren i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. |
| --- | --- |

a)

Medlemmar av Europeiska frihandelssammanslutningen som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, i enlighet med villkoren i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

| b) | Anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidatländer, i enlighet med de allmänna principer och allmänna villkor för dessa länders deltagande i unionsprogram som fastställs i respektive ramavtal och associeringsrådsbeslut eller i liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som föreskrivs i avtal mellan unionen och dessa länder. |
| --- | --- |

b)

Anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidatländer, i enlighet med de allmänna principer och allmänna villkor för dessa länders deltagande i unionsprogram som fastställs i respektive ramavtal och associeringsrådsbeslut eller i liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som föreskrivs i avtal mellan unionen och dessa länder.

| c) | Länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, i enlighet med de allmänna principer och allmänna villkor för dessa länders deltagande i unionsprogram som fastställs i respektive ramavtal och associeringsrådsbeslut eller i liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som föreskrivs i avtal mellan unionen och dessa länder. |
| --- | --- |

c)

Länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, i enlighet med de allmänna principer och allmänna villkor för dessa länders deltagande i unionsprogram som fastställs i respektive ramavtal och associeringsrådsbeslut eller i liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som föreskrivs i avtal mellan unionen och dessa länder.

| d) | Andra tredjeländer i enlighet med de villkor som föreskrivs i ett särskilt avtal som omfattar tredjelandets deltagande i unionsprogram, förutsatt att avtalet






  i) | säkerställer en rättvis balans vad gäller bidrag från och förmåner till det tredjeland som deltar i unionsprogrammen, |
| --- | --- | --- |

d)

Andra tredjeländer i enlighet med de villkor som föreskrivs i ett särskilt avtal som omfattar tredjelandets deltagande i unionsprogram, förutsatt att avtalet

i)

säkerställer en rättvis balans vad gäller bidrag från och förmåner till det tredjeland som deltar i unionsprogrammen,

| ii) | föreskriver villkoren för deltagande i programmen, inbegripet beräkning av ekonomiska bidrag till enskilda program och deras administrativa kostnader, |
| --- | --- |

ii)

föreskriver villkoren för deltagande i programmen, inbegripet beräkning av ekonomiska bidrag till enskilda program och deras administrativa kostnader,

| iii) | inte ger tredjelandet någon beslutsbefogenhet i fråga om unionsprogrammet, och |
| --- | --- |

iii)

inte ger tredjelandet någon beslutsbefogenhet i fråga om unionsprogrammet, och

| iv) | garanterar unionens rätt att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning och att skydda sina ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

iv)

garanterar unionens rätt att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning och att skydda sina ekonomiska intressen.

De bidrag som avses i första stycket d ii ska utgöra inkomster avsatta för särskilda ändamål i enlighet med artikel 21.5 i budgetförordningen.

2.   De länder som förtecknas i punkt 1 får endast delta i programmet i dess helhet och förutsatt att de uppfyller alla de skyldigheter som denna förordning ålägger medlemsstaterna.

Artikel 14

Andra deltagande länder

1.   Programmet ska vara öppet för deltagande för utomeuropeiska länder och territorier.

2.   I vederbörligen motiverade fall där det ligger i unionens intresse, får även de åtgärder som avses i artikel 5 och volontärarbete enligt artikel 7 vara öppna för deltagande av rättsliga enheter i tredjeländer som inte är associerade till programmet.

Artikel 15

Deltagande av enskilda personer

1.   Unga mellan 17 och 30 år, eller, när det gäller volontärarbete inom Europeiska frivilligkåren för humanitärt bistånd enligt artikel 10, mellan 17 och 35 år, som vill delta i programmet ska registrera sig på Europeiska solidaritetskårens portal.

2.   När volontärarbetet eller ett solidaritetsprojekt påbörjas inom programområdet ungas deltagande i solidaritetsverksamhet ska en deltagare vara minst 18 år och högst 30 år. När volontärarbete påbörjas inom Europeiska frivilligkåren för humanitärt bistånd enligt artikel 10 ska en deltagare vara minst 18 år och högst 35 år.

Artikel 16

Inkludering av unga med begränsade möjligheter

1.   Vid genomförandet av denna förordning ska kommissionen, medlemsstaterna och de tredjeländer som är associerade till programmet säkerställa att särskilda och effektiva åtgärder vidtas för att främja social inkludering och lika tillträdesvillkor, i synnerhet för deltagande av unga med begränsade möjligheter.

2.   Kommissionen ska senast den 9 december 2021 utarbeta en ram för inkluderingsåtgärder för att öka deltagandet bland personer med begränsade möjligheter samt en vägledning för genomförandet av sådana åtgärder. Vägledningen ska uppdateras vid behov under programmets löptid. På grundval av ramen för inkluderingsåtgärder ska handlingsplaner för inkludering utarbetas och ingå i de nationella programkontorens arbetsprogram, varvid de specifika utmaningar som rör tillgången till programmet i nationella sammanhang särskilt ska uppmärksammas. Kommissionen ska regelbundet övervaka genomförandet av dessa handlingsplaner för inkludering.

3.   Kommissionen ska, i förekommande fall, säkerställa att ekonomiska stödåtgärder, inbegripet förfinansiering, införs för att underlätta deltagande för unga med begränsade möjligheter i programmet, och samtidigt värna en sund ekonomisk förvaltning. Objektiva kriterier ska ligga till grund för stödnivån.

Artikel 17

Deltagande organisationer

1.   Programmet ska vara öppet för deltagande av offentliga eller privata enheter, oavsett om de är icke-vinstdrivande eller vinstdrivande, och internationella organisationer, under förutsättning att de har fått en kvalitetsmärkning.

2.   Det behöriga genomförandeorganet för programmet ska bedöma en ansökan från en enhet om att bli en deltagande organisation på grundval av principerna om

| a) | likabehandling, |
| --- | --- |

a)

likabehandling,

| b) | lika möjligheter och icke-diskriminering, |
| --- | --- |

b)

lika möjligheter och icke-diskriminering,

| c) | undvikande av att arbetstillfällen ersätts, |
| --- | --- |

c)

undvikande av att arbetstillfällen ersätts,

| d) | undvikande av skadlig verksamhet, |
| --- | --- |

d)

undvikande av skadlig verksamhet,

| e) | tillhandahållande av lättillgänglig och inkluderande verksamhet av hög kvalitet med ett inslag av lärande som har fokus på personlig, social, utbildningsmässig och yrkesmässig utveckling, |
| --- | --- |

e)

tillhandahållande av lättillgänglig och inkluderande verksamhet av hög kvalitet med ett inslag av lärande som har fokus på personlig, social, utbildningsmässig och yrkesmässig utveckling,

| f) | lämpliga arrangemang för volontärarbete, |
| --- | --- |

f)

lämpliga arrangemang för volontärarbete,

| g) | säkra och drägliga förhållanden och villkor, med interna mekanismer för konfliktlösning för att skydda deltagaren, och |
| --- | --- |

g)

säkra och drägliga förhållanden och villkor, med interna mekanismer för konfliktlösning för att skydda deltagaren, och

| h) | principen om icke-vinst i enlighet med budgetförordningen. |
| --- | --- |

h)

principen om icke-vinst i enlighet med budgetförordningen.

Det behöriga genomförandeorganet för programmet ska använda de principer som avses i första stycket för att säkerställa att den verksamhet som utförs av den enhet som ansöker om att bli en deltagande organisation uppfyller programmets krav och mål.

3.   Som ett resultat av den bedömning som avses i punkt 2 får enheten tilldelas en kvalitetsmärkning. Det behöriga genomförandeorganet för programmet ska regelbundet ompröva huruvida enheten fortfarande uppfyller de villkor som låg till grund för tilldelningen av kvalitetsmärkningen. Om enheten inte längre uppfyller de villkoren ska det behöriga genomförandeorganet för programmet vidta korrigerande åtgärder tills dess att villkoren och kvalitetskraven är uppfyllda. Vid fortsatt underlåtelse att uppfylla dessa villkor och kvalitetskrav ska kvalitetsmärkningen återkallas.

4.   Varje enhet som har fått en kvalitetsmärkning ska få tillgång till Europeiska solidaritetskårens portal, i rollen som värd, i en stödfunktion, eller båda dessa, och ska kunna erbjuda registrerade sökande att delta i solidaritetsverksamhet.

5.   Kvalitetsmärkningen ska inte automatiskt leda till finansiering inom ramen för programmet.

6.   Den solidaritetsverksamhet och de därmed sammanhängande kvalitets- och stödåtgärder som en deltagande organisation erbjuder kan få finansiering inom ramen för programmet eller från andra finansieringskällor som inte är beroende av unionens budget.

7.   För deltagande organisationer inom Europeiska frivilligkåren för humanitärt bistånd ska volontärernas säkerhet, på grundval av riskbedömningar, vara en prioriterad fråga.

8.   Efter solidaritetsverksamhetens avslutande och om det begärs av den deltagande ska den deltagande organisationen tillhandahålla deltagaren ett intyg på de läranderesultat och färdigheter som förvärvats under solidaritetsverksamheten, till exempel ett ungdomspass eller Europass.

Artikel 18

Tillgång till finansiering inom ramen för programmet

Varje offentlig eller privat enhet som är etablerad i en medlemsstat, ett utomeuropeiskt land eller territorium eller tredjeländer som är associerade till programmet samt internationella organisationer får ansöka om finansiering inom ramen för programmet. När det gäller volontärarbete som avses i artiklarna 7 och 10 ska en förutsättning för finansiering inom ramen för programmet vara att den deltagande organisationen har fått en kvalitetsmärkning. När det gäller solidaritetsprojekt som avses i artikel 8 får fysiska personer också ansöka om finansiering för informella grupper av deltagares räkning. Bidragsansökan ska som regel lämnas in till det nationella programkontoret i det land där enheten, organisationen eller den fysiska personen är baserad.

KAPITEL VII

Programplanering, övervakning och utvärdering

Artikel 19

Arbetsprogram

Programmet ska genomföras med hjälp av sådana arbetsprogram som avses i artikel 110 i budgetförordningen. Arbetsprogrammen ska ge en indikation om det belopp som ska anslås till varje åtgärd och om fördelningen av medel mellan medlemsstaterna och tredjeländer som är associerade till programmet för de åtgärder som ska förvaltas av det nationella programkontoret. Kommissionen ska anta arbetsprogrammen genom genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 31.

Artikel 20

Övervakning och rapportering

1.   I bilagan fastställs indikatorer för rapportering om programmets framsteg när det gäller att uppnå de allmänna och specifika mål som fastställs i artikel 3.

2.   För att säkerställa en ändamålsenlig bedömning av programmets framsteg när det gäller att uppnå dess mål, ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 30 i syfte att ändra bilagan för att se över eller komplettera indikatorerna där det anses nödvändigt och i syfte att komplettera denna förordning med bestämmelser om inrättande av en ram för övervakning och utvärdering.

3.   Systemet för prestationsrapportering ska säkerställa att uppgifter för övervakning av programmets genomförande och utvärdering samlas in effektivt, på ett ändamålsenligt sätt och i god tid samt på lämplig detaljnivå.

För detta ändamål ska mottagare av unionsmedel, och när så är lämpligt medlemsstaterna, omfattas av proportionella rapporteringskrav.

Artikel 21

Utvärdering

1.   Utvärderingar ska utföras av kommissionen i god tid för att kunna användas i beslutsprocessen.

2.   Kommissionen ska göra en interimsutvärdering av programmet när det föreligger tillräcklig information om genomförandet av programmet, dock under alla omständigheter senast den 31 december 2024. Den interimsutvärderingen ska också åtföljas av en slutlig utvärdering av programmet Europeiska solidaritetskåren 2018–2020, vilken ska användas i interimsutvärderingen. Interimsutvärderingen av programmet ska innehålla en bedömning av programmets allmänna ändamålsenlighet och prestation samt av genomförandet av inkluderingsåtgärderna.

3.   Utan att det påverkar de krav som anges i kapitel IX och de skyldigheter för de nationella programkontoren som anges i artikel 24 ska medlemsstaterna senast den 31 maj 2024 överlämna en rapport till kommissionen om programmets genomförande och effekter på respektive territorium.

4.   Kommissionen ska, när så är lämpligt och på grundval av interimsutvärderingen, lägga fram ett lagstiftningsförslag om ändring av denna förordning.

5.   Efter den 31 december 2027, dock under alla omständigheter senast den 31 december 2031, ska kommissionen göra en slutlig utvärdering av programmets resultat och effekter.

6.   Kommissionen ska överlämna alla utvärderingar som görs enligt denna artikel, inklusive interimsutvärderingen, tillsammans med sina egna synpunkter, till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

KAPITEL VIII

Information, kommunikation och spridning

Artikel 22

Information, kommunikation och spridning

1.   Mottagarna av unionsfinansiering ska framhålla att finansieringen kommer från unionen och säkerställa unionsfinansieringens synlighet, i synnerhet när de främjar åtgärderna och deras resultat, genom att tillhandahålla enhetlig, ändamålsenlig och proportionell riktad information till olika målgrupper, däribland medierna och allmänheten.

2.   Kommissionen ska genomföra informations- och kommunikationsåtgärder avseende programmet, åtgärder som vidtagits inom ramen för programmet och uppnådda resultat. Finansiella medel som tilldelas programmet ska också bidra till den gemensamma kommunikationen om unionens politiska prioriteringar, i den mån dessa prioriteringar har anknytning till de mål som anges i artikel 3.

3.   De nationella programkontoren ska, i samarbete med kommissionen, utveckla en konsekvent strategi för ändamålsenlig utåtriktad verksamhet och för spridning och utnyttjande av resultaten från den verksamhet som stöds genom de åtgärder som de förvaltar inom ramen för programmet. De nationella programkontoren ska bistå kommissionen i den allmänna uppgiften att sprida information om programmet, inklusive information om åtgärder och verksamhet som förvaltas på nationell nivå och unionsnivå, och dess resultat. Nationella programkontor ska informera relevanta målgrupper om de åtgärder och den verksamhet som har genomförts i deras respektive länder.

4.   Deltagande organisationer ska använda namnet Europeiska solidaritetskåren vid kommunikation och spridning av information som rör programmet.

KAPITEL IX

Förvaltnings- och revisionssystem

Artikel 23

Nationell myndighet

I varje medlemsstat och varje tredjeland som är associerat till programmet ska de nationella myndigheter som utsetts att förvalta åtgärder som avses i kapitel III i förordning (EU) 2021/817 också fungera som nationella myndigheter inom ramen för programmet. Artikel 26.1, 26.2, 26.6, 26.7, 26.9, 26.10, 26.11, 26.12, 26.13 och 26.14 i förordning (EU) 2021/817 ska gälla i tillämpliga delar för nationella myndigheter inom ramen för programmet.

Artikel 24

Nationellt programkontor

1.   I varje medlemsstat och varje tredjeland som är associerat till programmet ska de nationella programkontor som har utsetts att förvalta åtgärder som avses i kapitel III i förordning (EU) 2021/817 i sina respektive länder också fungera som nationella programkontor inom ramen för programmet. Artikel 27.1, 27.2 och 27.4–27.8 i förordning (EU) 2021/817 ska gälla i tillämpliga delar för nationella programkontor inom ramen för programmet.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 27.2 i förordning (EU) 2021/817 ska det nationella programkontoret också vara ansvarigt för att förvalta alla faser av projektets livscykel för de åtgärder inom programmet som förtecknas i de genomförandeakter som avses i artikel 19 i den här förordningen, i enlighet med artikel 62.1 första stycket c i budgetförordningen.

3.   Om ett nationellt programkontor inte har utsetts för ett tredjeland som avses i artikel 13.1 i denna förordning, ska ett sådant fastställas i enlighet med artikel 27 i förordning (EU) 2021/817.

Artikel 25

Europeiska kommissionen

1.   Reglerna för förhållandet mellan kommissionen och ett nationellt programkontor ska, i enlighet med artikel 27 i förordning (EU) 2021/817 fastställas i en skriftlig handling som ska

| a) | fastställa interna kontrollstandarder för det berörda nationella programkontoret och reglerna för de nationella programkontorens förvaltning av unionens medel för bidragsstöd, |
| --- | --- |

a)

fastställa interna kontrollstandarder för det berörda nationella programkontoret och reglerna för de nationella programkontorens förvaltning av unionens medel för bidragsstöd,

| b) | inkludera det nationella programkontorets arbetsprogram, som ska innehålla förvaltningsuppgifterna för det nationella programkontor som tar emot unionsstöd, och |
| --- | --- |

b)

inkludera det nationella programkontorets arbetsprogram, som ska innehålla förvaltningsuppgifterna för det nationella programkontor som tar emot unionsstöd, och

| c) | ange rapporteringskraven för det nationella programkontoret. |
| --- | --- |

c)

ange rapporteringskraven för det nationella programkontoret.

2.   Kommissionen ska varje år ställa följande medel till det nationella programkontorets förfogande:

| a) | Medel för bidragsstöd i den berörda medlemsstaten eller det berörda tredjeland som är associerat till programmet för de åtgärder inom programmet som det nationella programkontoret fått i uppdrag att förvalta. |
| --- | --- |

a)

Medel för bidragsstöd i den berörda medlemsstaten eller det berörda tredjeland som är associerat till programmet för de åtgärder inom programmet som det nationella programkontoret fått i uppdrag att förvalta.

| b) | Ett finansiellt bidrag till stöd för det nationella programkontorets förvaltningsuppgifter, fastställt i enlighet med artikel 28.3 b i förordning (EU) 2021/817. |
| --- | --- |

b)

Ett finansiellt bidrag till stöd för det nationella programkontorets förvaltningsuppgifter, fastställt i enlighet med artikel 28.3 b i förordning (EU) 2021/817.

3.   Kommissionen ska fastställa kraven för det nationella programkontorets arbetsprogram. Kommissionen får inte ställa några programmedel till det nationella programkontorets förfogande innan kommissionen formellt har godkänt det nationella programkontorets arbetsprogram.

4.   På grundval av de efterlevnadskrav för nationella programkontor som avses i artikel 26.3 i förordning (EU) 2021/817 ska kommissionen granska de nationella förvaltnings- och kontrollsystemen, det nationella programkontorets årliga förvaltningsförklaring och uttalandet från det oberoende revisionsorganet om denna, med vederbörlig hänsyn till den nationella myndighetens information om dess övervakning och tillsyn avseende programmet.

5.   Efter utvärdering av den årliga förvaltningsförklaringen och uttalandet från det oberoende revisionsorganet om denna, ska kommissionen lämna sitt yttrande och sina synpunkter till det nationella programkontoret och den nationella myndigheten.

6.   Om kommissionen inte kan godta den årliga förvaltningsförklaringen eller uttalandet från det oberoende revisionsorganet om denna, eller om det nationella programkontorets genomförande av kommissionens synpunkter är otillfredsställande, får kommissionen genomföra de försiktighetsåtgärder och korrigerande åtgärder som krävs för att skydda unionens ekonomiska intressen i enlighet med artikel 131.3 första stycket c i budgetförordningen.

Artikel 26

Oberoende revisionsorgan

1.   Det oberoende revisionsorganet ska avge ett revisionsuttalande om den årliga förvaltningsförklaring som avses i artikel 155.1 c i budgetförordningen. Det ska ligga till grund för den övergripande försäkran enligt artikel 127 i budgetförordningen.

2.   Det oberoende revisionsorganet ska

| a) | besitta den nödvändiga yrkesmässiga kompetensen för att genomföra revisioner inom offentlig sektor, |
| --- | --- |

a)

besitta den nödvändiga yrkesmässiga kompetensen för att genomföra revisioner inom offentlig sektor,

| b) | säkerställa att dess revisioner beaktar internationellt accepterade revisionsstandarder, och |
| --- | --- |

b)

säkerställa att dess revisioner beaktar internationellt accepterade revisionsstandarder, och

| c) | inte befinna sig i en intressekonflikt vad gäller den rättsliga enhet som det nationella programkontoret utgör en del av och vara oberoende avseende sina funktioner från den rättsliga enhet som det nationella programkontoret utgör en del av. |
| --- | --- |

c)

inte befinna sig i en intressekonflikt vad gäller den rättsliga enhet som det nationella programkontoret utgör en del av och vara oberoende avseende sina funktioner från den rättsliga enhet som det nationella programkontoret utgör en del av.

3.   Det oberoende revisionsorganet ska ge kommissionen och dess företrädare samt revisionsrätten fullständig tillgång till alla handlingar och rapporter till stöd för det revisionsuttalande det avger om det nationella programkontorets årliga förvaltningsförklaring.

KAPITEL X

Kontrollsystem

Artikel 27

Kontrollsystemets principer

1.   Kommissionen ska ha ansvar för tillsynskontroller med avseende på åtgärder inom programmet som förvaltas av de nationella programkontoren. Den ska fastställa minimikrav för det nationella programkontorets och det oberoende revisionsorganets kontroller.

2.   De nationella programkontoren ska ha ansvar för de primära kontrollerna av bidragsmottagarna för de av åtgärderna inom programmet som anförtros dem. Dessa kontroller ska erbjuda en rimlig säkerhet för att de tilldelade bidragen används på det sätt som avsetts och i enlighet med gällande unionsregler.

3.   Vad gäller programmedel som överförs till de nationella programkontoren ska kommissionen säkerställa en korrekt samordning av sina kontroller med de nationella myndigheterna och de nationella programkontoren på grundval av principen om samordnad granskning och efter en riskbaserad utvärdering. Denna punkt gäller inte undersökningar som utförs av Olaf.

Artikel 28

Skydd av unionens ekonomiska intressen

När ett tredjeland deltar i programmet genom ett beslut antaget enligt ett internationellt avtal eller på grundval av något annat rättsligt instrument ska tredjelandet bevilja de rättigheter och den tillgång som krävs för att den behöriga utanordnaren, Olaf och revisionsrätten ska kunna utöva sina respektive befogenheter på ett heltäckande sätt. När det gäller Olaf ska dessa rättigheter innefatta rätten att göra utredningar, inklusive kontroller och inspektioner på platsen, i enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 883/2013.

KAPITEL XI

Komplementaritet

Artikel 29

Komplementaritet med unionens åtgärder

1.   Åtgärderna inom programmet ska vara förenliga med och komplettera relevant politik samt relevanta instrument och program på unionsnivå, särskilt Erasmus+-programmet, samt befintliga nätverk på unionsnivå som är relevanta för programmets verksamhet.

2.   Dessutom ska åtgärderna inom programmet vara förenliga med och komplettera relevant politik samt relevanta program och instrument på nationell nivå i medlemsstaterna och tredjeländer som är associerade till programmet. För detta ändamål ska kommissionen, de nationella myndigheterna och de nationella programkontoren utbyta information om å ena sidan befintliga nationella program och prioriteringar som rör solidaritet och unga, och å andra sidan åtgärder inom ramen för programmet, i syfte att bygga på relevant god praxis och uppnå större effektivitet och ändamålsenlighet.

3.   Volontärarbete enligt artikel 10 ska särskilt vara förenligt med och komplettera andra delar av unionens yttre åtgärder, särskilt politiken för humanitärt bistånd, utvecklingssamarbete, utvidgning, grannskapspolitik och unionens civilskyddsmekanism.

4.   En åtgärd som har fått bidrag genom programmet får också erhålla bidrag från ett annat unionsprogram, förutsatt att bidragen inte täcker samma kostnader. Reglerna för det relevanta unionsprogrammet ska tillämpas för det motsvarande bidraget till åtgärden. Den kumulativa finansieringen får inte överstiga de totala stödberättigande kostnaderna för åtgärden. Stödet från de olika unionsprogrammen får beräknas proportionellt i enlighet med de dokument som anger villkoren för stödet.

5.   Projektförslag får ta emot stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden eller Europeiska socialfonden+, i enlighet med artikel 73.4 i förordningen om gemensamma bestämmelser 2021–2027 om de har tilldelats en spetskompetensstämpel inom ramen för programmet eftersom de uppfyller följande kumulativa villkor:

| a) | De har bedömts i en ansökningsomgång inom ramen för programmet. |
| --- | --- |

a)

De har bedömts i en ansökningsomgång inom ramen för programmet.

| b) | De uppfyller minimikvalitetskraven i den ansökningsomgången. |
| --- | --- |

b)

De uppfyller minimikvalitetskraven i den ansökningsomgången.

| c) | De kan inte finansieras inom ramen för den ansökningsomgången på grund av budgetbegränsningar. |
| --- | --- |

c)

De kan inte finansieras inom ramen för den ansökningsomgången på grund av budgetbegränsningar.

KAPITEL XII

Övergångs- och slutbestämmelser

Artikel 30

Utövande av delegeringen

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 20 ges till kommissionen för hela programmets löptid.

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artikel 20 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning.

5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6.   En delegerad akt som antas enligt artikel 20 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Artikel 31

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté. Den kommittén ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

Artikel 32

Upphävande

Förordningarna (EU) 2018/1475 och (EU) nr 375/2014 upphör att gälla med verkan från och med den 1 januari 2021.

Artikel 33

Övergångsbestämmelser

1.   Denna förordning påverkar inte fortsatt genomförande eller ändringar av åtgärder som inletts enligt förordning (EU) 2018/1475 eller (EU) nr 375/2014, som ska fortsätta att tillämpas på dessa åtgärder fram till dess att de avslutas.

2.   Finansieringsramen för programmet får också omfatta de utgifter för tekniskt och administrativt bistånd som är nödvändiga för att säkerställa övergången mellan programmet och de åtgärder som antagits enligt förordning (EU) 2018/1475 eller (EU) nr 375/2014.

3.   I enlighet med artikel 193.2 andra stycket a i budgetförordningen, genom undantag från artikel 193.4 i den förordningen och i vederbörligen motiverade fall som anges i finansieringsbeslutet, får verksamheter som stöds genom den här förordningen och de underliggande kostnader som uppkommit under 2021 anses vara stödberättigande från och med den 1 januari 2021, även om dessa verksamheter genomfördes och dessa kostnader ådrogs före den dag då bidragsansökan lämnades in.

4.   Vid behov får anslag föras in i unionens budget efter 2027 för att täcka de utgifter som föreskrivs i artikel 11.3, i syfte att möjliggöra förvaltning av åtgärder och verksamhet som inte slutförts senast den 31 december 2027.

5.   Medlemsstaterna ska på nationell nivå säkerställa en obehindrad övergång mellan de åtgärder som genomfördes inom programmet Europeiska solidaritetskåren 2018–2020 och de åtgärder som ska genomföras inom ramen för programmet.

Artikel 34

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2021.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 maj 2021.

På Europaparlamentets vägnar

D.M. SASSOLI

Ordförande

På rådets vägnar

A.P. ZACARIAS

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 62, 15.2.2019, s. 201.

1

(2)  
  EUT C 86, 7.3.2019, s. 282.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 12 mars 2019 (EUT C 23, 21.1.2021, s. 218) och rådets ståndpunkt vid första behandlingen av den 20 april 2021 (ännu inte offentliggjord i EUT). Europaparlamentets ståndpunkt av den 18 maj 2021 (ännu inte offentliggjord i EUT).

3

(4)  
  EUT C 25, 30.1.2008, s. 1.

4

(5)  
  EUT C 456, 18.12.2018, s. 1.

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/817 av den 20 maj 2021 om inrättande av Erasmus+: Unionens program för utbildning, ungdom och idrott samt om upphävande av förordning (EU) nr 1288/2013 (EUT L 189, 28.5.2021, s. 1).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1288/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av ”Erasmus+”: Unionens program för allmän utbildning, yrkesutbildning, ungdom och idrott och om upphävande av besluten nr 1719/2006/EG, nr 1720/2006/EG och nr 1298/2008/EG (EUT L 347, 20.12.2013, s. 50).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 375/2014 av den 3 april 2014 om inrättande av en europeisk frivilligkår för humanitärt bistånd (initiativet EU-frivilliga för humanitärt arbete) (EUT L 122, 24.4.2014, s. 1).

8

(9)  Rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 (EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 11).

9

(10)  Rådets rekommendation av den 20 december 2012 om valideringen av icke formellt och informellt lärande (EUT C 398, 22.12.2012, s. 1).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2102 av den 26 oktober 2016 om tillgänglighet avseende offentliga myndigheters webbplatser och mobila applikationer (EUT L 327, 2.12.2016, s. 1).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

12

(13)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (EUT L 248, 18.9.2013, s. 1).

13

(14)  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (EGT L 312, 23.12.1995, s. 1).

14

(15)  Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (EGT L 292, 15.11.1996, s. 2).

15

(16)  Rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (EUT L 283, 31.10.2017, s. 1).

16

(17)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (EUT L 198, 28.7.2017, s. 29).

17

(18)  Rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (EUT L 303, 2.12.2000, s. 16).

18

(19)  
  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

19

(20)  
  EGT L 1, 3.1.1994, s. 3.

20

(21)  Rådets beslut 2013/755/EU av den 25 november 2013 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska unionen (ULT-beslutet) (EUT L 344, 19.12.2013, s. 1).

21

(22)  
  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

22

(23)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

23

(24)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1475 av den 2 oktober 2018 om fastställande av den rättsliga ramen för den europeiska solidaritetskåren och om ändring av förordning (EU) nr 1288/2013, förordning (EU) nr 1293/2013 och beslut nr 1313/2013/EU (EUT L 250, 4.10.2018, s. 1).

24

(25)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 av den 28 april 2021 om inrättande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation, och om fastställande av dess regler för deltagande och spridning och samt om upphävande av förordningarna (EU) nr 1290/2013 och (EU) nr 1291/2013 (EUT L 170, 12.5.2021, s. 1).

25

---

BILAGA

Mätningarna av kvantitativa indikatorer ska delas upp, där så är lämpligt, efter land, yrkesbakgrund, utbildningsnivå, kön och typ av åtgärd och verksamhet.

Följande områden ska övervakas:

| a) | Antalet deltagare i solidaritetsverksamhet. |
| --- | --- |

a)

Antalet deltagare i solidaritetsverksamhet.

| b) | Andelen deltagare med begränsade möjligheter. |
| --- | --- |

b)

Andelen deltagare med begränsade möjligheter.

| c) | Antalet organisationer som innehar en kvalitetsmärkning. |
| --- | --- |

c)

Antalet organisationer som innehar en kvalitetsmärkning.

| d) | Antalet deltagare som är unga med begränsade möjligheter. |
| --- | --- |

d)

Antalet deltagare som är unga med begränsade möjligheter.

| e) | Andelen deltagare som rapporterar positiva läranderesultat. |
| --- | --- |

e)

Andelen deltagare som rapporterar positiva läranderesultat.

| f) | Andelen deltagare vars läranderesultat har dokumenterats genom ett unionsverktyg för öppenhet och erkännande såsom ungdomspasset, Europass eller ett nationellt verktyg. |
| --- | --- |

f)

Andelen deltagare vars läranderesultat har dokumenterats genom ett unionsverktyg för öppenhet och erkännande såsom ungdomspasset, Europass eller ett nationellt verktyg.

| g) | Hur nöjda deltagarna generellt är med verksamhetens kvalitet. |
| --- | --- |

g)

Hur nöjda deltagarna generellt är med verksamhetens kvalitet.

| h) | Andel av verksamheterna som arbetar med klimatmål. |
| --- | --- |

h)

Andel av verksamheterna som arbetar med klimatmål.

| i) | Grad av tillfredsställelse hos volontärer som skickas på uppdrag inom området humanitärt bistånd och hos deltagande organisationer avseende verksamheternas faktiska humanitära bidrag på fältet. |
| --- | --- |

i)

Grad av tillfredsställelse hos volontärer som skickas på uppdrag inom området humanitärt bistånd och hos deltagande organisationer avseende verksamheternas faktiska humanitära bidrag på fältet.

| j) | Antalet verksamheter i tredjeländer som bidrar till att stärka lokala aktörer och samhällen och kompletterar volontärarbetet inom Europeiska frivilligkåren för humanitärt bistånd. |
| --- | --- |

j)

Antalet verksamheter i tredjeländer som bidrar till att stärka lokala aktörer och samhällen och kompletterar volontärarbetet inom Europeiska frivilligkåren för humanitärt bistånd.

---