# Europeiska unionens L 209/2021

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 209 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 64 årgången14 juni 2021 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 209

Svensk utgåva

Lagstiftning

64 årgången14 juni 2021

---

| Innehållsförteckning | | I   Lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 av den 9 juni 2021 om inrättande av instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen – om ändring och upphävande av beslut nr 466/2014/EU och om upphävande av förordning (EU) 2017/1601 och rådets förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 (
  1
  ) | 1 |

Innehållsförteckning

I   Lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 av den 9 juni 2021 om inrättande av instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen – om ändring och upphävande av beslut nr 466/2014/EU och om upphävande av förordning (EU) 2017/1601 och rådets förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 (
  1
  )

1

1

| | | II   Icke-lagstiftningsakter |
| --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EURATOM) 2021/948 av den 27 maj 2021 om inrättande av ett europeiskt instrument för internationellt kärnsäkerhetssamarbete som kompletterar instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen, och som grundar sig på fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen och om upphävande av förordning (Euratom) nr 237/2014 | 79 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/949 av den 7 juni 2021 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Balatoni hal (SGB)) | 91 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/950 av den 7 juni 2021 om godkännande av unionsändringar av produktspecifikationen för en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning (Recaș [SUB]) | 92 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/951 av den 11 juni 2021 om fastställande av en justeringsgrad för direktstöd enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 med avseende på kalenderåret 2021 | 93 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/952 av den 11 juni 2021 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2021/605 om särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest (
  1
  ) | 95 |

II   Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EURATOM) 2021/948 av den 27 maj 2021 om inrättande av ett europeiskt instrument för internationellt kärnsäkerhetssamarbete som kompletterar instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen, och som grundar sig på fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen och om upphävande av förordning (Euratom) nr 237/2014

79

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/949 av den 7 juni 2021 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Balatoni hal (SGB))

91

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/950 av den 7 juni 2021 om godkännande av unionsändringar av produktspecifikationen för en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning (Recaș [SUB])

92

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/951 av den 11 juni 2021 om fastställande av en justeringsgrad för direktstöd enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 med avseende på kalenderåret 2021

93

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/952 av den 11 juni 2021 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2021/605 om särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest (
  1
  )

1

95

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 14.6.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 209/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 209/1

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2021/947

av den 9 juni 2021

om inrättande av instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen – om ändring och upphävande av beslut nr 466/2014/EU och om upphävande av förordning (EU) 2017/1601 och rådets förordning (EG, Euratom) nr 480/2009

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 209, 212 och 322.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

med beaktande av revisionsrättens yttrande (3),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (4), och

av följande skäl:

| (1) | Det allmänna målet för instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen (instrumentet), som är ett program inom ramen för den fleråriga budgetramen, bör vara att slå vakt om och främja unionens värden, principer och grundläggande intressen i hela världen i syfte att eftersträva de mål och principer för unionens yttre åtgärder som fastställs i artiklarna 3.5, 8 och 21 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). |
| --- | --- |

(1)

Det allmänna målet för instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen (instrumentet), som är ett program inom ramen för den fleråriga budgetramen, bör vara att slå vakt om och främja unionens värden, principer och grundläggande intressen i hela världen i syfte att eftersträva de mål och principer för unionens yttre åtgärder som fastställs i artiklarna 3.5, 8 och 21 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget).

| (2) | I enlighet med artikel 21 i EU-fördraget ska unionen sörja för samstämmigheten mellan de olika områden som omfattas av dess yttre åtgärder och mellan dessa och övrig politik, samt verka för att säkerställa en hög grad av samarbete inom alla områden för internationella förbindelser. Det breda utbud av åtgärder som stöds av instrumentet bör bidra till de mål som anges i artikel 21.1 och 21.2 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 21 i EU-fördraget ska unionen sörja för samstämmigheten mellan de olika områden som omfattas av dess yttre åtgärder och mellan dessa och övrig politik, samt verka för att säkerställa en hög grad av samarbete inom alla områden för internationella förbindelser. Det breda utbud av åtgärder som stöds av instrumentet bör bidra till de mål som anges i artikel 21.1 och 21.2 i EU-fördraget.

| (3) | Unionens åtgärder bör främja respekten för och vara förankrade i internationell människorättslagstiftning, inbegripet den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, och i internationell humanitär rätt, och bör vägledas av det faktum att alla mänskliga rättigheter är universella, odelbara samt beroende av och förbundna med varandra. |
| --- | --- |

(3)

Unionens åtgärder bör främja respekten för och vara förankrade i internationell människorättslagstiftning, inbegripet den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, och i internationell humanitär rätt, och bör vägledas av det faktum att alla mänskliga rättigheter är universella, odelbara samt beroende av och förbundna med varandra.

| (4) | Enligt artikel 8.1 i EU-fördraget ska unionen utveckla särskilda förbindelser med närbelägna länder i syfte att skapa ett område med välstånd och god grannsämja som grundar sig på unionens värden och utmärks av nära och fredliga förbindelser som bygger på samarbete. Instrumentet är avsett att bidra till det målet. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 8.1 i EU-fördraget ska unionen utveckla särskilda förbindelser med närbelägna länder i syfte att skapa ett område med välstånd och god grannsämja som grundar sig på unionens värden och utmärks av nära och fredliga förbindelser som bygger på samarbete. Instrumentet är avsett att bidra till det målet.

| (5) | Det främsta målet för unionens politik på området för utvecklingssamarbete, som fastställs i artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), är minskning och på sikt utrotning av fattigdom. Unionens politik för utvecklingssamarbete bidrar också till målen för unionens yttre åtgärder, särskilt i syfte att främja en hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling i utvecklingsländerna med det primära syftet att utrota fattigdom, i enlighet med artikel 21.2 d i EU-fördraget. |
| --- | --- |

(5)

Det främsta målet för unionens politik på området för utvecklingssamarbete, som fastställs i artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), är minskning och på sikt utrotning av fattigdom. Unionens politik för utvecklingssamarbete bidrar också till målen för unionens yttre åtgärder, särskilt i syfte att främja en hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling i utvecklingsländerna med det primära syftet att utrota fattigdom, i enlighet med artikel 21.2 d i EU-fördraget.

| (6) | Rådet ska säkerställa en konsekvent politik för utvecklingssamarbete enligt kraven i artikel 208 i EUF-fördraget. Unionen bör ta hänsyn till målen för utvecklingssamarbetet vid genomförande av politik som sannolikt kommer att påverka utvecklingsländerna, vilket kommer att vara en avgörande del av strategin för att uppnå målen för hållbar utveckling i Agenda 2030 för hållbar utveckling (Agenda 2030), som antogs av Förenta nationerna (FN) i september 2015. För att säkerställa en konsekvent politik för hållbar utveckling, enligt Agenda 2030, krävs att man beaktar den sammanlagda effekten av all politik avseende hållbar utveckling på alla nivåer – såväl nationellt som inom unionen, i andra länder och på global nivå. |
| --- | --- |

(6)

Rådet ska säkerställa en konsekvent politik för utvecklingssamarbete enligt kraven i artikel 208 i EUF-fördraget. Unionen bör ta hänsyn till målen för utvecklingssamarbetet vid genomförande av politik som sannolikt kommer att påverka utvecklingsländerna, vilket kommer att vara en avgörande del av strategin för att uppnå målen för hållbar utveckling i Agenda 2030 för hållbar utveckling (Agenda 2030), som antogs av Förenta nationerna (FN) i september 2015. För att säkerställa en konsekvent politik för hållbar utveckling, enligt Agenda 2030, krävs att man beaktar den sammanlagda effekten av all politik avseende hållbar utveckling på alla nivåer – såväl nationellt som inom unionen, i andra länder och på global nivå.

| (7) | Instrumentet bör bidra till att bevara fred, förebygga konflikter och stärka internationell säkerhet, i enlighet med artikel 21.2 c EU-fördraget. |
| --- | --- |

(7)

Instrumentet bör bidra till att bevara fred, förebygga konflikter och stärka internationell säkerhet, i enlighet med artikel 21.2 c EU-fördraget.

| (8) | Instrumentet bör inrättas för en period på sju år så att dess löptid anpassas till den fleråriga budgetramen för 2021–2027, som fastställs i rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 (5) (den fleråriga budgetramen 2021–2027). |
| --- | --- |

(8)

Instrumentet bör inrättas för en period på sju år så att dess löptid anpassas till den fleråriga budgetramen för 2021–2027, som fastställs i rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 (5) (den fleråriga budgetramen 2021–2027).

| (9) | Instrumentet bör föreskriva åtgärder till stöd för unionens mål och för unionens politik för yttre åtgärder, och bygger på de åtgärder som tidigare erhållit stöd inom ramen för Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 230/2014 (6), (EU) nr 232/2014 (7), (EU) nr 233/2014 (8), (EU) nr 234/2014 (9), (EU) nr 235/2014 (10), (EU) nr 236/2014 (11) och (EU) 2017/1601 (12), Europaparlamentets och rådets beslut nr 466/2014/EU (13), rådets förordningar (EG, Euratom) nr 480/2009 (14), (Euratom) nr 237/2014 (15) och (EU) 2015/322 (16) samt elfte utvecklingsfondens interna avtal (17). |
| --- | --- |

(9)

Instrumentet bör föreskriva åtgärder till stöd för unionens mål och för unionens politik för yttre åtgärder, och bygger på de åtgärder som tidigare erhållit stöd inom ramen för Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 230/2014 (6), (EU) nr 232/2014 (7), (EU) nr 233/2014 (8), (EU) nr 234/2014 (9), (EU) nr 235/2014 (10), (EU) nr 236/2014 (11) och (EU) 2017/1601 (12), Europaparlamentets och rådets beslut nr 466/2014/EU (13), rådets förordningar (EG, Euratom) nr 480/2009 (14), (Euratom) nr 237/2014 (15) och (EU) 2015/322 (16) samt elfte utvecklingsfondens interna avtal (17).

| (10) | I ett globalt sammanhang syftar åtgärderna till att främja en regelbaserad och värdebaserad global ordning som har multilateralism som sin huvudprincip och FN som kärna. Agenda 2030, tillsammans med Parisavtalet som antagits inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (18) (Parisavtalet) och Addis Abeba-handlingsplanen från den tredje internationella konferensen om utvecklingsfinansiering (Addis Abeba-handlingsplanen), är det internationella samfundets svar på globala utmaningar och tendenser som rör hållbar utveckling. Med utgångspunkt i målen för hållbar utveckling är Agenda 2030 en förändringsinriktad ram för att utrota fattigdom och uppnå hållbar utveckling på global nivå. Den har universell giltighet och utgör en heltäckande gemensam ram för åtgärder som gäller för unionen, dess medlemsstater och dess partner. Den balanserar de ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensionerna av hållbar utveckling, och beaktar de viktiga kopplingarna mellan målen och delmålen. Agenda 2030 har som mål att inte lämna någon utanför och att först nå ut till dem som ligger längst efter. Genomförandet av Agenda 2030 är tänkt att ske i nära samordning med unionens andra relevanta internationella åtaganden. Åtgärder som stöds av instrumentet bör vägledas av de principer och mål som anges i Agenda 2030, Parisavtalet och Addis Abeba-handlingsplanen, och bör bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling. Kopplingarna mellan målen för hållbar utveckling och de integrerade åtgärder som kan skapa sidovinster och uppfylla flera olika mål på ett samstämmigt sätt utan att andra mål undergrävs bör särskilt beaktas. |
| --- | --- |

(10)

I ett globalt sammanhang syftar åtgärderna till att främja en regelbaserad och värdebaserad global ordning som har multilateralism som sin huvudprincip och FN som kärna. Agenda 2030, tillsammans med Parisavtalet som antagits inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (18) (Parisavtalet) och Addis Abeba-handlingsplanen från den tredje internationella konferensen om utvecklingsfinansiering (Addis Abeba-handlingsplanen), är det internationella samfundets svar på globala utmaningar och tendenser som rör hållbar utveckling. Med utgångspunkt i målen för hållbar utveckling är Agenda 2030 en förändringsinriktad ram för att utrota fattigdom och uppnå hållbar utveckling på global nivå. Den har universell giltighet och utgör en heltäckande gemensam ram för åtgärder som gäller för unionen, dess medlemsstater och dess partner. Den balanserar de ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensionerna av hållbar utveckling, och beaktar de viktiga kopplingarna mellan målen och delmålen. Agenda 2030 har som mål att inte lämna någon utanför och att först nå ut till dem som ligger längst efter. Genomförandet av Agenda 2030 är tänkt att ske i nära samordning med unionens andra relevanta internationella åtaganden. Åtgärder som stöds av instrumentet bör vägledas av de principer och mål som anges i Agenda 2030, Parisavtalet och Addis Abeba-handlingsplanen, och bör bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling. Kopplingarna mellan målen för hållbar utveckling och de integrerade åtgärder som kan skapa sidovinster och uppfylla flera olika mål på ett samstämmigt sätt utan att andra mål undergrävs bör särskilt beaktas.

| (11) | Genomförandet av instrumentet bör utgå från de fem prioriteringar som fastställs i den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik (juni 2016) (den globala strategin), som rådet godkände i sina slutsatser av den 17 oktober 2016, och som uttrycker unionens vision och skapar en ram för enade och ansvarsfulla yttre åtaganden i partnerskap med andra, i syfte att främja unionens värden och intressen. Unionen bör stärka partnerskapen, främja den politiska dialogen och hitta gemensamma svar på globala utmaningar. Åtgärderna bör stödja unionens grundläggande intressen, principer och värden i alla dess aspekter. Därvid bör unionen använda ett integrerat arbetssätt samt följa och lyfta fram principerna om respekt för höga sociala, arbetsrättsliga och miljömässiga standarder, även i fråga om klimatförändringar, rättsstatsprincipen och folkrätten, inbegripet när det gäller humanitär och internationell människorättslagstiftning. |
| --- | --- |

(11)

Genomförandet av instrumentet bör utgå från de fem prioriteringar som fastställs i den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik (juni 2016) (den globala strategin), som rådet godkände i sina slutsatser av den 17 oktober 2016, och som uttrycker unionens vision och skapar en ram för enade och ansvarsfulla yttre åtaganden i partnerskap med andra, i syfte att främja unionens värden och intressen. Unionen bör stärka partnerskapen, främja den politiska dialogen och hitta gemensamma svar på globala utmaningar. Åtgärderna bör stödja unionens grundläggande intressen, principer och värden i alla dess aspekter. Därvid bör unionen använda ett integrerat arbetssätt samt följa och lyfta fram principerna om respekt för höga sociala, arbetsrättsliga och miljömässiga standarder, även i fråga om klimatförändringar, rättsstatsprincipen och folkrätten, inbegripet när det gäller humanitär och internationell människorättslagstiftning.

| (12) | Genomförandet av instrumentet bör även utgå från det europeiska samförståndet om utveckling av den 8 juni 2017 (samförståndet) som utgör ramen för en gemensam strategi för unionens och medlemsstaternas utvecklingssamarbete, vilket syftar till att genomföra Agenda 2030 och Addis Abeba-handlingsplanen. Att utrota fattigdom och bekämpa diskriminering och ojämlikhet, att inte lämna någon utanför, att skydda miljön och bekämpa klimatförändringarna och att stärka resiliensen är centrala frågor för utvecklingssamarbetspolitiken och bör utgöra grunden för genomförandet av instrumentet. |
| --- | --- |

(12)

Genomförandet av instrumentet bör även utgå från det europeiska samförståndet om utveckling av den 8 juni 2017 (samförståndet) som utgör ramen för en gemensam strategi för unionens och medlemsstaternas utvecklingssamarbete, vilket syftar till att genomföra Agenda 2030 och Addis Abeba-handlingsplanen. Att utrota fattigdom och bekämpa diskriminering och ojämlikhet, att inte lämna någon utanför, att skydda miljön och bekämpa klimatförändringarna och att stärka resiliensen är centrala frågor för utvecklingssamarbetspolitiken och bör utgöra grunden för genomförandet av instrumentet.

| (13) | Instrumentet bör beakta relevanta policydokument, inbegripet framtida revideringar, till exempel följande: FN:s konvention angående flyktingars rättsliga ställning, FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, FN:s konvention om barnets rättigheter, handlingsplanen från den internationella konferensen om befolkning och utveckling (ICPD), handlingsplanen från Peking, FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, EU:s koncept för stöd till avväpning, demobilisering och återanpassning, den övergripande strategin för EU:s genomförande av resolution av Förenta nationernas säkerhetsråd (FN:s säkerhetsråds resolution) 1325 (2000) respektive 1820 (2009) om kvinnor, fred och säkerhet, konceptet om förstärkning av EU:s medlings- och dialogkapacitet, rådets slutsatser av den 20 juni 2011 om konfliktförebyggande, EU:s strategiska ram för mänskliga rättigheter och demokrati och de handlingsplaner som grundar sig på den, rådets slutsatser av den 14 november 2016 om en EU-omfattande strategiram för stöd till reform av säkerhetssektorn, där det ställer sig bakom det gemensamma meddelandet En EU-omfattande strategiram för stöd till reform av säkerhetssektorn, EU-strategin mot olagliga skjutvapen, handeldvapen och lätta vapen samt deras ammunition, EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter, andra relevanta FN-konventioner och Internationella atomenergiorganets konvention om kärnsäkerhet. |
| --- | --- |

(13)

Instrumentet bör beakta relevanta policydokument, inbegripet framtida revideringar, till exempel följande: FN:s konvention angående flyktingars rättsliga ställning, FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, FN:s konvention om barnets rättigheter, handlingsplanen från den internationella konferensen om befolkning och utveckling (ICPD), handlingsplanen från Peking, FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, EU:s koncept för stöd till avväpning, demobilisering och återanpassning, den övergripande strategin för EU:s genomförande av resolution av Förenta nationernas säkerhetsråd (FN:s säkerhetsråds resolution) 1325 (2000) respektive 1820 (2009) om kvinnor, fred och säkerhet, konceptet om förstärkning av EU:s medlings- och dialogkapacitet, rådets slutsatser av den 20 juni 2011 om konfliktförebyggande, EU:s strategiska ram för mänskliga rättigheter och demokrati och de handlingsplaner som grundar sig på den, rådets slutsatser av den 14 november 2016 om en EU-omfattande strategiram för stöd till reform av säkerhetssektorn, där det ställer sig bakom det gemensamma meddelandet En EU-omfattande strategiram för stöd till reform av säkerhetssektorn, EU-strategin mot olagliga skjutvapen, handeldvapen och lätta vapen samt deras ammunition, EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter, andra relevanta FN-konventioner och Internationella atomenergiorganets konvention om kärnsäkerhet.

| (14) | Instrumentet bör syfta till att öka samstämmigheten och säkra effektiviteten i unionens yttre åtgärder och därigenom förbättra genomförandet av de olika insatserna för yttre åtgärder. |
| --- | --- |

(14)

Instrumentet bör syfta till att öka samstämmigheten och säkra effektiviteten i unionens yttre åtgärder och därigenom förbättra genomförandet av de olika insatserna för yttre åtgärder.

| (15) | I enlighet med den globala strategin, samförståndet och Sendai-ramverket för katastrofriskreducering (2015–2030), som antogs den 18 mars 2015, bör man erkänna behovet av att övergå från krishantering och krisavvärjande till en mer strukturell och långsiktig strategi för att på ett effektivare sätt kunna hantera instabila situationer, naturkatastrofer och katastrofer orsakade av människor, liksom utdragna kriser. Det krävs mer fokus på och gemensamma strategier för riskreducering, förebyggande, skadelindring och beredskap, och det krävs fortsatta ansträngningar för att förbättra de snabba insatserna och för en varaktig återhämtning. Instrumentet bör därför bidra till att stärka resiliensen och koppla samman humanitärt bistånd och utvecklingsåtgärder, i synnerhet genom snabbinsatsåtgärder samt relevanta geografiska och tematiska program, samtidigt som det säkerställs att humanitära principer iakttas. |
| --- | --- |

(15)

I enlighet med den globala strategin, samförståndet och Sendai-ramverket för katastrofriskreducering (2015–2030), som antogs den 18 mars 2015, bör man erkänna behovet av att övergå från krishantering och krisavvärjande till en mer strukturell och långsiktig strategi för att på ett effektivare sätt kunna hantera instabila situationer, naturkatastrofer och katastrofer orsakade av människor, liksom utdragna kriser. Det krävs mer fokus på och gemensamma strategier för riskreducering, förebyggande, skadelindring och beredskap, och det krävs fortsatta ansträngningar för att förbättra de snabba insatserna och för en varaktig återhämtning. Instrumentet bör därför bidra till att stärka resiliensen och koppla samman humanitärt bistånd och utvecklingsåtgärder, i synnerhet genom snabbinsatsåtgärder samt relevanta geografiska och tematiska program, samtidigt som det säkerställs att humanitära principer iakttas.

| (16) | I enlighet med unionens internationella åtaganden avseende samarbetsavtalet om biståndseffektivitet som antogs i Busan och förnyades vid högnivåforumet i Nairobi 2016, och som upprepades i samförståndet, bör unionen inom ramen för sitt offentliga utvecklingsbistånd och i alla biståndsformer tillämpa principerna för biståndseffektivitet, nämligen utvecklingsländernas egenansvar för utvecklingsprioriteringar, fokus på resultat, inkluderande utvecklingspartnerskap, transparens och ömsesidig ansvarighet samt anpassning och harmonisering. I detta avseende är det viktigt att de nationella utvecklingsstrategierna omfattar breda samrådsprocesser i linje med principerna i Parisförklaringen om biståndseffektivitet, särskilt när de ligger till grund för programplaneringen. |
| --- | --- |

(16)

I enlighet med unionens internationella åtaganden avseende samarbetsavtalet om biståndseffektivitet som antogs i Busan och förnyades vid högnivåforumet i Nairobi 2016, och som upprepades i samförståndet, bör unionen inom ramen för sitt offentliga utvecklingsbistånd och i alla biståndsformer tillämpa principerna för biståndseffektivitet, nämligen utvecklingsländernas egenansvar för utvecklingsprioriteringar, fokus på resultat, inkluderande utvecklingspartnerskap, transparens och ömsesidig ansvarighet samt anpassning och harmonisering. I detta avseende är det viktigt att de nationella utvecklingsstrategierna omfattar breda samrådsprocesser i linje med principerna i Parisförklaringen om biståndseffektivitet, särskilt när de ligger till grund för programplaneringen.

| (17) | I enlighet med målen för hållbar utveckling bör instrumentet bidra till en förstärkt övervakning och rapportering med fokus på resultat, som omfattar output, resultat och effekter i partnerländer som erhåller ekonomiskt stöd inom ramen för unionens yttre åtgärder. |
| --- | --- |

(17)

I enlighet med målen för hållbar utveckling bör instrumentet bidra till en förstärkt övervakning och rapportering med fokus på resultat, som omfattar output, resultat och effekter i partnerländer som erhåller ekonomiskt stöd inom ramen för unionens yttre åtgärder.

| (18) | Kommissionen bör se till att det finns tydliga mekanismer för övervakning och utvärdering för att åstadkomma en effektiv ansvarsskyldighet och transparens vid genomförandet av unionens budget och för att säkerställa en effektiv bedömning av de framsteg som gjorts med att uppnå målen för detta instrument. När det är möjligt och lämpligt bör resultaten av unionens yttre åtgärder övervakas och utvärderas på grundval av på förhand fastställda, transparenta, landspecifika och mätbara indikatorer som är anpassade till instrumentets särdrag och mål och helst på grundval av partnerlandets resultatram. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen bör se till att det finns tydliga mekanismer för övervakning och utvärdering för att åstadkomma en effektiv ansvarsskyldighet och transparens vid genomförandet av unionens budget och för att säkerställa en effektiv bedömning av de framsteg som gjorts med att uppnå målen för detta instrument. När det är möjligt och lämpligt bör resultaten av unionens yttre åtgärder övervakas och utvärderas på grundval av på förhand fastställda, transparenta, landspecifika och mätbara indikatorer som är anpassade till instrumentets särdrag och mål och helst på grundval av partnerlandets resultatram.

| (19) | Kommissionen bör fortlöpande övervaka de åtgärder som finansieras inom ramen för instrumentet och granska framstegen i riktning mot de förväntade resultaten, varvid output och utfall ska beaktas. När så är möjligt bör befintliga resultatramar användas. De indikatorer som används för att mäta framsteg bör vara förenliga med målen för hållbar utveckling och vara tydliga, relevanta samt bygga på en robust metodologi. De uppgifter som används för indikatorerna bör vara lättillgängliga och av god kvalitet. Indikatorernas värden den 1 januari 2021 bör användas som underlag för bedömningen av i vilken utsträckning målen för detta instrument har uppnåtts och ligga till grund för årsrapporterna samt instrumentets halvtids- och slututvärderingar. Kommissionen bör också på lämpligt sätt använda oberoende externa utvärderingar. I det avseendet bör kommissionen i förekommande fall säkerställa att Europaparlamentet, rådet och andra aktörer, inbegripet det civila samhällets organisationer, medverkar på lämpligt vis. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen bör fortlöpande övervaka de åtgärder som finansieras inom ramen för instrumentet och granska framstegen i riktning mot de förväntade resultaten, varvid output och utfall ska beaktas. När så är möjligt bör befintliga resultatramar användas. De indikatorer som används för att mäta framsteg bör vara förenliga med målen för hållbar utveckling och vara tydliga, relevanta samt bygga på en robust metodologi. De uppgifter som används för indikatorerna bör vara lättillgängliga och av god kvalitet. Indikatorernas värden den 1 januari 2021 bör användas som underlag för bedömningen av i vilken utsträckning målen för detta instrument har uppnåtts och ligga till grund för årsrapporterna samt instrumentets halvtids- och slututvärderingar. Kommissionen bör också på lämpligt sätt använda oberoende externa utvärderingar. I det avseendet bör kommissionen i förekommande fall säkerställa att Europaparlamentet, rådet och andra aktörer, inbegripet det civila samhällets organisationer, medverkar på lämpligt vis.

| (20) | Kommissionen bör översända sina utvärderingsrapporter till Europaparlamentet, rådet och medlemsstaterna. Utvärderingarna får diskuteras på medlemsstaternas begäran i enlighet med denna förordning. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen bör översända sina utvärderingsrapporter till Europaparlamentet, rådet och medlemsstaterna. Utvärderingarna får diskuteras på medlemsstaternas begäran i enlighet med denna förordning.

| (21) | Instrumentet bör bidra till det gemensamma unionsmålet att avsätta 0,7 % av bruttonationalinkomsten (BNI) till offentligt utvecklingsbistånd inom tidsramen för Agenda 2030 genom att stödja realistiska, verifierbara åtgärder för uppfyllandet av detta åtagande; framstegen mot detta mål bör övervakas och rapporteras även i fortsättningen. Minst 93 % av finansieringen enligt instrumentet bör bidra till åtgärder som är utformade på ett sådant sätt att de uppfyller de kriterier för offentligt utvecklingsbistånd som fastställts av Organisationen för ekonomiskt samarbete och utvecklings (OECD) kommitté för utvecklingsbistånd (biståndskommittén). |
| --- | --- |

(21)

Instrumentet bör bidra till det gemensamma unionsmålet att avsätta 0,7 % av bruttonationalinkomsten (BNI) till offentligt utvecklingsbistånd inom tidsramen för Agenda 2030 genom att stödja realistiska, verifierbara åtgärder för uppfyllandet av detta åtagande; framstegen mot detta mål bör övervakas och rapporteras även i fortsättningen. Minst 93 % av finansieringen enligt instrumentet bör bidra till åtgärder som är utformade på ett sådant sätt att de uppfyller de kriterier för offentligt utvecklingsbistånd som fastställts av Organisationen för ekonomiskt samarbete och utvecklings (OECD) kommitté för utvecklingsbistånd (biståndskommittén).

| (22) | För att säkerställa att medel ges där behovet är som störst, framför allt i de minst utvecklade länderna (MUL-länderna) och i länder som befinner sig i instabila situationer och konflikt, bör instrumentet bidra till unionens gemensamma mål att mellan 0,15 och 0,20 % av unionens samlade BNI ska anslås som offentligt utvecklingsbistånd till MUL-länderna på kort sikt och nå 0,20 % av bruttonationalinkomsten som offentligt utvecklingsbistånd inom tidsramen för Agenda 2030, genom att stödja realistiska, verifierbara åtgärder för uppfyllandet av detta åtagande; framstegen mot detta mål bör övervakas och rapporteras även i fortsättningen. I enlighet med samförståndet väntas åtgärder inom ramen för instrumentet bidra med minst 20 % av det offentliga utvecklingsbistånd som finansieras genom denna förordning till social delaktighet och mänsklig utveckling, inbegripet grundläggande sociala tjänster, såsom hälso- och sjukvård, utbildning, nutrition, vatten, sanitet, hygien och socialt skydd, särskilt för de mest marginaliserade grupperna. |
| --- | --- |

(22)

För att säkerställa att medel ges där behovet är som störst, framför allt i de minst utvecklade länderna (MUL-länderna) och i länder som befinner sig i instabila situationer och konflikt, bör instrumentet bidra till unionens gemensamma mål att mellan 0,15 och 0,20 % av unionens samlade BNI ska anslås som offentligt utvecklingsbistånd till MUL-länderna på kort sikt och nå 0,20 % av bruttonationalinkomsten som offentligt utvecklingsbistånd inom tidsramen för Agenda 2030, genom att stödja realistiska, verifierbara åtgärder för uppfyllandet av detta åtagande; framstegen mot detta mål bör övervakas och rapporteras även i fortsättningen. I enlighet med samförståndet väntas åtgärder inom ramen för instrumentet bidra med minst 20 % av det offentliga utvecklingsbistånd som finansieras genom denna förordning till social delaktighet och mänsklig utveckling, inbegripet grundläggande sociala tjänster, såsom hälso- och sjukvård, utbildning, nutrition, vatten, sanitet, hygien och socialt skydd, särskilt för de mest marginaliserade grupperna.

| (23) | Instrumentet bör stödja barn och ungdomar eftersom de är centrala drivkrafter för förändring och bidrar till förverkligandet av Agenda 2030, och därvid särskilt uppmärksamma deras behov och egenmakt. |
| --- | --- |

(23)

Instrumentet bör stödja barn och ungdomar eftersom de är centrala drivkrafter för förändring och bidrar till förverkligandet av Agenda 2030, och därvid särskilt uppmärksamma deras behov och egenmakt.

| (24) | Instrumentet bör spegla behovet av att fokusera på strategiska prioriteringar, både geografiska sådana, som det europeiska grannskapet och Afrika, liksom länder som befinner sig i instabila situationer och de mest behövande länderna, och tematiska prioriteringar, som säkerhet, migration, klimatförändringar och miljö, samt mänskliga rättigheter och demokrati. |
| --- | --- |

(24)

Instrumentet bör spegla behovet av att fokusera på strategiska prioriteringar, både geografiska sådana, som det europeiska grannskapet och Afrika, liksom länder som befinner sig i instabila situationer och de mest behövande länderna, och tematiska prioriteringar, som säkerhet, migration, klimatförändringar och miljö, samt mänskliga rättigheter och demokrati.

| (25) | Instrumentet bör bidra till att skapa resiliens hos stater och samhällen på området global folkhälsa genom att hantera globala hot mot folkhälsan, stärka hälso- och sjukvårdssystemen, uppnå allmän hälso- och sjukvård, förebygga och bekämpa smittsamma sjukdomar och bidra till att säkra prismässigt överkomliga läkemedel och vacciner för alla. |
| --- | --- |

(25)

Instrumentet bör bidra till att skapa resiliens hos stater och samhällen på området global folkhälsa genom att hantera globala hot mot folkhälsan, stärka hälso- och sjukvårdssystemen, uppnå allmän hälso- och sjukvård, förebygga och bekämpa smittsamma sjukdomar och bidra till att säkra prismässigt överkomliga läkemedel och vacciner för alla.

| (26) | Finansieringsramarna för de geografiska programmen för grannskapet och Afrika söder om Sahara bör endast ökas mot bakgrund av den särskilda prioritering som unionen ger dessa regioner. |
| --- | --- |

(26)

Finansieringsramarna för de geografiska programmen för grannskapet och Afrika söder om Sahara bör endast ökas mot bakgrund av den särskilda prioritering som unionen ger dessa regioner.

| (27) | Instrumentet bör dels stödja genomförandet av den europeiska grannskapspolitiken, som reviderades 2015 och godkändes av rådet i dess slutsatser av den 14 december 2015, samtidigt som en lämplig geografisk balans upprätthålls, dels stödja genomförandet av regionala samarbetsramar, till exempel gränsöverskridande samarbete, transnationellt samarbete och samarbete i havsfrågor samt de externa aspekterna av berörda makroregionala strategier och havsområdesstrategier och politik på detta område i det östra och det södra grannskapet, inbegripet den nordliga dimensionen och det regionala samarbetet i Svartahavsområdet, samt den integrerade unionspolitiken för Arktis. Dessa initiativ utgör kompletterande politiska ramar för fördjupade förbindelser med och mellan partnerländer som grundas på principerna om ömsesidig ansvarighet, delat ägarskap och ansvar. |
| --- | --- |

(27)

Instrumentet bör dels stödja genomförandet av den europeiska grannskapspolitiken, som reviderades 2015 och godkändes av rådet i dess slutsatser av den 14 december 2015, samtidigt som en lämplig geografisk balans upprätthålls, dels stödja genomförandet av regionala samarbetsramar, till exempel gränsöverskridande samarbete, transnationellt samarbete och samarbete i havsfrågor samt de externa aspekterna av berörda makroregionala strategier och havsområdesstrategier och politik på detta område i det östra och det södra grannskapet, inbegripet den nordliga dimensionen och det regionala samarbetet i Svartahavsområdet, samt den integrerade unionspolitiken för Arktis. Dessa initiativ utgör kompletterande politiska ramar för fördjupade förbindelser med och mellan partnerländer som grundas på principerna om ömsesidig ansvarighet, delat ägarskap och ansvar.

| (28) | Den europeiska grannskapspolitiken syftar till att fördjupa demokratin, främja mänskliga rättigheter, upprätthålla rättsstatsprincipen och stabilisera och stärka resiliensen i grannländerna, särskilt genom att främja politiska, ekonomiska och sociala reformer, som är unionens främsta politiska prioriteringar. För att uppnå sitt syfte inriktas den europeiska grannskapspolitiken, som reviderades 2015, på följande prioriterade områden: god samhällsstyrning, demokrati, rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter, med särskilt fokus på utökat samarbete med det civila samhället; socioekonomisk utveckling, inbegripet kampen mot ungdomsarbetslöshet, samt utbildning och miljömässig hållbarhet och bättre konnektivitet; säkerhet; och migration och rörlighet, inbegripet hantering av de underliggande orsakerna till irreguljär migration och tvångsförflyttning. Differentiering och ökat ömsesidigt ägarskap, bland annat genom genomförandet av den incitamentsbaserade ansatsen som bygger på prestationer inom olika nyckelområden, kännetecknar den europeiska grannskapspolitiken, som erkänner olika nivåer av deltagande och tar hänsyn till respektive lands intressen i fråga om hur partnerskapet med unionen ska se ut och vad det bör innefatta. Instrumentet bör stödja genomförandet av associerings-, partnerskaps- och samarbetsavtal, gemensamt överenskomna associeringsagendor och partnerskapsprioriteringar och andra relevanta befintliga och framtida dokument som man gemensamt kommit överens om med länder i grannskapet. Unionens stöd i grannskapet bör synliggöras bättre. |
| --- | --- |

(28)

Den europeiska grannskapspolitiken syftar till att fördjupa demokratin, främja mänskliga rättigheter, upprätthålla rättsstatsprincipen och stabilisera och stärka resiliensen i grannländerna, särskilt genom att främja politiska, ekonomiska och sociala reformer, som är unionens främsta politiska prioriteringar. För att uppnå sitt syfte inriktas den europeiska grannskapspolitiken, som reviderades 2015, på följande prioriterade områden: god samhällsstyrning, demokrati, rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter, med särskilt fokus på utökat samarbete med det civila samhället; socioekonomisk utveckling, inbegripet kampen mot ungdomsarbetslöshet, samt utbildning och miljömässig hållbarhet och bättre konnektivitet; säkerhet; och migration och rörlighet, inbegripet hantering av de underliggande orsakerna till irreguljär migration och tvångsförflyttning. Differentiering och ökat ömsesidigt ägarskap, bland annat genom genomförandet av den incitamentsbaserade ansatsen som bygger på prestationer inom olika nyckelområden, kännetecknar den europeiska grannskapspolitiken, som erkänner olika nivåer av deltagande och tar hänsyn till respektive lands intressen i fråga om hur partnerskapet med unionen ska se ut och vad det bör innefatta. Instrumentet bör stödja genomförandet av associerings-, partnerskaps- och samarbetsavtal, gemensamt överenskomna associeringsagendor och partnerskapsprioriteringar och andra relevanta befintliga och framtida dokument som man gemensamt kommit överens om med länder i grannskapet. Unionens stöd i grannskapet bör synliggöras bättre.

| (29) | Instrumentet bör stödja genomförandet av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan (19) (AVS–EU-partnerskapsavtalet), som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 och som trädde i kraft den 1 april 2003, och påföljande avtal med stater i Afrika, Karibien (tidigare Västindien) och Stillahavsområdet (AKS, tidigare AVS) och möjliggöra för unionen och dess AVS-partner att utveckla fler starka allianser för att hantera viktiga globala utmaningar. Instrumentet bör särskilt stödja en fortsättning av det etablerade samarbetet mellan unionen och Afrikanska unionen i linje med den gemensamma strategin Afrika–EU och bygga vidare på AVS–EU-partnerskapsavtalet, bland annat genom en kontinental strategi för Afrika och ett ömsesidigt fördelaktigt partnerskap mellan jämlikar mellan unionen och Afrika. |
| --- | --- |

(29)

Instrumentet bör stödja genomförandet av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan (19) (AVS–EU-partnerskapsavtalet), som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 och som trädde i kraft den 1 april 2003, och påföljande avtal med stater i Afrika, Karibien (tidigare Västindien) och Stillahavsområdet (AKS, tidigare AVS) och möjliggöra för unionen och dess AVS-partner att utveckla fler starka allianser för att hantera viktiga globala utmaningar. Instrumentet bör särskilt stödja en fortsättning av det etablerade samarbetet mellan unionen och Afrikanska unionen i linje med den gemensamma strategin Afrika–EU och bygga vidare på AVS–EU-partnerskapsavtalet, bland annat genom en kontinental strategi för Afrika och ett ömsesidigt fördelaktigt partnerskap mellan jämlikar mellan unionen och Afrika.

| (30) | Unionen bör också sträva efter att ytterligare utveckla förbindelser och bygga partnerskap med tredjeländer i Asien och Nord- och Sydamerika. De geografiska programmen bör stödja Stillahavsområdet och Karibien med ett vägledande belopp på minst 500 000 000 EUR respektive minst 800 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(30)

Unionen bör också sträva efter att ytterligare utveckla förbindelser och bygga partnerskap med tredjeländer i Asien och Nord- och Sydamerika. De geografiska programmen bör stödja Stillahavsområdet och Karibien med ett vägledande belopp på minst 500 000 000 EUR respektive minst 800 000 000 EUR.

| (31) | Instrumentet bör också bidra till de handelsrelaterade aspekterna av unionens yttre förbindelser, inklusive tillbörlig aktsamhet i leveranskedjan, för att säkerställa politisk samstämmighet och ömsesidigt stöd mellan unionens handelspolitik och dess utvecklingsmål och utvecklingsåtgärder. |
| --- | --- |

(31)

Instrumentet bör också bidra till de handelsrelaterade aspekterna av unionens yttre förbindelser, inklusive tillbörlig aktsamhet i leveranskedjan, för att säkerställa politisk samstämmighet och ömsesidigt stöd mellan unionens handelspolitik och dess utvecklingsmål och utvecklingsåtgärder.

| (32) | Unionen bör sträva efter att utnyttja de tillgängliga resurserna så effektivt som möjligt för att optimera effekterna av sina yttre åtgärder. Detta bör uppnås genom samstämmighet, konsekvens och komplementaritet mellan unionens finansieringsinstrument för yttre åtgärder, särskilt instrumentet för stöd inför anslutningen III, inrättat genom en Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA III) (IPA III-förordningen), instrumentet för humanitärt bistånd, inrättat genom rådets förordning (EG) nr 1257/96 (20), associeringen av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska unionen inrättad genom ett rådets beslut om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska unionen, inbegripet förbindelserna mellan Europeiska unionen, å ena sidan, och Grönland och Konungariket Danmark, å andra sidan (beslutet om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna, inklusive Grönland), det europeiska instrumentet för internationellt kärnsäkerhetssamarbete inrättat genom rådets förordning (Euratom) 2021/948 (21), den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, inbegripet i förekommande fall den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och den europeiska fredsfaciliteten, inrättade genom rådets beslut (Gusp) 2021/509 (22), som finansieras utanför unionsbudgeten samt genom att skapa synergier med annan unionspolitik och andra unionsprogram.
  Detta inbegriper samstämmighet och komplementaritet med makroekonomiskt stöd, i förekommande fall. För att maximera effekten av samlade insatser för att uppnå ett gemensamt mål, bör det enligt instrumentet vara möjligt med kombinerad finansiering från andra unionsprogram, under förutsättning att bidragen inte täcker samma kostnader. |
| --- | --- |

(32)

Unionen bör sträva efter att utnyttja de tillgängliga resurserna så effektivt som möjligt för att optimera effekterna av sina yttre åtgärder. Detta bör uppnås genom samstämmighet, konsekvens och komplementaritet mellan unionens finansieringsinstrument för yttre åtgärder, särskilt instrumentet för stöd inför anslutningen III, inrättat genom en Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA III) (IPA III-förordningen), instrumentet för humanitärt bistånd, inrättat genom rådets förordning (EG) nr 1257/96 (20), associeringen av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska unionen inrättad genom ett rådets beslut om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska unionen, inbegripet förbindelserna mellan Europeiska unionen, å ena sidan, och Grönland och Konungariket Danmark, å andra sidan (beslutet om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna, inklusive Grönland), det europeiska instrumentet för internationellt kärnsäkerhetssamarbete inrättat genom rådets förordning (Euratom) 2021/948 (21), den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, inbegripet i förekommande fall den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och den europeiska fredsfaciliteten, inrättade genom rådets beslut (Gusp) 2021/509 (22), som finansieras utanför unionsbudgeten samt genom att skapa synergier med annan unionspolitik och andra unionsprogram.

Detta inbegriper samstämmighet och komplementaritet med makroekonomiskt stöd, i förekommande fall. För att maximera effekten av samlade insatser för att uppnå ett gemensamt mål, bör det enligt instrumentet vara möjligt med kombinerad finansiering från andra unionsprogram, under förutsättning att bidragen inte täcker samma kostnader.

| (33) | Med utgångspunkt i Erasmus+-programmets framgång bör instrumentet göra det möjligt för unionen att ytterligare stärka programmets yttre dimension. Ett vägledande belopp på 1 800 000 000 EUR från de geografiska programmen inom ramen för instrumentet bör användas för att finansiera åtgärder inom Erasmus+-programmets internationella dimension, som genomförs i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/817 (23) och det programplaneringsdokument som antas enligt instrumentet. Programplaneringen enligt instrumentet bör frigöra Erasmus+-programmets hela potential. |
| --- | --- |

(33)

Med utgångspunkt i Erasmus+-programmets framgång bör instrumentet göra det möjligt för unionen att ytterligare stärka programmets yttre dimension. Ett vägledande belopp på 1 800 000 000 EUR från de geografiska programmen inom ramen för instrumentet bör användas för att finansiera åtgärder inom Erasmus+-programmets internationella dimension, som genomförs i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/817 (23) och det programplaneringsdokument som antas enligt instrumentet. Programplaneringen enligt instrumentet bör frigöra Erasmus+-programmets hela potential.

| (34) | Unionsfinansiering inom ramen för instrumentet bör användas för att finansiera åtgärder inom den internationella dimensionen av programmet Kreativa Europa, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/818 (24), för att bidra till att främja internationella kulturella förbindelser och erkänna kulturens roll vad gäller att lyfta fram de europeiska värdena. |
| --- | --- |

(34)

Unionsfinansiering inom ramen för instrumentet bör användas för att finansiera åtgärder inom den internationella dimensionen av programmet Kreativa Europa, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/818 (24), för att bidra till att främja internationella kulturella förbindelser och erkänna kulturens roll vad gäller att lyfta fram de europeiska värdena.

| (35) | Finansieringen av åtgärder enligt instrumentet bör huvudsakligen ske genom geografiska program, för att maximera effekterna av unionens stöd och föra unionens verksamhet närmare partnerländer och befolkningar. Denna huvudsakliga strategi bör i tillämpliga fall kompletteras med tematiska program och med snabbinsatsåtgärder varvid samstämmigheten och konsekvensen säkerställs för samtliga program och åtgärder. |
| --- | --- |

(35)

Finansieringen av åtgärder enligt instrumentet bör huvudsakligen ske genom geografiska program, för att maximera effekterna av unionens stöd och föra unionens verksamhet närmare partnerländer och befolkningar. Denna huvudsakliga strategi bör i tillämpliga fall kompletteras med tematiska program och med snabbinsatsåtgärder varvid samstämmigheten och konsekvensen säkerställs för samtliga program och åtgärder.

| (36) | Lokala myndigheter omfattar ett stort antal olika subnationella nivåer och organ inom den offentliga förvaltningen, bland annat kommuner, samhällen, distrikt, län, provinser, regioner och deras sammanslutningar. I linje med samförståndet bör unionen främja nära samråd och förbindelser med lokala myndigheter samt deras bidrag till hållbar utveckling och till uppfyllandet av målen för hållbar utveckling på lokal nivå, särskilt i fråga om demokrati, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, social rättvisa och i deras egenskap av tillhandahållare av grundläggande sociala tjänster. Unionen bör erkänna de många olika funktioner som de lokala myndigheterna fyller när det gäller att främja ett territoriellt förhållningssätt till lokal utveckling, som inbegriper decentraliseringsprocesser, deltagande och ansvarsskyldighet. Unionen bör ytterligare stärka sitt stöd till lokala myndigheters kapacitetsuppbyggnad för att stärka deras röst i processen för hållbar utveckling och främja såväl politisk, social och ekonomisk dialog som decentraliserat samarbete. Stödet till lokala myndigheter inom ramen för de geografiska programmen bör preliminärt uppgå till minst 500 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(36)

Lokala myndigheter omfattar ett stort antal olika subnationella nivåer och organ inom den offentliga förvaltningen, bland annat kommuner, samhällen, distrikt, län, provinser, regioner och deras sammanslutningar. I linje med samförståndet bör unionen främja nära samråd och förbindelser med lokala myndigheter samt deras bidrag till hållbar utveckling och till uppfyllandet av målen för hållbar utveckling på lokal nivå, särskilt i fråga om demokrati, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, social rättvisa och i deras egenskap av tillhandahållare av grundläggande sociala tjänster. Unionen bör erkänna de många olika funktioner som de lokala myndigheterna fyller när det gäller att främja ett territoriellt förhållningssätt till lokal utveckling, som inbegriper decentraliseringsprocesser, deltagande och ansvarsskyldighet. Unionen bör ytterligare stärka sitt stöd till lokala myndigheters kapacitetsuppbyggnad för att stärka deras röst i processen för hållbar utveckling och främja såväl politisk, social och ekonomisk dialog som decentraliserat samarbete. Stödet till lokala myndigheter inom ramen för de geografiska programmen bör preliminärt uppgå till minst 500 000 000 EUR.

| (37) | Unionens och medlemsstaternas politik för utvecklingssamarbete bör komplettera och stärka varandra. Unionen och dess medlemsstater bör vara förenade i mångfalden, arbeta bättre tillsammans och utnyttja många olika erfarenheter och strategier, med hänsyn tagen till deras respektive komparativa fördelar. Unionen bör därför främja delaktighet och samarbete med medlemsstaterna och därvid sträva efter att maximera mervärdet och beakta erfarenhet och kapacitet, och på så sätt stärka gemensamma intressen, värden och mål. I det avseendet bör unionen och dess medlemsstater också sträva efter att främja utbyte av bästa praxis, kunskapsdelning och kapacitetsuppbyggnad. När det gäller former för unionsfinansiering som involverar medlemsstaternas offentliga förvaltningar, såsom partnersamverkan (twinning), bör förenklade genomförande- och avtalsbestämmelser diskuteras med medlemsstaterna och tillämpas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (25) (budgetförordningen). |
| --- | --- |

(37)

Unionens och medlemsstaternas politik för utvecklingssamarbete bör komplettera och stärka varandra. Unionen och dess medlemsstater bör vara förenade i mångfalden, arbeta bättre tillsammans och utnyttja många olika erfarenheter och strategier, med hänsyn tagen till deras respektive komparativa fördelar. Unionen bör därför främja delaktighet och samarbete med medlemsstaterna och därvid sträva efter att maximera mervärdet och beakta erfarenhet och kapacitet, och på så sätt stärka gemensamma intressen, värden och mål. I det avseendet bör unionen och dess medlemsstater också sträva efter att främja utbyte av bästa praxis, kunskapsdelning och kapacitetsuppbyggnad. När det gäller former för unionsfinansiering som involverar medlemsstaternas offentliga förvaltningar, såsom partnersamverkan (twinning), bör förenklade genomförande- och avtalsbestämmelser diskuteras med medlemsstaterna och tillämpas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (25) (budgetförordningen).

| (38) | I enlighet med samförståndet bör unionen och dess medlemsstater förbättra den gemensamma programplaneringen i syfte att uppnå ett bättre kollektivt resultat genom att samla sina resurser och sin kapacitet. Den gemensamma programplaneringen bör främjas och stärkas, men samtidigt förbli frivillig, flexibel, inkluderande och anpassad till den landspecifika kontexten, och unionens och medlemsstaternas programplaneringsdokument bör kunna ersättas med unionens gemensamma programplaneringsdokument. Den gemensamma programplaneringen bör bygga på partnerländernas engagemang, anslag och egenansvar. Unionen och dess medlemsstater bör sträva efter att stödja partnerländerna genom gemensamt genomförande, när så är lämpligt. Det gemensamma genomförandet bör vara inkluderande och öppet för alla unionens partner som godtar och kan bidra till en gemensam vision, inbegripet medlemsstaternas myndigheter och deras finansinstitut för utveckling, lokala myndigheter, den privata sektorn, det civila samhället och den akademiska världen. |
| --- | --- |

(38)

I enlighet med samförståndet bör unionen och dess medlemsstater förbättra den gemensamma programplaneringen i syfte att uppnå ett bättre kollektivt resultat genom att samla sina resurser och sin kapacitet. Den gemensamma programplaneringen bör främjas och stärkas, men samtidigt förbli frivillig, flexibel, inkluderande och anpassad till den landspecifika kontexten, och unionens och medlemsstaternas programplaneringsdokument bör kunna ersättas med unionens gemensamma programplaneringsdokument. Den gemensamma programplaneringen bör bygga på partnerländernas engagemang, anslag och egenansvar. Unionen och dess medlemsstater bör sträva efter att stödja partnerländerna genom gemensamt genomförande, när så är lämpligt. Det gemensamma genomförandet bör vara inkluderande och öppet för alla unionens partner som godtar och kan bidra till en gemensam vision, inbegripet medlemsstaternas myndigheter och deras finansinstitut för utveckling, lokala myndigheter, den privata sektorn, det civila samhället och den akademiska världen.

| (39) | De kriterier som används för att fastställa partnernas behov i programplaneringsmetoden bör vara förenliga med de principer för öppenhet som fastställs i denna förordning. |
| --- | --- |

(39)

De kriterier som används för att fastställa partnernas behov i programplaneringsmetoden bör vara förenliga med de principer för öppenhet som fastställs i denna förordning.

| (40) | Eftersom respekten för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen är en förutsättning för en sund ekonomisk förvaltning och en ändamålsenlig unionsfinansiering enligt budgetförordningen, kan stödet avbrytas om situationen för demokrati, mänskliga rättigheter eller rättsstatsprincipen i tredjeländer försämras. |
| --- | --- |

(40)

Eftersom respekten för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen är en förutsättning för en sund ekonomisk förvaltning och en ändamålsenlig unionsfinansiering enligt budgetförordningen, kan stödet avbrytas om situationen för demokrati, mänskliga rättigheter eller rättsstatsprincipen i tredjeländer försämras.

| (41) | Unionen har åtagit sig att främja de mål om kärnsäkerhetssamarbete som anges i förordning (Euratom) 2021/948. Partnerländernas resultat när det gäller fullgörandet av förpliktelser och åtaganden i fråga om kärnsäkerhet bör därför beaktas och tas upp inom ramen för den regelbundna politiska dialogen med dessa länder. Om ett partnerland konsekvent underlåter att respektera de grundläggande kärnsäkerhetsnormerna och bestämmelserna i relevanta internationella konventioner bör unionen vidta lämpliga åtgärder. |
| --- | --- |

(41)

Unionen har åtagit sig att främja de mål om kärnsäkerhetssamarbete som anges i förordning (Euratom) 2021/948. Partnerländernas resultat när det gäller fullgörandet av förpliktelser och åtaganden i fråga om kärnsäkerhet bör därför beaktas och tas upp inom ramen för den regelbundna politiska dialogen med dessa länder. Om ett partnerland konsekvent underlåter att respektera de grundläggande kärnsäkerhetsnormerna och bestämmelserna i relevanta internationella konventioner bör unionen vidta lämpliga åtgärder.

| (42) | Inom ramen för instrumentet bör unionen hantera människorätts- och demokratiseringsfrågor på alla nivåer. Visserligen bör målen i fråga om demokrati och mänskliga rättigheter, inbegripet jämställdhet och kvinnors egenmakt, återspeglas och integreras i genomförandet av instrumentet, men unionens stöd inom ramen för det tematiska programmet för mänskliga rättigheter och demokrati och det tematiska programmet för det civila samhällets organisationer bör ha en särskild kompletterande och ny roll, eftersom det är övergripande till sin natur och inte beroende av samtycke från de berörda tredjeländernas regeringar och offentliga myndigheter. Den rollen bör möjliggöra samarbete och partnerskap med det civila samhället, i synnerhet i känsliga människorätts- och demokratifrågor. Unionen bör på ett flexibelt sätt ägna särskild uppmärksamhet åt länder och nödsituationer där risken för kränkningar av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna är störst och där bristen på respekt för dessa rättigheter och friheter är särskilt uttalad och systematisk. |
| --- | --- |

(42)

Inom ramen för instrumentet bör unionen hantera människorätts- och demokratiseringsfrågor på alla nivåer. Visserligen bör målen i fråga om demokrati och mänskliga rättigheter, inbegripet jämställdhet och kvinnors egenmakt, återspeglas och integreras i genomförandet av instrumentet, men unionens stöd inom ramen för det tematiska programmet för mänskliga rättigheter och demokrati och det tematiska programmet för det civila samhällets organisationer bör ha en särskild kompletterande och ny roll, eftersom det är övergripande till sin natur och inte beroende av samtycke från de berörda tredjeländernas regeringar och offentliga myndigheter. Den rollen bör möjliggöra samarbete och partnerskap med det civila samhället, i synnerhet i känsliga människorätts- och demokratifrågor. Unionen bör på ett flexibelt sätt ägna särskild uppmärksamhet åt länder och nödsituationer där risken för kränkningar av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna är störst och där bristen på respekt för dessa rättigheter och friheter är särskilt uttalad och systematisk.

| (43) | EU:s valobservatörsuppdrag bör bidra till att öka insynen i och förtroendet för valprocesser, och tillhandahålla en välgrundad bedömning av val samt rekommendationer för ytterligare förbättringar av dem, inom ramen för unionens samarbete och politiska dialog med partnerländerna. Ett vägledande belopp som inte överskrider 25 % av de medel som ursprungligen tilldelats det tematiska programmet för mänskliga rättigheter och demokrati bör anslås till finansiering av EU:s valobservatörsuppdrag. |
| --- | --- |

(43)

EU:s valobservatörsuppdrag bör bidra till att öka insynen i och förtroendet för valprocesser, och tillhandahålla en välgrundad bedömning av val samt rekommendationer för ytterligare förbättringar av dem, inom ramen för unionens samarbete och politiska dialog med partnerländerna. Ett vägledande belopp som inte överskrider 25 % av de medel som ursprungligen tilldelats det tematiska programmet för mänskliga rättigheter och demokrati bör anslås till finansiering av EU:s valobservatörsuppdrag.

| (44) | Genomförandet av instrumentet bör vägledas av principerna om jämställdhet och kvinnors och flickors egenmakt och om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet, och bör syfta till att skydda och främja kvinnors rättigheter i linje med EU:s handlingsplaner för jämställdhet och relevanta rådsslutsatser och internationella konventioner, bland annat rådets slutsatser av den 10 december 2018 om kvinnor, fred och säkerhet. En förstärkning av jämställdheten och kvinnors egenmakt i unionens yttre åtgärder och ökade insatser för att uppnå de minimistandarder för prestanda som anges i EU:s handlingsplaner för jämställdhet bör leda till ett jämställdhetsinriktat och omdanande förhållningssätt i alla unionens yttre åtgärder och internationella samarbeten. Minst 85 % av de nya åtgärder som genomförs inom ramen för instrumentet bör ha jämställdhet som antingen huvudmål eller väsentligt mål, enligt OECD:s biståndskommittés policymarkör för jämställdhet. Minst 5 % av de åtgärderna bör ha jämställdhet och kvinnors och flickors rättigheter och egenmakt som huvudmål. |
| --- | --- |

(44)

Genomförandet av instrumentet bör vägledas av principerna om jämställdhet och kvinnors och flickors egenmakt och om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet, och bör syfta till att skydda och främja kvinnors rättigheter i linje med EU:s handlingsplaner för jämställdhet och relevanta rådsslutsatser och internationella konventioner, bland annat rådets slutsatser av den 10 december 2018 om kvinnor, fred och säkerhet. En förstärkning av jämställdheten och kvinnors egenmakt i unionens yttre åtgärder och ökade insatser för att uppnå de minimistandarder för prestanda som anges i EU:s handlingsplaner för jämställdhet bör leda till ett jämställdhetsinriktat och omdanande förhållningssätt i alla unionens yttre åtgärder och internationella samarbeten. Minst 85 % av de nya åtgärder som genomförs inom ramen för instrumentet bör ha jämställdhet som antingen huvudmål eller väsentligt mål, enligt OECD:s biståndskommittés policymarkör för jämställdhet. Minst 5 % av de åtgärderna bör ha jämställdhet och kvinnors och flickors rättigheter och egenmakt som huvudmål.

| (45) | I instrumentet konstateras att befolkningstillväxt och demografiska förändringar kan ha betydande konsekvenser för utvecklingsvinster och ekonomiska framsteg. För att säkerställa att nuvarande och kommande generationer kan förverkliga sin fulla potential på ett hållbart sätt bör instrumentet stödja partnernas strävanden mot ett integrerat arbetssätt som minimerar de utmaningar som befolkningstillväxten innebär och maximerar nyttan med en demografisk fördel samtidigt som varje lands rätt att besluta om sin egen befolkningspolitik respekteras och samtidigt som mänskliga rättigheter och jämställdhet respekteras, skyddas och uppfylls. |
| --- | --- |

(45)

I instrumentet konstateras att befolkningstillväxt och demografiska förändringar kan ha betydande konsekvenser för utvecklingsvinster och ekonomiska framsteg. För att säkerställa att nuvarande och kommande generationer kan förverkliga sin fulla potential på ett hållbart sätt bör instrumentet stödja partnernas strävanden mot ett integrerat arbetssätt som minimerar de utmaningar som befolkningstillväxten innebär och maximerar nyttan med en demografisk fördel samtidigt som varje lands rätt att besluta om sin egen befolkningspolitik respekteras och samtidigt som mänskliga rättigheter och jämställdhet respekteras, skyddas och uppfylls.

| (46) | Det civila samhällets organisationer omfattar ett brett spektrum av aktörer med en mångfald av roller och mandat som inbegriper alla icke-statliga, icke-vinstdrivande och oberoende strukturer som är fria från våld, genom vilka människor organiserar strävan efter att uppnå gemensamma mål och främja gemensamma värderingar, oavsett om de är politiska, kulturella, religiösa, miljömässiga, sociala eller ekonomiska. De kan vara verksamma på lokal, nationell, regional eller internationell nivå, i städer eller på landsbygden, formellt eller informellt. Unionen värdesätter mångfalden av och särdragen hos det civila samhällets organisationer och samarbetar med ansvarstagande och insynsvänliga sådana organisationer som delar unionens engagemang för hållbar utveckling och för de grundläggande värdena fred, frihet, lika rättigheter och människans värdighet.
  Genom instrumentet bör unionsstöd ges till det civila samhällets organisationer så att de kan eftersträva unionens värden, intressen och mål. Samråd bör föras med det civila samhällets organisationer på vederbörligt sätt och de bör utan onödigt dröjsmål få tillgång till relevant information, så att de kan delta på ett adekvat sätt och spela en meningsfull roll vid utformningen, genomförandet och den tillhörande övervakningen av programmen. Organisationer som stöder demokrati, fria val, det civila samhället, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen i hela världen, såsom det europeiska initiativet för demokrati, samt medborgarbaserade valobservatörsorganisationer och deras europeiska och andra regionala och globala plattformar bör stödjas inom ramen för instrumentet. |
| --- | --- |

(46)

Det civila samhällets organisationer omfattar ett brett spektrum av aktörer med en mångfald av roller och mandat som inbegriper alla icke-statliga, icke-vinstdrivande och oberoende strukturer som är fria från våld, genom vilka människor organiserar strävan efter att uppnå gemensamma mål och främja gemensamma värderingar, oavsett om de är politiska, kulturella, religiösa, miljömässiga, sociala eller ekonomiska. De kan vara verksamma på lokal, nationell, regional eller internationell nivå, i städer eller på landsbygden, formellt eller informellt. Unionen värdesätter mångfalden av och särdragen hos det civila samhällets organisationer och samarbetar med ansvarstagande och insynsvänliga sådana organisationer som delar unionens engagemang för hållbar utveckling och för de grundläggande värdena fred, frihet, lika rättigheter och människans värdighet.

Genom instrumentet bör unionsstöd ges till det civila samhällets organisationer så att de kan eftersträva unionens värden, intressen och mål. Samråd bör föras med det civila samhällets organisationer på vederbörligt sätt och de bör utan onödigt dröjsmål få tillgång till relevant information, så att de kan delta på ett adekvat sätt och spela en meningsfull roll vid utformningen, genomförandet och den tillhörande övervakningen av programmen. Organisationer som stöder demokrati, fria val, det civila samhället, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen i hela världen, såsom det europeiska initiativet för demokrati, samt medborgarbaserade valobservatörsorganisationer och deras europeiska och andra regionala och globala plattformar bör stödjas inom ramen för instrumentet.

| (47) | Instrumentet bör främja det civila samhällets organisationers deltagande genom att bidra till hållbar utveckling och till genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling, bland annat i fråga om demokrati, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, social rättvisa och grundläggande sociala tjänster. |
| --- | --- |

(47)

Instrumentet bör främja det civila samhällets organisationers deltagande genom att bidra till hållbar utveckling och till genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling, bland annat i fråga om demokrati, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, social rättvisa och grundläggande sociala tjänster.

| (48) | I denna förordning fastställs en finansieringsram för instrumentet som ska utgöra det särskilda referensbeloppet, i den mening som avses i punkt 18 i det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (26), för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet. |
| --- | --- |

(48)

I denna förordning fastställs en finansieringsram för instrumentet som ska utgöra det särskilda referensbeloppet, i den mening som avses i punkt 18 i det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (26), för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet.

| (49) | För att ge uttryck för vikten av att bekämpa klimatförändringar i överensstämmelse med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet och uppfylla FN:s mål för hållbar utveckling, bör instrumentet bidra till integreringen av klimatåtgärder i unionens politik och uppnåendet av det övergripande målet att 30 % av utgifterna i unionens budget ska stödja klimatmål. Åtgärder som rör klimatmål inom ramen för instrumentet förväntas utgöra 30 % av förordningens totala finansieringsram. De berörda åtgärderna kommer att identifieras under genomförandet av instrumentet, och det övergripande bidraget från instrumentet bör omfattas av relevant övervakning, utvärdering och översyn. För att bidra till att stoppa och vända förlusten av biologisk mångfald bör instrumentet bidra till ambitionen att 7,5 % av de årliga utgifterna inom den fleråriga budgetramen ska anslås till målen för biologisk mångfald 2024 och 10 % av de årliga utgifterna inom den fleråriga budgetramen ska anslås till målen för biologisk mångfald 2026 och 2027, med beaktande av befintliga överlappningar mellan klimatmål och mål för biologisk mångfald. Unionens åtgärder på detta område bör syfta till efterlevnad av Parisavtalet och FN:s konvention om biologisk mångfald, FN:s ramkonvention om klimatförändringar och FN:s konvention för bekämpning av ökenspridning och inte bidra till miljöförstöring eller orsaka skada på miljön eller klimatet. Medel som anslås inom ramen för instrumentet bör i synnerhet vara förenliga med det långsiktiga temperaturmålet om att hålla ökningen i den globala medeltemperaturen långt under 2 °C över förindustriell nivå samt göra ansträngningar för att begränsa temperaturökningen till 1,5 °C. De bör också vara förenliga med målet att öka förmågan till anpassning till skadliga effekter av klimatförändringen och främja den klimatmässiga motståndskraften. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt åtgärder som skapar sidovinster och uppfyller flera olika mål, bland annat för klimatet, den biologiska mångfalden och miljön. |
| --- | --- |

(49)

För att ge uttryck för vikten av att bekämpa klimatförändringar i överensstämmelse med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet och uppfylla FN:s mål för hållbar utveckling, bör instrumentet bidra till integreringen av klimatåtgärder i unionens politik och uppnåendet av det övergripande målet att 30 % av utgifterna i unionens budget ska stödja klimatmål. Åtgärder som rör klimatmål inom ramen för instrumentet förväntas utgöra 30 % av förordningens totala finansieringsram. De berörda åtgärderna kommer att identifieras under genomförandet av instrumentet, och det övergripande bidraget från instrumentet bör omfattas av relevant övervakning, utvärdering och översyn. För att bidra till att stoppa och vända förlusten av biologisk mångfald bör instrumentet bidra till ambitionen att 7,5 % av de årliga utgifterna inom den fleråriga budgetramen ska anslås till målen för biologisk mångfald 2024 och 10 % av de årliga utgifterna inom den fleråriga budgetramen ska anslås till målen för biologisk mångfald 2026 och 2027, med beaktande av befintliga överlappningar mellan klimatmål och mål för biologisk mångfald. Unionens åtgärder på detta område bör syfta till efterlevnad av Parisavtalet och FN:s konvention om biologisk mångfald, FN:s ramkonvention om klimatförändringar och FN:s konvention för bekämpning av ökenspridning och inte bidra till miljöförstöring eller orsaka skada på miljön eller klimatet. Medel som anslås inom ramen för instrumentet bör i synnerhet vara förenliga med det långsiktiga temperaturmålet om att hålla ökningen i den globala medeltemperaturen långt under 2 °C över förindustriell nivå samt göra ansträngningar för att begränsa temperaturökningen till 1,5 °C. De bör också vara förenliga med målet att öka förmågan till anpassning till skadliga effekter av klimatförändringen och främja den klimatmässiga motståndskraften. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt åtgärder som skapar sidovinster och uppfyller flera olika mål, bland annat för klimatet, den biologiska mångfalden och miljön.

| (50) | Unionen bör främja ett konstruktivt engagemang i fråga om rörlighet och alla aspekter av migration för att säkerställa att migrationen sker på ett säkert och reglerat sätt. Det är viktigt att ytterligare intensifiera samarbetet om migration med partnerländerna, med respekt för medlemsstaternas behörighet, dra nytta av fördelarna med ordnad, säker, reguljär och ansvarsfull migration och effektivt ta itu med irreguljär migration och tvångsförflyttning. Ett sådant samarbete bör bidra till att säkerställa tillgång till internationellt skydd, ta itu med de bakomliggande orsakerna till irreguljär migration och tvångsförflyttning, förbättra gränsförvaltningen och fortsätta ansträngningarna att förhindra irreguljär migration och tvångsförflyttning, bekämpa människohandel och smuggling av migranter samt när så är lämpligt arbeta med återvändande, återtagande och återintegrering under värdiga och hållbara former, på grundval av ömsesidig ansvarighet och med full respekt för humanitära och människorättsliga skyldigheter enligt internationell rätt och unionsrätten och genom att samverka med diasporagrupper och stödja lagliga migrationsvägar. Därför bör tredjeländernas praktiska samarbete med unionen på detta område ingå som en integrerad del i instrumentet. Ökad samstämmighet mellan migrations- och utvecklingspolitiken och annan extern politik är viktig för att säkerställa att unionens externa bistånd hjälper partnerländerna att hantera migrationen på ett effektivare sätt med sikte på en hållbar utveckling. Instrumentet bör bidra till ett samordnat, holistiskt och strukturerat förhållningssätt till migration och att maximera synergieffekter, samt tillämpa de påtryckningsmöjligheter som krävs. |
| --- | --- |

(50)

Unionen bör främja ett konstruktivt engagemang i fråga om rörlighet och alla aspekter av migration för att säkerställa att migrationen sker på ett säkert och reglerat sätt. Det är viktigt att ytterligare intensifiera samarbetet om migration med partnerländerna, med respekt för medlemsstaternas behörighet, dra nytta av fördelarna med ordnad, säker, reguljär och ansvarsfull migration och effektivt ta itu med irreguljär migration och tvångsförflyttning. Ett sådant samarbete bör bidra till att säkerställa tillgång till internationellt skydd, ta itu med de bakomliggande orsakerna till irreguljär migration och tvångsförflyttning, förbättra gränsförvaltningen och fortsätta ansträngningarna att förhindra irreguljär migration och tvångsförflyttning, bekämpa människohandel och smuggling av migranter samt när så är lämpligt arbeta med återvändande, återtagande och återintegrering under värdiga och hållbara former, på grundval av ömsesidig ansvarighet och med full respekt för humanitära och människorättsliga skyldigheter enligt internationell rätt och unionsrätten och genom att samverka med diasporagrupper och stödja lagliga migrationsvägar. Därför bör tredjeländernas praktiska samarbete med unionen på detta område ingå som en integrerad del i instrumentet. Ökad samstämmighet mellan migrations- och utvecklingspolitiken och annan extern politik är viktig för att säkerställa att unionens externa bistånd hjälper partnerländerna att hantera migrationen på ett effektivare sätt med sikte på en hållbar utveckling. Instrumentet bör bidra till ett samordnat, holistiskt och strukturerat förhållningssätt till migration och att maximera synergieffekter, samt tillämpa de påtryckningsmöjligheter som krävs.

| (51) | Instrumentet bör göra det möjligt för unionen att i samarbete med medlemsstaterna hantera utmaningar, behov och möjligheter i samband med migration och tvångsförflyttning på ett sätt som är samstämmigt med, och kompletterar, unionens migrationspolitik. För att bidra till detta, och utan att det påverkar åtgärder vid oförutsedda omständigheter, bör preliminärt 10 % av finansieringsramen för instrumentet öronmärkas för åtgärder som stöder hanteringen och styrningen av migration och tvångsförflyttning i överensstämmelse med målen för instrumentet. Dessutom bör detta mål även omfatta sådana åtgärder för att ta itu med de bakomliggande orsakerna till irreguljär migration och tvångsförflyttning som är direkt inriktade på specifika utmaningar i samband med migration och tvångsförflyttning. Migrationsrelaterade åtgärder inom ramen för instrumentet, vid behov genom dess geografiska och tematiska program och snabbinsatsåtgärder, bör bygga på erfarenheterna från genomförandet av den europeiska migrationsagendan och den fleråriga budgetramen 2014–2020 i syfte att bygga omfattande partnerskap. Unionsstödet bör ta hänsyn till utvecklingsfördelarna med reguljär migration. Migrationsrelaterade åtgärder inom ramen för instrumentet bör bidra till ett effektivt genomförande av EU:s avtal och dialoger med tredjeländer om migration genom att uppmuntra samarbete som bygger på en flexibel incitamentsbaserad ansats och som stöds av en samordningsmekanism inom ramen för instrumentet. Samordningsmekanismen bör göra det möjligt att hantera befintliga och nya migrationsutmaningar inom ramen för instrumentet genom att använda alla lämpliga komponenter genom flexibel finansiering, samtidigt som dess finansieringsramar respekteras och det säkerställs att de genomförs på ett flexibelt sätt. De åtgärderna bör genomföras med full respekt för internationell rätt, inbegripet internationell människorättslagstiftning och internationell flyktingrätt och unionens och medlemsstaternas befogenheter. Kommissionen bör utveckla och använda ett robust och transparent spårningssystem för att mäta sådana utgifter och rapportera om dem. |
| --- | --- |

(51)

Instrumentet bör göra det möjligt för unionen att i samarbete med medlemsstaterna hantera utmaningar, behov och möjligheter i samband med migration och tvångsförflyttning på ett sätt som är samstämmigt med, och kompletterar, unionens migrationspolitik. För att bidra till detta, och utan att det påverkar åtgärder vid oförutsedda omständigheter, bör preliminärt 10 % av finansieringsramen för instrumentet öronmärkas för åtgärder som stöder hanteringen och styrningen av migration och tvångsförflyttning i överensstämmelse med målen för instrumentet. Dessutom bör detta mål även omfatta sådana åtgärder för att ta itu med de bakomliggande orsakerna till irreguljär migration och tvångsförflyttning som är direkt inriktade på specifika utmaningar i samband med migration och tvångsförflyttning. Migrationsrelaterade åtgärder inom ramen för instrumentet, vid behov genom dess geografiska och tematiska program och snabbinsatsåtgärder, bör bygga på erfarenheterna från genomförandet av den europeiska migrationsagendan och den fleråriga budgetramen 2014–2020 i syfte att bygga omfattande partnerskap. Unionsstödet bör ta hänsyn till utvecklingsfördelarna med reguljär migration. Migrationsrelaterade åtgärder inom ramen för instrumentet bör bidra till ett effektivt genomförande av EU:s avtal och dialoger med tredjeländer om migration genom att uppmuntra samarbete som bygger på en flexibel incitamentsbaserad ansats och som stöds av en samordningsmekanism inom ramen för instrumentet. Samordningsmekanismen bör göra det möjligt att hantera befintliga och nya migrationsutmaningar inom ramen för instrumentet genom att använda alla lämpliga komponenter genom flexibel finansiering, samtidigt som dess finansieringsramar respekteras och det säkerställs att de genomförs på ett flexibelt sätt. De åtgärderna bör genomföras med full respekt för internationell rätt, inbegripet internationell människorättslagstiftning och internationell flyktingrätt och unionens och medlemsstaternas befogenheter. Kommissionen bör utveckla och använda ett robust och transparent spårningssystem för att mäta sådana utgifter och rapportera om dem.

| (52) | I instrumentet bör digitala lösningar och informations- och kommunikationsteknik betraktas som viktiga verktyg för hållbar utveckling och tillväxt för alla, och förordningen bör bidra till att ytterligare främja digitalisering. |
| --- | --- |

(52)

I instrumentet bör digitala lösningar och informations- och kommunikationsteknik betraktas som viktiga verktyg för hållbar utveckling och tillväxt för alla, och förordningen bör bidra till att ytterligare främja digitalisering.

| (53) | De åtgärder som antas enligt instrumentet avseende bekämpning av terrorism och organiserad brottslighet, för it-säkerhet och kampen mot it-brottslighet samt för uppbyggnad av militära aktörers förmåga till stöd för utveckling och säkerhet för utveckling, bör syfta till att medföra direkta säkerhetsfördelar för befolkningen, innefatta relevant god praxis för att säkerställa hållbarheten och ansvarigheten på medellång och lång sikt, inbegripet effektiv demokratisk tillsyn, och bör främja rättsstatsprincipen, öppenhet och etablerade folkrättsliga principer. |
| --- | --- |

(53)

De åtgärder som antas enligt instrumentet avseende bekämpning av terrorism och organiserad brottslighet, för it-säkerhet och kampen mot it-brottslighet samt för uppbyggnad av militära aktörers förmåga till stöd för utveckling och säkerhet för utveckling, bör syfta till att medföra direkta säkerhetsfördelar för befolkningen, innefatta relevant god praxis för att säkerställa hållbarheten och ansvarigheten på medellång och lång sikt, inbegripet effektiv demokratisk tillsyn, och bör främja rättsstatsprincipen, öppenhet och etablerade folkrättsliga principer.

| (54) | I Agenda 2030 understryks vikten av att främja fredliga och inkluderande samhällen, både som ett mål för hållbar utveckling (mål 16) och för att uppnå andra utvecklingspolitiska resultat. I mål 16.a begärs specifikt att man ska ”stärka berörda nationella institutioner, bland annat genom internationellt samarbete, i syfte att bygga upp kapacitet på alla nivåer, i synnerhet i utvecklingsländerna, för att förebygga våld och bekämpa terrorism och brottslighet”. |
| --- | --- |

(54)

I Agenda 2030 understryks vikten av att främja fredliga och inkluderande samhällen, både som ett mål för hållbar utveckling (mål 16) och för att uppnå andra utvecklingspolitiska resultat. I mål 16.a begärs specifikt att man ska ”stärka berörda nationella institutioner, bland annat genom internationellt samarbete, i syfte att bygga upp kapacitet på alla nivåer, i synnerhet i utvecklingsländerna, för att förebygga våld och bekämpa terrorism och brottslighet”.

| (55) | Vid högnivåmötet den 19 februari 2016 uppdaterade OECD:s biståndskommitté rapporteringsdirektiven i fråga om offentligt utvecklingsbistånd på området fred och säkerhet. Finansieringen av åtgärderna enligt instrumentet utgör offentligt utvecklingsbistånd när den uppfyller de kriterier som fastställs i dessa rapporteringsdirektiv eller andra eventuella efterföljande rapporteringsdirektiv som biståndskommittén kan enas om. |
| --- | --- |

(55)

Vid högnivåmötet den 19 februari 2016 uppdaterade OECD:s biståndskommitté rapporteringsdirektiven i fråga om offentligt utvecklingsbistånd på området fred och säkerhet. Finansieringen av åtgärderna enligt instrumentet utgör offentligt utvecklingsbistånd när den uppfyller de kriterier som fastställs i dessa rapporteringsdirektiv eller andra eventuella efterföljande rapporteringsdirektiv som biståndskommittén kan enas om.

| (56) | Kapacitetsuppbyggnad till stöd för utveckling och säkerhet för utveckling bör endast användas i undantagsfall om instrumentets mål inte kan uppnås via icke-militära aktörer. |
| --- | --- |

(56)

Kapacitetsuppbyggnad till stöd för utveckling och säkerhet för utveckling bör endast användas i undantagsfall om instrumentets mål inte kan uppnås via icke-militära aktörer.

| (57) | Instrumentet bör bygga på erfarenheter och lärdomar från åtgärder för kapacitetsuppbyggnad till stöd för utveckling och säkerhet för utveckling, i synnerhet relevanta samråd och utvärderingar som utförs inom ramen för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2306 (27). I det sammanhanget bör kommissionen, beroende på vad som är lämpligt, även beakta gemensamma utvärderingar med medlemsstater. |
| --- | --- |

(57)

Instrumentet bör bygga på erfarenheter och lärdomar från åtgärder för kapacitetsuppbyggnad till stöd för utveckling och säkerhet för utveckling, i synnerhet relevanta samråd och utvärderingar som utförs inom ramen för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2306 (27). I det sammanhanget bör kommissionen, beroende på vad som är lämpligt, även beakta gemensamma utvärderingar med medlemsstater.

| (58) | Unionen bör också främja en strategi som tar hänsyn till konflikter och jämställdhetsaspekter i alla åtgärder och program inom ramen för instrumentet. |
| --- | --- |

(58)

Unionen bör också främja en strategi som tar hänsyn till konflikter och jämställdhetsaspekter i alla åtgärder och program inom ramen för instrumentet.

| (59) | Övergripande finansiella regler som antas av Europaparlamentet och rådet på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget är tillämpliga på denna förordning. Dessa regler fastställs i budgetförordningen och anger särskilt förfarandet för budgetens uppställning och genomförande genom bidrag, priser, upphandling, indirekt förvaltning, finansieringsinstrument, budgetgarantier, ekonomiskt stöd och ersättning till externa experter samt föreskriver kontroller av finansiella aktörers ansvar. Regler som antas på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget innefattar även en generell villkorlighetsordning för skydd av unionens budget. |
| --- | --- |

(59)

Övergripande finansiella regler som antas av Europaparlamentet och rådet på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget är tillämpliga på denna förordning. Dessa regler fastställs i budgetförordningen och anger särskilt förfarandet för budgetens uppställning och genomförande genom bidrag, priser, upphandling, indirekt förvaltning, finansieringsinstrument, budgetgarantier, ekonomiskt stöd och ersättning till externa experter samt föreskriver kontroller av finansiella aktörers ansvar. Regler som antas på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget innefattar även en generell villkorlighetsordning för skydd av unionens budget.

| (60) | Finansieringstyper och metoder för genomförande enligt denna förordning bör väljas på grundval av hur väl de bidrar till att uppnå de specifika målen för åtgärderna och åstadkomma resultat, med beaktande av framför allt kostnaderna för kontroller, den administrativa bördan och den förväntade risken för bristande efterlevnad. Vid detta val bör man överväga användning av enhetsbelopp, schablonsatser och enhetskostnader, samt finansiering utan koppling till kostnaderna för de berörda insatserna, enligt vad som avses i artikel 125.1 a i budgetförordningen. |
| --- | --- |

(60)

Finansieringstyper och metoder för genomförande enligt denna förordning bör väljas på grundval av hur väl de bidrar till att uppnå de specifika målen för åtgärderna och åstadkomma resultat, med beaktande av framför allt kostnaderna för kontroller, den administrativa bördan och den förväntade risken för bristande efterlevnad. Vid detta val bör man överväga användning av enhetsbelopp, schablonsatser och enhetskostnader, samt finansiering utan koppling till kostnaderna för de berörda insatserna, enligt vad som avses i artikel 125.1 a i budgetförordningen.

| (61) | I enlighet med artikel 193.2 i budgetförordningen får bidrag tilldelas för redan inledda åtgärder, om sökanden kan visa att det var nödvändigt att inleda åtgärden innan bidragsöverenskommelsen undertecknades. Kostnader som hänför sig till tiden före den dag då bidragsansökan lämnades in är emellertid inte stödberättigande, utom i vederbörligen motiverade undantagsfall. I syfte att undvika avbrott i unionsstödet som skulle kunna inverka negativt på unionens intressen bör det vara möjligt att i finansieringsbeslutet– under en begränsad tidsperiod i början av den fleråriga budgetramen 2021–2027, och enbart i vederbörligen motiverade fall – föreskriva att verksamheter och kostnader ska vara stödberättigande från och med den 1 januari 2021, även om de verksamheterna genomfördes och de kostnaderna uppkom innan bidragsansökan lämnades in. |
| --- | --- |

(61)

I enlighet med artikel 193.2 i budgetförordningen får bidrag tilldelas för redan inledda åtgärder, om sökanden kan visa att det var nödvändigt att inleda åtgärden innan bidragsöverenskommelsen undertecknades. Kostnader som hänför sig till tiden före den dag då bidragsansökan lämnades in är emellertid inte stödberättigande, utom i vederbörligen motiverade undantagsfall. I syfte att undvika avbrott i unionsstödet som skulle kunna inverka negativt på unionens intressen bör det vara möjligt att i finansieringsbeslutet– under en begränsad tidsperiod i början av den fleråriga budgetramen 2021–2027, och enbart i vederbörligen motiverade fall – föreskriva att verksamheter och kostnader ska vara stödberättigande från och med den 1 januari 2021, även om de verksamheterna genomfördes och de kostnaderna uppkom innan bidragsansökan lämnades in.

| (62) | Den nya Europeiska fonden för hållbar utveckling plus (EFHU+), som bygger på den Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFHU), inrättad genom förordning (EU) 2017/1601, bör utgöra ett integrerat finansiellt paket för finansiering i form av bidrag, tekniskt stöd, finansieringsinstrument, budgetgarantier och blandfinansieringsinsatser över hela världen. EFHU+, kompletterad med insatser för att förbättra investeringsklimatet för partnerna, bör bli en del av den externa investeringsplanen och kombinera blandfinansierings- och budgetgarantiinsatser som täcks av garantin för yttre åtgärder, inbegripet sådana som täcker statsrisker i samband med utlåning, vilka tidigare omfattades av Europeiska investeringsbankens (EIB) externa utlåningsmandat. Tilldelningen av medel för EFHU+-insatser bör baseras på de relevanta programplaneringsdokumenten, särskilt prioriteringarna i dessa, och bör bland annat ta hänsyn till varje partnerlands eller partnerregions specifika förhållanden och behov och till den relativa vikt avseende tilldelningen av medel per geografiskt område som fastställs i denna förordning. Programplaneringen bör leda till en lämplig balas mellan blandfinansierings- och budgetgarantiinsatser inom ramen för EFHU+ och andra typer av unionsfinansiering som föreskrivs i denna förordning. EFHU+ bör genomföras med hjälp av en öppen och samarbetsinriktad investeringsarkitektur för att säkerställa att de berättigade motparternas sektoriella och geografiska sakkunskap utnyttjas optimalt och maximera dess utvecklingseffekt. EFHU+ bör bestå av regionala investeringsplattformar inom de regionala områden som omfattas av denna förordning och vid behov IPA III-förordningen.
  För att säkerställa att riskhanteringen för EFHU+ är oberoende, opartisk, inkluderande och transparent bör det inrättas en teknisk riskbedömningsgrupp som är öppen för experter från EIB, andra berättigade motparter och berörda medlemsstater och som organiseras och leds av kommissionen. Kommissionen bör säkerställa att information och analyser delas med alla medlemsstater utan dröjsmål och på ett transparent och inkluderande sätt, med vederbörlig hänsyn till frågor som rör konfidentialitet. Kommissionen bör, efter samråd med och med hänsyn tagen till yttrandena från den tekniska riskbedömningsgruppen, ingå avtal avseende garantin för yttre åtgärder med alla berättigade motparter som väljs ut, även EIB, och presentera huvuddelarna i dessa avtal för den berörda strategiska styrelsen. |
| --- | --- |

(62)

Den nya Europeiska fonden för hållbar utveckling plus (EFHU+), som bygger på den Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFHU), inrättad genom förordning (EU) 2017/1601, bör utgöra ett integrerat finansiellt paket för finansiering i form av bidrag, tekniskt stöd, finansieringsinstrument, budgetgarantier och blandfinansieringsinsatser över hela världen. EFHU+, kompletterad med insatser för att förbättra investeringsklimatet för partnerna, bör bli en del av den externa investeringsplanen och kombinera blandfinansierings- och budgetgarantiinsatser som täcks av garantin för yttre åtgärder, inbegripet sådana som täcker statsrisker i samband med utlåning, vilka tidigare omfattades av Europeiska investeringsbankens (EIB) externa utlåningsmandat. Tilldelningen av medel för EFHU+-insatser bör baseras på de relevanta programplaneringsdokumenten, särskilt prioriteringarna i dessa, och bör bland annat ta hänsyn till varje partnerlands eller partnerregions specifika förhållanden och behov och till den relativa vikt avseende tilldelningen av medel per geografiskt område som fastställs i denna förordning. Programplaneringen bör leda till en lämplig balas mellan blandfinansierings- och budgetgarantiinsatser inom ramen för EFHU+ och andra typer av unionsfinansiering som föreskrivs i denna förordning. EFHU+ bör genomföras med hjälp av en öppen och samarbetsinriktad investeringsarkitektur för att säkerställa att de berättigade motparternas sektoriella och geografiska sakkunskap utnyttjas optimalt och maximera dess utvecklingseffekt. EFHU+ bör bestå av regionala investeringsplattformar inom de regionala områden som omfattas av denna förordning och vid behov IPA III-förordningen.

För att säkerställa att riskhanteringen för EFHU+ är oberoende, opartisk, inkluderande och transparent bör det inrättas en teknisk riskbedömningsgrupp som är öppen för experter från EIB, andra berättigade motparter och berörda medlemsstater och som organiseras och leds av kommissionen. Kommissionen bör säkerställa att information och analyser delas med alla medlemsstater utan dröjsmål och på ett transparent och inkluderande sätt, med vederbörlig hänsyn till frågor som rör konfidentialitet. Kommissionen bör, efter samråd med och med hänsyn tagen till yttrandena från den tekniska riskbedömningsgruppen, ingå avtal avseende garantin för yttre åtgärder med alla berättigade motparter som väljs ut, även EIB, och presentera huvuddelarna i dessa avtal för den berörda strategiska styrelsen.

| (63) | Med tanke på EIB:s roll enligt fördragen och den erfarenhet som banken byggt upp under de senaste årtiondena när det gäller att stödja unionens politik, bör EIB fortsätta att vara en naturlig partner för kommissionen för genomförandet av insatser inom ramen för garantin för yttre åtgärder. EIB och kommissionen bör stärka sitt samarbete och sin samordning under hela genomförandet av garantin för yttre åtgärder inom ramen för EFHU+, bland annat under programplaneringsprocessen och på fältet. EIB bör anförtros uppgiften att genomföra ett särskilt investeringsfönster som ger total risktäckning för insatser med statliga motparter och icke-kommersiella lokala/regionala motparter, som bör vara exklusivt med undantag för insatser som EIB inte kan genomföra eller beslutar att inte genomföra. Det bör vid behov fastställas ytterligare icke-exklusiva särskilda investeringsfönster för EIB för att tillhandahålla total risktäckning för insatser med kommersiella lokala/regionala motparter och insatser för att främja utländska direktinvesteringar, handel och internationalisering av partnerländernas ekonomier, bland annat genom ingående utländska direktinvesteringar, samt andra tematiska unionsprioriteringar till stöd för målen i instrumentet och i linje med målen för hållbar utveckling, inbegripet men inte begränsat till europeiska institutioner för utvecklingsfinansiering och unionens enheter inom den privata sektorn. EU-garantin bör enbart ge täckning för politisk risk för insatser med den privata sektorn, som bör vara förenliga med de insatser som genomförs av medlemsstaternas exportkreditinstitut.
  Dessa investeringsfönster, som bör utgöra de särskilda mandat som krävs av EIB för verksamhet utanför unionen, bör omfattas av samma regler och villkor som andra investeringsfönster inom ramen för EFHU+, bland annat förvaltningsreglerna, och bör med undantag för det exklusiva investeringsfönstret inrättas i enlighet med det förfarande för stödberättigande och urval av insatser och motparter för garantin för yttre åtgärder inom ramen för EFHU+ som föreskrivs i denna förordning. Det totala vägledande beloppet för dessa tre särskilda EIB-investeringsfönster bör vara 26 725 000 000 EUR. Beloppen för varje investeringsfönster bör motiveras och bekräftas genom programplaneringsprocessen i början av den fleråriga budgetramen och under översynerna av programplaneringen. Målen, prioriteringarna och beloppen för vart och ett av dessa investeringsfönster och deras genomförande bör säkerställa full politisk anpassning till unionens prioriteringar och vara förenliga med den här förordningen och de relevanta fleråriga vägledande programmen, inbegripet dess geografiska och tematiska prioriteringar. Metoderna för riskbedömning och ersättning inom ramen för EFHU+ bör tillämpas konsekvent på alla investeringsfönster, inbegripet de som är avsedda för EIB, för att säkerställa lika villkor. De investeringsfönster som genomförs av EIB bör kunna omfatta vilket som helst av de länder som är berättigade till stöd inom ramen för garantin för yttre åtgärder, särskilt där behoven är som störst och i enlighet med de geografiska prioriteringarna i instrumentet och i förekommande fall IPA III-förordningen. EFHU+-garantier för EIB-insatser med kommersiella lokala/regionala motparter och insatser med den privata sektorn bör ställas på liknande villkor som de garantier som ges till andra berättigade motparter.
  Det bör vara möjligt för EFHU+-garantier för insatser med statliga motparter och icke-kommersiella lokala/regionala motparter och insatser med kommersiella lokala/regionala motparter som inte genererar betydande intäkter och som genomförs av EIB eller andra berättigade motparter att vara utan ersättning för att bidra till att minska finansieringskostnaderna för investeringar inom den offentliga sektorn som görs av partnerländer. Kommissionen och EIB bör i enlighet med målen och de allmänna principerna i instrumentet, de relevanta vägledande programplaneringsdokumenten och, i förekommande fall, IPA III-förordningen ingå särskilda avtal avseende garantier för yttre åtgärder för EIB:s särskilda investeringsfönster. |
| --- | --- |

(63)

Med tanke på EIB:s roll enligt fördragen och den erfarenhet som banken byggt upp under de senaste årtiondena när det gäller att stödja unionens politik, bör EIB fortsätta att vara en naturlig partner för kommissionen för genomförandet av insatser inom ramen för garantin för yttre åtgärder. EIB och kommissionen bör stärka sitt samarbete och sin samordning under hela genomförandet av garantin för yttre åtgärder inom ramen för EFHU+, bland annat under programplaneringsprocessen och på fältet. EIB bör anförtros uppgiften att genomföra ett särskilt investeringsfönster som ger total risktäckning för insatser med statliga motparter och icke-kommersiella lokala/regionala motparter, som bör vara exklusivt med undantag för insatser som EIB inte kan genomföra eller beslutar att inte genomföra. Det bör vid behov fastställas ytterligare icke-exklusiva särskilda investeringsfönster för EIB för att tillhandahålla total risktäckning för insatser med kommersiella lokala/regionala motparter och insatser för att främja utländska direktinvesteringar, handel och internationalisering av partnerländernas ekonomier, bland annat genom ingående utländska direktinvesteringar, samt andra tematiska unionsprioriteringar till stöd för målen i instrumentet och i linje med målen för hållbar utveckling, inbegripet men inte begränsat till europeiska institutioner för utvecklingsfinansiering och unionens enheter inom den privata sektorn. EU-garantin bör enbart ge täckning för politisk risk för insatser med den privata sektorn, som bör vara förenliga med de insatser som genomförs av medlemsstaternas exportkreditinstitut.

Dessa investeringsfönster, som bör utgöra de särskilda mandat som krävs av EIB för verksamhet utanför unionen, bör omfattas av samma regler och villkor som andra investeringsfönster inom ramen för EFHU+, bland annat förvaltningsreglerna, och bör med undantag för det exklusiva investeringsfönstret inrättas i enlighet med det förfarande för stödberättigande och urval av insatser och motparter för garantin för yttre åtgärder inom ramen för EFHU+ som föreskrivs i denna förordning. Det totala vägledande beloppet för dessa tre särskilda EIB-investeringsfönster bör vara 26 725 000 000 EUR. Beloppen för varje investeringsfönster bör motiveras och bekräftas genom programplaneringsprocessen i början av den fleråriga budgetramen och under översynerna av programplaneringen. Målen, prioriteringarna och beloppen för vart och ett av dessa investeringsfönster och deras genomförande bör säkerställa full politisk anpassning till unionens prioriteringar och vara förenliga med den här förordningen och de relevanta fleråriga vägledande programmen, inbegripet dess geografiska och tematiska prioriteringar. Metoderna för riskbedömning och ersättning inom ramen för EFHU+ bör tillämpas konsekvent på alla investeringsfönster, inbegripet de som är avsedda för EIB, för att säkerställa lika villkor. De investeringsfönster som genomförs av EIB bör kunna omfatta vilket som helst av de länder som är berättigade till stöd inom ramen för garantin för yttre åtgärder, särskilt där behoven är som störst och i enlighet med de geografiska prioriteringarna i instrumentet och i förekommande fall IPA III-förordningen. EFHU+-garantier för EIB-insatser med kommersiella lokala/regionala motparter och insatser med den privata sektorn bör ställas på liknande villkor som de garantier som ges till andra berättigade motparter.

Det bör vara möjligt för EFHU+-garantier för insatser med statliga motparter och icke-kommersiella lokala/regionala motparter och insatser med kommersiella lokala/regionala motparter som inte genererar betydande intäkter och som genomförs av EIB eller andra berättigade motparter att vara utan ersättning för att bidra till att minska finansieringskostnaderna för investeringar inom den offentliga sektorn som görs av partnerländer. Kommissionen och EIB bör i enlighet med målen och de allmänna principerna i instrumentet, de relevanta vägledande programplaneringsdokumenten och, i förekommande fall, IPA III-förordningen ingå särskilda avtal avseende garantier för yttre åtgärder för EIB:s särskilda investeringsfönster.

| (64) | EFHU+ bör stödja investeringar som ett sätt att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling genom att främja en hållbar och inkluderande ekonomisk, miljömässig och social utveckling, en övergång till en hållbar ekonomi som präglas av mervärde och stabila investeringsförutsättningar och till att främja socioekonomisk och miljömässig resiliens i partnerländerna, med särskild inriktning på fattigdomsutrotning, bidra till en minskning av de socioekonomiska klyftorna, hållbar tillväxt för alla, kampen mot klimatförändringar i linje med Parisavtalet, anpassning till och begränsning av klimatförändringar, miljöskydd och miljöförvaltning, skapandet av anständiga arbetstillfällen på grundval av Internationella arbetsorganisationens (ILO) grundläggande arbetsnormer, ekonomiska möjligheter, färdigheter och företagande, socioekonomiska sektorer, inklusive sociala företag och kooperativ, mikroföretag samt små och medelstora företag, hållbar konnektivitet, stöd till sårbara grupper, respekt för mänskliga rättigheter, jämställdhet och kvinnors och ungdomars egenmakt samt till att ta itu med specifika socioekonomiska bakomliggande orsaker till irreguljär migration och de bakomliggande orsakerna till tvångsförflyttning, i enlighet med de relevanta vägledande programplaneringsdokumenten.
  EFHU+ bör genomföras i överensstämmelse med målen, de allmänna principerna och den politiska ramen i instrumentet och, i förekommande fall, IPA III-förordningen, särskilt de tillämpliga internationellt överenskomna riktlinjerna, principerna och konventionerna om investeringar, bland annat FN:s principer för ansvarsfulla investeringar, FN:s vägledande principer om företag och mänskliga rättigheter, OECD:s riktlinjer för multinationella företag, FN:s livsmedels- och jordbruksorganisations principer för ansvarsfulla investeringar i jordbruket och livsmedelssystem, ILO:s konventioner, internationell människorättslagstiftning och de principer för utvecklingseffektivitet som formulerades inom ramen för Busanpartnerskapet för effektivt utvecklingssamarbete och bekräftades vid högnivåforumet i Nairobi 2016, inklusive ägarskap, anpassning, fokus på resultat, öppenhet och ömsesidig ansvarighet, samt målet om avbindning av bistånd. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt länder som identifierats som instabila eller konfliktdrabbade länder, MUL-länderna, små östater under utveckling, utvecklingsländer som saknar kust och djupt skuldtyngda fattiga länder. |
| --- | --- |

(64)

EFHU+ bör stödja investeringar som ett sätt att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling genom att främja en hållbar och inkluderande ekonomisk, miljömässig och social utveckling, en övergång till en hållbar ekonomi som präglas av mervärde och stabila investeringsförutsättningar och till att främja socioekonomisk och miljömässig resiliens i partnerländerna, med särskild inriktning på fattigdomsutrotning, bidra till en minskning av de socioekonomiska klyftorna, hållbar tillväxt för alla, kampen mot klimatförändringar i linje med Parisavtalet, anpassning till och begränsning av klimatförändringar, miljöskydd och miljöförvaltning, skapandet av anständiga arbetstillfällen på grundval av Internationella arbetsorganisationens (ILO) grundläggande arbetsnormer, ekonomiska möjligheter, färdigheter och företagande, socioekonomiska sektorer, inklusive sociala företag och kooperativ, mikroföretag samt små och medelstora företag, hållbar konnektivitet, stöd till sårbara grupper, respekt för mänskliga rättigheter, jämställdhet och kvinnors och ungdomars egenmakt samt till att ta itu med specifika socioekonomiska bakomliggande orsaker till irreguljär migration och de bakomliggande orsakerna till tvångsförflyttning, i enlighet med de relevanta vägledande programplaneringsdokumenten.

EFHU+ bör genomföras i överensstämmelse med målen, de allmänna principerna och den politiska ramen i instrumentet och, i förekommande fall, IPA III-förordningen, särskilt de tillämpliga internationellt överenskomna riktlinjerna, principerna och konventionerna om investeringar, bland annat FN:s principer för ansvarsfulla investeringar, FN:s vägledande principer om företag och mänskliga rättigheter, OECD:s riktlinjer för multinationella företag, FN:s livsmedels- och jordbruksorganisations principer för ansvarsfulla investeringar i jordbruket och livsmedelssystem, ILO:s konventioner, internationell människorättslagstiftning och de principer för utvecklingseffektivitet som formulerades inom ramen för Busanpartnerskapet för effektivt utvecklingssamarbete och bekräftades vid högnivåforumet i Nairobi 2016, inklusive ägarskap, anpassning, fokus på resultat, öppenhet och ömsesidig ansvarighet, samt målet om avbindning av bistånd. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt länder som identifierats som instabila eller konfliktdrabbade länder, MUL-länderna, små östater under utveckling, utvecklingsländer som saknar kust och djupt skuldtyngda fattiga länder.

| (65) | EFHU+ bör maximera finansieringens additionalitet, söka åtgärda marknadsmisslyckanden och mindre gynnsamma investeringsförhållanden, stödja lokala offentliga enheter i deras arbete med att öka sina investeringar och att självständigt finansiera dem, leverera innovativa produkter och attrahera medel från den privata sektorn. Additionalitet bör tillämpas i enlighet med målen och principerna i instrumentet och med annan relevant unionspolitik. Den privata sektorns deltagande, däribland deltagandet av mikroföretag samt små och medelstora företag, i unionens samarbete med partnerländer inom ramen för EFHU+ bör leda till en mätbar ytterligare utvecklingseffekt utan att snedvrida den lokala marknaden och utsätta lokala ekonomiska aktörer för otillbörlig konkurrens. Det bör vara kostnadseffektivt, transparent och baseras på ömsesidig ansvarighet och delade risker och kostnader. EFHU+ bör fungera som en gemensam kontaktpunkt och i denna egenskap ta emot finansieringsförslag från finansinstitut och offentliga eller privata investerare och tillhandahålla en rad olika former av finansiellt stöd till berättigade investeringar. EFHU+:s hävstångseffekt bör utvärderas genom att mäta i vilken utsträckning ytterligare finansiering för hållbar utveckling har mobiliserats med hjälp av finansiellt stöd inom ramen för EFHU+. Hävstångseffekten bör mätas i enlighet med definitionen i artikel 2.38 i budgetförordningen och internationella regler och metoder för mätning av belopp som mobiliserats från den privata sektorn av offentliga interventioner för utvecklingsfinansiering, till exempel metoder som används inom OECD:s biståndskommitté. Europaparlamentet och rådet bör kunna bjuda in berättigade motparter och det civila samhället för att diskutera finansierings- och investeringsinsatser som omfattas av denna förordning. |
| --- | --- |

(65)

EFHU+ bör maximera finansieringens additionalitet, söka åtgärda marknadsmisslyckanden och mindre gynnsamma investeringsförhållanden, stödja lokala offentliga enheter i deras arbete med att öka sina investeringar och att självständigt finansiera dem, leverera innovativa produkter och attrahera medel från den privata sektorn. Additionalitet bör tillämpas i enlighet med målen och principerna i instrumentet och med annan relevant unionspolitik. Den privata sektorns deltagande, däribland deltagandet av mikroföretag samt små och medelstora företag, i unionens samarbete med partnerländer inom ramen för EFHU+ bör leda till en mätbar ytterligare utvecklingseffekt utan att snedvrida den lokala marknaden och utsätta lokala ekonomiska aktörer för otillbörlig konkurrens. Det bör vara kostnadseffektivt, transparent och baseras på ömsesidig ansvarighet och delade risker och kostnader. EFHU+ bör fungera som en gemensam kontaktpunkt och i denna egenskap ta emot finansieringsförslag från finansinstitut och offentliga eller privata investerare och tillhandahålla en rad olika former av finansiellt stöd till berättigade investeringar. EFHU+:s hävstångseffekt bör utvärderas genom att mäta i vilken utsträckning ytterligare finansiering för hållbar utveckling har mobiliserats med hjälp av finansiellt stöd inom ramen för EFHU+. Hävstångseffekten bör mätas i enlighet med definitionen i artikel 2.38 i budgetförordningen och internationella regler och metoder för mätning av belopp som mobiliserats från den privata sektorn av offentliga interventioner för utvecklingsfinansiering, till exempel metoder som används inom OECD:s biståndskommitté. Europaparlamentet och rådet bör kunna bjuda in berättigade motparter och det civila samhället för att diskutera finansierings- och investeringsinsatser som omfattas av denna förordning.

| (66) | En garanti för yttre åtgärder bör inrättas med utgångspunkt i den befintliga EFHU-garantin som inrättats genom förordning (EU) 2017/1601 och de garantier som stöds av garantifonden för externa åtgärder, inrättad genom förordning (EU) nr 480/2009. Garantin för yttre åtgärder bör stödja EFHU+-insatser som omfattas av budgetgarantier, makroekonomiskt stöd och lån till tredjeländer på grundval av rådets beslut 77/270/Euratom (28). Dessa insatser bör stödjas av anslagen enligt instrumentet, tillsammans med anslagen enligt IPA III-förordningen och förordning (Euratom) 2021/948, som även bör omfatta de avsättningar och skulder som härrör från lån för makroekonomiska stödlån samt lån till tredjeländer enligt artikel 10.2 i förordning (Euratom) 2021/948. Vid finansiering av EFHU+-insatser bör prioritet ges åt projekt som maximerar additionaliteten och utvecklingseffekten, bland annat projekt som skapar många anständiga arbetstillfällen, hållbarhet och långsiktiga utvecklingseffekter och där kostnads-nyttoförhållandet är sådant att investeringarna blir hållbarare. De insatser som stöds genom garantin för yttre åtgärder bör åtföljas av en ingående förhandsbedömning av de miljömässiga, ekonomiska och sociala aspekterna, på lämpligt sätt och i överensstämmelse med kraven på bättre lagstiftning.
  Budgetgarantier och finansieringsinstrument bör vara i överensstämmelse med unionens policy för icke samarbetsvilliga jurisdiktioner på skatteområdet och uppdateringar av denna, såsom den fastställs i relevanta unionsrättsakter och rådets slutsatser, särskilt i rådets slutsatser av den 8 november 2016 och bilagan till slutsatserna samt de principer som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 (29). Alla relevanta bestämmelser i budgetförordningen är tillämpliga, särskilt bestämmelserna om indirekt förvaltning i avdelning VI i budgetförordningen. Tillhandahållande av grundläggande offentliga tjänster bör även i fortsättningen vara de nationella regeringarnas ansvar. |
| --- | --- |

(66)

En garanti för yttre åtgärder bör inrättas med utgångspunkt i den befintliga EFHU-garantin som inrättats genom förordning (EU) 2017/1601 och de garantier som stöds av garantifonden för externa åtgärder, inrättad genom förordning (EU) nr 480/2009. Garantin för yttre åtgärder bör stödja EFHU+-insatser som omfattas av budgetgarantier, makroekonomiskt stöd och lån till tredjeländer på grundval av rådets beslut 77/270/Euratom (28). Dessa insatser bör stödjas av anslagen enligt instrumentet, tillsammans med anslagen enligt IPA III-förordningen och förordning (Euratom) 2021/948, som även bör omfatta de avsättningar och skulder som härrör från lån för makroekonomiska stödlån samt lån till tredjeländer enligt artikel 10.2 i förordning (Euratom) 2021/948. Vid finansiering av EFHU+-insatser bör prioritet ges åt projekt som maximerar additionaliteten och utvecklingseffekten, bland annat projekt som skapar många anständiga arbetstillfällen, hållbarhet och långsiktiga utvecklingseffekter och där kostnads-nyttoförhållandet är sådant att investeringarna blir hållbarare. De insatser som stöds genom garantin för yttre åtgärder bör åtföljas av en ingående förhandsbedömning av de miljömässiga, ekonomiska och sociala aspekterna, på lämpligt sätt och i överensstämmelse med kraven på bättre lagstiftning.

Budgetgarantier och finansieringsinstrument bör vara i överensstämmelse med unionens policy för icke samarbetsvilliga jurisdiktioner på skatteområdet och uppdateringar av denna, såsom den fastställs i relevanta unionsrättsakter och rådets slutsatser, särskilt i rådets slutsatser av den 8 november 2016 och bilagan till slutsatserna samt de principer som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 (29). Alla relevanta bestämmelser i budgetförordningen är tillämpliga, särskilt bestämmelserna om indirekt förvaltning i avdelning VI i budgetförordningen. Tillhandahållande av grundläggande offentliga tjänster bör även i fortsättningen vara de nationella regeringarnas ansvar.

| (67) | För att skapa flexibilitet, öka intresset från den privata sektorn och maximera effekterna av investeringarna bör man när det gäller berättigade motparter göra ett undantag från de regler om metoderna för genomförandet av unionens budget som anges i budgetförordningen. De berättigade motparterna kan också vara organ som inte anförtrotts uppgifter inom ramen för ett offentlig-privat partnerskap eller organ som omfattas av privaträtten i ett partnerland. |
| --- | --- |

(67)

För att skapa flexibilitet, öka intresset från den privata sektorn och maximera effekterna av investeringarna bör man när det gäller berättigade motparter göra ett undantag från de regler om metoderna för genomförandet av unionens budget som anges i budgetförordningen. De berättigade motparterna kan också vara organ som inte anförtrotts uppgifter inom ramen för ett offentlig-privat partnerskap eller organ som omfattas av privaträtten i ett partnerland.

| (68) | I syfte att öka genomslagskraften för garantin för yttre åtgärder, bör medlemsstaterna och avtalsslutande parter i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (30) ha möjlighet att ge bidrag i form av kontanta medel eller en garanti. Ett bidrag i form av en garanti bör inte överstiga 50 % av värdet av insatser som garanteras av unionen. De finansiella förpliktelser som följer av den garantin bör inte täckas av avsättningar, och likviditetsbufferten bör tillhandahållas av den gemensamma avsättningsfond som inrättats genom artikel 212 i budgetförordningen. |
| --- | --- |

(68)

I syfte att öka genomslagskraften för garantin för yttre åtgärder, bör medlemsstaterna och avtalsslutande parter i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (30) ha möjlighet att ge bidrag i form av kontanta medel eller en garanti. Ett bidrag i form av en garanti bör inte överstiga 50 % av värdet av insatser som garanteras av unionen. De finansiella förpliktelser som följer av den garantin bör inte täckas av avsättningar, och likviditetsbufferten bör tillhandahållas av den gemensamma avsättningsfond som inrättats genom artikel 212 i budgetförordningen.

| (69) | Yttre åtgärder genomförs ofta i en mycket instabil miljö vilket kräver en kontinuerlig och snabb anpassning till de föränderliga behoven hos unionens partner, till globala utmaningar såsom mänskliga rättigheter, demokrati och god samhällsstyrning, säkerhet och stabilitet, klimatförändringarna och miljön, och världshaven samt till utmaningar i samband med migration och tvångsförflyttning och dess bakomliggande orsaker. För att principen om förutsägbarhet ska kunna förenas med behovet att reagera snabbt på nya behov måste det finansiella genomförandet av programmen anpassas. För att öka unionens förmåga att reagera på oförutsedda behov och med utgångspunkt i de positiva erfarenheterna från Europeiska utvecklingsfonden bör man lämna ett belopp i reserv för senare tilldelning som en buffert för nya utmaningar och prioriteringar. Den bör utnyttjas i enlighet med de förfaranden som fastställs i denna förordning. |
| --- | --- |

(69)

Yttre åtgärder genomförs ofta i en mycket instabil miljö vilket kräver en kontinuerlig och snabb anpassning till de föränderliga behoven hos unionens partner, till globala utmaningar såsom mänskliga rättigheter, demokrati och god samhällsstyrning, säkerhet och stabilitet, klimatförändringarna och miljön, och världshaven samt till utmaningar i samband med migration och tvångsförflyttning och dess bakomliggande orsaker. För att principen om förutsägbarhet ska kunna förenas med behovet att reagera snabbt på nya behov måste det finansiella genomförandet av programmen anpassas. För att öka unionens förmåga att reagera på oförutsedda behov och med utgångspunkt i de positiva erfarenheterna från Europeiska utvecklingsfonden bör man lämna ett belopp i reserv för senare tilldelning som en buffert för nya utmaningar och prioriteringar. Den bör utnyttjas i enlighet med de förfaranden som fastställs i denna förordning.

| (70) | Följande ytterligare medel bör säkerställas genom bufferten för nya utmaningar och prioriteringar: 200 000 000 EUR för det tematiska programmet för mänskliga rättigheter och demokrati, 200 000 000 EUR för det tematiska programmet för det civila samhällets organisationer och 600 000 000 EUR för det tematiska programmet för globala utmaningar. |
| --- | --- |

(70)

Följande ytterligare medel bör säkerställas genom bufferten för nya utmaningar och prioriteringar: 200 000 000 EUR för det tematiska programmet för mänskliga rättigheter och demokrati, 200 000 000 EUR för det tematiska programmet för det civila samhällets organisationer och 600 000 000 EUR för det tematiska programmet för globala utmaningar.

| (71) | Kommissionen bör i detalj informera Europaparlamentet innan medlen i bufferten för nya utmaningar och prioriteringar utnyttjas och bör ta full hänsyn till parlamentets anmärkningar om arten, målen och de beräknade beloppen. |
| --- | --- |

(71)

Kommissionen bör i detalj informera Europaparlamentet innan medlen i bufferten för nya utmaningar och prioriteringar utnyttjas och bör ta full hänsyn till parlamentets anmärkningar om arten, målen och de beräknade beloppen.

| (72) | Med respekt för principen att unionens budget fastställs årsvis, bör man i denna förordning bibehålla möjligheten att utnyttja den flexibilitet som redan medges i budgetförordningen för andra politikområden, nämligen i form av överföringar och ingående av nya åtaganden för anslagna medel, för att säkerställa att unionsmedlen används effektivt både för unionens medborgare och för partnerländerna, och således maximera de unionsmedel som är tillgängliga för insatser inom unionens yttre åtgärder. |
| --- | --- |

(72)

Med respekt för principen att unionens budget fastställs årsvis, bör man i denna förordning bibehålla möjligheten att utnyttja den flexibilitet som redan medges i budgetförordningen för andra politikområden, nämligen i form av överföringar och ingående av nya åtaganden för anslagna medel, för att säkerställa att unionsmedlen används effektivt både för unionens medborgare och för partnerländerna, och således maximera de unionsmedel som är tillgängliga för insatser inom unionens yttre åtgärder.

| (73) | Uppbyggnad av militära aktörers förmåga i tredjeländer bör genomföras som en del av unionens politik för utvecklingssamarbete när den huvudsakligen tjänar syften på utvecklingsområdet och som en del av unionens gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp) när den huvudsakligen tjänar syften på området fred och säkerhet, i överensstämmelse med artikel 40 i EU-fördraget. Denna förordning respekterar tillämpningen av förfarandena och omfattningen av institutionernas befogenheter inom ramen för unionens politik för utvecklingssamarbete och unionens Gusp. |
| --- | --- |

(73)

Uppbyggnad av militära aktörers förmåga i tredjeländer bör genomföras som en del av unionens politik för utvecklingssamarbete när den huvudsakligen tjänar syften på utvecklingsområdet och som en del av unionens gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp) när den huvudsakligen tjänar syften på området fred och säkerhet, i överensstämmelse med artikel 40 i EU-fördraget. Denna förordning respekterar tillämpningen av förfarandena och omfattningen av institutionernas befogenheter inom ramen för unionens politik för utvecklingssamarbete och unionens Gusp.

| (74) | Åtgärder enligt instrumentet som innefattar tillhandahållande eller finansiering av utrustning, tjänster eller teknik bör vara förenliga med tillämpliga bestämmelser på unionsnivå, nationell nivå och internationell nivå, i synnerhet den ordning som föreskrivs i rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp (31), med unionens restriktiva åtgärder och med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/821 (32). Kommissionens riskbedömningar enligt instrumentet påverkar inte medlemsstaternas prövning av ansökningar om exportlicens. Varje medlemsstat bör, från fall till fall och utifrån de kriterier som fastställs i gemensam ståndpunkt 2008/944/Gusp, pröva de ansökningar om exportlicens som kommer in, inbegripet de som rör handel mellan regeringar, för varor som finns upptagna i EU:s gemensamma militära förteckning. I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/125 (33) får sådana åtgärder inte finansiera tillhandahållandet av någon typ av utrustning som kan användas för tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. |
| --- | --- |

(74)

Åtgärder enligt instrumentet som innefattar tillhandahållande eller finansiering av utrustning, tjänster eller teknik bör vara förenliga med tillämpliga bestämmelser på unionsnivå, nationell nivå och internationell nivå, i synnerhet den ordning som föreskrivs i rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp (31), med unionens restriktiva åtgärder och med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/821 (32). Kommissionens riskbedömningar enligt instrumentet påverkar inte medlemsstaternas prövning av ansökningar om exportlicens. Varje medlemsstat bör, från fall till fall och utifrån de kriterier som fastställs i gemensam ståndpunkt 2008/944/Gusp, pröva de ansökningar om exportlicens som kommer in, inbegripet de som rör handel mellan regeringar, för varor som finns upptagna i EU:s gemensamma militära förteckning. I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/125 (33) får sådana åtgärder inte finansiera tillhandahållandet av någon typ av utrustning som kan användas för tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning.

| (75) | Beslutet om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna, inklusive Grönland fastställer finansieringsramen för associeringen av de utomeuropeiska länderna och territorierna. Den finansieringsramen är den huvudsakliga finansieringskällan för utomeuropeiska länder och territorier. Enligt beslutet om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna, inklusive Grönland är personer och enheter i utomeuropeiska länder och territorier berättigade till finansiering enligt det beslutet, med förbehåll för dess regler och mål och eventuella ordningar som gäller för den medlemsstat till vilken det berörda utomeuropeiska landet eller territoriet är knutet. Dessutom bör samarbete mellan partnerländerna och de utomeuropeiska länderna och territorierna samt de yttersta randområden i unionen enligt artikel 349 i EUF-fördraget uppmuntras på områden av gemensamt intresse. |
| --- | --- |

(75)

Beslutet om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna, inklusive Grönland fastställer finansieringsramen för associeringen av de utomeuropeiska länderna och territorierna. Den finansieringsramen är den huvudsakliga finansieringskällan för utomeuropeiska länder och territorier. Enligt beslutet om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna, inklusive Grönland är personer och enheter i utomeuropeiska länder och territorier berättigade till finansiering enligt det beslutet, med förbehåll för dess regler och mål och eventuella ordningar som gäller för den medlemsstat till vilken det berörda utomeuropeiska landet eller territoriet är knutet. Dessutom bör samarbete mellan partnerländerna och de utomeuropeiska länderna och territorierna samt de yttersta randområden i unionen enligt artikel 349 i EUF-fördraget uppmuntras på områden av gemensamt intresse.

| (76) | För att stärka partnerländernas demokratiska egenansvar för utvecklingsprocesserna och hållbarheten i biståndet till tredjeländer bör unionen, när så är lämpligt, verka för användandet av partnerländernas egna institutioner, kapacitet och expertis och partnerländernas system och förfaranden för alla delar av projektcykeln för samarbete, och samtidigt säkerställa att lokala myndigheter och det civila samhället deltar fullt ut. Unionen bör tillhandahålla information och utbildning om hur man ansöker om unionsfinansiering till potentiella mottagare av unionsfinansiering. |
| --- | --- |

(76)

För att stärka partnerländernas demokratiska egenansvar för utvecklingsprocesserna och hållbarheten i biståndet till tredjeländer bör unionen, när så är lämpligt, verka för användandet av partnerländernas egna institutioner, kapacitet och expertis och partnerländernas system och förfaranden för alla delar av projektcykeln för samarbete, och samtidigt säkerställa att lokala myndigheter och det civila samhället deltar fullt ut. Unionen bör tillhandahålla information och utbildning om hur man ansöker om unionsfinansiering till potentiella mottagare av unionsfinansiering.

| (77) | Kommunikation främjar den demokratiska debatten, stärker den institutionella kontrollen och granskningen av unionsfinansiering och bidrar till att öka unionens trovärdighet. Unionen och mottagarna av unionsfinansiering bör öka synligheten för unionens åtgärder och på lämpligt sätt föra fram mervärdet av unionens stöd. I detta avseende bör avtal som ingås med mottagare av unionsfinansiering i enlighet med budgetförordningen innefatta skyldigheter som säkerställer lämplig synlighet, och kommissionen bör agera på lämpligt sätt i god tid om dessa skyldigheter inte fullgörs. |
| --- | --- |

(77)

Kommunikation främjar den demokratiska debatten, stärker den institutionella kontrollen och granskningen av unionsfinansiering och bidrar till att öka unionens trovärdighet. Unionen och mottagarna av unionsfinansiering bör öka synligheten för unionens åtgärder och på lämpligt sätt föra fram mervärdet av unionens stöd. I detta avseende bör avtal som ingås med mottagare av unionsfinansiering i enlighet med budgetförordningen innefatta skyldigheter som säkerställer lämplig synlighet, och kommissionen bör agera på lämpligt sätt i god tid om dessa skyldigheter inte fullgörs.

| (78) | De årliga eller fleråriga handlingsplaner och åtgärder som avses i denna förordning bör utgöra arbetsprogram inom ramen för budgetförordningen. Årliga eller fleråriga handlingsplaner bör bestå av en uppsättning åtgärder samlade i ett dokument. |
| --- | --- |

(78)

De årliga eller fleråriga handlingsplaner och åtgärder som avses i denna förordning bör utgöra arbetsprogram inom ramen för budgetförordningen. Årliga eller fleråriga handlingsplaner bör bestå av en uppsättning åtgärder samlade i ett dokument.

| (79) | I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (34) samt rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 (35), (Euratom, EG) nr 2185/96 (36) och (EU) 2017/1939 (37) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet åtgärder avseende förebyggande, upptäckt, korrigering och utredning av oriktigheter, inklusive bedrägerier, avseende krav på återbetalning av medel som förlorats, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt, när så är lämpligt, avseende påförande av administrativa sanktioner. I enlighet med förordningarna (Euratom, EG) nr 2185/96 och (EU, Euratom) nr 883/2013 har Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) befogenhet att göra administrativa utredningar, inklusive kontroller och inspektioner på platsen, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägerier, korruption eller annan olaglig verksamhet som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen. I enlighet med förordning (EU) 2017/1939 har Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) befogenhet att utreda och lagföra brott som skadar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med vad som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (38).
  I enlighet med budgetförordningen ska varje person eller enhet som mottar medel från unionen samarbeta till fullo för att skydda unionens ekonomiska intressen, bevilja kommissionen, Olaf, revisionsrätten och – när det gäller de medlemsstater som deltar i fördjupat samarbete enligt förordning (EU) 2017/1939 – Eppo de rättigheter och den tillgång som krävs och säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter. Av den anledningen bör avtal med tredjeländer, tredjeterritorier och internationella organisationer samt alla kontrakt eller avtal som är en följd av instrumentets genomförande innehålla bestämmelser som uttryckligen ger kommissionen, Europeiska revisionsrätten och Olaf befogenhet att utföra sådana revisioner och kontroller och inspektioner på platsen i enlighet med deras respektive befogenheter och som säkerställer att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter. |
| --- | --- |

(79)

I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (34) samt rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 (35), (Euratom, EG) nr 2185/96 (36) och (EU) 2017/1939 (37) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet åtgärder avseende förebyggande, upptäckt, korrigering och utredning av oriktigheter, inklusive bedrägerier, avseende krav på återbetalning av medel som förlorats, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt, när så är lämpligt, avseende påförande av administrativa sanktioner. I enlighet med förordningarna (Euratom, EG) nr 2185/96 och (EU, Euratom) nr 883/2013 har Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) befogenhet att göra administrativa utredningar, inklusive kontroller och inspektioner på platsen, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägerier, korruption eller annan olaglig verksamhet som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen. I enlighet med förordning (EU) 2017/1939 har Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) befogenhet att utreda och lagföra brott som skadar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med vad som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (38).

I enlighet med budgetförordningen ska varje person eller enhet som mottar medel från unionen samarbeta till fullo för att skydda unionens ekonomiska intressen, bevilja kommissionen, Olaf, revisionsrätten och – när det gäller de medlemsstater som deltar i fördjupat samarbete enligt förordning (EU) 2017/1939 – Eppo de rättigheter och den tillgång som krävs och säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter. Av den anledningen bör avtal med tredjeländer, tredjeterritorier och internationella organisationer samt alla kontrakt eller avtal som är en följd av instrumentets genomförande innehålla bestämmelser som uttryckligen ger kommissionen, Europeiska revisionsrätten och Olaf befogenhet att utföra sådana revisioner och kontroller och inspektioner på platsen i enlighet med deras respektive befogenheter och som säkerställer att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter.

| (80) | Instrumentet bör bidra till den internationella bekämpningen av skattebedrägerier, skatteundandragande, bedrägeri, korruption och penningtvätt. |
| --- | --- |

(80)

Instrumentet bör bidra till den internationella bekämpningen av skattebedrägerier, skatteundandragande, bedrägeri, korruption och penningtvätt.

| (81) | I syfte att komplettera eller ändra vissa icke väsentliga delar av denna förordning, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på att ändra det belopp som avser insatser för uppbyggnad av militära aktörers förmåga att stödja utveckling och säkerhet för utveckling, det högsta beloppet för garantin för yttre åtgärder, de avsättningsnivåer och det högsta avsättningsbeloppet för garantin för yttre åtgärder, de samarbets- och insatsområden som förtecknas i bilagorna II, III och IV och de prioriterade områden för EFHU+-insatser som förtecknas i bilaga V, indikatorerna i bilaga VI samt med avseende på att komplettera denna förordning med specifika mål och prioriterade områden för samarbete utifrån gemensamma samarbetsområden för de geografiska programmen som anges i bilaga II, inbegripet en prioritering per subregion, tematiska mål och vägledande anslag för vissa subregioner, och med avseende på att komplettera denna förordning med bestämmelser om inrättande av en ram för övervakning och utvärdering. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive med relevanta intressenter som det civila samhället och experter, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (39). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |
| --- | --- |

(81)

I syfte att komplettera eller ändra vissa icke väsentliga delar av denna förordning, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på att ändra det belopp som avser insatser för uppbyggnad av militära aktörers förmåga att stödja utveckling och säkerhet för utveckling, det högsta beloppet för garantin för yttre åtgärder, de avsättningsnivåer och det högsta avsättningsbeloppet för garantin för yttre åtgärder, de samarbets- och insatsområden som förtecknas i bilagorna II, III och IV och de prioriterade områden för EFHU+-insatser som förtecknas i bilaga V, indikatorerna i bilaga VI samt med avseende på att komplettera denna förordning med specifika mål och prioriterade områden för samarbete utifrån gemensamma samarbetsområden för de geografiska programmen som anges i bilaga II, inbegripet en prioritering per subregion, tematiska mål och vägledande anslag för vissa subregioner, och med avseende på att komplettera denna förordning med bestämmelser om inrättande av en ram för övervakning och utvärdering. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive med relevanta intressenter som det civila samhället och experter, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (39). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

| (82) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av de relevanta bestämmelserna i denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (40). |
| --- | --- |

(82)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av de relevanta bestämmelserna i denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (40).

| (83) | I enlighet med punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning bör instrumentet utvärderas på grundval av information som samlats in i enlighet med särskilda övervakningskrav, samtidigt som en administrativ börda, särskilt för medlemsstaterna, och överreglering undviks. Dessa krav bör när så är lämpligt innefatta mätbara indikatorer som utgångspunkt för utvärdering av instrumentets faktiska konsekvenser. |
| --- | --- |

(83)

I enlighet med punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning bör instrumentet utvärderas på grundval av information som samlats in i enlighet med särskilda övervakningskrav, samtidigt som en administrativ börda, särskilt för medlemsstaterna, och överreglering undviks. Dessa krav bör när så är lämpligt innefatta mätbara indikatorer som utgångspunkt för utvärdering av instrumentets faktiska konsekvenser.

| (84) | Hänvisningarna till unionens instrument för yttre åtgärder i artikel 9 i rådets beslut 2010/427/EU (41), som ersätts med denna förordning, bör tolkas som hänvisningar till denna förordning. Kommissionen bör säkerställa att denna förordning genomförs i enlighet med Europeiska utrikestjänstens roll enligt det beslutet. |
| --- | --- |

(84)

Hänvisningarna till unionens instrument för yttre åtgärder i artikel 9 i rådets beslut 2010/427/EU (41), som ersätts med denna förordning, bör tolkas som hänvisningar till denna förordning. Kommissionen bör säkerställa att denna förordning genomförs i enlighet med Europeiska utrikestjänstens roll enligt det beslutet.

| (85) | De insatser och åtgärder som föreskrivs i denna förordning bör när så är lämpligt komplettera, vara förenliga med och respektera de åtgärder som unionen antar för att uppnå målen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken inom ramen för avdelning V kapitel 2 i EU-fördraget och de åtgärder som antagits inom ramen för femte delen avdelning IV i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(85)

De insatser och åtgärder som föreskrivs i denna förordning bör när så är lämpligt komplettera, vara förenliga med och respektera de åtgärder som unionen antar för att uppnå målen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken inom ramen för avdelning V kapitel 2 i EU-fördraget och de åtgärder som antagits inom ramen för femte delen avdelning IV i EUF-fördraget.

| (86) | Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(86)

Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (87) | Beslut nr 466/2014/EU bör ändras och upphävas och förordningarna (EU) 2017/1601 och (EG, Euratom) nr 480/2009 bör upphävas. |
| --- | --- |

(87)

Beslut nr 466/2014/EU bör ändras och upphävas och förordningarna (EU) 2017/1601 och (EG, Euratom) nr 480/2009 bör upphävas.

| (88) | För att säkerställa kontinuitet i tillhandahållandet av stöd inom det relevanta politikområdet och göra det möjligt att påbörja genomförandet från och med inledningen av den fleråriga budgetramen 2021–2027 bör denna förordning skyndsamt träda i kraft och bör tillämpas med retroaktiv verkan från och med den 1 januari 2021. |
| --- | --- |

(88)

För att säkerställa kontinuitet i tillhandahållandet av stöd inom det relevanta politikområdet och göra det möjligt att påbörja genomförandet från och med inledningen av den fleråriga budgetramen 2021–2027 bör denna förordning skyndsamt träda i kraft och bör tillämpas med retroaktiv verkan från och med den 1 januari 2021.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

AVDELNING I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Innehåll

Genom denna förordning inrättas instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen (instrumentet), inklusive Europeiska fonden för hållbar utveckling plus (EFHU+) och garantin för yttre åtgärder för perioden för den fleråriga budgetramen 2021–2027.

instrumentet

EFHU+

Den fastställer även målen för instrumentet, budgeten för perioden 2021–2027, formerna för unionsfinansiering och reglerna för tillhandahållande av sådan finansiering.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| 1. | landprogram: ett vägledande program som omfattar ett land. |
| --- | --- |

1.

landprogram: ett vägledande program som omfattar ett land.

landprogram

| 2. | flerlandsprogram: ett vägledande program som omfattar mer än ett land. |
| --- | --- |

2.

flerlandsprogram: ett vägledande program som omfattar mer än ett land.

flerlandsprogram

| 3. | vägledande regionalt program: ett vägledande flerlandsprogram som omfattar fler än ett tredjeland inom samma geografiska område i enlighet med artikel 4.2. |
| --- | --- |

3.

vägledande regionalt program: ett vägledande flerlandsprogram som omfattar fler än ett tredjeland inom samma geografiska område i enlighet med artikel 4.2.

vägledande regionalt program

| 4. | vägledande transregionalt program: ett vägledande flerlandsprogram som omfattar fler än ett tredjeland från olika geografiska områden i enlighet med artikel 4.2. |
| --- | --- |

4.

vägledande transregionalt program: ett vägledande flerlandsprogram som omfattar fler än ett tredjeland från olika geografiska områden i enlighet med artikel 4.2.

vägledande transregionalt program

| 5. | gränsöverskridande samarbete: samarbete mellan en eller flera medlemsstater och ett eller flera tredjeländer och tredjeterritorier som gränsar till unionens yttre angränsande land- och sjögränser och samarbete som omfattar transnationellt samarbete över större transnationella territorier eller kring havsområden samt interregionalt samarbete i enlighet med en Europaparlamentets och rådets förordning om särskilda bestämmelser för målet Europeiskt territoriellt samarbete (Interreg) med stöd av Europeiska regionala utvecklingsfonden och finansieringsinstrument för yttre åtgärder (Interreg-förordningen). |
| --- | --- |

5.

gränsöverskridande samarbete: samarbete mellan en eller flera medlemsstater och ett eller flera tredjeländer och tredjeterritorier som gränsar till unionens yttre angränsande land- och sjögränser och samarbete som omfattar transnationellt samarbete över större transnationella territorier eller kring havsområden samt interregionalt samarbete i enlighet med en Europaparlamentets och rådets förordning om särskilda bestämmelser för målet Europeiskt territoriellt samarbete (Interreg) med stöd av Europeiska regionala utvecklingsfonden och finansieringsinstrument för yttre åtgärder (Interreg-förordningen).

gränsöverskridande samarbete

Interreg-förordningen

| 6. | rättslig enhet: en fysisk person eller en juridisk person som inrättats och erkänts som sådan enligt unionsrätten, nationell eller internationell rätt, som har ställning som juridisk person och förmåga att agera för egen räkning, utöva rättigheter och ha skyldigheter, eller en enhet som inte är en juridisk person som avses i artikel 197.2 c i budgetförordningen. |
| --- | --- |

6.

rättslig enhet: en fysisk person eller en juridisk person som inrättats och erkänts som sådan enligt unionsrätten, nationell eller internationell rätt, som har ställning som juridisk person och förmåga att agera för egen räkning, utöva rättigheter och ha skyldigheter, eller en enhet som inte är en juridisk person som avses i artikel 197.2 c i budgetförordningen.

rättslig enhet

| 7. | det civila samhällets organisationer: ett brett spektrum av aktörer med en mångfald av roller och mandat som kan variera över tid och mellan institutioner och länder; det inbegriper alla icke-statliga, icke-vinstdrivande och oberoende strukturer som är fria från våld, genom vilka människor organiserar strävan att uppnå gemensamma mål och främja gemensamma värderingar, däribland politiska, kulturella, religiösa, miljömässiga, sociala och ekonomiska, och som är verksamma på lokal, nationell, regional eller internationell nivå; och som omfattar både organisationer i städer och på landsbygden och formella och informella organisationer. |
| --- | --- |

7.

det civila samhällets organisationer: ett brett spektrum av aktörer med en mångfald av roller och mandat som kan variera över tid och mellan institutioner och länder; det inbegriper alla icke-statliga, icke-vinstdrivande och oberoende strukturer som är fria från våld, genom vilka människor organiserar strävan att uppnå gemensamma mål och främja gemensamma värderingar, däribland politiska, kulturella, religiösa, miljömässiga, sociala och ekonomiska, och som är verksamma på lokal, nationell, regional eller internationell nivå; och som omfattar både organisationer i städer och på landsbygden och formella och informella organisationer.

det civila samhällets organisationer

| 8. | lokala myndigheter: omfattar offentliga institutioner med status som juridisk person, som ingår som en del i den statliga strukturen på en nivå under den centrala förvaltningen, t.ex. byar, kommuner, distrikt, län, provinser eller regioner, vilka är ansvariga inför medborgarna och består ofta av ett rådgivande eller beslutsfattande organ, t.ex. ett råd eller en församling, och ett verkställande organ, t.ex. borgmästaren eller någon annan verkställande tjänsteman, som är direkt eller indirekt vald eller utsedd på lokal nivå. |
| --- | --- |

8.

lokala myndigheter: omfattar offentliga institutioner med status som juridisk person, som ingår som en del i den statliga strukturen på en nivå under den centrala förvaltningen, t.ex. byar, kommuner, distrikt, län, provinser eller regioner, vilka är ansvariga inför medborgarna och består ofta av ett rådgivande eller beslutsfattande organ, t.ex. ett råd eller en församling, och ett verkställande organ, t.ex. borgmästaren eller någon annan verkställande tjänsteman, som är direkt eller indirekt vald eller utsedd på lokal nivå.

lokala myndigheter

| 9. | investeringsfönster: ett visst område som kan komma i fråga för stöd från garantin för yttre åtgärder enligt EFHU+ till investeringsportföljer i specifika regioner, länder eller sektorer. |
| --- | --- |

9.

investeringsfönster: ett visst område som kan komma i fråga för stöd från garantin för yttre åtgärder enligt EFHU+ till investeringsportföljer i specifika regioner, länder eller sektorer.

investeringsfönster

| 10. | additionalitet: principen baserad på artikel 209.2 i budgetförordningen, enligt vilken stöd inom ramen för garantin för yttre åtgärder enligt EFHU+, vid tillämpningen av den här förordningen och IPA III-förordningen, bidrar till hållbar utveckling genom insatser som inte hade kunnat genomföras utan den garantin eller som leder till positiva resultat som inte hade kunnat uppnås i samma omfattning utan detta stöd. Principen om additionalitet innebär också att insatser som genomförs med stöd från garantin för yttre åtgärder attraherar finansiering från den privata sektorn och att marknadsmisslyckanden eller mindre gynnsamma investeringsförhållanden åtgärdas samt att en investerings kvalitet, hållbarhet, verkan eller omfattning förbättras. Principen säkerställer också att insatser inom ramen för garantin för yttre åtgärder inte ersätter stöd från en medlemsstat, privat finansiering eller annan unionsfinansiering eller internationell finansiering och undviker att tränga ut andra offentliga eller privata investeringar såvida detta inte är vederbörligen motiverat i enlighet med instrumentets mål och principer. Projekt som stöds av garantin för yttre åtgärder har i normalfallet en högre riskprofil än den investeringsportfölj som de berättigade motparterna stöder enligt sin normala investeringspolicy utan garantin för yttre åtgärder. |
| --- | --- |

10.

additionalitet: principen baserad på artikel 209.2 i budgetförordningen, enligt vilken stöd inom ramen för garantin för yttre åtgärder enligt EFHU+, vid tillämpningen av den här förordningen och IPA III-förordningen, bidrar till hållbar utveckling genom insatser som inte hade kunnat genomföras utan den garantin eller som leder till positiva resultat som inte hade kunnat uppnås i samma omfattning utan detta stöd. Principen om additionalitet innebär också att insatser som genomförs med stöd från garantin för yttre åtgärder attraherar finansiering från den privata sektorn och att marknadsmisslyckanden eller mindre gynnsamma investeringsförhållanden åtgärdas samt att en investerings kvalitet, hållbarhet, verkan eller omfattning förbättras. Principen säkerställer också att insatser inom ramen för garantin för yttre åtgärder inte ersätter stöd från en medlemsstat, privat finansiering eller annan unionsfinansiering eller internationell finansiering och undviker att tränga ut andra offentliga eller privata investeringar såvida detta inte är vederbörligen motiverat i enlighet med instrumentets mål och principer. Projekt som stöds av garantin för yttre åtgärder har i normalfallet en högre riskprofil än den investeringsportfölj som de berättigade motparterna stöder enligt sin normala investeringspolicy utan garantin för yttre åtgärder.

additionalitet

| 11. | insatser med statliga motparter och icke-kommersiella lokala/regionala motparter: varje insats där motparten direkt är antingen en stat eller en offentlig enhet som till fullo täcks av en uttrycklig statlig garanti eftersom den inte har rättskapacitet eller finansiell autonomi/förmåga att erhålla nödvändig direktfinansiering. |
| --- | --- |

11.

insatser med statliga motparter och icke-kommersiella lokala/regionala motparter: varje insats där motparten direkt är antingen en stat eller en offentlig enhet som till fullo täcks av en uttrycklig statlig garanti eftersom den inte har rättskapacitet eller finansiell autonomi/förmåga att erhålla nödvändig direktfinansiering.

insatser med statliga motparter och icke-kommersiella lokala/regionala motparter

| 12. | insatser med kommersiella lokala/regionala motparter: varje insats där motparten är en offentlig enhet som inte täcks av en uttrycklig statlig garanti och som har finansiell förmåga och rättskapacitet att låna på egen risk. |
| --- | --- |

12.

insatser med kommersiella lokala/regionala motparter: varje insats där motparten är en offentlig enhet som inte täcks av en uttrycklig statlig garanti och som har finansiell förmåga och rättskapacitet att låna på egen risk.

insatser med kommersiella lokala/regionala motparter

| 13. | bidragsgivare: en medlemsstat, en internationell finansieringsinstitution, en medlemsstat eller en offentlig institution i en medlemsstat, ett offentligt organ eller andra offentliga eller privata enheter som bidrar till den gemensamma avsättningsfonden. |
| --- | --- |

13.

bidragsgivare: en medlemsstat, en internationell finansieringsinstitution, en medlemsstat eller en offentlig institution i en medlemsstat, ett offentligt organ eller andra offentliga eller privata enheter som bidrar till den gemensamma avsättningsfonden.

bidragsgivare

| 14. | partnerländer: länder eller territorier som kan erhålla unionsstöd från detta instrument i enlighet med artikel 4. |
| --- | --- |

14.

partnerländer: länder eller territorier som kan erhålla unionsstöd från detta instrument i enlighet med artikel 4.

partnerländer

Med avseende på tillämpningen av denna förordning ska alla hänvisningar till mänskliga rättigheter förstås som att de inbegriper grundläggande friheter.

Artikel 3

Instrumentets mål

1.   Det allmänna målet för detta instrument är att

| a) | slå vakt om och främja unionens värden, principer och grundläggande intressen i hela världen i syfte att eftersträva de mål och principer för unionens yttre åtgärder som fastställs i artiklarna 3.5, 8 och 21 i EU-fördraget och därigenom bidra till att minska och på lång sikt utrota fattigdomen, befästa, stödja och främja demokratin, rättsstatsprincipen och respekten för mänskliga rättigheter, hållbar utveckling och kampen mot klimatförändringar samt hantera irreguljär migration och tvångsförflyttning, inbegripet de bakomliggande orsakerna. |
| --- | --- |

a)

slå vakt om och främja unionens värden, principer och grundläggande intressen i hela världen i syfte att eftersträva de mål och principer för unionens yttre åtgärder som fastställs i artiklarna 3.5, 8 och 21 i EU-fördraget och därigenom bidra till att minska och på lång sikt utrota fattigdomen, befästa, stödja och främja demokratin, rättsstatsprincipen och respekten för mänskliga rättigheter, hållbar utveckling och kampen mot klimatförändringar samt hantera irreguljär migration och tvångsförflyttning, inbegripet de bakomliggande orsakerna.

| b) | bidra till att främja multilateralism och till att uppfylla de internationella åtaganden och mål som unionen har ställt sig bakom, särskilt målen för hållbar utveckling, Agenda 2030 och Parisavtalet. |
| --- | --- |

b)

bidra till att främja multilateralism och till att uppfylla de internationella åtaganden och mål som unionen har ställt sig bakom, särskilt målen för hållbar utveckling, Agenda 2030 och Parisavtalet.

| c) | främja starkare partnerskap med tredjeländer, inbegripet med länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken på grundval av ömsesidiga intressen och egenansvar i syfte att främja stabilisering och god samhällsstyrning samt bygga upp resiliens. |
| --- | --- |

c)

främja starkare partnerskap med tredjeländer, inbegripet med länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken på grundval av ömsesidiga intressen och egenansvar i syfte att främja stabilisering och god samhällsstyrning samt bygga upp resiliens.

2.   De specifika målen för instrumentet är följande:

| a) | Att stödja och främja dialog och samarbete med tredjeländer och regioner i grannskapet, i Afrika söder om Sahara, i Asien och Stillahavsområdet samt i Nord- och Sydamerika och Karibien. |
| --- | --- |

a)

Att stödja och främja dialog och samarbete med tredjeländer och regioner i grannskapet, i Afrika söder om Sahara, i Asien och Stillahavsområdet samt i Nord- och Sydamerika och Karibien.

| b) | Att utveckla särskilda förstärkta partnerskap och ett ökat politiskt samarbete med länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, med utgångspunkt i samarbete, fred och stabilitet och ett gemensamt åtagande för de universella värdena demokrati, rättsstatsprincipen och respekt för de mänskliga rättigheterna, och samtidigt sträva efter en djupgående och hållbar demokrati och en gradvis socioekonomisk integration samt direkta personkontakter. |
| --- | --- |

b)

Att utveckla särskilda förstärkta partnerskap och ett ökat politiskt samarbete med länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, med utgångspunkt i samarbete, fred och stabilitet och ett gemensamt åtagande för de universella värdena demokrati, rättsstatsprincipen och respekt för de mänskliga rättigheterna, och samtidigt sträva efter en djupgående och hållbar demokrati och en gradvis socioekonomisk integration samt direkta personkontakter.

| c) | På global nivå:






  i) | Att skydda, främja och stärka demokrati, rättsstatsprincipen, inbegripet mekanismer för ansvarsutkrävande, och mänskliga rättigheter, inbegripet jämställdhet och skydd av människorättsförsvarare, även i de allra svåraste och mest akuta situationerna. |
| --- | --- | --- |

c)

På global nivå:

i)

Att skydda, främja och stärka demokrati, rättsstatsprincipen, inbegripet mekanismer för ansvarsutkrävande, och mänskliga rättigheter, inbegripet jämställdhet och skydd av människorättsförsvarare, även i de allra svåraste och mest akuta situationerna.

| ii) | Att stödja det civila samhällets organisationer. |
| --- | --- |

ii)

Att stödja det civila samhällets organisationer.

| iii) | Att främja stabilitet och fred och förebygga konflikter och därigenom bidra till skyddet av civila. |
| --- | --- |

iii)

Att främja stabilitet och fred och förebygga konflikter och därigenom bidra till skyddet av civila.

| iv) | Att hantera andra globala utmaningar, såsom klimatförändringar, skydd av den biologiska mångfalden och miljön samt migration och rörlighet. |
| --- | --- |

iv)

Att hantera andra globala utmaningar, såsom klimatförändringar, skydd av den biologiska mångfalden och miljön samt migration och rörlighet.

| d) | Att snabbt ingripa vid






  i) | kriser, instabilitet och konflikter, inbegripet sådana som kan bero på migrationsflöden och tvångsförflyttning samt hybridhot, |
| --- | --- | --- |

d)

Att snabbt ingripa vid

i)

kriser, instabilitet och konflikter, inbegripet sådana som kan bero på migrationsflöden och tvångsförflyttning samt hybridhot,

| ii) | hantera resiliensutmaningar, inbegripet naturkatastrofer och katastrofer orsakade av människor, och koppla samman åtgärder inom humanitärt bistånd och utvecklingsåtgärder, och |
| --- | --- |

ii)

hantera resiliensutmaningar, inbegripet naturkatastrofer och katastrofer orsakade av människor, och koppla samman åtgärder inom humanitärt bistånd och utvecklingsåtgärder, och

| iii) | unionens utrikespolitiska behov och prioriteringar. |
| --- | --- |

iii)

unionens utrikespolitiska behov och prioriteringar.

3.   Uppnåendet av de mål som avses i punkterna 1 och 2 i denna artikel ska mätas med hjälp av relevanta indikatorer i enlighet med artikel 41.

4.   Minst 93 % av utgifterna enligt instrumentet ska uppfylla de kriterier för offentligt utvecklingsbistånd som fastställts av OECD:s biståndskommitté, och därmed bidra till kollektiva åtaganden inom ramen för offentligt utvecklingsbistånd, bland annat när det gäller MUL-länderna. Hänsyn ska tas till den specifika karaktären hos utgifterna för de partnerländer och territorier som förtecknas i bilaga I.

Artikel 4

Tillämpningsområde och struktur

1.   Unionens stöd enligt instrumentet ska genomföras genom

| a) | geografiska program, |
| --- | --- |

a)

geografiska program,

| b) | tematiska program, |
| --- | --- |

b)

tematiska program,

| c) | snabbinsatsåtgärder. |
| --- | --- |

c)

snabbinsatsåtgärder.

2.   De geografiska programmen ska omfatta bilateralt och multilateralt samarbete i följande områden:

| a) | Grannskapet. |
| --- | --- |

a)

Grannskapet.

| b) | Afrika söder om Sahara. |
| --- | --- |

b)

Afrika söder om Sahara.

| c) | Asien och Stillahavsområdet. |
| --- | --- |

c)

Asien och Stillahavsområdet.

| d) | Nord- och Sydamerika samt Karibien. |
| --- | --- |

d)

Nord- och Sydamerika samt Karibien.

Geografiska program får omfatta alla tredjeländer, utom kandidater och potentiella kandidater enligt definitionen i IPA III-förordningen och utomeuropeiska länder och territorier.

Geografiska program med ett kontinentalt eller transregionalt tillämpningsområde får också inrättas, särskilt ett panafrikanskt program som omfattar länder i Afrika enligt första stycket a och b och ett program som omfattar länder i Afrika, Karibien och Stillahavsområdet enligt första stycket b, c och d.

De geografiska programmen i grannskapet får omfatta alla de länder eller territorier som avses i bilaga I.

I syfte att uppnå de mål som anges i instrumentet ska de geografiska programmen utgå från de samarbetsområden som anges i bilaga II.

3.   De tematiska programmen ska omfatta åtgärder kopplade till genomförandet av målen för hållbar utveckling på global nivå, inom följande områden:

| a) | Mänskliga rättigheter och demokrati. |
| --- | --- |

a)

Mänskliga rättigheter och demokrati.

| b) | Det civila samhällets organisationer. |
| --- | --- |

b)

Det civila samhällets organisationer.

| c) | Fred, stabilitet och konfliktförebyggande. |
| --- | --- |

c)

Fred, stabilitet och konfliktförebyggande.

| d) | Globala utmaningar. |
| --- | --- |

d)

Globala utmaningar.

De tematiska programmen får omfatta alla tredjeländer samt utomeuropeiska länder och territorier.

I syfte att uppnå instrumentets mål ska de tematiska programmen utgå från de insatsområden som anges i bilaga III.

4.   Snabbinsatsåtgärderna ska möjliggöra åtgärder i ett tidigt skede för att

| a) | bidra till fred, stabilitet och konfliktförebyggande i nödsituationer, i begynnande kriser samt under och efter kriser, inbegripet sådana som kan bero på migrationsflöden och tvångsförflyttning, |
| --- | --- |

a)

bidra till fred, stabilitet och konfliktförebyggande i nödsituationer, i begynnande kriser samt under och efter kriser, inbegripet sådana som kan bero på migrationsflöden och tvångsförflyttning,

| b) | bidra till att stärka resiliensen hos stater, samhällen, grupper och enskilda personer och till att koppla samman humanitärt bistånd och utvecklingsåtgärder och, i förekommande fall, fredsbyggande, |
| --- | --- |

b)

bidra till att stärka resiliensen hos stater, samhällen, grupper och enskilda personer och till att koppla samman humanitärt bistånd och utvecklingsåtgärder och, i förekommande fall, fredsbyggande,

| c) | hantera unionens utrikespolitiska behov och prioriteringar. |
| --- | --- |

c)

hantera unionens utrikespolitiska behov och prioriteringar.

Snabbinsatsåtgärder får omfatta alla tredjeländer samt utomeuropeiska länder och territorier.

I syfte att uppnå instrumentets mål ska snabbinsatsåtgärderna utgå från de insatsområden som anges i bilaga IV.

5.   Åtgärder inom ramen för instrumentet ska främst genomföras genom geografiska program.

Åtgärder som genomförs genom tematiska program ska komplettera de åtgärder som finansieras inom ramen för geografiska program och stödja globala och transregionala initiativ som syftar till att uppnå internationellt överenskomna mål, särskilt målen för hållbar utveckling och Parisavtalet, samt skydda globala kollektiva nyttigheter eller hantera globala utmaningar. Åtgärder som genomförs genom tematiska program får också vidtas när

| a) | det inte finns något geografiskt program, |
| --- | --- |

a)

det inte finns något geografiskt program,

| b) | det geografiska programmet har upphävts tillfälligt, |
| --- | --- |

b)

det geografiska programmet har upphävts tillfälligt,

| c) | det inte finns någon överenskommelse om åtgärder med det berörda partnerlandet, eller |
| --- | --- |

c)

det inte finns någon överenskommelse om åtgärder med det berörda partnerlandet, eller

| d) | åtgärden inte kan genomföras på lämpligt sätt genom de geografiska programmen. |
| --- | --- |

d)

åtgärden inte kan genomföras på lämpligt sätt genom de geografiska programmen.

Snabbinsatsåtgärderna ska komplettera de geografiska och tematiska programmen. Snabbinsatsåtgärder ska utformas och genomföras på ett sådant sätt att de, om det är relevant, kan fortsätta inom ramen för de geografiska och tematiska programmen.

6.   Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 44 med avseende på ändring av bilagorna II, III och IV.

7.   Kommissionen ges befogenhet att senast den 31 december 2021 anta delegerade akter i enlighet med artikel 44 för att komplettera denna förordning med bestämmelser som fastställer

| a) | specifika mål och prioriterade samarbetsområden utifrån samarbetsområdena för de geografiska programmen i bilaga II, inbegripet en prioritering, för följande subregioner: södra grannskapet, östra grannskapet, Västafrika, Öst- och Centralafrika, södra Afrika och Indiska oceanen, Mellanöstern, Centralasien, Sydasien, norra och sydöstra Asien, Stillahavsområdet, Nord- och Sydamerika samt Karibien, |
| --- | --- |

a)

specifika mål och prioriterade samarbetsområden utifrån samarbetsområdena för de geografiska programmen i bilaga II, inbegripet en prioritering, för följande subregioner: södra grannskapet, östra grannskapet, Västafrika, Öst- och Centralafrika, södra Afrika och Indiska oceanen, Mellanöstern, Centralasien, Sydasien, norra och sydöstra Asien, Stillahavsområdet, Nord- och Sydamerika samt Karibien,

| b) | vägledande tematiska mål för den geografiska pelaren, och |
| --- | --- |

b)

vägledande tematiska mål för den geografiska pelaren, och

| c) | vägledande anslag för subregionerna Västafrika, Öst- och Centralafrika, södra Afrika och Indiska oceanen. |
| --- | --- |

c)

vägledande anslag för subregionerna Västafrika, Öst- och Centralafrika, södra Afrika och Indiska oceanen.

Den delegerade akt som avses i första stycket i denna punkt ska ses över vid den halvtidsutvärdering som avses i artikel 42.2.

Artikel 5

Konsekvens, samstämmighet, synergier och komplementaritet

1.   Genomförandet av instrumentet ska säkerställa konsekvens, samstämmighet, synergier och komplementaritet med alla områden av unionens yttre åtgärder, inbegripet andra instrument för finansiering av yttre åtgärder och med annan relevant unionspolitik och andra relevanta unionsprogram, samt en konsekvent politik för utveckling.

I detta avseende ska unionen beakta effekten av all intern och extern politik på den hållbara utvecklingen och söka främja ökade synergier och ökad komplementaritet, i synnerhet vad beträffar handelspolitik, ekonomiskt samarbete och annat sektoriellt samarbete.

2.   Åtgärder som omfattas av förordning (EG) nr 1257/96 får inte finansieras inom ramen för instrumentet.

3.   När det är lämpligt får en åtgärd som erhållit ett bidrag enligt instrumentet även erhålla bidrag från ett annat unionsprogram, förutsatt att bidragen inte täcker samma kostnader. Instrumentet får också bidra till åtgärder som fastställs inom ramen för andra unionsprogram, förutsatt att bidragen inte täcker samma kostnader. Reglerna för varje bidragande unionsprogram ska tillämpas för motsvarande bidrag till åtgärden. Den kumulativa finansieringen får inte överstiga de totala stödberättigande kostnaderna för åtgärden. Stödet från de olika unionsprogrammen får beräknas proportionellt i enlighet med de dokument som anger villkoren för stödet.

Artikel 6

Budget

1.   Finansieringsramen för genomförandet av instrumentet för perioden 1 januari 2021–31 december 2027 ska vara 79 462 000 000 EUR i löpande priser.

2.   Den finansieringsram som avses i punkt 1 ska utgöras av följande:

| a) | 60 388 000 000 EUR till de geografiska programmen:






  — | Grannskapet: minst 19 323 000 000 EUR. |
| --- | --- | --- |

a)

60 388 000 000 EUR till de geografiska programmen:

—

Grannskapet: minst 19 323 000 000 EUR.

| — | Afrika söder om Sahara: minst 29 181 000 000 EUR. |
| --- | --- |

—

Afrika söder om Sahara: minst 29 181 000 000 EUR.

| — | Asien och Stillahavsområdet: 8 489 000 000 EUR. |
| --- | --- |

—

Asien och Stillahavsområdet: 8 489 000 000 EUR.

| — | Nord- och Sydamerika samt Karibien: 3 395 000 000 EUR. |
| --- | --- |

—

Nord- och Sydamerika samt Karibien: 3 395 000 000 EUR.

| b) | 6 358 000 000 EUR till de tematiska programmen:






  — | Mänskliga rättigheter och demokrati: 1 362 000 000 EUR. |
| --- | --- | --- |

b)

6 358 000 000 EUR till de tematiska programmen:

—

Mänskliga rättigheter och demokrati: 1 362 000 000 EUR.

| — | Det civila samhällets organisationer: 1 362 000 000 EUR. |
| --- | --- |

—

Det civila samhällets organisationer: 1 362 000 000 EUR.

| — | Fred, stabilitet och konfliktförebyggande: 908 000 000 EUR. |
| --- | --- |

—

Fred, stabilitet och konfliktförebyggande: 908 000 000 EUR.

| — | Globala utmaningar: 2 726 000 000 EUR. |
| --- | --- |

—

Globala utmaningar: 2 726 000 000 EUR.

| c) | 3 182 000 000 EUR till snabbinsatsåtgärder. |
| --- | --- |

c)

3 182 000 000 EUR till snabbinsatsåtgärder.

3.   Bufferten för nya utmaningar och prioriteringar på 9 534 000 000 EUR ska höja de belopp som avses i punkt 2 a, b och c i denna artikel i enlighet med artikel 17.

4.   Den finansieringsram som avses i punkt 2 a ska motsvara minst 75 % av den finansieringsram som avses i punkt 1.

5.   Åtgärder enligt artikel 9 ska finansieras med ett belopp på upp till 270 000 000 EUR. Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 44 för att ändra det beloppet.

Artikel 7

Politisk ram

Den övergripande politiska ramen för genomförandet av instrumentet ska utgöras av de associeringsavtal, partnerskaps- och samarbetsavtal och multilaterala avtal som unionen är part i och andra avtal om upprättande av en rättsligt bindande förbindelse mellan unionen och partnerländerna samt Europeiska rådets slutsatser, rådets slutsatser, uttalanden och slutsatser från toppmöten eller möten med partnerländerna på stats-, regeringschefs- eller ministernivå. Europaparlamentets resolutioner och meddelanden från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten).

den höga representanten

Artikel 8

Allmänna principer

1.   Unionen ska sträva efter att genom dialog och samarbete med partnerländer, partnerregioner och det civila samhället, bland annat genom åtgärder i multilaterala forum, främja, utveckla och stärka de principer för demokrati, god samhällsstyrning, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter, inbegripet deras universalitet och odelbarhet, och grundläggande friheter och respekt för människors värde, och principer för jämlikhet och solidaritet på vilka den är grundad.

2.   Instrumentet ska tillämpa en rättighetsbaserad strategi som omfattar alla mänskliga rättigheter, oavsett om de är medborgerliga och politiska eller ekonomiska, sociala och kulturella, för att integrera principerna om mänskliga rättigheter, för att stödja rättighetshavare när de åberopar sina rättigheter, med fokus på fattiga, marginaliserade och sårbara personer och grupper, inbegripet personer med funktionsnedsättning, och bistå partnerländer i fullgörandet av deras internationella åtaganden i fråga om mänskliga rättigheter. Den strategin ska vägledas av principen om att ingen ska lämnas utanför, jämställdhet och icke-diskriminering oavsett grund.

3.   Instrumentet ska främja jämställdhet, flickors och kvinnors rättigheter och egenmakt samt icke-diskriminering oavsett grund genom riktade och integrerade åtgärder. Det ska också ägna särskild uppmärksamhet åt barnets rättigheter och ungdomars egenmakt.

4.   Instrumentet ska genomföras i full överensstämmelse med unionens stöd för främjandet, skyddet och förverkligandet av alla mänskliga rättigheter och ett fullständigt och effektivt genomförande av handlingsplanen från Peking och handlingsprogrammet från den internationella konferensen om befolkning och utveckling samt resultaten från konferenserna för översyn av dessa och står fast vid sitt engagemang för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i detta sammanhang. Med detta i åtanke ska instrumentet utgöra ett stöd för unionens engagemang för främjandet, skyddet och förverkligandet av varje individs rätt att utöva full kontroll över och besluta fritt och ansvarsfullt i frågor som rör deras sexualitet och sexuella och reproduktiva hälsa, utan diskriminering, tvång eller våld. Det ska även stödja alla människors behov av tillgång till omfattande information och utbildning avseende sexuell och reproduktiv hälsa, inbegripet omfattande sex- och samlevnadsundervisning och hälso- och sjukvårdstjänster, av god kvalitet och till överkomliga priser.

5.   Unionen ska, där så är lämpligt, stödja samarbete och dialog på bilateral, regional och multilateral nivå, associerings- och handelsavtal, partnerskapsavtal och trepartssamarbete.

Unionen ska främja en multilateral och regelbaserad och värdebaserad strategi avseende globala nyttigheter och utmaningar och i detta sammanhang samarbeta med medlemsstaterna, partnerländerna, internationella organisationer och andra givare.

Unionen ska verka för en effektiv multilateralism genom att främja samarbetet med internationella organisationer och andra givare.

Unionen ska beakta och inom ramen för den regelbundna politiska dialogen med partnerländerna ta upp deras resultat när det gäller fullgörandet av förpliktelser och åtaganden, inbegripet Agenda 2030, genomförandet av internationella människorättskonventioner och andra konventioner, inbegripet konventionerna om kärnsäkerhetsnormer, internationella avtal, i synnerhet Parisavtalet, och avtalsförhållanden med unionen, särskilt associeringsavtal, partnerskaps- och samarbetsavtal och handelsavtal.

6.   Samarbetet mellan unionen och medlemsstaterna, å ena sidan, och partnerländerna, å andra sidan, ska i förekommande fall och oberoende av metod för genomförande, baseras på och främja principerna för utvecklingseffektivitet, dvs. partnerländernas egenansvar för utvecklingsprioriteringarna, med fokus på resultat, inkluderande utvecklingspartnerskap, transparens och ömsesidig ansvarighet. Unionen ska främja en verkningsfull och effektiv mobilisering och användning av resurser.

I överensstämmelse med principen om inkluderande partnerskap och insyn ska kommissionen, om lämpligt, se till att vederbörligt samråd förs med berörda parter i partnerländerna, däribland det civila samhällets organisationer och lokala myndigheter, och att de utan onödigt dröjsmål får tillgång till relevant information så att de kan delta på ett adekvat sätt och spela en meningsfull roll vid utformningen, genomförandet och övervakningen av programmen. Vid behov ska kommissionen också se till att en förstärkt dialog förs med den privata sektorn.

I enlighet med principen om egenansvar ska kommissionen, när så är lämpligt, främja användningen av partnerländernas institutioner och system för genomförandet av programmen.

7.   Unionen och medlemsstaterna ska, i syfte att främja åtgärdernas och initiativens komplementaritet och effektivitet, säkerställa samordning av sin politik och regelbundet samråda med varandra om sina stödprogram, bland annat i internationella organisationer och i samband med internationella konferenser.

Unionen och medlemsstaterna ska samordna sina respektive stödprogram i syfte att öka effektiviteten och ändamålsenligheten.

Vid genomförandet av instrumentet och samarbetet med medlemsstaterna ska unionen främja delaktighet och därvid sträva efter att maximera mervärdet och beakta erfarenheter och kapacitet, och på så sätt stärka gemensamma intressen, värden och mål. Unionen ska uppmuntra utbyte av bästa praxis och kunskapsdelning mellan medlemsstaternas organ och experter.

8.   Program och åtgärder inom ramen för instrumentet ska integrera kampen mot klimatförändringar, miljöskydd, mänskliga rättigheter, demokrati, jämställdhet och, i förekommande fall, katastrofriskreducering och ta hänsyn till sambanden mellan målen för hållbar utveckling, för att främja integrerade åtgärder som kan skapa sidovinster och uppfylla flera olika mål på ett samstämmigt sätt. Dessa program och åtgärder ska baseras på en övergripande multidisciplinär analys av sammanhang, kapacitet, risker och sårbarheter, omfatta en strategi för resiliens och vara konfliktkänsliga, med beaktande av konfliktförebyggande och fredsbyggande. De ska vägledas av principerna om att inte vålla skada och om att inte lämna någon utanför.

9.   Genom instrumentet ska digitalisering främjas som ett viktigt verktyg för hållbar utveckling och tillväxt för alla.

10.   Ett mer samordnat, holistiskt och strukturerat förhållningssätt till migration ska eftersträvas, där hänsyn tas till vikten av att ta itu med de bakomliggande orsakerna till irreguljär migration och tvångsförflyttning. Det ska maximera synergieffekterna och bygga upp omfattande partnerskap, med särskild uppmärksamhet på ursprungs- och transitländerna. Det förhållningssättet ska kombinera alla lämpliga verktyg och de påtryckningsmöjligheter som krävs genom en flexibel incitamentbaserad ansats med, när så är lämpligt i detta sammanhang, eventuella ändringar i tilldelningen av medel med anknytning till migration i enlighet med programplaneringsprinciperna i instrumentet. Det ska beakta ett effektivt samarbete och genomförande av unionens avtal och dialoger om migration. Dessa åtgärder ska genomföras med full respekt för internationell rätt, inbegripet internationell människorättslagstiftning och internationell flyktingrätt, och unionens och medlemsstaternas befogenheter. Effektiviteten i detta förhållningssätt ska bedömas årligen eller vid behov. Migrationsrelaterade åtgärder inom ramen för instrumentet ska genomföras för att stödja unionens migrationspolitiska mål med hjälp av en flexibel finansieringsmekanism.

11.   Kommissionen ska säkerställa att åtgärder som vidtas enligt instrumentet i samband med kampen mot terrorism och organiserad brottslighet, it-säkerhet och kampen mot it-brottslighet samt uppbyggnaden av militära aktörers förmåga till stöd för utveckling och säkerhet för utveckling genomförs i enlighet med internationell rätt, inbegripet internationell människorättslagstiftning och humanitär rätt. I detta syfte ska kommissionen inrätta en lämplig ram för riskbedömning och övervakning. Inom den ramen ska kommissionen ta fram operativ vägledning för att säkerställa att de mänskliga rättigheterna beaktas vid utformningen och genomförandet av dessa åtgärder.

Sådana åtgärder ska baseras på regelbundna och robusta konfliktanalyser för att säkerställa konfliktkänslighet och genomföra en strategi för reform av säkerhetssektorn som bidrar till demokratisk samhällsstyrning, ansvarighet och människors säkerhet, inbegripet fördelar för den lokala befolkningen. Dessa åtgärder ska, i förekommande fall, integreras inom ramen för stöd på längre sikt som syftar till att reformera säkerhetssektorn.

12.   Kommissionen ska regelbundet informera Europaparlamentet och rådet, och ska på initiativ av någon av dessa tre institutioner föra diskussioner med dem, bland annat om den incitamentbaserade metod som svarar mot prestationer inom olika nyckelområden och som avses i artikel 20. Europaparlamentet får ha regelbundna diskussioner med kommissionen om sina egna stödprogram, i frågor som till exempel kapacitetsuppbyggnad, inbegripet medling och dialog i samband därmed, samt valövervakning.

13.   Kommissionen ska regelbundet utbyta information med det civila samhället.

14.   Kommissionen ska, när det är lämpligt, utarbeta och följa ramar för riskhantering, som omfattar bedömning och riskminskningsåtgärder.

15.   Unionsfinansiering enligt instrumentet får inte användas för att finansiera upphandling av vapen eller ammunition eller insatser med militära eller försvarsrelaterade konsekvenser.

Artikel 9

Uppbyggnad av militära aktörers förmåga att stödja utveckling och säkerhet för utveckling

1.   För att bidra till hållbar utveckling, vilket kräver stabila, fredliga och inkluderande samhällen, får unionsstöd enligt instrumentet användas inom ramen för en bredare reform av säkerhetssektorn eller för att bygga upp militära aktörers förmåga i partnerländerna, under de exceptionella omständigheter som anges i punkt 3, om syftet är att få till stånd utvecklingsverksamhet och verksamhet för säkerhet för utveckling.

2.   Stöd enligt denna artikel får särskilt omfatta tillhandahållande av program för uppbyggnad av förmåga till stöd för utveckling och säkerhet för utveckling, inklusive utbildning, handledning och rådgivning, samt tillhandahållande av utrustning, förbättringar av infrastrukturen samt tjänster som är direkt relaterade till detta stöd.

3.   Stöd enligt denna artikel ska endast ges

| a) | om kraven inte kan uppfyllas genom att tillgripa icke-militära aktörer för att på ett adekvat sätt uppnå unionens mål enligt instrumentet och det finns ett hot mot förekomsten av fungerande statliga institutioner eller mot skyddet av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och de statliga institutionerna inte kan klara av detta hot, och |
| --- | --- |

a)

om kraven inte kan uppfyllas genom att tillgripa icke-militära aktörer för att på ett adekvat sätt uppnå unionens mål enligt instrumentet och det finns ett hot mot förekomsten av fungerande statliga institutioner eller mot skyddet av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och de statliga institutionerna inte kan klara av detta hot, och

| b) | om det berörda partnerlandet och unionen är eniga om att militära aktörer spelar en avgörande roll för att bevara, upprätta eller återupprätta de villkor som är nödvändiga för en hållbar utveckling, inbegripet vid kriser eller i sårbara eller instabila sammanhang och situationer. |
| --- | --- |

b)

om det berörda partnerlandet och unionen är eniga om att militära aktörer spelar en avgörande roll för att bevara, upprätta eller återupprätta de villkor som är nödvändiga för en hållbar utveckling, inbegripet vid kriser eller i sårbara eller instabila sammanhang och situationer.

4.   Unionsstöd enligt denna artikel får inte användas för att finansiera uppbyggnad av militära aktörers förmåga i andra syften än för att bidra till utvecklingsverksamhet och verksamhet för säkerhet för utveckling. Det får i synnerhet inte användas för att finansiera något av följande:

| a) | Återkommande militära utgifter. |
| --- | --- |

a)

Återkommande militära utgifter.

| b) | Anskaffning av vapen och ammunition eller annan utrustning som är utformad för att åstadkomma dödligt våld. |
| --- | --- |

b)

Anskaffning av vapen och ammunition eller annan utrustning som är utformad för att åstadkomma dödligt våld.

| c) | Utbildning som specifikt syftar till att bidra till försvarsmaktens stridsförmåga. |
| --- | --- |

c)

Utbildning som specifikt syftar till att bidra till försvarsmaktens stridsförmåga.

5.   Vid utformningen och genomförandet av åtgärder enligt denna artikel ska kommissionen främja partnerlandets egenansvar. Den ska också utveckla de nödvändiga aspekter och den goda praxis som krävs för att säkerställa hållbarheten och ansvarigheten på medellång och lång sikt, samt främja rättsstatsprincipen och etablerade folkrättsliga principer.

AVDELNING II

GENOMFÖRANDE AV INSTRUMENTET

KAPITEL I

Programplanering

Artikel 10

Tillämpningsområde för de geografiska programmen

1.   I syfte att uppnå instrumentets mål ska de geografiska programmen utarbetas utifrån följande samarbetsområden:

| a) | God samhällsstyrning, demokrati, rättsstatsprincipen och de mänskliga rättigheterna, inbegripet jämställdhet. |
| --- | --- |

a)

God samhällsstyrning, demokrati, rättsstatsprincipen och de mänskliga rättigheterna, inbegripet jämställdhet.

| b) | Utrota fattigdom, bekämpa ojämlikhet och diskriminering och främja mänsklig utveckling |
| --- | --- |

b)

Utrota fattigdom, bekämpa ojämlikhet och diskriminering och främja mänsklig utveckling

| c) | Migration, tvångsförflyttning och rörlighet. |
| --- | --- |

c)

Migration, tvångsförflyttning och rörlighet.

| d) | Miljö och klimatförändringar. |
| --- | --- |

d)

Miljö och klimatförändringar.

| e) | Inkluderande och hållbar ekonomisk tillväxt samt anständig sysselsättning. |
| --- | --- |

e)

Inkluderande och hållbar ekonomisk tillväxt samt anständig sysselsättning.

| f) | Fred, stabilitet och förebyggande av konflikter. |
| --- | --- |

f)

Fred, stabilitet och förebyggande av konflikter.

| g) | Partnerskap. |
| --- | --- |

g)

Partnerskap.

2.   Närmare uppgifter om vart och ett av de samarbetsområden som avses i punkt 1 återfinns i bilaga II.

Artikel 11

Tillämpningsområde för de tematiska programmen

1.   För att uppnå instrumentets mål ska de tematiska programmen omfatta följande insatsområden:

| a) | Mänskliga rättigheter och demokrati: Framsteg när det gäller:






  i) | demokratins grundläggande värden, |
| --- | --- | --- |

a)

Mänskliga rättigheter och demokrati: Framsteg när det gäller:

i)

demokratins grundläggande värden,

| ii) | rättsstatsprincipen, |
| --- | --- |

ii)

rättsstatsprincipen,

| iii) | de mänskliga rättigheternas universalitet, odelbarhet och ömsesidiga samverkan, |
| --- | --- |

iii)

de mänskliga rättigheternas universalitet, odelbarhet och ömsesidiga samverkan,

| iv) | respekt för människors värde, |
| --- | --- |

iv)

respekt för människors värde,

| v) | principerna om icke-diskriminering, jämlikhet och solidaritet, |
| --- | --- |

v)

principerna om icke-diskriminering, jämlikhet och solidaritet,

| vi) | respekt för principerna i FN:s stadga och i internationell människorättslagstiftning. |
| --- | --- |

vi)

respekt för principerna i FN:s stadga och i internationell människorättslagstiftning.

| b) | Det civila samhällets organisationer:






  i) | Ett inkluderande, deltagande, handlingskraftigt och oberoende utrymme för det civila samhället och demokratin i partnerländerna. |
| --- | --- | --- |

b)

Det civila samhällets organisationer:

i)

Ett inkluderande, deltagande, handlingskraftigt och oberoende utrymme för det civila samhället och demokratin i partnerländerna.

| ii) | Inkluderande och öppen dialog med och mellan det civila samhällets aktörer. |
| --- | --- |

ii)

Inkluderande och öppen dialog med och mellan det civila samhällets aktörer.

| iii) | Medvetenhet, förståelse, kunskap och engagemang hos unionsmedborgare när det gäller utvecklingsfrågor. |
| --- | --- |

iii)

Medvetenhet, förståelse, kunskap och engagemang hos unionsmedborgare när det gäller utvecklingsfrågor.

| c) | Fred, stabilitet och konfliktförebyggande:






  i) | Stöd för förebyggande av konflikter, fredsbyggande åtgärder och krisberedskap. |
| --- | --- | --- |

c)

Fred, stabilitet och konfliktförebyggande:

i)

Stöd för förebyggande av konflikter, fredsbyggande åtgärder och krisberedskap.

| ii) | Stöd för att motverka globala och transregionala hot och framväxande hot. |
| --- | --- |

ii)

Stöd för att motverka globala och transregionala hot och framväxande hot.

| d) | Globala utmaningar:






  i) | Hälso- och sjukvård. |
| --- | --- | --- |

d)

Globala utmaningar:

i)

Hälso- och sjukvård.

| ii) | Utbildning. |
| --- | --- |

ii)

Utbildning.

| iii) | Jämställdhet och kvinnors och flickors egenmakt. |
| --- | --- |

iii)

Jämställdhet och kvinnors och flickors egenmakt.

| iv) | Barn och ungdomar. |
| --- | --- |

iv)

Barn och ungdomar.

| v) | Migration, tvångsförflyttning och rörlighet. |
| --- | --- |

v)

Migration, tvångsförflyttning och rörlighet.

| vi) | Anständigt arbete, socialt skydd, ojämlikhet och delaktighet. |
| --- | --- |

vi)

Anständigt arbete, socialt skydd, ojämlikhet och delaktighet.

| vii) | Kultur. |
| --- | --- |

vii)

Kultur.

| viii) | Säkerställande av en hälsosam miljö och hantering av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

viii)

Säkerställande av en hälsosam miljö och hantering av klimatförändringarna.

| ix) | Hållbar energi. |
| --- | --- |

ix)

Hållbar energi.

| x) | Hållbar och inkluderande tillväxt, anständigt arbete och engagemang från den privata sektorn. |
| --- | --- |

x)

Hållbar och inkluderande tillväxt, anständigt arbete och engagemang från den privata sektorn.

| xi) | Tryggad livsmedelsförsörjning och nutrition. |
| --- | --- |

xi)

Tryggad livsmedelsförsörjning och nutrition.

| xii) | Stärkt roll för lokala myndigheter som aktörer för utveckling. |
| --- | --- |

xii)

Stärkt roll för lokala myndigheter som aktörer för utveckling.

| xiii) | Främjande av inkluderande samhällen och flerpartsinitiativ, god ekonomisk styrning, inbegripet rättvis och inkluderande mobilisering av inhemska intäkter. |
| --- | --- |

xiii)

Främjande av inkluderande samhällen och flerpartsinitiativ, god ekonomisk styrning, inbegripet rättvis och inkluderande mobilisering av inhemska intäkter.

| xiv) | Stöd till bedömningen och dokumentationen av framstegen i arbetet med att genomföra principerna om partnerskap och effektivitet. |
| --- | --- |

xiv)

Stöd till bedömningen och dokumentationen av framstegen i arbetet med att genomföra principerna om partnerskap och effektivitet.

2.   Närmare uppgifter om vart och ett av de samarbetsområden som avses i punkt 1 återfinns i bilaga III.

Artikel 12

Allmän programplaneringsmetod

1.   Samarbete och insatser enligt instrumentet ska programplaneras, med undantag för snabbinsatsåtgärder enligt artikel 4.4.

2.   På grundval av artikel 7 ska programplaneringen enligt instrumentet baseras på följande:

| a) | Programplaneringsdokumenten ska syfta till att tillhandahålla en enhetlig ram för samarbetet mellan unionen och partnerländerna eller partnerregionerna som är förenlig med det allmänna syftet och tillämpningsområdet samt målen och principerna i denna förordning. |
| --- | --- |

a)

Programplaneringsdokumenten ska syfta till att tillhandahålla en enhetlig ram för samarbetet mellan unionen och partnerländerna eller partnerregionerna som är förenlig med det allmänna syftet och tillämpningsområdet samt målen och principerna i denna förordning.

| b) | Vid utarbetande av programplaneringsdokument för partnerländer eller regioner i kris- eller efterkrissituationer eller instabila och sårbara situationer ska en konfliktanalys göras för att säkerställa konfliktkänslighet och vederbörlig hänsyn ska tas till de berörda partnerländernas eller regionernas och deras befolkningars särskilda behov och förhållanden. När partnerländer eller partnerregioner berörs eller påverkas direkt av en krissituation, efterkrissituation eller instabil situation, ska särskild vikt läggas vid förbättrad samordning mellan alla berörda aktörer, i syfte att bistå vid övergången från en nödsituation till hållbar utveckling och stabil fred, inbegripet förebyggande av våld. |
| --- | --- |

b)

Vid utarbetande av programplaneringsdokument för partnerländer eller regioner i kris- eller efterkrissituationer eller instabila och sårbara situationer ska en konfliktanalys göras för att säkerställa konfliktkänslighet och vederbörlig hänsyn ska tas till de berörda partnerländernas eller regionernas och deras befolkningars särskilda behov och förhållanden. När partnerländer eller partnerregioner berörs eller påverkas direkt av en krissituation, efterkrissituation eller instabil situation, ska särskild vikt läggas vid förbättrad samordning mellan alla berörda aktörer, i syfte att bistå vid övergången från en nödsituation till hållbar utveckling och stabil fred, inbegripet förebyggande av våld.

| c) | Unionen och medlemsstaterna ska säkerställa inkluderande samråd med varandra i ett tidigt skede av och under hela programplaneringsprocessen för att verka för samstämmighet, komplementaritet och konsekvens i samarbetet. Gemensam programplanering ska vara förstahandsvalet för program för enskilda länder, och dess genomförande ska vara flexibelt och inkluderande och drivas på landnivå. Den gemensamma programplaneringen ska vara öppen för andra berörda givare och aktörer om unionen och medlemsstaterna bedömer detta vara relevant. Unionen och dess medlemsstater ska dessutom, när så är lämpligt, sträva efter att stödja partnerländerna genom gemensamt genomförande. |
| --- | --- |

c)

Unionen och medlemsstaterna ska säkerställa inkluderande samråd med varandra i ett tidigt skede av och under hela programplaneringsprocessen för att verka för samstämmighet, komplementaritet och konsekvens i samarbetet. Gemensam programplanering ska vara förstahandsvalet för program för enskilda länder, och dess genomförande ska vara flexibelt och inkluderande och drivas på landnivå. Den gemensamma programplaneringen ska vara öppen för andra berörda givare och aktörer om unionen och medlemsstaterna bedömer detta vara relevant. Unionen och dess medlemsstater ska dessutom, när så är lämpligt, sträva efter att stödja partnerländerna genom gemensamt genomförande.

| d) | Unionen ska i ett tidigt skede av och under hela programplaneringsprocessen uppmuntra till en regelbunden inkluderande flerpartsdialog med andra givare och aktörer, inbegripet lokala myndigheter, företrädare för det civila samhället, stiftelser och den privata sektorn, i tillämpliga fall, för att på lämpligt sätt underlätta deras respektive bidrag, och säkerställa att de spelar en meningsfull roll i programplaneringsprocessen. |
| --- | --- |

d)

Unionen ska i ett tidigt skede av och under hela programplaneringsprocessen uppmuntra till en regelbunden inkluderande flerpartsdialog med andra givare och aktörer, inbegripet lokala myndigheter, företrädare för det civila samhället, stiftelser och den privata sektorn, i tillämpliga fall, för att på lämpligt sätt underlätta deras respektive bidrag, och säkerställa att de spelar en meningsfull roll i programplaneringsprocessen.

| e) | Det tematiska programmet om mänskliga rättigheter och demokrati och det tematiska programmet om det civila samhällets organisationer som avses i artikel 4.3 a respektive b ska tillhandahålla stöd oberoende av samtycke från regeringar och andra offentliga myndigheter i de berörda tredjeländerna. Dessa tematiska program ska huvudsakligen stödja aktörer i det civila samhället på alla nivåer, och beakta de former och metoder för genomförande som avses i artikel 27.3. |
| --- | --- |

e)

Det tematiska programmet om mänskliga rättigheter och demokrati och det tematiska programmet om det civila samhällets organisationer som avses i artikel 4.3 a respektive b ska tillhandahålla stöd oberoende av samtycke från regeringar och andra offentliga myndigheter i de berörda tredjeländerna. Dessa tematiska program ska huvudsakligen stödja aktörer i det civila samhället på alla nivåer, och beakta de former och metoder för genomförande som avses i artikel 27.3.

Europaparlamentet och rådet ska underrättas om resultatet av de samråd som föreskrivs i första stycket c och d.

3.   Programplaneringsdokumenten ska vara resultatbaserade och, i den mån detta är möjligt, innehålla klara mål och indikatorer. Indikatorerna ska, i förekommande fall, vara baserade på internationellt överenskomna mål och indikatorer, i synnerhet de som anges för målen för hållbar utveckling, samt resultatramar på landnivå, för att bedöma och informera om unionens bidrag till resultat när det gäller output, utfall och effekter.

Artikel 13

Programplaneringsprinciper för geografiska program

1.   Planeringen av de geografiska programmen ska bygga på följande principer:

| a) | Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 5 ska den i största möjliga utsträckning grundas på en tidig, kontinuerlig och inkluderande dialog mellan unionen, medlemsstaterna och de berörda partnerländerna, däribland nationella, regionala och lokala myndigheter, med deltagande av organisationer från det civila samhället, nationella, regionala och lokala parlament och andra berörda parter, för att stärka det demokratiska egenansvaret för processen och för att främja stödet till nationella och regionala strategier. |
| --- | --- |

a)

Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 5 ska den i största möjliga utsträckning grundas på en tidig, kontinuerlig och inkluderande dialog mellan unionen, medlemsstaterna och de berörda partnerländerna, däribland nationella, regionala och lokala myndigheter, med deltagande av organisationer från det civila samhället, nationella, regionala och lokala parlament och andra berörda parter, för att stärka det demokratiska egenansvaret för processen och för att främja stödet till nationella och regionala strategier.

| b) | I förekommande fall ska programperioden synkroniseras med och anpassas till partnerländernas strategicykler. |
| --- | --- |

b)

I förekommande fall ska programperioden synkroniseras med och anpassas till partnerländernas strategicykler.

| c) | Programplaneringen kan omfatta samarbete som finansieras genom olika anslag som anges i artikel 6.2 och genom andra unionsprogram i enlighet med deras grundläggande rättsakter. |
| --- | --- |

c)

Programplaneringen kan omfatta samarbete som finansieras genom olika anslag som anges i artikel 6.2 och genom andra unionsprogram i enlighet med deras grundläggande rättsakter.

2.   Programplaneringen av geografiska program ska resultera i en särskild och specialanpassad ram för samarbetet som baseras på följande:

| a) | Partnernas behov, som fastställs på grundval av specifika kriterier, med hänsyn till befolkning, fattigdom, orättvisor, mänsklig utveckling, ekonomisk och miljömässig sårbarhet samt staters och samhällens resiliens och konsekvenserna av utdragna eller återkommande kriser. |
| --- | --- |

a)

Partnernas behov, som fastställs på grundval av specifika kriterier, med hänsyn till befolkning, fattigdom, orättvisor, mänsklig utveckling, ekonomisk och miljömässig sårbarhet samt staters och samhällens resiliens och konsekvenserna av utdragna eller återkommande kriser.

| b) | Partnernas förmåga och engagemang för att främja gemensamma värden, principer och intressen, inbegripet mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, demokrati, rättsstatsprincipen, god samhällsstyrning, korruptionsbekämpning, ett öppet medborgerligt utrymme och jämställdhet, och för att stödja gemensamma mål, multilaterala allianser, multilateralt samarbete och en regelbaserad världsordning samt arbeta vidare med unionens prioriteringar. |
| --- | --- |

b)

Partnernas förmåga och engagemang för att främja gemensamma värden, principer och intressen, inbegripet mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, demokrati, rättsstatsprincipen, god samhällsstyrning, korruptionsbekämpning, ett öppet medborgerligt utrymme och jämställdhet, och för att stödja gemensamma mål, multilaterala allianser, multilateralt samarbete och en regelbaserad världsordning samt arbeta vidare med unionens prioriteringar.

| c) | Partnernas åtaganden, däribland de åtaganden som de har kommit överens med unionen om, och prestationer på grundval av kriterier såsom politiska reformer och ekonomisk och social utveckling, miljömässig hållbarhet och effektiv användning av bistånd, med beaktande av partnerländernas särdrag och utvecklingsnivåer. |
| --- | --- |

c)

Partnernas åtaganden, däribland de åtaganden som de har kommit överens med unionen om, och prestationer på grundval av kriterier såsom politiska reformer och ekonomisk och social utveckling, miljömässig hållbarhet och effektiv användning av bistånd, med beaktande av partnerländernas särdrag och utvecklingsnivåer.

| d) | Den potentiella effekten av unionsstöd i partnerländer och partnerregioner. |
| --- | --- |

d)

Den potentiella effekten av unionsstöd i partnerländer och partnerregioner.

| e) | Partnernas förmåga att mobilisera och använda inhemska resurser effektivt samt få tillgång till ekonomiska resurser, förvalta resurser på ett transparent sätt för att stödja nationella utvecklingsprioriteringar och deras absorptionsförmåga. |
| --- | --- |

e)

Partnernas förmåga att mobilisera och använda inhemska resurser effektivt samt få tillgång till ekonomiska resurser, förvalta resurser på ett transparent sätt för att stödja nationella utvecklingsprioriteringar och deras absorptionsförmåga.

3.   De länder som har störst behov, särskilt MUL-länderna, låginkomstländer, länder i kris- eller efterkrissituationer eller i instabila och sårbara situationer, inbegripet små östater under utveckling och utvecklingsländer som saknar kust ska prioriteras vid tilldelningen av resurser.

4.   Dessutom ska unionen ta itu med de särskilda utmaningar som medelinkomstländer ställs inför, i synnerhet låginkomstländer som övergår till att bli medelinkomstländer.

5.   Samarbete med industrialiserade länder ska inriktas på att främja unionens och ömsesidiga intressen och värden samt gemensamt överenskomna mål och multilateralism.

6.   Instrumentet ska bidra till åtgärder som fastställs i förordning (EU) 2021/817. Ett samlat programplaneringsdokument för sju år ska upprättas i enlighet med den här förordningen, och det ska omfatta medel från IPA III-förordningen. Förordning (EU) 2021/817 ska gälla för användningen av dessa medel.

Artikel 14

Programplaneringsdokument för geografiska program

1.   Genomförandet av instrumentet ska för geografiska program ske genom fleråriga vägledande landprogram och flerlandsprogram.

2.   De fleråriga vägledande programmen ska fastställa de prioriterade områden som valts ut för unionsfinansiering, de specifika målen, de förväntade resultaten, tydliga och specifika prestationsindikatorer samt vägledande anslag, både totalt och per prioriterat område och, i tillämpliga fall, genomförandemetoderna.

3.   De fleråriga vägledande programmen ska grundas på följande:

| a) | En nationell eller regional strategi i form av en utvecklingsplan eller motsvarande dokument som godtas av kommissionen som grund för motsvarande fleråriga vägledande program, vid tidpunkten för antagande av det senare dokumentet. |
| --- | --- |

a)

En nationell eller regional strategi i form av en utvecklingsplan eller motsvarande dokument som godtas av kommissionen som grund för motsvarande fleråriga vägledande program, vid tidpunkten för antagande av det senare dokumentet.

| b) | Ett ramdokument som fastställer unionens politik för den eller de berörda partnerna, inklusive ett gemensamt dokument mellan unionen och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

b)

Ett ramdokument som fastställer unionens politik för den eller de berörda partnerna, inklusive ett gemensamt dokument mellan unionen och medlemsstaterna.

| c) | Ett gemensamt dokument mellan unionen och den eller de berörda partnerna med gemensamma prioriteringar och ömsesidiga åtaganden. |
| --- | --- |

c)

Ett gemensamt dokument mellan unionen och den eller de berörda partnerna med gemensamma prioriteringar och ömsesidiga åtaganden.

4.   För att öka effekterna av unionens gemensamma samarbete ska unionens och medlemsstaternas programplaneringsdokument om möjligt och lämpligt ersättas av ett gemensamt programplaneringsdokument. Ett sådant gemensamt programplaneringsdokument får dock endast ersätta unionens fleråriga vägledande program, om det godkänns i en genomförandeakt som antas i enlighet med artikel 16, överensstämmer med artiklarna 12 och 13, innehåller de delar som anges i punkt 2 i den här artikeln och fastställer arbetsfördelningen mellan unionen och medlemsstaterna.

Artikel 15

Programplaneringsdokument för tematiska program

1.   Genomförandet av instrumentet ska för tematiska program ske genom fleråriga vägledande program.

2.   Fleråriga vägledande program för de tematiska programmen ska fastställa unionens strategi, de prioriteringar som valts ut för unionsfinansiering, de specifika målen, de förväntade resultaten, tydliga och specifika prestationsindikatorer, den internationella situationen och de viktigaste partnernas verksamhet avseende det berörda temat.

I tillämpliga fall ska resurser och insatsprioriteringar fastställas för deltagande i globala initiativ.

3.   De fleråriga vägledande programmen för tematiska program ska ange det vägledande totala anslaget för varje samarbetsområde och prioritering. Det vägledande anslaget kan anges i form av ett intervall.

Artikel 16

Antagande och ändring av fleråriga vägledande program

1.   Kommissionen ska, genom genomförandeakter, anta de fleråriga vägledande program som avses i artiklarna 14 och 15. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 45.2. Det förfarandet ska också gälla sådana översyner som avses i punkterna 3 och 4 i den här artikeln och som leder till betydande ändringar av innehållet i det fleråriga vägledande programmet.

2.   När kommissionen antar de gemensamma fleråriga programplaneringsdokument som avses i artikel 14 ska kommissionens beslut endast tillämpas på unionens bidrag till det gemensamma fleråriga programplaneringsdokumentet.

3.   De fleråriga vägledande programmen för geografiska program ska ses över efter den halvtidsutvärdering som avses i artikel 42.2 samt vid behov för ett effektivt genomförande, särskilt då betydande ändringar gjorts i den politiska ram som avses i artikel 7 eller efter en krissituation eller efterkrissituation.

4.   De fleråriga vägledande programmen för tematiska program ska ses över efter den halvtidsutvärdering som avses i artikel 42.2 samt vid behov för ett effektivt genomförande, särskilt då betydande ändringar gjorts i den politiska ram som avses i artikel 7.

5.   Vid vederbörligen motiverade och tvingande skäl till skyndsamhet, t.ex. i samband med en kris eller vid ett omedelbart hot mot demokratin, rättsstatsprincipen, de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, får kommissionen ändra sådana fleråriga vägledande program som avses i artiklarna 14 och 15 genom genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det skyndsamma förfarande som avses i artikel 45.4.

Artikel 17

Buffert för nya utmaningar och prioriteringar

1.   Det belopp som avses i artikel 6.3 ska användas där det mest behövs och är vederbörligen motiverat, bland annat för att

| a) | säkerställa lämpliga insatser från unionens sida vid oförutsedda omständigheter, |
| --- | --- |

a)

säkerställa lämpliga insatser från unionens sida vid oförutsedda omständigheter,

| b) | hantera nya behov eller nya utmaningar, t.ex. vid unionens eller dess grannländers gränser i samband med en kris som orsakats av antingen naturen eller människan, en väpnad konflikt eller en efterkrissituation, eller vid ett hårt migrationstryck och tvångsförflyttning, |
| --- | --- |

b)

hantera nya behov eller nya utmaningar, t.ex. vid unionens eller dess grannländers gränser i samband med en kris som orsakats av antingen naturen eller människan, en väpnad konflikt eller en efterkrissituation, eller vid ett hårt migrationstryck och tvångsförflyttning,

| c) | främja nya unionsledda eller internationella initiativ eller prioriteringar. |
| --- | --- |

c)

främja nya unionsledda eller internationella initiativ eller prioriteringar.

2.   Användandet av dessa medel ska beslutas i enlighet med de förfaranden som fastställs i artiklarna 16 och 25.

KAPITEL II

Särskilda bestämmelser för grannskapet

Artikel 18

Specifika mål för grannskapet

I enlighet med artiklarna 3 och 4 ska de specifika målen för unionsstöd för grannskapet enligt instrumentet vara följande:

| a) | Verka för ett förbättrat politiskt samarbete och stärka och befästa en djupgående och hållbar demokrati, stabilitet, god samhällsstyrning, rättsstatsprincipen och respekten för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

a)

Verka för ett förbättrat politiskt samarbete och stärka och befästa en djupgående och hållbar demokrati, stabilitet, god samhällsstyrning, rättsstatsprincipen och respekten för de mänskliga rättigheterna.

| b) | Stödja genomförandet av associeringsavtal eller andra befintliga och framtida avtal, liksom gemensamt överenskomna associeringsagendor och partnerskapsprioriteringar eller motsvarande dokument, bland annat genom institutionellt samarbete och kapacitetsuppbyggnad. |
| --- | --- |

b)

Stödja genomförandet av associeringsavtal eller andra befintliga och framtida avtal, liksom gemensamt överenskomna associeringsagendor och partnerskapsprioriteringar eller motsvarande dokument, bland annat genom institutionellt samarbete och kapacitetsuppbyggnad.

| c) | Verka för ett stärkt partnerskap med samhällena mellan unionen och partnerländerna, och mellan partnerländerna sinsemellan, bland annat genom direkta personkontakter och ett stort utbud av aktiviteter med särskilt fokus på ungdomar. |
| --- | --- |

c)

Verka för ett stärkt partnerskap med samhällena mellan unionen och partnerländerna, och mellan partnerländerna sinsemellan, bland annat genom direkta personkontakter och ett stort utbud av aktiviteter med särskilt fokus på ungdomar.

| d) | Förbättra det regionala och gränsöverskridande samarbetet, särskilt inom ramen för det östliga partnerskapet, unionen för Medelhavsområdet, samarbetet inom det europeiska grannskapet samt det regionala samarbetet i Svartahavsområdet, det arktiska samarbetet och den nordliga dimensionen, bland annat vad gäller områden som energi och säkerhet. |
| --- | --- |

d)

Förbättra det regionala och gränsöverskridande samarbetet, särskilt inom ramen för det östliga partnerskapet, unionen för Medelhavsområdet, samarbetet inom det europeiska grannskapet samt det regionala samarbetet i Svartahavsområdet, det arktiska samarbetet och den nordliga dimensionen, bland annat vad gäller områden som energi och säkerhet.

| e) | Uppnå en gradvis integrering i unionens inre marknad och ökat sektoriellt och sektorsövergripande samarbete, inbegripet genom tillnärmning av och konvergens i lagstiftningen mot unionens normer och standarder och andra relevanta internationella normer och standarder samt bättre marknadstillträde, inbegripet genom djupgående och omfattande frihandelsområden samt därmed relaterat institutionsbyggande och investeringar. |
| --- | --- |

e)

Uppnå en gradvis integrering i unionens inre marknad och ökat sektoriellt och sektorsövergripande samarbete, inbegripet genom tillnärmning av och konvergens i lagstiftningen mot unionens normer och standarder och andra relevanta internationella normer och standarder samt bättre marknadstillträde, inbegripet genom djupgående och omfattande frihandelsområden samt därmed relaterat institutionsbyggande och investeringar.

| f) | Stärka partnerskap för välhanterad och säker migration och rörlighet och, i tillämpliga fall och förutsatt att det finns förutsättningar för en välhanterad och säker rörlighet, stödja genomförandet av de befintliga viseringsfria systemen, i linje med den reviderade upphävandemekanismen, dialogerna om viseringsliberalisering och bilaterala eller regionala avtal och arrangemang med tredjeländer, inbegripet partnerskap för rörlighet. |
| --- | --- |

f)

Stärka partnerskap för välhanterad och säker migration och rörlighet och, i tillämpliga fall och förutsatt att det finns förutsättningar för en välhanterad och säker rörlighet, stödja genomförandet av de befintliga viseringsfria systemen, i linje med den reviderade upphävandemekanismen, dialogerna om viseringsliberalisering och bilaterala eller regionala avtal och arrangemang med tredjeländer, inbegripet partnerskap för rörlighet.

| g) | Stödja förtroendeskapande åtgärder och andra åtgärder som bidrar till säkerhet, konfliktförebyggande och konfliktlösning, inbegripet stöd till drabbade befolkningar samt återuppbyggnad. |
| --- | --- |

g)

Stödja förtroendeskapande åtgärder och andra åtgärder som bidrar till säkerhet, konfliktförebyggande och konfliktlösning, inbegripet stöd till drabbade befolkningar samt återuppbyggnad.

Artikel 19

Programplaneringsdokument och tilldelningskriterier

1.   För de partnerländer och territorier som förtecknas i bilaga I ska de prioriterade områdena för unionsfinansiering huvudsakligen väljas ut bland dem som ingår i associerings-, partnerskaps- och samarbetsavtalen, gemensamt överenskomna associeringsagendor och partnerskapsprioriteringar eller andra relevanta befintliga och framtida dokument som avses i artikel 14.3 c, och som gemensamt avtalas mellan unionen och partnerländerna i bilaterala och multilaterala format, inbegripet, i förekommande fall, inom det östliga partnerskapet och den europeiska grannskapspolitikens sydliga dimension, i enlighet med de specifika mål som fastställs i artikel 18 och de samarbetsområden för de geografiska programmen som anges i bilaga II.

2.   Genom undantag från artikel 13.2 och 13.3 ska unionens stöd inom ramen för de geografiska programmen i grannskapet differentieras i fråga om form och belopp med hänsyn till partnerlandets

| a) | behov, med hjälp av sådana indikatorer som befolkning, ojämlikheter och utvecklingsnivå, |
| --- | --- |

a)

behov, med hjälp av sådana indikatorer som befolkning, ojämlikheter och utvecklingsnivå,

| b) | beslutsamhet och framsteg vad gäller genomförandet av gemensamt överenskomna mål för politiska, ekonomiska, miljömässiga och sociala reformer, |
| --- | --- |

b)

beslutsamhet och framsteg vad gäller genomförandet av gemensamt överenskomna mål för politiska, ekonomiska, miljömässiga och sociala reformer,

| c) | beslutsamhet och framsteg vad gäller uppbyggnaden av en djup och hållbar demokrati, rättsstatsprincipen, god samhällsstyrning, mänskliga rättigheter och bekämpningen av korruption, |
| --- | --- |

c)

beslutsamhet och framsteg vad gäller uppbyggnaden av en djup och hållbar demokrati, rättsstatsprincipen, god samhällsstyrning, mänskliga rättigheter och bekämpningen av korruption,

| d) | partnerskap med unionen, inklusive ambitionsnivån för detta partnerskap, |
| --- | --- |

d)

partnerskap med unionen, inklusive ambitionsnivån för detta partnerskap,

| e) | absorptionsförmåga och de potentiella effekterna av unionens stöd enligt instrumentet. |
| --- | --- |

e)

absorptionsförmåga och de potentiella effekterna av unionens stöd enligt instrumentet.

3.   Det unionsstöd som avses i punkt 2 i denna artikel ska återspeglas i de programplaneringsdokument för geografiska program som avses i artikel 14.

Artikel 20

Incitamentbaserad metod

1.   Preliminärt ska 10 % av den finansieringsram som anges i artikel 6.2 a första strecksatsen för att komplettera de nationella vägledande finansiella anslag som avses i artikel 14 tilldelas de partnerländer och territorier som förtecknas i bilaga I som ett incitament till att genomföra reformer. Sådana anslag ska beslutas på grundval av deras prestation och framsteg mot demokrati, god samhällsstyrning och rättsstatsprincipen inbegripet samarbete med det civila samhället, mänskliga rättigheter och jämställdhet, migrationssamarbete, ekonomisk styrning och reformer, särskilt de reformer som måste överenskommas gemensamt. Partnerländernas framsteg ska bedömas regelbundet, särskilt genom lägesrapporter som omfattar trender i förhållande till de föregående åren.

2.   Punkt 1 ska inte tillämpas på stöd till det civila samhället, konfliktförebyggande och fredsbyggande, direkta personkontakter, inbegripet samarbete mellan lokala myndigheter, stöd för förbättring av situationen för de mänskliga rättigheterna eller krisrelaterade stödåtgärder. I händelse av en allvarlig eller ihållande försämring av situationen när det gäller demokrati, mänskliga rättigheter eller rättsstatsprincipen, eller en ökad risk för konflikt, ska stödet till dessa insatser ökas, om så är möjligt och lämpligt.

Artikel 21

Vägledande flerlandsprogram

Vägledande flerlandsprogram i grannskapet ska hantera utmaningar som är gemensamma för alla eller ett antal partnerländer, på grundval av prioriteringarna i det östliga partnerskapet och den sydliga dimensionen av den reviderade europeiska grannskapspolitiken och med beaktande av det arbete som utförs inom ramen för unionen för Medelhavsområdet, samt regionalt, transregionalt och subregionalt samarbete mellan i första hand minst två partnerländer, inklusive inom ramen för regionalt samarbete i den nordliga dimensionen och Svartahavssynergin.

Artikel 22

Gränsöverskridande samarbete

1.   Gränsöverskridande samarbete enligt definitionen i artikel 2 första stycket led 5 ska omfatta samarbete längs yttre angränsande land- och sjögränser, transnationellt samarbete över större transnationella territorier eller kring havsområden samt interregionalt samarbete.

2.   Grannskapet ska bidra till de program för gränsöverskridande samarbete som avses i punkt 1 och som medfinansieras av Europeiska regionala utvecklingsfonden inom ramen för Interreg-förordningen. Upp till 5 % av finansieringsramen för grannskapet ska preliminärt anslås till stöd för dessa program.

3.   Bidrag till program för gränsöverskridande samarbete ska bestämmas och användas i enlighet med artikel 10.3 i Interreg-förordningen.

4.   Unionens medfinansieringssats får inte överstiga 90 % av de stödberättigande utgifterna för ett program för gränsöverskridande samarbete.

5.   Förfinansiering av program för gränsöverskridande samarbete får överstiga den procentsats som anges i artikel 51 i Interreg-förordningen. På begäran av förvaltningsmyndigheten får förfinansieringsnivån, varje budgetår, uppgå till 80 % av de årliga åtagandena för programmet.

6.   Ett flerårigt strategidokument för gränsöverskridande samarbete, som innehåller de uppgifter som avses i artikel 14.2 i den här förordningen, ska antas i enlighet med artikel 10.1 i Interreg-förordningen.

7.   Om program för gränsöverskridande samarbete avbryts i enlighet med artikel 12 i Interreg-förordningen får sådant stöd från finansieringsramen för grannskapet till det avbrutna programmet som fortfarande är tillgängligt främst användas för att finansiera andra gränsöverskridande program för samarbete eller övrig verksamhet inom ramen för den finansieringsramen, där så är lämpligt.

KAPITEL III

Handlingsplaner, åtgärder och genomförandemetoder

Artikel 23

Handlingsplaner och åtgärder

1.   Kommissionen ska anta ettåriga eller fleråriga handlingsplaner och åtgärder. Åtgärderna kan utgöras av enskilda åtgärder, särskilda åtgärder, stödåtgärder eller exceptionella stödåtgärder. Handlingsplaner och åtgärder ska ta hänsyn till den specifika situationen och ska för varje insats ange de eftersträvade målen, de förväntade resultaten och de huvudsakliga verksamheterna, metoderna för genomförande, övervakning och utvärdering, liksom budgeten och eventuella tillhörande stödutgifter.

2.   Handlingsplanerna ska grundas på programplaneringsdokument, utom i de fall som avses i punkterna 5 och 6. Handlingsplanerna ska utarbetas på ett inkluderande och transparent sätt och i god tid. Där så är lämpligt ska handlingsplanerna diskuteras gemensamt med medlemsstaterna i syfte att samarbeta bättre.

3.   Vid behov får insatser antas i form av enskilda åtgärder före eller efter antagandet av handlingsplanen. Enskilda åtgärder ska grundas på programplaneringsdokument, utom i de fall som avses i punkt 5 eller i andra vederbörligen motiverade fall.

4.   Vid oförutsedda behov eller omständigheter och om finansiering inte är möjlig från lämpligare källor, får kommissionen anta särskilda åtgärder som inte föreskrivs i programplaneringsdokumenten.

5.   Ettåriga eller fleråriga handlingsplaner och enskilda åtgärder får användas för att genomföra snabbinsatsåtgärder som avses i artikel 4.4 b och c.

6.   Kommissionen får anta exceptionella stödåtgärder för snabbinsatsåtgärder som avses i artikel 4.4 a.

En exceptionell stödåtgärd får pågå i högst 18 månader, med möjlighet till förlängning vid två tillfällen med ytterligare en period på upp till sex månader, till högst 30 månader totalt, i händelse av faktiska och oförutsedda hinder för dess genomförande, förutsatt att det belopp som avsatts för åtgärden inte höjs.

Vid utdragna kriser och konflikter får kommissionen anta en andra exceptionell stödåtgärd som får pågå i högst 18 månader. I vederbörligen motiverade fall får ytterligare åtgärder vidtas om kontinuiteten i unionens åtgärder är nödvändig och inte kan säkerställas på annat sätt.

Artikel 24

Stödåtgärder

1.   Unionsfinansieringen får täcka stödutgifter för genomförandet av instrumentet och för uppnåendet av dess mål, inklusive administrativt stöd i samband med förberedelser, uppföljning, övervakning, kontroll, revision och utvärdering som krävs för detta genomförande, inbegripet utgifter vid huvudkontoren och unionens delegationer för sådant administrativt stöd och samordningsstöd som behövs för instrumentet, och för att förvalta åtgärder som finansieras inom ramen för instrumentet, inbegripet informations- och kommunikationsåtgärder samt gemensamma it-system.

2.   När stödutgifter inte ingår i de handlingsplaner eller åtgärder som avses i artikel 23 ska kommissionen anta stödåtgärder i tillämpliga fall. Unionsfinansiering genom stödåtgärder kan omfatta följande:

| a) | Utgifter för studier, möten, information, medvetandehöjande åtgärder, utbildning, utarbetande och utbyte av tillvaratagna erfarenheter och bästa praxis, publiceringsåtgärder samt utgifter för sådant administrativt eller tekniskt stöd som behövs för att programplanera och förvalta insatser, inklusive avlönade externa experter. |
| --- | --- |

a)

Utgifter för studier, möten, information, medvetandehöjande åtgärder, utbildning, utarbetande och utbyte av tillvaratagna erfarenheter och bästa praxis, publiceringsåtgärder samt utgifter för sådant administrativt eller tekniskt stöd som behövs för att programplanera och förvalta insatser, inklusive avlönade externa experter.

| b) | Utgifter för forsknings- och innovationsverksamhet och forskningsstudier om relevanta frågor och för spridning av resultatet. |
| --- | --- |

b)

Utgifter för forsknings- och innovationsverksamhet och forskningsstudier om relevanta frågor och för spridning av resultatet.

| c) | Utgifter som har samband med informations- och kommunikationsinsatser, inbegripet utarbetande av kommunikationsstrategier samt gemensam kommunikation och synlighet vad gäller unionens politiska prioriteringar. |
| --- | --- |

c)

Utgifter som har samband med informations- och kommunikationsinsatser, inbegripet utarbetande av kommunikationsstrategier samt gemensam kommunikation och synlighet vad gäller unionens politiska prioriteringar.

Artikel 25

Antagande av handlingsplaner och åtgärder

1.   Handlingsplaner och åtgärder ska antas genom genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 45.2.

2.   Det förfarande som avses i punkt 1 ska inte krävas för

| a) | enskilda åtgärder för vilka unionens finansiering inte överstiger 5 000 000 EUR, |
| --- | --- |

a)

enskilda åtgärder för vilka unionens finansiering inte överstiger 5 000 000 EUR,

| b) | särskilda åtgärder och stödåtgärder samt handlingsplaner som antas i syfte att genomföra snabbinsatsåtgärder för vilka unionens finansiering inte överstiger 10 000 000 EUR, |
| --- | --- |

b)

särskilda åtgärder och stödåtgärder samt handlingsplaner som antas i syfte att genomföra snabbinsatsåtgärder för vilka unionens finansiering inte överstiger 10 000 000 EUR,

| c) | exceptionella stödåtgärder som avses i artikel 23.4 för vilka unionens finansiering inte överstiger 20 000 000 EUR, |
| --- | --- |

c)

exceptionella stödåtgärder som avses i artikel 23.4 för vilka unionens finansiering inte överstiger 20 000 000 EUR,

| d) | tekniska ändringar av handlingsplaner och åtgärder, under förutsättning att ändringarna inte väsentligt påverkar målen för den berörda handlingsplanen eller den berörda åtgärden, till exempel






  i) | ändring av genomförandemetoden, |
| --- | --- | --- |

d)

tekniska ändringar av handlingsplaner och åtgärder, under förutsättning att ändringarna inte väsentligt påverkar målen för den berörda handlingsplanen eller den berörda åtgärden, till exempel

i)

ändring av genomförandemetoden,

| ii) | förlängningar av genomförandeperioden, |
| --- | --- |

ii)

förlängningar av genomförandeperioden,

| iii) | omfördelningar av medel mellan åtgärder som ingår i en handlingsplan, |
| --- | --- |

iii)

omfördelningar av medel mellan åtgärder som ingår i en handlingsplan,

| iv) | ökningar eller minskningar av budgeten för handlingsplaner och åtgärder med högst 20 % av den ursprungliga budgeten, dock maximalt 10 000 000 EUR. |
| --- | --- |

iv)

ökningar eller minskningar av budgeten för handlingsplaner och åtgärder med högst 20 % av den ursprungliga budgeten, dock maximalt 10 000 000 EUR.

När det gäller fleråriga handlingsplaner och åtgärder ska de tröskelvärden som avses i punkt 2 första stycket a, b, c och d iv tillämpas på årsbasis.

Handlingsplaner och åtgärder, förutom exceptionella stödåtgärder, och tekniska ändringar som antas i enlighet med denna punkt ska inom en månad från det att de antas meddelas Europaparlamentet och medlemsstaterna genom den berörda kommitté som avses i artikel 45.

3.   Innan kommissionen antar eller förlänger en exceptionell stödåtgärd som inte överstiger 20 000 000 EUR, ska den informera Europaparlamentet och rådet om åtgärdens art, mål och beräknade belopp. Kommissionen ska informera Europaparlamentet och rådet innan den gör väsentliga förändringar av de exceptionella stödåtgärder som redan har antagits. Kommissionen ska ta hänsyn till den relevanta politiska strategin vid planeringen av åtgärderna och vid deras genomförande, så att konsekvensen i unionens yttre åtgärder bevaras.

4.   Om det krävs av vederbörligen motiverade och tvingande skäl till skyndsamhet, till exempel kriser, naturkatastrofer eller katastrofer orsakade av människan eller omedelbara hot mot demokratin, rättsstatsprincipen, de mänskliga rättigheterna eller de grundläggande friheterna, får kommissionen anta handlingsplaner och åtgärder eller ändringar av befintliga handlingsprogram och åtgärder som genomförandeakter med omedelbar verkan i enlighet med det förfarande som avses i artikel 45.4.

5.   En lämplig miljöprövning, bl.a. av klimatförändringseffekter och inverkan på biologisk mångfald, ska göras på åtgärdsnivå, i enlighet med gällande unionslagstiftningsakter, inbegripet Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/92/EU (42) och rådets direktiv 85/337/EEG (43), och ska om så är tillämpligt omfatta en miljökonsekvensbedömning, som inbegriper konsekvenserna vad gäller klimatförändringar, ekosystem och biologisk mångfald, för miljökänsliga projekt, särskilt för stora nya infrastrukturprojekt.

Andra lämpliga förhandsbedömningar, som står i proportion till målen och beloppen för de planerade insatserna och åtgärderna, ska genomföras för att fastställa de eventuella konsekvenserna av och riskerna med dessa insatser och åtgärder vad gäller mänskliga rättigheter, tillgång till naturresurser såsom mark, samt sociala normer, bland annat i form av konsekvensbedömningar för större insatser och åtgärder som väntas få betydande inverkan på dessa områden.

Strategiska miljöbedömningar, som inbegriper konsekvenserna vad gäller klimatförändringar, ska när så är lämpligt användas vid genomförandet av sektorsprogram. De berörda parternas deltagande i miljöbedömningar och allmänhetens tillgång till resultatet av sådana bedömningar ska säkerställas.

Artikel 26

Samarbetsmetoder

1.   Kommissionen ska, i enlighet med budgetförordningen, genomföra finansiering enligt detta instrument antingen direkt av kommissionen, via unionens delegationer eller genomförandeorgan eller indirekt genom någon av de enheter som förtecknas i artikel 62.1 c i den förordningen.

2.   Finansiering enligt detta instrument får även tillhandahållas genom bidrag till internationella, regionala eller nationella fonder, till exempel sådana som inrättats eller förvaltas av EIB, av medlemsstater eller partnerländer och partnerregioner, av internationella organisationer eller av andra givare.

3.   De enheter som förtecknas i artikel 62.1 c i budgetförordningen och berättigade motparter som avses i artikel 35.4 i den här förordningen ska årligen fullfölja sina rapporteringsskyldigheter enligt artikel 155 i budgetförordningen. Rapporteringskraven för var och en av dessa enheter anges i ramöverenskommelsen om ekonomiskt partnerskap, överenskommelsen om medverkan, överenskommelsen om budgetgarantier eller finansieringsöverenskommelsen.

4.   De åtgärder som finansieras inom ramen för instrumentet får genomföras genom parallell eller gemensam medfinansiering.

5.   Vid parallell medfinansiering delas en åtgärd upp i ett flertal klart identifierbara komponenter, där var och en finansieras av någon av de partner som svarar för medfinansieringen, så att det alltid går att fastställa för vilket ändamål medlen tilldelas och dubbelfinansiering undviks.

6.   Vid gemensam medfinansiering ska den totala kostnaden fördelas för en åtgärd mellan de partner som svarar för medfinansieringen, och medlen läggs samman på ett sådant sätt att det inte längre går att fastställa varifrån medlen för en viss verksamhet inom ramen för åtgärden kommer.

7.   Samarbetet mellan unionen och dess olika partner får ske i form av exempelvis följande:

| a) | Arrangemang för tresidigt samarbete genom vilka unionen samordnar sitt stöd till ett partnerland eller en partnerregion med tredjeländer. |
| --- | --- |

a)

Arrangemang för tresidigt samarbete genom vilka unionen samordnar sitt stöd till ett partnerland eller en partnerregion med tredjeländer.

| b) | Åtgärder för administrativt och tekniskt samarbete, liksom kapacitetsuppbyggnad, inbegripet utbyte av medlemsstaters erfarenheter av övergångar eller genomförande av reformer, såsom decentraliserat samarbete genom partnerskap eller partnersamverkan mellan offentliga institutioner, inbegripet lokala myndigheter och offentligrättsliga eller privaträttsliga organ som anförtrotts offentliga förvaltningsuppgifter i en medlemsstat eller ett partnerland eller en partnerregion, samt samarbetsåtgärder där experter från den offentliga sektorn sänds ut från medlemsstater och deras regionala eller lokala myndigheter. |
| --- | --- |

b)

Åtgärder för administrativt och tekniskt samarbete, liksom kapacitetsuppbyggnad, inbegripet utbyte av medlemsstaters erfarenheter av övergångar eller genomförande av reformer, såsom decentraliserat samarbete genom partnerskap eller partnersamverkan mellan offentliga institutioner, inbegripet lokala myndigheter och offentligrättsliga eller privaträttsliga organ som anförtrotts offentliga förvaltningsuppgifter i en medlemsstat eller ett partnerland eller en partnerregion, samt samarbetsåtgärder där experter från den offentliga sektorn sänds ut från medlemsstater och deras regionala eller lokala myndigheter.

| c) | Bidrag till de kostnader som är nödvändiga för att inrätta och förvalta offentlig-privata partnerskap, inbegripet kostnader för deras oberoende bedömning och övervakning, genom organisationer i det civila samhället där så är möjligt. |
| --- | --- |

c)

Bidrag till de kostnader som är nödvändiga för att inrätta och förvalta offentlig-privata partnerskap, inbegripet kostnader för deras oberoende bedömning och övervakning, genom organisationer i det civila samhället där så är möjligt.

| d) | Sektorsvisa policystödprogram genom vilka unionen tillhandahåller stöd till ett partnerlands sektorsprogram. |
| --- | --- |

d)

Sektorsvisa policystödprogram genom vilka unionen tillhandahåller stöd till ett partnerlands sektorsprogram.

| e) | Bidrag till kostnaderna för ländernas deltagande i unionsprogram och åtgärder som genomförs av unionens byråer och organ, samt för organ eller personer som anförtrotts genomförandet av särskilda åtgärder inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken i enlighet med avdelning V i EU-fördraget. |
| --- | --- |

e)

Bidrag till kostnaderna för ländernas deltagande i unionsprogram och åtgärder som genomförs av unionens byråer och organ, samt för organ eller personer som anförtrotts genomförandet av särskilda åtgärder inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken i enlighet med avdelning V i EU-fördraget.

Artikel 27

Former för unionsfinansiering

1.   Unionsfinansiering får tillhandahållas genom sådana typer av finansiering som tas upp i budgetförordningen, och i synnerhet följande:

| a) | Bidrag. |
| --- | --- |

a)

Bidrag.

| b) | Upphandlingskontrakt avseende tjänster, varor eller byggentreprenader. |
| --- | --- |

b)

Upphandlingskontrakt avseende tjänster, varor eller byggentreprenader.

| c) | Budgetstöd. |
| --- | --- |

c)

Budgetstöd.

| d) | Bidrag till förvaltningsfonder som inrättats av kommissionen, i enlighet med artikel 234 i budgetförordningen. |
| --- | --- |

d)

Bidrag till förvaltningsfonder som inrättats av kommissionen, i enlighet med artikel 234 i budgetförordningen.

| e) | Finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

e)

Finansieringsinstrument.

| f) | Budgetgarantier. |
| --- | --- |

f)

Budgetgarantier.

| g) | Blandfinansieringsinsatser. |
| --- | --- |

g)

Blandfinansieringsinsatser.

| h) | Skuldlättnad inom ramen för internationellt överenskomna skuldlättnadsprogram. |
| --- | --- |

h)

Skuldlättnad inom ramen för internationellt överenskomna skuldlättnadsprogram.

| i) | Ekonomiskt stöd. |
| --- | --- |

i)

Ekonomiskt stöd.

| j) | Avlönade externa experter. |
| --- | --- |

j)

Avlönade externa experter.

2.   När kommissionen arbetar tillsammans med berörda parter i partnerländer, exempelvis organisationer i det civila samhället och lokala myndigheter, ska den ta hänsyn till deras särdrag, inbegripet behov och sammanhang, när den fastställer finansieringsvillkoren, typen av bidrag, villkoren för tilldelning och de administrativa bestämmelserna för förvaltningen av bidrag, i syfte att nå ut till och tillgodose behoven hos så många olika av dessa berörda parter som möjligt. Särskilda arrangemang ska uppmuntras i enlighet med budgetförordningen, till exempel partnerskapsavtal, bemyndiganden för ekonomiskt stöd till tredje part, direkt tilldelning eller ansökningsomgångar med begränsat berättigande, eller enhetsbelopp, enhetskostnader och schablonfinansiering samt sådan finansiering utan koppling till kostnader som avses i artikel 125.1 i budgetförordningen.

3.   Utöver i de fall som anges i artikel 195 i budgetförordningen, får direkt tilldelning användas för följande:

| a) | Bidrag till låga belopp till människorättsförsvarare för att finansiera akuta skyddsåtgärder och skyddsbehov, inbegripet genom mekanismer för skydd av människorättsförsvarare som är utsatta för risker, samt till medlare och andra aktörer i det civila samhället som deltar i dialoger om kriser och väpnade konflikter, konfliktlösning, försoning och fredsbyggande åtgärder, i förekommande fall utan krav på medfinansiering. |
| --- | --- |

a)

Bidrag till låga belopp till människorättsförsvarare för att finansiera akuta skyddsåtgärder och skyddsbehov, inbegripet genom mekanismer för skydd av människorättsförsvarare som är utsatta för risker, samt till medlare och andra aktörer i det civila samhället som deltar i dialoger om kriser och väpnade konflikter, konfliktlösning, försoning och fredsbyggande åtgärder, i förekommande fall utan krav på medfinansiering.

| b) | Bidrag, i förekommande fall utan krav på medfinansiering, för att finansiera åtgärder under särskilt besvärliga förhållanden där offentliggörande av en ansökningsomgång skulle vara olämpligt, bland annat i situationer där det råder allvarlig brist på grundläggande friheter, inbegripet människorättskränkningar och hot mot demokratiska institutioner, upptrappning av kriser eller väpnade konflikter, där människor är särskilt utsatta, eller där människorättsorganisationer och människorättsförsvarare, medlare och andra aktörer i det civila samhället som deltar i dialoger om kriser och väpnade konflikter, försoning och fredsbyggande åtgärder arbetar under särskilt besvärliga förhållanden. Sådana bidrag får inte överstiga 1 000 000 EUR och deras varaktighet får inte överskrida 18 månader, med möjlighet till förlängning med tolv månader om det uppstår faktiska och oförutsedda hinder för deras genomförande. |
| --- | --- |

b)

Bidrag, i förekommande fall utan krav på medfinansiering, för att finansiera åtgärder under särskilt besvärliga förhållanden där offentliggörande av en ansökningsomgång skulle vara olämpligt, bland annat i situationer där det råder allvarlig brist på grundläggande friheter, inbegripet människorättskränkningar och hot mot demokratiska institutioner, upptrappning av kriser eller väpnade konflikter, där människor är särskilt utsatta, eller där människorättsorganisationer och människorättsförsvarare, medlare och andra aktörer i det civila samhället som deltar i dialoger om kriser och väpnade konflikter, försoning och fredsbyggande åtgärder arbetar under särskilt besvärliga förhållanden. Sådana bidrag får inte överstiga 1 000 000 EUR och deras varaktighet får inte överskrida 18 månader, med möjlighet till förlängning med tolv månader om det uppstår faktiska och oförutsedda hinder för deras genomförande.

| c) | Bidrag till kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter samt till Global Campus of Human Rights, Europeiska centrumet för universitetssamarbete gällande de mänskliga rättigheterna och demokratisering, som erbjuder en europeisk masterexamen i mänskliga rättigheter och demokratisering, och dess nätverk av universitet som erbjuder program för högre universitetsutbildning i mänskliga rättigheter, inbegripet stipendier till studenter och människorättsförsvarare från tredjeländer. |
| --- | --- |

c)

Bidrag till kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter samt till Global Campus of Human Rights, Europeiska centrumet för universitetssamarbete gällande de mänskliga rättigheterna och demokratisering, som erbjuder en europeisk masterexamen i mänskliga rättigheter och demokratisering, och dess nätverk av universitet som erbjuder program för högre universitetsutbildning i mänskliga rättigheter, inbegripet stipendier till studenter och människorättsförsvarare från tredjeländer.

| d) | Bidrag till låga belopp till organisationer i det civila samhället där förenklade finansieringsformer i enlighet med artikel 125 i budgetförordningen används i största möjliga utsträckning. |
| --- | --- |

d)

Bidrag till låga belopp till organisationer i det civila samhället där förenklade finansieringsformer i enlighet med artikel 125 i budgetförordningen används i största möjliga utsträckning.

Budgetstöd, bland annat genom prestationsavtal om sektorreformer, ska bygga på partnerländernas egenansvar, ömsesidiga ansvarighet och gemensamma åtaganden, med beaktande av deras resultat och framsteg, för universella värden, demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen, och syftar till att stärka partnerskapet mellan unionen och partnerländerna. Det ska omfatta en förstärkt politisk dialog, kapacitetsuppbyggnad och förbättrad samhällsstyrning, som ett komplement till partnerländernas ansträngningar att öka sina intäkter och använda medlen på ett bättre sätt, i syfte att stödja en hållbar tillväxt för alla, skapande av anständigt arbete, med särskilt fokus på ungdomar, fattigdomsutrotning och minskad ojämlikhet, samt bygga och konsolidera demokratier och fredliga samhällen. Budgetstödet ska också bidra till jämställdhet.

Alla beslut om att bevilja budgetstöd ska bygga på principer för budgetstöd som unionen enas om, tydliga kriterier för stödberättigande och en noggrann bedömning av riskerna och nyttan.

4.   Budgetstödet ska differentieras för att bättre svara mot de politiska, ekonomiska, sociala och miljömässiga förhållandena i partnerlandet, med beaktande av instabila situationer.

När budgetstöd ges i enlighet med artikel 236 i budgetförordningen ska kommissionen tydligt fastställa och övervaka kriterier för villkorat budgetstöd, inbegripet framsteg när det gäller reformer och transparens, och ska stödja utvecklingen av parlamentarisk kontroll, nationell revisionskapacitet samt ökad transparens och allmänhetens tillgång till information.

5.   Utbetalningen av budgetstödet ska grundas på indikatorer som visar att tillfredsställande framsteg har gjorts när det gäller att uppnå de mål som överenskommits med partnerlandet.

6.   I enlighet med artikel 193.2 andra stycket a i budgetförordningen får verksamheter som stöds inom ramen för instrumentet och de underliggande kostnaderna, som uppkom under 2021, i vederbörligen motiverade undantagsfall som anges i finansieringsbeslutet, anses vara stödberättigande från och med den 1 januari 2021, även om dessa verksamheter genomfördes och kostnaderna uppkom innan bidragsansökan lämnades in.

7.   Finansieringsinstrument, budgetgarantier och blandfinansieringsinsatser enligt instrumentet ska genomföras i enlighet med de principer som fastställs i artikel 209.1 i budgetförordningen och om möjligt under EIB:s ledning eller under en multilateral europeisk finansieringsinstitution, till exempel Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling, eller en bilateral europeisk finansieringsinstitution, t.ex. utvecklingsbanker, eventuellt tillsammans med ytterligare andra former av finansiellt stöd, både från medlemsstaterna och från tredje parter.

Bidrag till unionens finansieringsinstrument inom ramen för instrumentet kan ges av såväl medlemsstater som någon av de enheter som avses i artikel 62.1 c i budgetförordningen.

8.   De finansieringsinstrument som avses i punkt 7 får för genomförande- och rapporteringssyften grupperas i olika faciliteter.

9.   Unionsfinansieringen ska inte generera eller utlösa uttag av särskilda skatter, tullar eller avgifter.

10.   Skatter, tullar och avgifter som tas ut av partnerländerna kan omfattas av finansiering enligt instrumentet.

Artikel 28

Stödberättigade personer och enheter

1.   Deltagande i upphandling, förfaranden för tilldelning av bidrag eller priser för åtgärder som finansieras inom ramen för geografiska program och det tematiska programmet för det civila samhällets organisationer och det tematiska programmet om globala utmaningar ska vara öppet för internationella organisationer och alla andra rättsliga enheter som är medborgare i och, när det gäller juridiska personer, som också faktiskt är etablerade i följande länder:

| a) | Medlemsstaterna, bidragsmottagare som förtecknas i den relevanta bilagan till IPA III-förordningen och de avtalsslutande parterna i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. |
| --- | --- |

a)

Medlemsstaterna, bidragsmottagare som förtecknas i den relevanta bilagan till IPA III-förordningen och de avtalsslutande parterna i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

| b) | Grannskapspartnerländer och Ryska federationen, när det berörda förfarandet äger rum inom ramen för något av de program som avses i bilaga I och som de deltar i. |
| --- | --- |

b)

Grannskapspartnerländer och Ryska federationen, när det berörda förfarandet äger rum inom ramen för något av de program som avses i bilaga I och som de deltar i.

| c) | Utvecklingsländer och utvecklingsterritorier som ingår i den förteckning över mottagare av offentligt utvecklingsbistånd som offentliggörs av OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd, och som inte är medlemmar av G20, samt utomeuropeiska länder och territorier. |
| --- | --- |

c)

Utvecklingsländer och utvecklingsterritorier som ingår i den förteckning över mottagare av offentligt utvecklingsbistånd som offentliggörs av OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd, och som inte är medlemmar av G20, samt utomeuropeiska länder och territorier.

| d) | Utvecklingsländer som ingår i förteckningen över mottagare av offentligt utvecklingsbistånd och som är medlemmar av G20 samt andra länder och territorier, när det berörda förfarandet äger rum inom ramen för en åtgärd som finansieras av unionen enligt instrumentet och som de deltar i. |
| --- | --- |

d)

Utvecklingsländer som ingår i förteckningen över mottagare av offentligt utvecklingsbistånd och som är medlemmar av G20 samt andra länder och territorier, när det berörda förfarandet äger rum inom ramen för en åtgärd som finansieras av unionen enligt instrumentet och som de deltar i.

| e) | Länder för vilka kommissionen fastställt ömsesidigt tillträde till extern finansiering. Sådant tillträde får beviljas för en begränsad period av minst ett år när ett land ger rätt att delta på lika villkor till enheter från unionen och från länder som är berättigade enligt instrumentet. Kommissionen ska fatta beslut om ömsesidigt tillträde och varaktigheten för sådant tillträde efter samråd med det eller de berörda mottagarländerna. |
| --- | --- |

e)

Länder för vilka kommissionen fastställt ömsesidigt tillträde till extern finansiering. Sådant tillträde får beviljas för en begränsad period av minst ett år när ett land ger rätt att delta på lika villkor till enheter från unionen och från länder som är berättigade enligt instrumentet. Kommissionen ska fatta beslut om ömsesidigt tillträde och varaktigheten för sådant tillträde efter samråd med det eller de berörda mottagarländerna.

| f) | Medlemsländer i OECD, när det gäller kontrakt som genomförs i något av MUL-länderna eller ett kraftigt skuldtyngt fattigt land som ingår i förteckningen över mottagare av offentligt utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

f)

Medlemsländer i OECD, när det gäller kontrakt som genomförs i något av MUL-länderna eller ett kraftigt skuldtyngt fattigt land som ingår i förteckningen över mottagare av offentligt utvecklingsbistånd.

2.   Utan att det påverkar de begränsningar som följer av åtgärdens art och mål, ska deltagande i upphandlingsförfaranden och förfaranden för tilldelning av bidrag och priser för åtgärder som finansieras inom ramen för det tematiska programmet för mänskliga rättigheter och det tematiska programmet för demokrati och för fred, stabilitet och konfliktförebyggande samt snabbinsatsåtgärder stå öppet utan begränsningar.

3.   Alla varor och all materiel som finansieras genom instrumentet får ha sitt ursprung i vilket land som helst.

4.   Bestämmelserna om stödberättigande i denna artikel ska inte gälla för eller skapa nationalitetsrestriktioner för fysiska personer som är anställda hos eller på annat sätt rättsligt står under avtal med en entreprenör eller i tillämpliga fall underleverantör som kan komma i fråga för finansiering.

5.   När det gäller åtgärder som medfinansieras av en enhet, eller som genomförs med direkt eller indirekt förvaltning med sådana enheter som avses i artikel 62.1 c ii–viii i budgetförordningen, ska reglerna för stödberättigande för dessa enheter också tillämpas.

6.   Om givare tillhandahåller medel till en förvaltningsfond som inrättats av kommissionen eller genom externa inkomster avsatta för särskilda ändamål, ska de regler för stödberättigande som anges i akten om förvaltningsfondens inrättande, eller när det gäller externa inkomster avsatta för särskilda ändamål, i avtalet med givaren tillämpas.

7.   När det gäller åtgärder som finansieras enligt instrumentet och genom ett annat unionsprogram ska de enheter som är stödberättigade enligt något av dessa unionsprogram anses vara stödberättigade.

8.   När det gäller åtgärder som omfattar flera länder, kan rättsliga enheter som är medborgare i, och när det gäller juridiska personer som också faktiskt är etablerade i, de länder och territorier som omfattas av åtgärden anses vara stödberättigade.

9.   Reglerna för stödberättigande i denna artikel får begränsas med hänsyn till de sökandes nationalitet, geografiska läge eller karaktär, i den utsträckning sådana begränsningar är nödvändiga på grund av en åtgärds specifika art och mål och när de är nödvändiga för ett verkningsfullt genomförande av den.

10.   Anbudsgivare, sökande och kandidater från länder som inte är stödberättigade får komma ifråga för förfarandet i akuta situationer eller om tjänster saknas på marknaderna i de berörda länderna eller territorierna, eller i andra vederbörligen motiverade fall där tillämpning av reglerna för stödberättigande skulle göra det omöjligt eller alltför svårt att genomföra en åtgärd.

11.   För att främja lokal kapacitet och lokala marknader och inköp ska lokala och regionala entreprenörer prioriteras när det i budgetförordningen föreskrivs tilldelning på grundval av ett enda anbud. I samtliga andra fall ska lokala och regionala entreprenörers deltagande främjas i enlighet med de relevanta bestämmelserna i den förordningen. Hållbarhetskriterier och kriterier för tillbörlig aktsamhet ska främjas.

12.   Inom ramen för det tematiska programmet för mänskliga rättigheter och demokrati ska alla enheter som inte omfattas av definitionen av rättslig enhet i artikel 2 första stycket led 6 vara stödberättigade om detta är nödvändigt för att fullfölja insatserna enligt det programmet.

Artikel 29

Uteslutna verksamheter

Unionsfinansiering enligt instrumentet får inte stödja insatser eller åtgärder som

| a) | kan leda till människorättskränkningar i partnerländer, |
| --- | --- |

a)

kan leda till människorättskränkningar i partnerländer,

| b) | är oförenliga med mottagarlandets nationellt fastställda bidrag enligt Parisavtalet, eller som främjar investeringar i fossila bränslen, eller som enligt miljöprövningen och miljökonsekvensbedömningen medför betydande negativa effekter för miljön eller klimatet, om inte sådana insatser eller åtgärder är absolut nödvändiga för att uppnå målen i instrumentet och åtföljs av lämpliga åtgärder för att undvika, förebygga eller minska och, om så är möjligt, kompensera för dessa effekter, inbegripet stöd för att fasa ut miljöskadliga subventioner för fossila bränslen. |
| --- | --- |

b)

är oförenliga med mottagarlandets nationellt fastställda bidrag enligt Parisavtalet, eller som främjar investeringar i fossila bränslen, eller som enligt miljöprövningen och miljökonsekvensbedömningen medför betydande negativa effekter för miljön eller klimatet, om inte sådana insatser eller åtgärder är absolut nödvändiga för att uppnå målen i instrumentet och åtföljs av lämpliga åtgärder för att undvika, förebygga eller minska och, om så är möjligt, kompensera för dessa effekter, inbegripet stöd för att fasa ut miljöskadliga subventioner för fossila bränslen.

Artikel 30

Överföringar, årliga delåtaganden, åtagandebemyndiganden, återbetalningar och inkomster som härrör från finansieringsinstrument och budgetgarantier

1.   Förutom vad som anges i artikel 12.4 i budgetförordningen ska outnyttjade åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden enligt instrumentet överföras automatiskt och får bli föremål för åtaganden respektive användas fram till den 31 december påföljande budgetår. Det överförda beloppet ska användas först under det följande budgetåret.

Kommissionen ska underrätta Europaparlamentet och rådet om åtagandebemyndiganden som förts över i enlighet med artikel 12.6 i budgetförordningen.

2.   Utöver de regler som fastställs i artikel 15 i budgetförordningen om att göra anslagen disponibla på nytt ska åtagandebemyndiganden motsvarande de belopp som dragits tillbaka till följd av att en åtgärd enligt instrumentet helt eller delvis inte har genomförts göras disponibla på nytt till förmån för den ursprungliga budgetposten.

3.   Budgetmässiga åtaganden för åtgärder som sträcker sig över mer än ett budgetår får delas upp över flera år i årliga delåtaganden, i enlighet med artikel 112.2 i budgetförordningen.

Artikel 114.2 tredje stycket i budgetförordningen ska inte gälla för de fleråriga åtgärder som avses i första stycket i denna punkt. Kommissionen ska automatiskt dra tillbaka alla delar av ett budgetåtagande för en åtgärd som, senast den 31 december det femte året efter året för budgetåtagandet, inte har använts till förfinansiering eller mellanliggande betalningar eller för vilka ingen attesterad utgiftsdeklaration eller betalningsansökan har lämnats in.

Punkt 2 i denna artikel ska även gälla årliga delåtaganden.

4.   Med avvikelse från artikel 209.3 i budgetförordningen ska återbetalningar och inkomster som genereras inom ramen för ett finansieringsinstrument och budgetgarantier återföras till den ursprungliga budgetposten som interna inkomster avsatta för särskilda ändamål efter avdrag för förvaltningskostnader och förvaltningsavgifter. Vart femte år ska kommissionen granska det bidrag som gjorts för att uppnå unionens mål med, och effektiviteten i, befintliga finansieringsinstrument.

KAPITEL IV

EFHU+, garantin för yttre åtgärder, budgetgarantier och ekonomiskt stöd till tredjeländer

Artikel 31

Tillämpningsområde och finansiering

1.   Den finansieringsram som avses i artikel 6.2 a ska omfatta Europeiska fonden för hållbar utveckling plus (EFHU+) och garantin för yttre åtgärder.

2.   Målet för EFHU+ i egenskap av ett integrerat finansiellt paket som tillhandahåller finansiell kapacitet i form av bidrag, finansieringsinstrument, budgetgarantier och blandfinansieringsinsatser och sådant tekniskt stöd som avses i artikel 27.1 i denna förordning, ska vara att stödja investeringar och öka tillgången till finansiering som ett sätt att bidra till uppnåendet av de mål och allmänna principer som fastställs i artiklarna 3 och 8 i denna förordning och i förekommande fall målen för IPA III-förordningen samtidigt som additionaliteten och utvecklingseffekten maximeras och innovativa produkter levereras, däribland till mikroföretag samt små och medelstora företag.

EFHU+ ska särskilt främja hållbar och inkluderande ekonomisk, miljömässig och social utveckling, en övergång till en hållbar ekonomi som präglas av mervärde och stabila investeringsförutsättningar. EFHU+ ska även främja den socioekonomiska och miljömässiga resiliensen i partnerländerna, med särskild inriktning på fattigdomsutrotning. EFHU+ ska alltså samtidigt bidra till en minskning av de socioekonomiska klyftorna, hållbar tillväxt för alla, anpassning till och begränsning av klimatförändringar, miljöskydd och miljöförvaltning, skapandet av anständiga arbetstillfällen på grundval av ILO:s grundläggande arbetsnormer, ekonomiska möjligheter, färdigheter och företagande, socioekonomiska sektorer, inklusive sociala företag och kooperativ, mikroföretag samt små och medelstora företag, hållbar konnektivitet, stöd till sårbara grupper, främjande av mänskliga rättigheter, jämställdhet och kvinnors och ungdomars egenmakt, samt till att ta itu med specifika socioekonomiska bakomliggande orsaker till irreguljär migration och de bakomliggande orsakerna till tvångsförflyttning, i enlighet med de prioriterade områden som fastställs i bilaga V och relevanta vägledande programplaneringsdokument.

Särskild uppmärksamhet ska ägnas åt länder som identifierats som instabila eller konfliktdrabbade länder, MUL-länderna och djupt skuldtyngda fattiga länder, bland annat genom att tillhandahålla stöd till institutionell kapacitetsuppbyggnad, ekonomisk styrning och tekniskt stöd.

3.   Garantin för yttre åtgärder ska stödja EFHU+-insatser som omfattas av budgetgarantier i enlighet med artiklarna 32–39 i denna förordning. Garantin för yttre åtgärder ska även understödja makroekonomiskt stöd och lån till tredjeländer i enlighet med artikel 10.2 i förordning (Euratom) 2021/948.

4.   Inom ramen för garantin för yttre åtgärder kan unionen garantera insatser enligt garantiavtal som undertecknas mellan den 1 januari 2021 och den 31 december 2027, för upp till 53 449 000 000 EUR.

Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 44 för att ändra det högsta beloppet för garantin för yttre åtgärder med upp till 20 %.

5.   Avsättningsnivån ska variera mellan 9 % och 50 % beroende på typ av insats.

Ett högsta belopp på 10 000 000 000 EUR från unionsbudgeten får avsättas för garantin för yttre åtgärder. Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 44 för att ändra detta högsta belopp i syfte att säkerställa att avsättningsbeloppet återspeglar belopp och avsättningsnivåer för garantin för yttre åtgärder, med hänsyn till typen av garanterade insatser.

Avsättningsnivån för garantin för yttre åtgärder ska vara 9 % för unionens makroekonomiska stöd och för budgetgarantier som omfattar statsrisker i samband med utlåning.

Avsättningsnivåerna ska ses över åtminstone vart tredje år från och med det datum då denna förordning börjar tillämpas enligt artikel 51. Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 44 för att ändra dessa avsättningsnivåer.

6.   Garantin för yttre åtgärder ska betraktas som en enda garanti i den gemensamma avsättningsfond som inrättas genom artikel 212 i budgetförordningen.

7.   EFHU+ och garantin för yttre åtgärder kan stödja finansierings- och investeringsinsatser i partnerländerna i de geografiska områden som avses i artikel 4.2. Avsättningar till garantin för yttre åtgärder ska finansieras från budgeten för de berörda geografiska program som inrättas genom artikel 6.2 a och ska överföras till den gemensamma avsättningsfonden. EFHU+ och garantin för yttre åtgärder kan också stödja insatser hos de bidragsmottagare som förtecknas i den relevanta bilagan till IPA III-förordningen. Finansieringen av dessa insatser inom ramen för EFHU+ och för avsättning av medel till garantin för yttre åtgärder ska finansieras genom IPA III-förordningen. Avsättningar till garantin för yttre åtgärder för lån till tredjeländer som avses i artikel 10.2 i förordning (Euratom) 2021/948 ska finansieras genom den förordningen.

8.   Den avsättning som avses i artikel 211.2 i budgetförordningen ska upprättas på grundval av unionens totala låneåtaganden som tillåts enligt den här förordningen. De årliga avsättningar som krävs kan ställas under en period som inte överstiger sju år. Avsättningar för garantier som tillåts enligt förordning (EU) 2017/1601 och för garantier, ekonomiskt stöd och Euratomlån till tredjeländer som tillåts med stöd av grundläggande rättsakter vars avsättningar regleras i förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 ska också fortsättningsvis följa bestämmelserna i dessa förordningar.

9.   Nettotillgångar den 31 juli 2021 i EFHU-garantifonden och garantifonden för åtgärder avseende tredje land som inrättades genom förordning (EU) 2017/1601 respektive förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 ska överföras till den gemensamma avsättningsfonden i syfte att avsätta medel för budgetgarantier som tillåts enligt förordning (EU) 2017/1601 och garantier, ekonomiskt stöd och Euratomlån till tredjeländer som tillåts med stöd av grundläggande rättsakter vars avsättningar regleras i förordning (EG, Euratom) nr 480/2009.

Artikel 32

Strukturen i EFHU+

1.   EFHU+ ska bestå av regionala investeringsplattformar inom de regionala områden som fastställs i artikel 4.2 i denna förordning och IPA III-förordningen och upprättas på grundval av de arbetsmetoder, förfaranden och strukturer som används för unionens befintliga externa instrument för blandfinansiering, vilka får kombinera sina blandfinansieringsinsatser och insatser enligt garantin för yttre åtgärder inom ramen för EFHU+.

2.   Kommissionen ska säkerställa förvaltningen av EFHU+.

Artikel 33

Den strategiska styrelsen för EFHU+

1.   Vid säkerställandet av förvaltningen av EFHU+ ska kommissionen bistås av en strategisk styrelse (den strategiska styrelsen för EFHU+), utom när det gäller de insatser som omfattar bidragsmottagare på västra Balkan som förtecknas i den relevanta bilagan till IPA III-förordningen, som ska ha en särskild strategisk styrelse.

2.   Den strategiska styrelsen för EFHU+ ska ge kommissionen råd när det gäller den strategiska inriktningen och prioriteringarna för investeringarna enligt garantin för yttre åtgärder inom ramen för EFHU+, inbegripet vad beträffar de investeringsfönster som avses i artikel 36, och bidra till anpassningen av dem till de vägledande principerna och målen för unionens yttre åtgärder, utvecklingspolitiken, den europeiska grannskapspolitiken samt till målen i artikel 3 och syftet med EFHU+ i enlighet med artikel 31. Den strategiska styrelsen för EFHU+ ska också stödja kommissionen vid fastställandet av de övergripande investeringsmålen vad gäller användningen av garantin för yttre åtgärder för att stödja EFHU+-insatser och övervaka att investeringsfönstren får en lämplig och mångsidig geografisk och tematisk täckning.

3.   Den strategiska styrelsen för EFHU+ ska även stödja den övergripande samordningen, komplementariteten och samstämmigheten mellan de regionala investeringsplattformarna, mellan de tre pelarna i den externa investeringsplanen, mellan den externa investeringsplanen och unionens övriga insatser på migrationsområdet och för genomförandet av Agenda 2030, inbegripet kampen mot klimatförändringar, samt med unionens program för externa åtgärder och finansieringsinstrument.

4.   Den strategiska styrelsen för EFHU+ ska bestå av företrädare för kommissionen och för den höga representanten, för alla medlemsstater och för EIB. Europaparlamentet ska ha observatörsstatus. Bidragsgivare, berättigade motparter, partnerländer, relevanta regionala organisationer och andra berörda parter får när så är lämpligt tilldelas observatörsstatus. Den strategiska styrelsen för EFHU+ ska rådfrågas innan en ny observatör inkluderas. Kommissionen och den höga representanten ska gemensamt svara för ordförandeskapet i den strategiska styrelsen för EFHU+.

5.   Den strategiska styrelsen för EFHU+ ska sammanträda minst två gånger per år och ska om möjligt anta yttranden genom konsensus. Ytterligare sammanträden kan när som helst sammankallas av ordföranden eller på begäran av en tredjedel av ledamöterna. När konsensus inte kan uppnås, ska rösträtterna tillämpas på det sätt som överenskommits vid det första mötet i den strategiska styrelsen för EFHU+ och som fastställts i arbetsordningen. Arbetsordningen ska fastställa ramarna för observatörernas roll. Protokollen och dagordningarna för sammanträdena i den strategiska styrelsen för EFHU+ ska offentliggöras efter det att de antagits.

6.   Kommissionen ska varje år lämna en rapport till den strategiska styrelsen för EFHU+ om de framsteg som gjorts i genomförandet av EFHU+. Som komplement till den ovannämnda rapporteringen ska den strategiska styrelsen för västra Balkan informera om de framsteg som gjorts i genomförandet av garantiinstrumentet för regionen. Den strategiska styrelsen ska gå igenom de utvärderingsrapporter som avses i artikel 42.5 och ta dem i beaktande.

Den strategiska styrelsen för EFHU+ ska regelbundet anordna samråd med relevanta berörda parter om den strategiska inriktningen för och genomförande av EFHU+.

7.   Behovet av att ha en enda enhetlig riskhanteringsram för EFHU+ påverkas inte av att det finns en strategisk styrelse för EFHU+ och en strategisk styrelse för västra Balkan.

8.   Riskhanteringsfunktionen för garantier inom ramen för EFHU+ ska beakta målen och principerna i instrumentet. Metoderna för riskbedömning och ersättning inom ramen för EFHU+ ska tillämpas konsekvent på alla investeringsfönster, inbegripet de som avses i artikel 36. En teknisk riskbedömningsgrupp ska inrättas av kommissionen. Kommissionen ska se till att den tekniska riskbedömningsgruppens funktionssätt är högkvalitativt, oberoende, opartiskt och inkluderande. Kommissionens ska även säkerställa att information och analyser delas med alla medlemsstater utan dröjsmål och på ett transparent och inkluderande sätt, med vederbörlig hänsyn till konfidentialitet. Den tekniska riskbedömningsgruppens sammansättning, arbetsordning och arbetsmetoder ska vara inkluderande, öppna för experter från EIB, andra berättigade motparter och berörda medlemsstater, och ska föreläggas den strategiska styrelsen för EFHU+. Kommissionen ska informera Europaparlamentet och rådet om den tekniska riskbedömningsgruppens sammansättning, mandat och arbetsordning och säkerställa dess medlemmars opartiskhet och frånvaro av intressekonflikter.

9.   Under tillämpningsperioden för EFHU+ ska den strategiska styrelsen för EFHU+ så snart som möjligt anta och offentliggöra riktlinjer om hur överensstämmelsen mellan EFHU+-insatser och de syften, mål och kriterier för stödberättigande som föreskrivs i artiklarna 31 och 35 ska säkerställas.

Artikel 34

Regionala operativa styrelser

De operativa styrelserna för regionala investeringsplattformar ska, med beaktande av rekommendationer från den berörda strategiska styrelsen och relevanta riskbedömningar, bistå kommissionen vid genomförandet när det gäller att fastställa regionala och sektoriella investeringsmål samt regionala, sektoriella och tematiska investeringsfönster, och ska avge yttranden om blandfinansieringsinsatser och om användningen av garantin för yttre åtgärder som täcker de föreslagna investeringsprogrammen inom EFHU+.

Artikel 35

Stödberättigande och urval av insatser och motparter för garantin för yttre åtgärder inom ramen för EFHU+

1.   De finansierings- och investeringsinsatser som är berättigade till stöd inom ramen för garantin för yttre åtgärder ska vara förenliga och samordnade med unionens politik, relevanta programplaneringsdokument samt med partnerländernas politik och strategier. De ska särskilt stödja målen, de allmänna principerna och den politiska ramen i instrumentet och, i förekommande fall, IPA III-förordningen, med vederbörlig hänsyn till de prioriterade områden som anges i bilaga V till den här förordningen.

2.   Garantin för yttre åtgärder ska stödja finansierings- och investeringsinsatser som uppfyller de villkor som anges i artikel 209.2 a–e i budgetförordningen, särskilt i fråga om behovet att uppnå additionalitet, inbegripet genom att åtgärda marknadsmisslyckanden eller mindre gynnsamma investeringsförhållanden, samordna berättigade motparters intressen, undvika att konkurrensen snedvrids, och när så är lämpligt maximera privata investeringar, och som

| a) | i enlighet med artikel 34 i budgetförordningen ska göras föremål för utvärderingar i förväg, i proportion till målen och beloppen för de planerade insatserna, för att fastställa de eventuella konsekvenserna av och riskerna med dessa insatser med avseende på människorättsliga, miljömässiga, arbetsrättsliga och sociala normer, bland annat i form av konsekvensbedömningar för större program som väntas få betydande inverkan på dessa områden, i enlighet med de mål för EFHU+ som fastställs i artikel 31.2 i den här förordningen och med vederbörlig hänsyn till principen om frivilligt förhandsgodkännande från de berörda samhällena i markrelaterade investeringar, |
| --- | --- |

a)

i enlighet med artikel 34 i budgetförordningen ska göras föremål för utvärderingar i förväg, i proportion till målen och beloppen för de planerade insatserna, för att fastställa de eventuella konsekvenserna av och riskerna med dessa insatser med avseende på människorättsliga, miljömässiga, arbetsrättsliga och sociala normer, bland annat i form av konsekvensbedömningar för större program som väntas få betydande inverkan på dessa områden, i enlighet med de mål för EFHU+ som fastställs i artikel 31.2 i den här förordningen och med vederbörlig hänsyn till principen om frivilligt förhandsgodkännande från de berörda samhällena i markrelaterade investeringar,

| b) | garanterar komplementaritet inom de olika pelarna i den externa investeringsplanen samt med andra initiativ, |
| --- | --- |

b)

garanterar komplementaritet inom de olika pelarna i den externa investeringsplanen samt med andra initiativ,

| c) | är ekonomiskt och finansiellt bärkraftiga, med vederbörlig hänsyn tagen till eventuellt stöd eller medfinansiering från privata och offentliga partner till projektet, samtidigt som den operativa miljön och kapaciteten beaktas i länder som identifierats som instabila eller konfliktdrabbade, MUL-länderna, små östater under utveckling, utvecklingsländer som saknar kust och djupt skuldtyngda fattiga länder, som kan få förmånligare villkor, |
| --- | --- |

c)

är ekonomiskt och finansiellt bärkraftiga, med vederbörlig hänsyn tagen till eventuellt stöd eller medfinansiering från privata och offentliga partner till projektet, samtidigt som den operativa miljön och kapaciteten beaktas i länder som identifierats som instabila eller konfliktdrabbade, MUL-länderna, små östater under utveckling, utvecklingsländer som saknar kust och djupt skuldtyngda fattiga länder, som kan få förmånligare villkor,

| d) | är tekniskt genomförbara och hållbara ur miljömässig och social synvinkel och maximerar utvecklingseffekten, |
| --- | --- |

d)

är tekniskt genomförbara och hållbara ur miljömässig och social synvinkel och maximerar utvecklingseffekten,

| e) | inte stör marknaderna i partnerländer och partnerregioner och inte konkurrerar illojalt med lokala aktörer, |
| --- | --- |

e)

inte stör marknaderna i partnerländer och partnerregioner och inte konkurrerar illojalt med lokala aktörer,

| f) | genomförs i enlighet med den politiska ram som avses i artikel 7, tillämpliga miljömässiga, sociala och arbetsrättsliga skyldigheter och normer och internationellt överenskomna riktlinjer, principer och konventioner om investeringar, särskilt dem som antagits av FN och OECD, med full respekt för internationell människorättslagstiftning samt i överensstämmelse med målen och de allmänna principerna i artiklarna 3 och 8. |
| --- | --- |

f)

genomförs i enlighet med den politiska ram som avses i artikel 7, tillämpliga miljömässiga, sociala och arbetsrättsliga skyldigheter och normer och internationellt överenskomna riktlinjer, principer och konventioner om investeringar, särskilt dem som antagits av FN och OECD, med full respekt för internationell människorättslagstiftning samt i överensstämmelse med målen och de allmänna principerna i artiklarna 3 och 8.

3.   Garantin för yttre åtgärder ska användas för att täcka riskerna för följande typer av instrument:

| a) | Lån, inklusive lån i lokal valuta. |
| --- | --- |

a)

Lån, inklusive lån i lokal valuta.

| b) | Garantier. |
| --- | --- |

b)

Garantier.

| c) | Motgarantier. |
| --- | --- |

c)

Motgarantier.

| d) | Kapitalmarknadsinstrument. |
| --- | --- |

d)

Kapitalmarknadsinstrument.

| e) | Alla andra former av finansiering eller kreditförstärkning, försäkring och eget kapital eller hybridkapital. |
| --- | --- |

e)

Alla andra former av finansiering eller kreditförstärkning, försäkring och eget kapital eller hybridkapital.

4.   De berättigade motparterna vad gäller garantin för yttre åtgärder ska vara de som avses i artikel 208.4 i budgetförordningen, inbegripet parter från partnerländer och tredjeländer som bidrar till garantin för yttre åtgärder, med kommissionens godkännande i enlighet med artikel 37 i den här förordningen. Dessutom, och genom undantag från artikel 62.1 c i budgetförordningen, ska organ som omfattas av privaträtten i en medlemsstat, ett partnerland eller ett tredjeland som har bidragit till garantin för yttre åtgärder i enlighet med artikel 37 i den här förordningen, och som ger tillräckliga garantier för sin ekonomiska kapacitet, vara berättigade inom ramen för garantin för yttre åtgärder.

5.   Berättigade motparter ska följa reglerna och villkoren i artikel 62.1 c i budgetförordningen. Vad gäller organ som omfattas av privaträtten i en medlemsstat, ett partnerland eller ett tredjeland som har bidragit till garantin för yttre åtgärder i enlighet med artikel 37 i den här förordningen, ska företräde ges till de organ som offentliggör information som rör kriterier i fråga om miljö, samhällsansvar, skatt och bolagsstyrning.

Kommissionen ska säkerställa att berättigade motparter, inbegripet små och medelstora motparter, använder tillgängliga resurser på ett ändamålsenligt, effektivt och rättvist sätt och samtidigt främja samarbetet mellan dem och vederbörligen beakta deras kapacitet, mervärde och erfarenheter.

Kommissionen ska säkerställa en rättvis behandling av alla berättigade motparter i enlighet med artikel 27.7, och säkerställa att intressekonflikter undviks under hela genomförandeperioden för EFHU+. För att säkerställa komplementaritet får kommissionen från berättigade motparter begära alla relevanta upplysningar om deras insatser utanför EFHU+.

6.   Det villkor som föreskrivs i artikel 219.4 i budgetförordningen om bidrag med egna medel ska tillämpas för varje berättigad motpart som tilldelats en budgetgaranti på portföljbasis med stöd av instrumentet.

7.   Kommissionen ska välja ut de berättigade motparterna i enlighet med artikel 154 i budgetförordningen, och därvid ta hänsyn till följande:

| a) | De strategiska och regionala operativa styrelsernas råd. |
| --- | --- |

a)

De strategiska och regionala operativa styrelsernas råd.

| b) | Målen med investeringsfönstret. |
| --- | --- |

b)

Målen med investeringsfönstret.

| c) | Den berättigade motpartens erfarenhet av och kapacitet i fråga om riskhantering. |
| --- | --- |

c)

Den berättigade motpartens erfarenhet av och kapacitet i fråga om riskhantering.

| d) | Hur mycket egna medel och extraresurser och medfinansiering från den privata sektorn som den berättigade motparten är beredd att mobilisera till investeringsfönstret med vederbörlig hänsyn till hur stor investeringen är. |
| --- | --- |

d)

Hur mycket egna medel och extraresurser och medfinansiering från den privata sektorn som den berättigade motparten är beredd att mobilisera till investeringsfönstret med vederbörlig hänsyn till hur stor investeringen är.

| e) | De berättigade motparternas sektoriella eller geografiska sakkunskap. |
| --- | --- |

e)

De berättigade motparternas sektoriella eller geografiska sakkunskap.

| f) | De fördelar som främjande av samarbete mellan berättigade motparter medför. |
| --- | --- |

f)

De fördelar som främjande av samarbete mellan berättigade motparter medför.

8.   På grundval av de fleråriga vägledande programmen och de utlåtanden som lämnats av den strategiska styrelsen för EFHU+ och den strategiska styrelsen för västra Balkan ska kommissionen, efter samråd med de regionala operativa styrelserna och efter att ha informerat Europaparlamentet och rådet, fastställa investeringsfönster för regioner, specifika partnerländer eller bådadera, för specifika sektorer, eller för specifika projekt, specifika kategorier av slutgiltiga bidragsmottagare eller bådadera, vilka ska finansieras enligt instrumentet, som omfattas av garantin för yttre åtgärder upp till ett fastställt belopp. Kommissionen ska underrätta Europaparlamentet och rådet om hur investeringsfönstren uppfyller villkoren i denna artikel och om de närmare finansieringsprioriteringarna. Alla ansökningar om finansiellt stöd inom investeringsfönster ska lämnas till kommissionen.

Valet av investeringsfönster ska vederbörligen motiveras genom en analys av marknadsmisslyckandet eller de mindre gynnsamma investeringsförhållandena och en bedömning av dess överensstämmelse med prioriteringarna i den här förordningen och, i förekommande fall, IPA III-förordningen. Kommissionen ska genomföras denna analys i samarbete med potentiellt berättigade motparter och berörda parter.

Berättigade motparter får tillhandahålla de instrument som avses i punkt 3 inom ett investeringsfönster eller ett enskilt projekt som förvaltas av en berättigad motpart. Instrumenten får tillhandahållas till förmån för partnerländer, inbegripet instabila eller konfliktdrabbade länder eller länder som står inför utmaningar i samband med återuppbyggnad och återhämtning efter konflikter, till förmån för dessa partnerländers institutioner, inbegripet deras statligt och privat ägda lokala banker och finansieringsinstitutioner, samt till förmån för enheter i den privata sektorn, däribland mikroföretag samt små och medelstora företag, i dessa partnerländer. Instrumenten får inte gynna företag som kontrolleras av den militära sektorn eller sektorn för statens säkerhet, med undantag för vederbörligen motiverade fall.

9.   Kommissionen ska bedöma de insatser som stöds av garantin för yttre åtgärder mot bakgrund av de kriterier för stödberättigande som fastställs i punkterna 1, 2 och 3, om möjligt på grundval av unionens och berättigade motparters befintliga system för resultatmätning. Kommissionen ska upprätta en checklista över de kriterier för stödberättigande som anges i artiklarna 31, 35.1 och 35.2 och ska på grundval av den information som de berättigade motparterna lämnat bedöma och välja ut alla förslag som ska stödjas av garantin för yttre åtgärder i förhållande till denna checklista. Vid behov ska kommissionen begära att de berättigade motparterna förtydligar eller justerar den lämnade informationen. Kommissionen ska på årsbasis offentliggöra dessa checklistor och resultaten av sin bedömning för varje investeringsfönster fördelat per land och sektor.

10.   Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 44 för att ändra de prioriterade områdena i bilaga V.

Artikel 36

EIB:s roll

1.   EIB ska genomföra ett exklusivt särskilt investeringsfönster som omfattar en total risktäckning för insatser med statliga motparter och icke-kommersiella lokala/regionala motparter till ett vägledande minimibelopp på 11 000 000 000 EUR, som ska programplaneras i enlighet med de förfaranden som fastställs i kapitlen I och III i denna avdelning.

EIB ska ha ensamrätt till insatser med statliga motparter och icke-kommersiella lokala/regionala motparter inom ramen för detta exklusiva särskilda investeringsfönster. Bidrag till egna medel ska inom detta exklusiva särskilda investeringsfönster förstås som övertagande av kvarstående risk, och EU-garantin ska täcka 65 % av det sammanlagda belopp som utbetalats och garanterats inom ramen för EIB:s finansieringsinsatser, minus återbetalda belopp, plus alla därtill knutna kostnader.

Om EIB inte kan genomföra eller beslutar att inte genomföra insatser inom detta exklusiva särskilda investeringsfönster ska genomförandet av dessa insatser, genom undantag från andra stycket, vara öppet för andra berättigade motparter i enlighet med villkor som ska fastställas i de relevanta avtalen avseende garantin för yttre åtgärder, som ska ta hänsyn till de villkor som EIB erbjöds för samma typ av insatser och till de särskilda behov, förhållanden och särdrag som föreligger hos den berättigade motpart som ska genomföra dessa insatser.

2.   EIB ska vara berättigad att genomföra insatser med lokala/regionala motparter som inte omfattas av det exklusiva särskilda investeringsfönster som avses i punkt 1 och insatser med den privata sektorn. Det förfarande som avses i artikel 35 ska användas för att om det är lämpligt anförtro EIB två ytterligare särskilda investeringsfönster som omfattar

| a) | en icke-exklusiv total risktäckning för insatser med kommersiella lokala/regionala motparter, och |
| --- | --- |

a)

en icke-exklusiv total risktäckning för insatser med kommersiella lokala/regionala motparter, och

| b) | icke-exklusiva insatser för att främja utländska direktinvesteringar, handel och internationalisering av partnerländernas ekonomier, vilket ger en täckning för politisk risk för insatser med den privata sektorn. |
| --- | --- |

b)

icke-exklusiva insatser för att främja utländska direktinvesteringar, handel och internationalisering av partnerländernas ekonomier, vilket ger en täckning för politisk risk för insatser med den privata sektorn.

3.   Det vägledande beloppet för de särskilda investeringsfönster som avses i punkterna 1 och 2 ska vara 26 725 000 000 EUR.

EIB ska vid genomförandet av de särskilda investeringsfönster som avses i punkterna 1 och 2 följa denna förordning, inbegripet dess övergripande mål och målen för EFHU+ och, i förekommande fall, IPA III-förordningen samt de relevanta programplaneringsdokumenten och rapporteringskraven.

4.   I det relevanta garantiavtalet avseende yttre åtgärder kan det, i enlighet med artikel 209.2 f i budgetförordningen och beroende på karaktären hos och det politiska målet för det exklusiva särskilda investeringsfönster som avses i punkt 1, föreskrivas att unionen inte ska få ersättning för insatser inom ramen för det investeringsfönstret.

5.   Vid tillämpningen av denna artikel ska insatser med lokala/regionala motparter anses vara kommersiella om inte annat vederbörligen motiverats av EIB och bekräftats av kommissionen.

Insatserna inom det särskilda investeringsfönster som avses i punkt 2 b ska vara förenliga med de insatser som genomförs av medlemsstaternas exportkreditinstitut.

6.   EIB ska vara föremål för yttrande från de styrelser som anges i artiklarna 33 respektive 34.

EIB:s insatser som omfattas av de investeringsfönster som avses i denna artikel ska uppfylla bedömningskriterierna för stödberättigande i artikel 35.9 inom ramen för det förfarande som föreskrivs i artikel 19 i protokoll nr 5 om EIB:s stadga, fogat till EUF-fördraget. EIB ska i rätt tid tillhandahålla all information som kommissionen behöver för det ändamålet. EIB:s finansieringsinsatser som omfattas av dessa investeringsfönster ska inte omfattas av EU-garantin om de avstyrkts av kommissionen i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 19 i protokoll nr 5 om EIB:s stadga, fogat till EUF-fördraget. Alla ytterligare villkor som gäller för EIB ska fastställas i de relevanta garantiavtalen avseende yttre åtgärder.

7.   EIB ska vara berättigad att genomföra åtgärder inom ramen för andra investeringsfönster som fastställs enligt artikel 35.8.

8.   Kommissionen och EIB ska i enlighet med denna förordning, inbegripet dess mål och principer, de relevanta programplaneringsdokumenten och, i förekommande fall, IPA III-förordningen, ingå särskilda garantiavtal avseende yttre åtgärder för de särskilda investeringsfönster som avses i punkterna 1 och 2.

Artikel 37

Bidrag från andra givare till garantin för yttre åtgärder

1.   Medlemsstater, tredjeländer och andra tredje parter kan bidra till garantin för yttre åtgärder.

Genom undantag från artikel 218.2 andra stycket i budgetförordningen ska de avtalsslutande parterna i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet ha rätt att ge bidrag antingen i form av garantier eller kontantbidrag.

Tredjeländer som inte är avtalsslutande parter i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och andra tredje parter ska lämna bidrag i form av kontantbidrag och med förbehåll för yttrandet från den strategiska styrelsen för EFHU+ och kommissionens godkännande.

Medlemsstaterna får begära att deras bidrag öronmärks för inledande av åtgärder i specifika regioner, länder, sektorer eller befintliga investeringsfönster. Kommissionen ska utan dröjsmål underrätta Europaparlamentet och rådet om de bidrag som godkänts.

2.   Bidrag i form av en garanti får inte överstiga 50 % av det belopp som avses i artikel 31.4.

Bidragen från medlemsstater och de avtalsslutande parterna i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet i form av garantier får endast användas för att betala garantianspråk när finansieringen från unionens allmänna budget, ökad med eventuella andra kontantbidrag, har använts till att betala garantianspråk.

Alla bidrag får användas för att täcka garantianspråk, oavsett om de är öronmärkta eller inte.

Kommissionen ska, på unionens vägnar, ingå ett bidragsavtal med bidragsgivaren, som bland annat ska innehålla bestämmelser om betalningsvillkoren.

Artikel 38

Genomförande av avtal avseende garantin för yttre åtgärder

1.   Kommissionen ska, på unionens vägnar, ingå avtal avseende garantin för yttre åtgärder för de berättigade motparter som valts ut i enlighet med artikel 35. Avtal får ingås med ett konsortium bestående av två eller flera berättigade motparter. I enlighet med artikel 219.1 i budgetförordningen ska budgetgarantier vara oåterkalleliga, ovillkorliga och kunna tas i anspråk på begäran för de typer av transaktioner som omfattas av garantin för yttre åtgärder. När kommissionen ingår avtal avseende garantin för yttre åtgärder ska den ta vederbörlig hänsyn till yttranden och vägledning från styrelserna och den tekniska riskbedömningsgruppen.

2.   För varje investeringsfönster ska kommissionen ingå ett eller flera avtal avseende garantin för yttre åtgärder med den eller de berättigade motparter som valts ut. För att tillgodose särskilda behov får garantin för yttre åtgärder ställas för enskilda finansierings- eller investeringsinsatser.

Europaparlamentet och rådet ska underrättas om alla avtal avseende garantin för yttre åtgärder. På deras begäran ska dessa avtal göras tillgängliga för Europaparlamentet och rådet varvid hänsyn ska tas till skyddet av konfidentiell och kommersiellt känslig information.

3.   Avtal avseende garantin för yttre åtgärder ska särskilt innehålla följande:

| a) | Närmare regler om täckning, krav, stödberättigande, berättigade motparter och förfaranden. |
| --- | --- |

a)

Närmare regler om täckning, krav, stödberättigande, berättigade motparter och förfaranden.

| b) | Närmare regler om avsättningar för garantin för yttre åtgärder, inbegripet dess täckningsarrangemang och dess fastställda täckning av portföljer och projekt med särskilda typer av instrument, samt en riskanalys av projekt och projektportföljer, inbegripet på sektoriell, regional och nationell nivå. |
| --- | --- |

b)

Närmare regler om avsättningar för garantin för yttre åtgärder, inbegripet dess täckningsarrangemang och dess fastställda täckning av portföljer och projekt med särskilda typer av instrument, samt en riskanalys av projekt och projektportföljer, inbegripet på sektoriell, regional och nationell nivå.

| c) | En hänvisning till målen och syftet med instrumentet, en bedömning av behov och en indikation om de förväntade resultaten, med beaktande av främjandet av företagens sociala ansvar och ansvarsfullt företagande, särskilt genom iakttagande av de internationellt överenskomna riktlinjer, principer och konventioner om investeringar som avses i artikel 35.2 f. |
| --- | --- |

c)

En hänvisning till målen och syftet med instrumentet, en bedömning av behov och en indikation om de förväntade resultaten, med beaktande av främjandet av företagens sociala ansvar och ansvarsfullt företagande, särskilt genom iakttagande av de internationellt överenskomna riktlinjer, principer och konventioner om investeringar som avses i artikel 35.2 f.

| d) | Ersättning från garantin för yttre åtgärder, som ska avspegla risknivån, och möjligheten att delvis subventionera ersättningen för att ge mer förmånliga villkor i vederbörligen motiverade fall, och i synnerhet för instabila eller konfliktdrabbade länder, MUL-länderna och kraftigt skuldtyngda fattiga länder. |
| --- | --- |

d)

Ersättning från garantin för yttre åtgärder, som ska avspegla risknivån, och möjligheten att delvis subventionera ersättningen för att ge mer förmånliga villkor i vederbörligen motiverade fall, och i synnerhet för instabila eller konfliktdrabbade länder, MUL-länderna och kraftigt skuldtyngda fattiga länder.

| e) | Krav vad gäller användningen av garantin för yttre åtgärder, inbegripet betalningsvillkor, såsom särskilda tidsramar, räntor som ska betalas på utestående belopp, utgifter och indrivningskostnader samt eventuellt nödvändiga likviditetsarrangemang. |
| --- | --- |

e)

Krav vad gäller användningen av garantin för yttre åtgärder, inbegripet betalningsvillkor, såsom särskilda tidsramar, räntor som ska betalas på utestående belopp, utgifter och indrivningskostnader samt eventuellt nödvändiga likviditetsarrangemang.

| f) | Förfaranden avseende fordringar, som inbegriper men inte är begränsade till utlösande händelser och karenstider samt förfaranden för indrivning av fordringar. |
| --- | --- |

f)

Förfaranden avseende fordringar, som inbegriper men inte är begränsade till utlösande händelser och karenstider samt förfaranden för indrivning av fordringar.

| g) | Övervaknings-, rapporterings-, insyns- och utvärderingsskyldigheter. |
| --- | --- |

g)

Övervaknings-, rapporterings-, insyns- och utvärderingsskyldigheter.

| h) | Tydliga och tillgängliga klagomålsförfaranden för tredje parter som skulle kunna påverkas av genomförandet av projekt som stöds av garantin för yttre åtgärder. |
| --- | --- |

h)

Tydliga och tillgängliga klagomålsförfaranden för tredje parter som skulle kunna påverkas av genomförandet av projekt som stöds av garantin för yttre åtgärder.

4.   Den berättigade motparten ska godkänna finansierings- och investeringsinsatser i enlighet med sina egna regler och förfaranden och i överensstämmelse med avtalet avseende garantin för yttre åtgärder.

5.   Garantin för yttre åtgärder kan omfatta följande:

| a) | Vad gäller skuldinstrument, kapitalbeloppet och all ränta och alla belopp som ska betalas till den utvalda berättigade motparten, men som den inte har mottagit i överensstämmelse med villkoren för finansieringsinsatserna efter ett fallissemang. |
| --- | --- |

a)

Vad gäller skuldinstrument, kapitalbeloppet och all ränta och alla belopp som ska betalas till den utvalda berättigade motparten, men som den inte har mottagit i överensstämmelse med villkoren för finansieringsinsatserna efter ett fallissemang.

| b) | Vad gäller kapitalinvesteringar, de investerade beloppen och de därmed sammanhängande finansieringskostnaderna. |
| --- | --- |

b)

Vad gäller kapitalinvesteringar, de investerade beloppen och de därmed sammanhängande finansieringskostnaderna.

| c) | Vad gäller andra finansierings- och investeringsinsatser som avses i artikel 35.2, de belopp som använts och de därmed sammanhängande finansieringskostnaderna. |
| --- | --- |

c)

Vad gäller andra finansierings- och investeringsinsatser som avses i artikel 35.2, de belopp som använts och de därmed sammanhängande finansieringskostnaderna.

| d) | Alla relevanta kostnader och indrivningskostnader i samband med ett fallissemang, såvida dessa inte dragits av från de återbetalade beloppen. |
| --- | --- |

d)

Alla relevanta kostnader och indrivningskostnader i samband med ett fallissemang, såvida dessa inte dragits av från de återbetalade beloppen.

6.   För att kommissionen ska kunna uppfylla sina skyldigheter när det gäller redovisning och rapportering av de risker som täcks av garantin för yttre åtgärder, och i enlighet med artikel 209.4 i budgetförordningen, ska de berättigade motparter med vilka ett avtal avseende garantin för yttre åtgärder ingåtts till kommissionen och revisionsrätten årligen överlämna de finansiella rapporterna, granskade av en oberoende extern revisor, avseende de finansierings- och investeringsinsatser som omfattas av den här förordningen, vilka ska innehålla bland annat uppgifter om följande:

| a) | Riskbedömning av berättigade motparters finansierings- och investeringsinsatser, inbegripet information om unionens åtaganden värderade i överensstämmelse med de redovisningsregler som avses i artikel 80 i budgetförordningen och i de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

a)

Riskbedömning av berättigade motparters finansierings- och investeringsinsatser, inbegripet information om unionens åtaganden värderade i överensstämmelse med de redovisningsregler som avses i artikel 80 i budgetförordningen och i de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn.

| b) | Unionens utestående finansiella förpliktelse till följd av de EFHU+-insatser som tillhandahållits till de berättigade motparterna och deras finansierings- och investeringsinsatser, fördelade på enskilda insatser. |
| --- | --- |

b)

Unionens utestående finansiella förpliktelse till följd av de EFHU+-insatser som tillhandahållits till de berättigade motparterna och deras finansierings- och investeringsinsatser, fördelade på enskilda insatser.

7.   De berättigade motparterna ska på begäran förse kommissionen med alla eventuella ytterligare uppgifter som den behöver för att kunna fullgöra sina skyldigheter enligt denna förordning, i synnerhet i fråga om de urvalskriterier som anges i artikel 35, inbegripet efterlevnaden av människorättsliga, sociala och arbetsrättsliga och miljömässiga normer.

8.   Kommissionen ska till den strategiska styrelsen för EFHU+, de regionala operativa styrelserna, Europaparlamentet och rådet överlämna en årsrapport om finansieringsinstrument, budgetgarantier, inbegripet de som genomförs av EIB, och ekonomiskt stöd i enlighet med artiklarna 41.4, 41.5, 241 och 250 i budgetförordningen. För det ändamålet ska de berättigade motparterna årligen lämna de uppgifter som är nödvändiga för att göra det möjligt för kommissionen att uppfylla rapporteringskraven.

Artikel 39

Klagomåls- och tvistlösningsmekanism och skydd av unionens ekonomiska intressen

1.   Med tanke på eventuella klagomål från tredje parter i partnerländerna, inklusive samhällen och enskilda personer som påverkats av projekt som stöds av EFHU+ och garantin för yttre åtgärder, ska kommissionen och unionens delegationer på sina webbplatser offentliggöra direkta hänvisningar till de klagomålsmekanismer som tillhandhålls av de relevanta motparter som har slutit avtal med kommissionen. Kommissionen ska också se till att den direkt kan ta emot klagomål som rör berättigade motparters behandling av klagomål. Kommissionen ska beakta denna information med hänsyn till framtida samarbete med dessa motparter.

2.   De personer och enheter som genomför finansieringsinstrument och budgetgarantier ska följa tillämplig unionsrätt och tillämpliga unionsprinciper och överenskomna internationella standarder och unionsstandarder i enlighet med artikel 155.2 och 155.3 i budgetförordningen. Kommissionen ska bedöma huruvida de system, regler och förfaranden som dessa personer och enheter omfattas av säkerställer skydd av unionens ekonomiska intressen på ett sätt som motsvarar det skydd som föreskrivs när kommissionen genomför unionens budget, med vederbörlig hänsyn till proportionalitetsprincipen och med beaktande av åtgärdens karaktär och de förutsättningar under vilka den åtgärden genomförs.

Artikel 40

Kapitaldeltagande i institutioner för utvecklingsfinansiering

Den finansieringsram för geografiska program som avses i artikel 6.2 a får användas för att bidra till kapitaltillskott från europeiska och andra institutioner för utvecklingsfinansiering.

KAPITEL V

Övervakning, rapportering och utvärdering

Artikel 41

Övervakning och rapportering

1.   Indikatorer för rapportering om framstegen enligt instrumentet när det gäller att uppnå de specifika målen i artikel 3.2 anges i bilaga VI. Dessa indikatorer ska, i överensstämmelse med indikatorerna för målen för hållbar utveckling, och tillsammans med uppgifter från utvärderingar och annan befintlig resultatrapportering, ligga till grund för bedömningen av i vilken utsträckning de specifika målen har uppnåtts.

2.   Kommissionen ska kontinuerligt övervaka sina åtgärder och, åtminstone årligen, granska framstegen med att uppnå de mål som fastställs genom denna förordning samt de förväntade resultaten, varvid output och utfall ska beaktas.

Framsteg avseende de förväntade resultaten ska övervakas på ett transparent sätt och i god tid, på grundval av relevanta, mätbara kvalitativa och kvantitativa uppgifter, inklusive men inte begränsat till de som fastställs i bilaga VI. När det är möjligt ska indikatorerna vara uppdelade efter kön, ålder och andra relevanta faktorer.

3.   Överenskomna gemensamma resultatramar som ingår i gemensamma programplaneringsdokument och som uppfyller kriterierna i artikel 14.4 ska, när så är möjligt, utgöra grunden för unionens och dess medlemsstaters gemensamma övervakning när det gäller deras samlade stöd till ett partnerland.

Rapporteringssystemet ska säkerställa att uppgifter för övervakning av programmets genomförande och instrumentets resultat samlas in ändamålsenligt, resurseffektivt och i god tid. För detta ändamål ska proportionella rapporteringskrav ställas på mottagarna av unionens medel.

4.   Kommissionen ska granska framstegen med genomförandet av instrumentet. Från och med 2022 ska kommissionen i god tid och före den 30 november varje år förelägga Europaparlamentet och rådet en årsrapport om framstegen när det gäller att uppnå målen i instrumentet genom indikatorer, inklusive men inte begränsat till de som fastställs i bilaga VI, med information om den pågående verksamheten, de uppnådda resultaten och förordningens effektivitet. Denna rapport ska även översändas till Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

5.   Årsrapporten ska innehålla

| a) | information rörande det föregående året om de åtgärder som finansierats, |
| --- | --- |

a)

information rörande det föregående året om de åtgärder som finansierats,

| b) | resultaten av uppföljnings- och utvärderingsverksamheten, |
| --- | --- |

b)

resultaten av uppföljnings- och utvärderingsverksamheten,

| c) | de berörda partnernas medverkan och samarbetsnivå, uppdelat efter typ av enhet såsom avses i artikel 62 i budgetförordningen vad gäller såväl direkt som indirekt förvaltning, |
| --- | --- |

c)

de berörda partnernas medverkan och samarbetsnivå, uppdelat efter typ av enhet såsom avses i artikel 62 i budgetförordningen vad gäller såväl direkt som indirekt förvaltning,

| d) | samt om budgetåtagandena, inbegripet kontrakterade belopp, och betalningsbemyndigandena, fördelade på länder, regioner och samarbetsområden, |
| --- | --- |

d)

samt om budgetåtagandena, inbegripet kontrakterade belopp, och betalningsbemyndigandena, fördelade på länder, regioner och samarbetsområden,

| e) | kvantitativ och kvalitativ information bland annat om åtgärder som vidtagits i enlighet med artikel 9, om användningen av den buffert för nya utmaningar och prioriteringar som avses i artikel 17 och om användningen av medel för den incitamentbaserade metod som svarar mot prestationer inom nyckelområden som avses i artikel 20. |
| --- | --- |

e)

kvantitativ och kvalitativ information bland annat om åtgärder som vidtagits i enlighet med artikel 9, om användningen av den buffert för nya utmaningar och prioriteringar som avses i artikel 17 och om användningen av medel för den incitamentbaserade metod som svarar mot prestationer inom nyckelområden som avses i artikel 20.

Årsrapporten ska utvärdera dels resultaten av unionsfinansieringen, genom att så långt det är möjligt använda sig av specifika och mätbara indikatorer för att visa framstegen mot målen för instrumentet, och framstegen när det gäller att integrera de frågor som avses i artikel 8.8. Den ska även innehålla en uppdelning av de former av unionsfinansiering som fastställs i artikel 27. När det gäller utvecklingssamarbete ska rapporten, där så är möjligt och relevant, även omfatta en bedömning av efterlevnaden av principerna om utvecklingseffektivitet, även för innovativa finansieringsinstrument.

6.   Den årsrapport som utarbetas 2021 ska innehålla konsoliderad information ur årsrapporterna från perioden 2014–2020 om all finansiering som styrs av de förordningar som avses i artikel 50.2 i denna förordning, inklusive externa inkomster avsatta för särskilda ändamål och bidrag till förvaltningsfonder, garantier och en uppdelning av utgifter per land, former av unionsfinansiering i enlighet med artikel 27 i denna förordning, typ av enhet såsom avses i artikel 62 i budgetförordningen vad gäller såväl direkt som indirekt förvaltning, åtaganden och betalningar. Den årsrapporten ska avspegla de viktigaste tillvaratagna erfarenheterna och uppföljningen av rekommendationerna i de externa utvärderingarna från de föregående åren.

7.   Kommissionen ska som en del av sin årsrapport lämna närmare uppgifter om de finansierings- och investeringsinsatser som omfattas av garantin för yttre åtgärder, och om funktionssätt, förvaltning och faktiska bidrag till målen avseende EFHU+. Följande ska ingå i rapporten:

| a) | En bedömning av hur resultaten bidrar till instrumentets syfte och mål och, i förekommande fall, till andra finansieringsinstrument i enlighet med artikel 31.7. |
| --- | --- |

a)

En bedömning av hur resultaten bidrar till instrumentets syfte och mål och, i förekommande fall, till andra finansieringsinstrument i enlighet med artikel 31.7.

| b) | En bedömning, utgående från indikatorer i enlighet med artiklarna 31.2 och 35.2, av additionaliteten och mervärdet, mobiliseringen av resurser från den privata sektorn, inbegripet från mikroföretag samt små och medelstora företag, vilken typ av enheter inom den privata sektorn som stöds, beräknad och faktisk output samt utfallen och effekterna av de finansierings- och investeringsinsatser som omfattas av garantin för yttre åtgärder inom ramen för EFHU+ på en aggregerad basis, inbegripet effekterna på skapandet av anständiga arbetstillfällen och fattigdomsutrotning och på hur de specifika socioekonomiska bakomliggande orsakerna till irreguljär migration och de bakomliggande orsakerna till tvångsförflyttning hanteras. Bedömningen ska innehålla en analys av riskmåtten och deras effekter på partnernas finansiella och ekonomiska stabilitet och en jämställdhetsanalys av de insatser som omfattas, som är evidensbaserad och som om möjligt bygger på uppgifter uppdelade efter kön, land och sektor. |
| --- | --- |

b)

En bedömning, utgående från indikatorer i enlighet med artiklarna 31.2 och 35.2, av additionaliteten och mervärdet, mobiliseringen av resurser från den privata sektorn, inbegripet från mikroföretag samt små och medelstora företag, vilken typ av enheter inom den privata sektorn som stöds, beräknad och faktisk output samt utfallen och effekterna av de finansierings- och investeringsinsatser som omfattas av garantin för yttre åtgärder inom ramen för EFHU+ på en aggregerad basis, inbegripet effekterna på skapandet av anständiga arbetstillfällen och fattigdomsutrotning och på hur de specifika socioekonomiska bakomliggande orsakerna till irreguljär migration och de bakomliggande orsakerna till tvångsförflyttning hanteras. Bedömningen ska innehålla en analys av riskmåtten och deras effekter på partnernas finansiella och ekonomiska stabilitet och en jämställdhetsanalys av de insatser som omfattas, som är evidensbaserad och som om möjligt bygger på uppgifter uppdelade efter kön, land och sektor.

| c) | En bedömning av huruvida de insatser som genomförs med stöd från garantin för yttre åtgärder inom ramen för EFHU+ är förenliga med de internationellt överenskomna principerna för utvecklingseffektivitet. |
| --- | --- |

c)

En bedömning av huruvida de insatser som genomförs med stöd från garantin för yttre åtgärder inom ramen för EFHU+ är förenliga med de internationellt överenskomna principerna för utvecklingseffektivitet.

| d) | En bedömning av de hävstångseffekter som skapas genom de insatser som omfattas. |
| --- | --- |

d)

En bedömning av de hävstångseffekter som skapas genom de insatser som omfattas.

| e) | En bedömning av synergierna och komplementariteten mellan de insatser som omfattas av garantin för yttre åtgärder inom ramen för EFHU+, inbegripet de som avses i artikel 36, och av andra pelare i den externa investeringsplanen, på grundval av relevanta befintliga rapporter, med särskild hänsyn till de framsteg som gjorts när det gäller god samhällsstyrning, inbegripet i samband med bekämpning av korruption och olagliga finansiella flöden, respekt för mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen och jämställdhetsorienterad politik, liksom främjande av företagande, ett lokalt företagsklimat och lokala finansiella marknader. |
| --- | --- |

e)

En bedömning av synergierna och komplementariteten mellan de insatser som omfattas av garantin för yttre åtgärder inom ramen för EFHU+, inbegripet de som avses i artikel 36, och av andra pelare i den externa investeringsplanen, på grundval av relevanta befintliga rapporter, med särskild hänsyn till de framsteg som gjorts när det gäller god samhällsstyrning, inbegripet i samband med bekämpning av korruption och olagliga finansiella flöden, respekt för mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen och jämställdhetsorienterad politik, liksom främjande av företagande, ett lokalt företagsklimat och lokala finansiella marknader.

| f) | En bedömning av garantins ersättning och genomförandet av artikel 155.2 och 155.3 i budgetförordningen. |
| --- | --- |

f)

En bedömning av garantins ersättning och genomförandet av artikel 155.2 och 155.3 i budgetförordningen.

8.   En årlig beräkning av de övergripande utgifterna i samband med klimatinsatser, ökenspridning och biologisk mångfald ska göras på grundval av de vägledande programdokument som antagits. De medel som anslås inom ramen för instrumentet ska varje år underkastas ett spårningssystem som grundar sig på OECD-metoderna, nämligen miljömarkörer och Riomarkörer, utan att användning av mer exakta metoder utesluts om sådana finns tillgängliga, och som har integrerats i de befintliga metoderna för uppföljning av hur unionsprogrammen fungerar, i syfte att kvantifiera utgifterna i samband med förvaltning och skydd av miljön, klimatinsatser, ökenspridning och biologisk mångfald i de handlingsprogram och åtgärder som avses i artikel 23 och redovisas i utvärderingar och i årsrapporten.

Kommissionen ska offentliggöra information om utvecklingssamarbete i enlighet med erkända internationella standarder, till exempel från ILO och OECD, och genom att använda ramen för en gemensam standard som utvecklats av det internationella initiativet för öppenhet i biståndet.

9.   För att säkerställa en ändamålsenlig bedömning av instrumentets framsteg när det gäller att uppnå dess mål ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 44 i syfte att ändra bilaga VI för att se över eller komplettera indikatorerna där det anses nödvändigt och i syfte att komplettera denna förordning med bestämmelser om inrättande av en ram för övervakning och utvärdering.

Artikel 42

Utvärdering

1.   Kommissionen ska utvärdera effekterna av och ändamålsenligheten i sina åtgärder per insatsområde, och hur effektiv programplaneringen har varit, när så är lämpligt genom oberoende externa utvärderingar. Kommissionen ska ta vederbörlig hänsyn till förslag från Europaparlamentet eller rådet om oberoende externa utvärderingar. I tillämpliga fall ska man i utvärderingarna använda sig av principerna för god praxis från OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd, i syfte att fastställa huruvida de specifika målen har uppnåtts och utforma rekommendationer med sikte på att förbättra framtida åtgärder.

Kommissionen ska överlämna resultaten och slutsatserna från dessa utvärderingar tillsammans med sina egna iakttagelser och sin uppföljning till Europaparlamentet, rådet, och medlemsstaterna. Utvärderingarna får diskuteras på medlemsstaternas begäran i enlighet med artikel 45.7. Resultaten ska användas vid förberedelsen av program och åtgärder och tilldelning av resurser. Utvärderingarna och uppföljningen ska offentliggöras.

Kommissionen ska i lämplig utsträckning göra alla berörda parter, inbegripet bidragsmottagare, det civila samhällets aktörer och lokala myndigheter, delaktiga i processen för utvärdering av det unionsstöd som tillhandahålls inom ramen för instrumentet och får vid behov försöka genomföra gemensamma utvärderingar med medlemsstaterna och andra partner i nära samarbete med partnerländerna.

2.   Kommissionen ska senast den 31 december 2024 lägga fram en halvtidsutvärdering av instrumentet. Den ska omfatta perioden från och med den 1 januari 2021 tills dess att utvärderingen inleds. Halvtidsutvärderingen ska vid behov åtföljas av lagstiftningsförslag om nödvändiga ändringar av denna förordning.

3.   Kommissionen ska göra en slutlig utvärdering av instrumentet inom ramen för halvtidsöversynen av följande finansieringsperiod. Utvärderingen ska analysera och bedöma unionens bidrag till uppnåendet av målen i instrumentet med beaktande av indikatorer som mäter de uppnådda resultaten och eventuella rön och slutsatser om effekterna av instrumentet.

4.   Halvtidsutvärderingen och den slutliga utvärderingen ska behandla effektiviteten, ändamålsenligheten, effekterna, hållbarheten, mervärdet, förenklingsutrymmet, den interna och externa samstämmigheten, inbegripet komplementaritet och synergier, samt den fortsatta relevansen vad gäller instrumentets mål. I utvärderingarna ska de tillvaratagna erfarenheterna identifieras. Utvärderingarna ska bedöma det maximibelopp för garantin för yttre åtgärder som fastställs i artikel 31.4 och innehålla information om mervärdet av att integrera tidigare separata instrument i ett rationaliserat instrument.

Halvtidsutvärderingen och den slutliga utvärderingen ska också innehålla konsoliderad information ur årsrapporter om all finansiering som styrs av denna förordning inklusive externa inkomster avsatta för särskilda ändamål och bidrag till förvaltningsfonder samt innehålla en uppdelning av utgifter per mottagarland, former av unionsfinansiering, medverkan av medlemsstater och relevanta partner, åtaganden och betalningar, samt en uppdelning per geografiska program, tematiska program och snabbinsatsåtgärder, inbegripet användningen av medel som tas i anspråk från den buffert för nya utmaningar och prioriteringar som avses i artikel 6.

Halvtidsutvärderingen och den slutliga utvärderingen ska utarbetas i det specifika syftet att förbättra unionsfinansieringen. De ska beaktas vid beslut om förlängning, ändring eller upphävande av de typer av åtgärder som genomförs enligt instrumentet.

5.   I enlighet med de särskilda rapporteringsbestämmelserna i budgetförordningen ska kommissionen senast den 31 december 2024 och därefter vart tredje år, på grundval av en extern utvärdering, utvärdera användningen av garantin för yttre åtgärder och dess funktion, och särskilt dess bidrag till de övergripande målen, de uppnådda resultaten och additionaliteten. Kommissionen ska överlämna den utvärderingsrapporten till Europaparlamentet och rådet. Utvärderingsrapporten ska åtföljas av ett yttrande från revisionsrätten. Utvärderingsrapporten och yttrandet från revisionsrätten ska offentliggöras.

AVDELNING III

AVSLUTANDE BESTÄMMELSER

Artikel 43

Utvidgning av det geografiska tillämpningsområdet

1.   I vederbörligen motiverade fall och om den åtgärd som ska genomföras är av global, transregional eller regional natur får kommissionen besluta att, inom de relevanta fleråriga vägledande programmen eller inom de relevanta handlingsplanerna eller åtgärderna, utvidga tillämpningsområdet för åtgärder till länder och territorier som inte omfattas av denna förordning enligt artikel 4, för att säkerställa att unionens finansiering är enhetlig och effektiv eller för att främja regionalt eller transregionalt samarbete.

2.   Kommissionen får fastställa ett anslag för att hjälpa partnerländer och partnerregioner att stärka samarbetet med unionens angränsande yttersta randområden och med utomeuropeiska länder och territorier. För det ändamålet kan instrumentet, vid behov och på grundval av ömsesidighet och proportionalitet avseende finansieringsnivåerna från beslutet om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna, inklusive Grönland eller Interreg-förordningen, eller båda, bidra till åtgärder som genomförs av ett partnerland eller en partnerregion eller någon annan enhet enligt den här förordningen, av ett land, territorium eller annan enhet enligt beslutet om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna, inklusive Grönland eller av ett av unionens yttersta randområden, inom ramen för gemensamma operativa program eller interregionala samarbetsprogram eller åtgärder som inrättas och genomförs enligt Interreg-förordningen.

Artikel 44

Utövande av delegeringen

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 4.6, 4.7, 6.5, 31.4, 31.5, 35.10 och 41.9 ges till kommissionen under den period som denna förordning är giltig.

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 4.6, 4.7, 6.5, 31.4, 31.5, 35.10 och 41.9 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning.

5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 4.6, 4.7, 6.5, 31.4, 31.5, 35.10 och 41.9 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Artikel 45

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av kommittén för instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete. Den kommittén ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011. Kommittén får sammanträda i olika format med ansvar för specifika samarbets- och insatsområden, såsom geografiska och tematiska program och snabbinsatsåtgärder.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

3.   Om kommitténs yttrande ska inhämtas genom skriftligt förfarande, ska det förfarandet avslutas utan resultat om kommitténs ordförande, inom tidsfristen för att avge yttrandet, så beslutar eller en enkel majoritet av kommittéledamöterna så begär.

4.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 8 i förordning (EU) nr 182/2011 jämförd med artikel 5 i den förordningen tillämpas.

5.   De beslut som antagits ska fortsätta att gälla under den tid som de dokument, handlingsprogram eller åtgärder som antagits eller ändrats varar.

6.   En observatör från EIB ska delta i kommitténs överläggningar när frågor som rör EIB behandlas.

7.   Medlemsstaterna kan begära granskning av varje annan fråga beträffande genomförandet av instrumentet, i synnerhet vad gäller fleråriga programplaneringsdokument, inbegripet granskningar och utvärderingar efter halva tiden eller vid behov.

Artikel 46

Information, kommunikation och synliggörande

1.   Mottagarna av unionsfinansiering ska framhålla att finansieringen kommer från unionen och säkerställa unionsfinansieringens synlighet, i synnerhet när de främjar och rapporterar om åtgärderna och deras resultat, genom att understryka stödet från unionen på ett synligt vis i kommunikationsmaterial om de åtgärder som stöds inom ramen för instrumentet, och genom att tillhandahålla enhetlig, ändamålsenlig och proportionell riktad information till olika målgrupper, däribland medierna och allmänheten.

Avtal som ingås med mottagare av unionsfinansiering ska innefatta skyldigheter om detta.

2.   Kommissionen ska genomföra informations- och kommunikationsåtgärder avseende instrumentet, åtgärder som vidtagits inom ramen för instrumentet och uppnådda resultat. Finansiella medel som tilldelas instrumentet ska också bidra till den gemensamma kommunikationen av och rapporteringen om unionens politiska prioriteringar, i den mån dessa prioriteringar har anknytning till målen för instrumentet.

3.   Instrumentet ska stödja strategisk kommunikation och offentlig diplomati, bland annat bekämpning av desinformation, i syfte att kommunicera unionens värden samt mervärdet av unionens åtgärder och de resultat som dessa medför.

4.   Kommissionen ska offentliggöra information om åtgärder som finansieras enligt instrumentet i enlighet med artikel 38 i budgetförordningen, inbegripet när så är lämpligt genom en gemensam heltäckande webbplats.

5.   På den webbplats som avses i punkt 4 ska det även finnas information om finansierings- och investeringsinsatser och de viktigaste inslagen i samtliga avtal avseende garantin för yttre åtgärder, inklusive information om de berättigade motparternas juridiska identitet, förväntade utvecklingsfördelar samt klagomålsförfaranden, i enlighet med artikel 38.3 h, varvid hänsyn ska tas till skyddet av konfidentiell och kommersiellt känslig information.

6.   De berättigade motparterna inom EFHU+ ska, i enlighet med sin politik om öppenhet och unionens regler om dataskydd och om tillgång till handlingar och information, proaktivt och systematiskt på sina webbplatser offentliggöra information rörande alla finansierings- och investeringsinsatser som omfattas av garantin för yttre åtgärder, särskilt vad gäller hur dessa insatser bidrar till att målen med och kraven i denna förordning uppfylls. När det är möjligt ska sådan information delas upp på projektnivå. Denna information ska alltid ta hänsyn till skyddet av konfidentiell och kommersiellt känslig information. De berättigade motparterna inom EFHU+ ska även marknadsföra unionens stöd i all information som de offentliggör om de finansierings- och investeringsinsatser som omfattas av garantin för yttre åtgärder i enlighet med denna förordning.

Artikel 47

Undantag från synlighetskraven

När säkerhetsfrågor eller politiskt känsliga frågor kan göra det lämpligt eller nödvändigt att begränsa kommunikation och synliggörande verksamhet i vissa länder eller områden eller under vissa perioder ska målgruppen och synlighetsverktygen samt de produkter och kanaler som användas för att främja en viss åtgärd fastställas från fall till fall, i samråd och överenskommelse med unionen. När det krävs snabba insatser vid en plötslig kris är det inte nödvändigt att omedelbart lägga fram en fullständig kommunikations- och synlighetsplan. I sådana situationer ska unionsstödet dock framgå på lämpligt sätt redan från början.

Artikel 48

Klausul om europeiska utrikestjänsten

Denna förordning ska tillämpas i överensstämmelse med beslut 2010/427/EU, särskilt artikel 9.

Artikel 49

Ändringar av beslut nr 466/2014/EU

Beslut nr 466/2014/EU ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1.5 ska ersättas med följande:

  ”5.   EU-garantin ska täcka EIB:s finansieringstransaktioner som har undertecknats eller kommer att undertecknas under perioden 1 januari 2014–31 december 2021.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 1.5 ska ersättas med följande:

”5.   EU-garantin ska täcka EIB:s finansieringstransaktioner som har undertecknats eller kommer att undertecknas under perioden 1 januari 2014–31 december 2021.”

| 2. | I artikel 20 ska andra stycket ersättas med följande:

  ”Senast den 31 december 2022 ska kommissionen för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport om tillämpningen av detta beslut.” |
| --- | --- |

2.

I artikel 20 ska andra stycket ersättas med följande:

”Senast den 31 december 2022 ska kommissionen för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport om tillämpningen av detta beslut.”

| 3. | I bilaga I ska de tre sista styckena i punkt D ersättas med följande:

  ”Inom ramen för det samlade, fasta taket får EIB:s styrande organ efter samråd med kommissionen besluta att omfördela beloppen inom och mellan regionerna.” |
| --- | --- |

3.

I bilaga I ska de tre sista styckena i punkt D ersättas med följande:

”Inom ramen för det samlade, fasta taket får EIB:s styrande organ efter samråd med kommissionen besluta att omfördela beloppen inom och mellan regionerna.”

Artikel 50

Upphävande och övergångsbestämmelser

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 31.8 i denna förordning, upphör förordningarna (EG, Euratom) nr 480/2009 och (EU) 2017/1601 att gälla med verkan från och med den 1 augusti 2021, och beslut nr 466/2014/EU upphör att gälla med verkan från och med den 1 januari 2022. Finansieringsramen för instrumentet ska finansiera avsättningarna för de budgetgarantier som tillåts enligt förordning (EU) 2017/1601 och för garantier och ekonomiskt stöd som tillåts med stöd av grundläggande rättsakter vars avsättningar regleras i förordning (EG, Euratom) nr 480/2009. Avsättningar för sådana garantier och ekonomiskt stöd till stödmottagare som förtecknas i den relevanta bilagan till IPA III-förordningen ska finansieras genom den förordningen.

2.   Finansieringsramen för instrumentet får också omfatta de utgifter för tekniskt och administrativt stöd som är nödvändiga för övergången mellan denna förordning och de åtgärder som antagits inom ramen för förordningarna (EG, Euratom) nr 480/2009, (EU) nr 230/2014, (EU) nr 232/2014, (EU) nr 233/2014, (EU) nr 234/2014, (EU) nr 235/2014, (EU) nr 236/2014, (Euratom) nr 237/2014 och (EU) 2017/1601 och beslut nr 466/2014/EU.

3.   Finansieringsramen för instrumentet får omfatta utgifter som rör förberedelserna för en framtida relaterad förordning.

4.   Vid behov får anslag föras in i budgeten efter 2027 för att täcka de kostnader som föreskrivs i artikel 24.1, i syfte att möjliggöra förvaltning av åtgärder som inte slutförts den 31 december 2027.

Artikel 51

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2021.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Strasbourg den 9 juni 2021.

På Europaparlamentets vägnar

D.M. SASSOLI

Ordförande

På rådets vägnar

F. ANDRÉ

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 110, 22.3.2019, s. 163.

1

(2)  
  EUT C 86, 7.3.2019, s. 295.

2

(3)  
  EUT C 45, 4.2.2019, s. 1.

3

(4)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 27 mars 2019 (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets ståndpunkt vid första behandlingen av den 26 maj 2021 (EUT C 225, 11.6.2021, s. 1). Europaparlamentets ståndpunkt av den 8 juni 2021 (ännu inte offentliggjord i EUT).

4

(5)  Rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 (EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 11).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 230/2014 av den 11 mars 2014 om inrättande av ett instrument som bidrar till stabilitet och fred (EUT L 77, 15.3.2014, s. 1).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 232/2014 av den 11 mars 2014 om inrättande av ett europeiskt grannskapsinstrument (EUT L 77, 15.3.2014, s. 27).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 233/2014 av den 11 mars 2014 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete för perioden 2014–2020 (EUT L 77, 15.3.2014, s. 44).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 234/2014 av den 11 mars 2014 om inrättande av ett partnerskapsinstrument för samarbete med tredjeländer (EUT L 77, 15.3.2014, s. 77).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 235/2014 av den 11 mars 2014 om inrättande av ett finansieringsinstrument för demokrati och mänskliga rättigheter i hela världen (EUT L 77, 15.3.2014, s. 85).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 236/2014 av den 11 mars 2014 om fastställande av gemensamma bestämmelser och förfaranden för genomförandet av unionens instrument för finansiering av yttre åtgärder (EUT L 77, 15.3.2014, s. 95).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1601 av den 26 september 2017 om inrättande av Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFHU), EFHU-garantin och EFHU-garantifonden (EUT L 249, 27.9.2017, s. 1).

12

(13)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 466/2014/EU av den 16 april 2014 om beviljande av en EU-garanti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån till och lånegarantier för projekt utanför EU (EUT L 135, 8.5.2014, s. 1).

13

(14)  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 av den 25 maj 2009 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land (EUT L 145, 10.6.2009, s. 10).

14

(15)  Rådets förordning (Euratom) nr 237/2014 av den 13 december 2013 om inrättande av ett instrument för kärnsäkerhetssamarbete (EUT L 77, 15.3.2014, s. 109).

15

(16)  Rådets förordning (EU) 2015/322 av den 2 mars 2015 om genomförandet av elfte Europeiska utvecklingsfonden (EUT L 58, 3.3.2015, s. 1).

16

(17)  Internt avtal mellan företrädarna för regeringarna i Europeiska unionens medlemsstater, församlade i rådet, om finansiering av Europeiska unionens bistånd inom den fleråriga budgetramen för perioden 2014–2020 i enlighet med AVS–EU-partnerskapsavtalet och om tilldelning av ekonomiskt stöd till de utomeuropeiska länder och territorier på vilka den fjärde delen i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är tillämplig (EUT L 210, 6.8.2013, s. 1).

17

(18)  
  EUT L 282, 19.10.2016, s. 4.

18

(19)  
  EUT L 317, 15.12.2000, s. 3. AVS–EU-partnerskapsavtalet ändrades genom det avtal som undertecknades i Luxemburg den 25 juni 2005 (EUT L 209, 11.8.2005, s. 27) och genom det avtal som undertecknades i Ougadougou den 22 juni 2010 (EUT L 287, 4.11.2010, s. 3).

19

(20)  Rådets förordning (EG) nr 1257/96 av den 20 juni 1996 om humanitärt bistånd (EGT L 163, 2.7.1996, s. 1).

20

(21)  Rådets förordning (Euratom) 2021/948 av den 27 maj 2021 om inrättande av ett europeiskt instrument för internationellt kärnsäkerhetssamarbete som kompletterar instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen, och som grundar sig på fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen och om upphävande av rådets förordning (Euratom) nr 237/2014 (se sidan 79 i detta nummer av EUT).

21

(22)  Rådets beslut (Gusp) 2021/509 av den 22 mars 2021 om inrättande av en europeisk fredsfacilitet och om upphävande av beslut (Gusp) 2015/528 (EUT L 102, 24.3.2021, s. 14).

22

(23)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/817 av den 20 maj 2021 om inrättande av Erasmus+: Unionens program för utbildning, ungdom och idrott samt om upphävande av förordning (EU) nr 1288/2013 (EUT L 189, 28.5.2021, s. 1).

23

(24)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/818 av den 20 maj 2021 om inrättande av programmet Kreativa Europa (2021–2027) och om upphävande av förordning (EU) nr 1295/2013 (EUT L 189, 28.5.2021, s. 34).

24

(25)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

25

(26)  
  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

26

(27)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2306 av den 12 december 2017 om ändring av förordning (EU) nr 230/2014 om inrättande av ett instrument som bidrar till stabilitet och fred (EUT L 335, 15.12.2017, s. 6).

27

(28)  Rådets beslut 77/270/Euratom av den 29 mars 1977 om befogenhet för kommissionen att ta upp Euratomlån i syfte att bidra till finansieringen av kärnkraftverk (EGT L 88, 6.4.1977, s. 9).

28

(29)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 av den 20 maj 2015 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG och kommissionens direktiv 2006/70/EG (EUT L 141, 5.6.2015, s. 73).

29

(30)  
  EGT L 1, 3.1.1994, s. 3.

30

(31)  Rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp av den 8 december 2008 om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel (EUT L 335, 13.12.2008, s. 99).

31

(32)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/821 av den 20 maj 2021 om upprättande av en unionsordning för kontroll av export, förmedling, transitering och överföring av samt tekniskt bistånd för produkter med dubbla användningsområden (EUT L 206, 11.6.2021, s. 1).

32

(33)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/125 av den 16 januari 2019 om handel med vissa varor som kan användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (EUT L 30, 31.1.2019, s. 1).

33

(34)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (EUT L 248, 18.9.2013, s. 1).

34

(35)  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (EGT L 312, 23.12.1995, s. 1).

35

(36)  Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (EGT L 292, 15.11.1996, s. 2).

36

(37)  Rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (EUT L 283, 31.10.2017, s. 1).

37

(38)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (EUT L 198, 28.7.2017, s. 29).

38

(39)  
  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

39

(40)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

40

(41)  Rådets beslut 2010/427/EU av den 26 juli 2010 om hur den europeiska avdelningen för yttre åtgärder ska organiseras och arbeta (EUT L 201, 3.8.2010, s. 30).

41

(42)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/92/EU av den 13 december 2011 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (EUT L 26, 28.1.2012, s. 1).

42

(43)  Rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (EGT L 175, 5.7.1985, s. 40).

43

---

BILAGA I

FÖRTECKNING ÖVER LÄNDER OCH TERRITORIER I GRANNSKAPET

Algeriet

Armenien

Azerbajdzjan

Belarus

Egypten

Georgien

Israel

Jordanien

Libanon

Libyen

Republiken Moldavien

Marocko

Det ockuperade palestinska territoriet

Syrien

Tunisien

Ukraina

Unionens stöd inom detta område kan också användas i syfte att göra det möjligt för Ryska federationen att delta i program för gränsöverskridande samarbete och i andra relevanta vägledande flerlandsprogram, inbegripet enligt vad som avses i artiklarna 13.6 och 21.

---

BILAGA II

SAMARBETSOMRÅDEN FÖR DE GEOGRAFISKA PROGRAMMEN

För alla geografiska regioner

MÄNNISKOR

1.   God samhällsstyrning, demokrati, rättsstatsprincipen och de mänskliga rättigheterna, inbegripet jämställdhet

| a) | Stärka och främja demokrati och inkluderande demokratiska processer, rättsstatsprincipen, korruptionsbekämpning, samhällsstyrning och tillsyn, inbegripet transparenta, inkluderande och trovärdiga valprocesser, samt transparenta, ansvariga, effektiva och inkluderande institutioner på alla nivåer, inbegripet lagstiftande församlingar, ett oberoende rättsväsende, samt stärka ett meningsfullt politiskt deltagande och en meningsfull politisk representation. |
| --- | --- |

a)

Stärka och främja demokrati och inkluderande demokratiska processer, rättsstatsprincipen, korruptionsbekämpning, samhällsstyrning och tillsyn, inbegripet transparenta, inkluderande och trovärdiga valprocesser, samt transparenta, ansvariga, effektiva och inkluderande institutioner på alla nivåer, inbegripet lagstiftande församlingar, ett oberoende rättsväsende, samt stärka ett meningsfullt politiskt deltagande och en meningsfull politisk representation.

| b) | Stärka främjandet, skyddet och uppfyllandet av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, i enlighet med internationell människorättslagstiftning, inbegripet den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, stödja och skydda människorättsförsvarare, stödja och bevaka klagomåls- och tvistlösningsmekanismer med avseende på kränkningar och överträdelser av de mänskliga rättigheterna på nationell och lokal nivå, bidra till genomförandet av globala och regionala instrument och ramverk, och öka det civila samhällets förmåga att genomföra och bevaka dem. |
| --- | --- |

b)

Stärka främjandet, skyddet och uppfyllandet av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, i enlighet med internationell människorättslagstiftning, inbegripet den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, stödja och skydda människorättsförsvarare, stödja och bevaka klagomåls- och tvistlösningsmekanismer med avseende på kränkningar och överträdelser av de mänskliga rättigheterna på nationell och lokal nivå, bidra till genomförandet av globala och regionala instrument och ramverk, och öka det civila samhällets förmåga att genomföra och bevaka dem.

| c) | Bekämpa diskriminering i alla dess former, och främja principen om jämlikhet och icke-diskriminering, särskilt jämställdhet, kvinnors och flickors rättigheter och egenmakt, rättigheter för barnet, rättigheter för personer med funktionsnedsättning och rättigheter för personer som tillhör minoriteter, homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexuella (hbti-personer) samt urbefolkningar, i enlighet med FN:s deklaration om urfolks rättigheter. |
| --- | --- |

c)

Bekämpa diskriminering i alla dess former, och främja principen om jämlikhet och icke-diskriminering, särskilt jämställdhet, kvinnors och flickors rättigheter och egenmakt, rättigheter för barnet, rättigheter för personer med funktionsnedsättning och rättigheter för personer som tillhör minoriteter, homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexuella (hbti-personer) samt urbefolkningar, i enlighet med FN:s deklaration om urfolks rättigheter.

| d) | Stödja, stärka och ge egenmakt åt ett blomstrande civilt samhälle och dess oberoende, aktiva och många roller vid politiska övergångar, reformprocesser och demokratiska förändringar och främja ett öppet och möjliggörande utrymme för det civila samhällets och medborgarnas deltagande i det politiska livet och i granskningen av beslutsfattandet, motverka att det demokratiska utrymmet krymper, samt stödja och främja allas delaktighet i de politiska processerna och samhällslivet. |
| --- | --- |

d)

Stödja, stärka och ge egenmakt åt ett blomstrande civilt samhälle och dess oberoende, aktiva och många roller vid politiska övergångar, reformprocesser och demokratiska förändringar och främja ett öppet och möjliggörande utrymme för det civila samhällets och medborgarnas deltagande i det politiska livet och i granskningen av beslutsfattandet, motverka att det demokratiska utrymmet krymper, samt stödja och främja allas delaktighet i de politiska processerna och samhällslivet.

| e) | Förbättra fri och oberoende medias pluralism, oberoende och professionalism samt förbättra mediekunnigheten och bekämpa desinformation, stärka digitala rättigheter, inbegripet rätten att få tillgång till information, och stärka rätten till respekt för privatlivet och dataskydd. |
| --- | --- |

e)

Förbättra fri och oberoende medias pluralism, oberoende och professionalism samt förbättra mediekunnigheten och bekämpa desinformation, stärka digitala rättigheter, inbegripet rätten att få tillgång till information, och stärka rätten till respekt för privatlivet och dataskydd.

| f) | Bygga upp resiliensen hos stater, samhällen, grupper och enskilda personer mot politiska, ekonomiska, miljömässiga, livsmedelsrelaterade, demografiska och samhälleliga påfrestningar och chocker, samt naturliga och av människan skapade katastrofer och hälsokriser, inbegripet pandemier. |
| --- | --- |

f)

Bygga upp resiliensen hos stater, samhällen, grupper och enskilda personer mot politiska, ekonomiska, miljömässiga, livsmedelsrelaterade, demografiska och samhälleliga påfrestningar och chocker, samt naturliga och av människan skapade katastrofer och hälsokriser, inbegripet pandemier.

| g) | Stärka utvecklingen av demokratiska och inkluderande offentliga institutioner på internationell, nationell och subnationell nivå, inbegripet lokala myndigheter, stärka kapaciteten för jämställdhetsbudgetering och jämställdhetsplanering, samt ett oberoende, effektivt och ansvarigt rättsväsende, främja rättsstatsprincipen, internationell rättvisa, ansvarsskyldighet och prismässigt överkomlig tillgång till rättslig prövning för alla. |
| --- | --- |

g)

Stärka utvecklingen av demokratiska och inkluderande offentliga institutioner på internationell, nationell och subnationell nivå, inbegripet lokala myndigheter, stärka kapaciteten för jämställdhetsbudgetering och jämställdhetsplanering, samt ett oberoende, effektivt och ansvarigt rättsväsende, främja rättsstatsprincipen, internationell rättvisa, ansvarsskyldighet och prismässigt överkomlig tillgång till rättslig prövning för alla.

| h) | Stödja reformen av den offentliga förvaltningen på nationell och subnationell nivå, bland annat genom användandet av medborgarinriktade system för e-förvaltning och andra digitala lösningar för att bygga robusta, ansvariga och transparenta system för offentlig förvaltning och tillhandahållandet av tjänster, stärka de rättsliga ramarna och den institutionella strukturen, nationella statistiska system och kapaciteter, inbegripet genom att dela upp uppgifterna efter inkomst, kön, ålder och andra faktorer, sund förvaltning av offentliga finanser inbegripet extern revision, och bidra till kampen mot korruption, skatteflykt, skatteundandragande och aggressiv skatteplanering. |
| --- | --- |

h)

Stödja reformen av den offentliga förvaltningen på nationell och subnationell nivå, bland annat genom användandet av medborgarinriktade system för e-förvaltning och andra digitala lösningar för att bygga robusta, ansvariga och transparenta system för offentlig förvaltning och tillhandahållandet av tjänster, stärka de rättsliga ramarna och den institutionella strukturen, nationella statistiska system och kapaciteter, inbegripet genom att dela upp uppgifterna efter inkomst, kön, ålder och andra faktorer, sund förvaltning av offentliga finanser inbegripet extern revision, och bidra till kampen mot korruption, skatteflykt, skatteundandragande och aggressiv skatteplanering.

| i) | Hjälpa nationella regeringar och förvaltningar samt lokala självstyrelseorgan och förvaltningar att inrätta den infrastruktur som krävs för att göra det möjligt att korrekt registrera och officiellt erkänna alla poster i folkbokföringen (från födsel till död) och vid behov offentliggöra dokumentkopior, för att säkerställa att alla medborgare officiellt existerar och kan utöva sina mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

i)

Hjälpa nationella regeringar och förvaltningar samt lokala självstyrelseorgan och förvaltningar att inrätta den infrastruktur som krävs för att göra det möjligt att korrekt registrera och officiellt erkänna alla poster i folkbokföringen (från födsel till död) och vid behov offentliggöra dokumentkopior, för att säkerställa att alla medborgare officiellt existerar och kan utöva sina mänskliga rättigheter.

| j) | Främja en inkluderande, balanserad och integrerad territoriell, lantlig och urban politik och utveckling genom att stärka offentliga institutioner och organ på nationell och subnationell nivå. stödja kapacitetsuppbyggnaden av lokala myndigheter och mobilisera deras expertis för att främja en territoriell strategi för lokal utveckling, inbegripet effektiv decentralisering, decentralisering på skatteområdet, och omstrukturering av staten. |
| --- | --- |

j)

Främja en inkluderande, balanserad och integrerad territoriell, lantlig och urban politik och utveckling genom att stärka offentliga institutioner och organ på nationell och subnationell nivå. stödja kapacitetsuppbyggnaden av lokala myndigheter och mobilisera deras expertis för att främja en territoriell strategi för lokal utveckling, inbegripet effektiv decentralisering, decentralisering på skatteområdet, och omstrukturering av staten.

| k) | Öka transparensen och ansvarigheten för offentliga institutioner på nationell och subnationell nivå och statsägda företag och förbättra tillgången för alla till information om allmänna angelägenheter, stärka offentlig upphandling, inbegripet genom att verka för utvecklingen av kriterier och mål för miljömässig, social och ekonomisk hållbarhet, och förvaltning av offentliga finanser på regional, nationell och lokal nivå, stödja utvecklingen och användningen av system för e-förvaltning och förbättra tillhandahållandet av tjänster. |
| --- | --- |

k)

Öka transparensen och ansvarigheten för offentliga institutioner på nationell och subnationell nivå och statsägda företag och förbättra tillgången för alla till information om allmänna angelägenheter, stärka offentlig upphandling, inbegripet genom att verka för utvecklingen av kriterier och mål för miljömässig, social och ekonomisk hållbarhet, och förvaltning av offentliga finanser på regional, nationell och lokal nivå, stödja utvecklingen och användningen av system för e-förvaltning och förbättra tillhandahållandet av tjänster.

| l) | Stödja en hållbar, ansvarig, konfliktkänslig och transparent förvaltning av naturresurssektorer och därmed sammanhängande intäkter samt reformer för att garantera en rättvis, rimlig, effektiv och hållbar skattepolitik. |
| --- | --- |

l)

Stödja en hållbar, ansvarig, konfliktkänslig och transparent förvaltning av naturresurssektorer och därmed sammanhängande intäkter samt reformer för att garantera en rättvis, rimlig, effektiv och hållbar skattepolitik.

2.   Utrota fattigdom, bekämpa ojämlikhet och diskriminering och främja mänsklig utveckling

| a) | Utrota fattigdom i alla dess aspekter, inbegripet genom offentliga tjänster som rör hälsa, nutrition, utbildning och socialt skydd, bekämpa diskriminering och ojämlikhet och inte lämna någon utanför. |
| --- | --- |

a)

Utrota fattigdom i alla dess aspekter, inbegripet genom offentliga tjänster som rör hälsa, nutrition, utbildning och socialt skydd, bekämpa diskriminering och ojämlikhet och inte lämna någon utanför.

| b) | Stödja hållbart jordbruk, skogsbruk och fiske för att förbättra livsmedelstryggheten och skapa ekonomiska möjligheter och arbetstillfällen. |
| --- | --- |

b)

Stödja hållbart jordbruk, skogsbruk och fiske för att förbättra livsmedelstryggheten och skapa ekonomiska möjligheter och arbetstillfällen.

| c) | Öka ansträngningarna för antagande av politik och lämpliga investeringar för att främja, skydda och förverkliga de rättigheter som kvinnor, flickor, unga människor, barn och personer med funktionsnedsättning har, och underlätta deras engagemang och meningsfulla deltagande i det sociala, samhälleliga och ekonomiska livet och säkerställa att de kan bidra fullt ut till en inkluderande tillväxt och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

c)

Öka ansträngningarna för antagande av politik och lämpliga investeringar för att främja, skydda och förverkliga de rättigheter som kvinnor, flickor, unga människor, barn och personer med funktionsnedsättning har, och underlätta deras engagemang och meningsfulla deltagande i det sociala, samhälleliga och ekonomiska livet och säkerställa att de kan bidra fullt ut till en inkluderande tillväxt och hållbar utveckling.

| d) | Främja respekten för och skyddet och förverkligandet av kvinnors och flickors rättigheter och egenmakt, inbegripet ekonomiska, arbetsrättsliga och sociala rättigheter, markrättigheter, samt de rättigheter som avses i artikel 8.4, och utrota sexuellt och könsrelaterat våld i alla former, inbegripet skadliga sedvänjor såsom tidiga äktenskap, tvångsäktenskap, barnäktenskap och kvinnlig könsstympning. |
| --- | --- |

d)

Främja respekten för och skyddet och förverkligandet av kvinnors och flickors rättigheter och egenmakt, inbegripet ekonomiska, arbetsrättsliga och sociala rättigheter, markrättigheter, samt de rättigheter som avses i artikel 8.4, och utrota sexuellt och könsrelaterat våld i alla former, inbegripet skadliga sedvänjor såsom tidiga äktenskap, tvångsäktenskap, barnäktenskap och kvinnlig könsstympning.

| e) | Bemöta kopplingen mellan global demografisk tillväxt och förändring, å ena sidan, och hållbar utveckling, å andra sidan, inom alla relevanta dimensioner, inbegripet jämställdhet, hälsa, socialt skydd, social sammanhållning, utbildning och sysselsättning. |
| --- | --- |

e)

Bemöta kopplingen mellan global demografisk tillväxt och förändring, å ena sidan, och hållbar utveckling, å andra sidan, inom alla relevanta dimensioner, inbegripet jämställdhet, hälsa, socialt skydd, social sammanhållning, utbildning och sysselsättning.

| f) | Ägna särskild uppmärksamhet åt personer som är missgynnade, sårbara och marginaliserade, inbegripet barn och ungdomar, äldre, personer med funktionsnedsättningar, hbti-personer, personer som tillhör minoriteter och ursprungsbefolkningar, flyktingar, internflyktingar, personer som berörs av väpnade konflikter och statslösa personer. |
| --- | --- |

f)

Ägna särskild uppmärksamhet åt personer som är missgynnade, sårbara och marginaliserade, inbegripet barn och ungdomar, äldre, personer med funktionsnedsättningar, hbti-personer, personer som tillhör minoriteter och ursprungsbefolkningar, flyktingar, internflyktingar, personer som berörs av väpnade konflikter och statslösa personer.

| g) | Främja ett integrerat synsätt för att hjälpa lokalsamhällen, särskilt de mest marginaliserade, sårbara och fattigaste personerna och de personer som det är svårast att nå ut till, inbegripet genom att förbättra den allmänna tillgången till grundläggande behov och tjänster, bland annat inom områdena hälsa, utbildning, nutrition och socialt skydd. |
| --- | --- |

g)

Främja ett integrerat synsätt för att hjälpa lokalsamhällen, särskilt de mest marginaliserade, sårbara och fattigaste personerna och de personer som det är svårast att nå ut till, inbegripet genom att förbättra den allmänna tillgången till grundläggande behov och tjänster, bland annat inom områdena hälsa, utbildning, nutrition och socialt skydd.

| h) | Stödja tillhandahållandet av en säker och utvecklande miljö för barn som ett viktigt inslag i främjandet av en frisk ung befolkning som kan nå sin fulla potential. Detta inbegriper att främja övergången från institutionsbaserad till samhällsbaserad vård och omsorg för barn. Det inbegriper även att ge barn, framför allt de mest marginaliserade, den bästa starten i livet genom att investera i barns tidiga utveckling och säkerställa att barn som lever i fattigdom eller under ojämlika villkor har tillgång till grundläggande tjänster avseende till exempel hälsa, nutrition, utbildning och socialt skydd. |
| --- | --- |

h)

Stödja tillhandahållandet av en säker och utvecklande miljö för barn som ett viktigt inslag i främjandet av en frisk ung befolkning som kan nå sin fulla potential. Detta inbegriper att främja övergången från institutionsbaserad till samhällsbaserad vård och omsorg för barn. Det inbegriper även att ge barn, framför allt de mest marginaliserade, den bästa starten i livet genom att investera i barns tidiga utveckling och säkerställa att barn som lever i fattigdom eller under ojämlika villkor har tillgång till grundläggande tjänster avseende till exempel hälsa, nutrition, utbildning och socialt skydd.

| i) | Stödja allmän tillgång till tillräckliga, säkra och näringsrika livsmedel och en hälsosam kost till överkomliga priser, särskilt för dem som befinner sig i de mest utsatta situationerna, bland annat barn under fem år, tonårsflickor, tonårspojkar och kvinnor, särskilt vid graviditet och amning, samt stärka resiliensen vad gäller livsmedel och nutrition och kontinuiteten i vården, särskilt i länder som drabbas av långvariga eller återkommande kriser, förebygga tillväxthämning och utmärgling och andra former av undernäring, främja flersektoriella, nutritionsinriktade strategier för jordbruket. |
| --- | --- |

i)

Stödja allmän tillgång till tillräckliga, säkra och näringsrika livsmedel och en hälsosam kost till överkomliga priser, särskilt för dem som befinner sig i de mest utsatta situationerna, bland annat barn under fem år, tonårsflickor, tonårspojkar och kvinnor, särskilt vid graviditet och amning, samt stärka resiliensen vad gäller livsmedel och nutrition och kontinuiteten i vården, särskilt i länder som drabbas av långvariga eller återkommande kriser, förebygga tillväxthämning och utmärgling och andra former av undernäring, främja flersektoriella, nutritionsinriktade strategier för jordbruket.

| j) | Stödja allmän tillgång till säkert dricksvatten, sanitet och hygien, och en hållbar och integrerad vattenförvaltning, särskilt på lokal nivå. |
| --- | --- |

j)

Stödja allmän tillgång till säkert dricksvatten, sanitet och hygien, och en hållbar och integrerad vattenförvaltning, särskilt på lokal nivå.

| k) | Uppnå ett allmänt sjukvårdssystem, med rättvis tillgång till bra och prismässigt överkomlig hälso- och sjukvård för alla personer och grupper, bland annat till hälso- och sjukvårdstjänster avseende sexuell och reproduktiv hälsa mot bakgrund av genomförandet av handlingsplanen från Peking och handlingsplanen från den internationella konferensen om befolkning och utveckling (ICPD) samt resultaten från konferenserna för översyn av dessa genom att stödja uppbyggnaden av inkluderande starka och motståndskraftiga hälso- och sjukvårdssystem av god kvalitet som är tillgängliga för alla och förbättra kapaciteten för tidig varning, riskreducering, riskhantering och återhämtning, komplettera åtgärder som vidtagits genom unionens ramprogram för forskning och innovation för att hantera globala hälsorisker, utveckla säkra, effektiva och prismässigt överkomliga vacciner och läkemedel mot och behandlingar av fattigdomsrelaterade och försummade sjukdomar, och förbättra insatserna mot hälsorelaterade utmaningar, inbegripet överförbara sjukdomar, antimikrobiell resistens och nya sjukdomar och epidemier. |
| --- | --- |

k)

Uppnå ett allmänt sjukvårdssystem, med rättvis tillgång till bra och prismässigt överkomlig hälso- och sjukvård för alla personer och grupper, bland annat till hälso- och sjukvårdstjänster avseende sexuell och reproduktiv hälsa mot bakgrund av genomförandet av handlingsplanen från Peking och handlingsplanen från den internationella konferensen om befolkning och utveckling (ICPD) samt resultaten från konferenserna för översyn av dessa genom att stödja uppbyggnaden av inkluderande starka och motståndskraftiga hälso- och sjukvårdssystem av god kvalitet som är tillgängliga för alla och förbättra kapaciteten för tidig varning, riskreducering, riskhantering och återhämtning, komplettera åtgärder som vidtagits genom unionens ramprogram för forskning och innovation för att hantera globala hälsorisker, utveckla säkra, effektiva och prismässigt överkomliga vacciner och läkemedel mot och behandlingar av fattigdomsrelaterade och försummade sjukdomar, och förbättra insatserna mot hälsorelaterade utmaningar, inbegripet överförbara sjukdomar, antimikrobiell resistens och nya sjukdomar och epidemier.

| l) | Främja allmän och rättvis tillgång till socialt skydd och stärka de sociala skyddsnäten och nätverken och systemen för stöd i syfte att garantera en grundläggande inkomst, förhindra extrem fattigdom och bygga upp resiliens. |
| --- | --- |

l)

Främja allmän och rättvis tillgång till socialt skydd och stärka de sociala skyddsnäten och nätverken och systemen för stöd i syfte att garantera en grundläggande inkomst, förhindra extrem fattigdom och bygga upp resiliens.

| m) | Främja en inkluderande och hållbar stadsutveckling i syfte att motverka urban ojämlikhet, med fokus på de mest behövande. |
| --- | --- |

m)

Främja en inkluderande och hållbar stadsutveckling i syfte att motverka urban ojämlikhet, med fokus på de mest behövande.

| n) | Stödja lokala myndigheter, inbegripet genom decentraliserat samarbete, kapacitetsuppbyggnad och resursmobilisering, för att i stadsområden och landsbygdsområden förbättra den lokala anpassningen av målen för hållbar utveckling genom tillhandahållandet av grundläggande tjänster och deras lyhördhet och en rättvis tillgång till livsmedels- och nutritionstrygghet och tillgängliga, anständiga och prismässigt överkomliga bostäder samt för att förbättra livskvaliteten, särskilt för dem som lever i informella bosättningar och slum, stärka och främja tillgängliga mekanismer för deltagande och klagomål, särskilt för missgynnade personer och grupper och personer och grupper som lever i utanförskap. |
| --- | --- |

n)

Stödja lokala myndigheter, inbegripet genom decentraliserat samarbete, kapacitetsuppbyggnad och resursmobilisering, för att i stadsområden och landsbygdsområden förbättra den lokala anpassningen av målen för hållbar utveckling genom tillhandahållandet av grundläggande tjänster och deras lyhördhet och en rättvis tillgång till livsmedels- och nutritionstrygghet och tillgängliga, anständiga och prismässigt överkomliga bostäder samt för att förbättra livskvaliteten, särskilt för dem som lever i informella bosättningar och slum, stärka och främja tillgängliga mekanismer för deltagande och klagomål, särskilt för missgynnade personer och grupper och personer och grupper som lever i utanförskap.

| o) | Främja uppnåendet av internationellt överenskomna utbildningsmål med särskild inriktning på att stärka kostnadsfria utbildningssystem, genom inkluderande och rättvis formell, informell och icke-formell utbildning av hög kvalitet, och främja möjligheter till livslångt lärande för alla och på alla nivåer, särskilt i för- och grundskoleåldern, teknisk och yrkesinriktad utbildning, även i nöd- och krissituationer, och med särskilt fokus på kvinnor och flickor, samt genom utbildning och yrkesmässig utveckling för lärare och utnyttjande av digital teknik för att förbättra undervisning och inlärning. |
| --- | --- |

o)

Främja uppnåendet av internationellt överenskomna utbildningsmål med särskild inriktning på att stärka kostnadsfria utbildningssystem, genom inkluderande och rättvis formell, informell och icke-formell utbildning av hög kvalitet, och främja möjligheter till livslångt lärande för alla och på alla nivåer, särskilt i för- och grundskoleåldern, teknisk och yrkesinriktad utbildning, även i nöd- och krissituationer, och med särskilt fokus på kvinnor och flickor, samt genom utbildning och yrkesmässig utveckling för lärare och utnyttjande av digital teknik för att förbättra undervisning och inlärning.

| p) | Stödja åtgärder för kapacitetsuppbyggnad, rörlighet i utbildningssyfte mellan unionen och partnerländerna eller partnerländerna sinsemellan, samt samarbete och politisk dialog med institutioner, organisationer, lokala verkställande organ och myndigheter, i dessa länder. |
| --- | --- |

p)

Stödja åtgärder för kapacitetsuppbyggnad, rörlighet i utbildningssyfte mellan unionen och partnerländerna eller partnerländerna sinsemellan, samt samarbete och politisk dialog med institutioner, organisationer, lokala verkställande organ och myndigheter, i dessa länder.

| q) | Främja samarbete om vetenskap, teknik och forskning, i synnerhet för att ta itu med fattigdomsrelaterade eller samhälleliga förändringar, öppna data, stordata, artificiell intelligens och innovation, samtidigt som man förhindrar kompetensflykt. |
| --- | --- |

q)

Främja samarbete om vetenskap, teknik och forskning, i synnerhet för att ta itu med fattigdomsrelaterade eller samhälleliga förändringar, öppna data, stordata, artificiell intelligens och innovation, samtidigt som man förhindrar kompetensflykt.

| r) | Förbättra samordningen mellan alla relevanta aktörer på alla nivåer, i syfte att bistå vid övergången från en nödsituation som orsakats av naturen eller av människan till en ny utvecklingsfas, säkerställa en gemensam planering och programplanering av samarbetsinsatser som är förenliga med humanitärt bistånd och, i tillämpliga fall, fredsbyggande åtgärder, på grundval av gemensamma analyser. |
| --- | --- |

r)

Förbättra samordningen mellan alla relevanta aktörer på alla nivåer, i syfte att bistå vid övergången från en nödsituation som orsakats av naturen eller av människan till en ny utvecklingsfas, säkerställa en gemensam planering och programplanering av samarbetsinsatser som är förenliga med humanitärt bistånd och, i tillämpliga fall, fredsbyggande åtgärder, på grundval av gemensamma analyser.

| s) | Stödja tankefrihet, samvetsfrihet och religions- eller trosfrihet, bland annat genom åtgärder för att undanröja alla former av hat, intolerans och diskriminering på grund av religion eller övertygelse, samt genom främjande av tolerans och respekt för religiös och kulturell mångfald inom och mellan samhällen. |
| --- | --- |

s)

Stödja tankefrihet, samvetsfrihet och religions- eller trosfrihet, bland annat genom åtgärder för att undanröja alla former av hat, intolerans och diskriminering på grund av religion eller övertygelse, samt genom främjande av tolerans och respekt för religiös och kulturell mångfald inom och mellan samhällen.

| t) | Främja interkulturell dialog och kulturell mångfald i alla dess former, bevara och främja kulturarvet och frigöra potentialen i de kreativa näringarna för hållbar social och ekonomisk utveckling. |
| --- | --- |

t)

Främja interkulturell dialog och kulturell mångfald i alla dess former, bevara och främja kulturarvet och frigöra potentialen i de kreativa näringarna för hållbar social och ekonomisk utveckling.

| u) | Stödja åtgärder och främja samarbete inom idrotten för att bidra till kvinnors, unga människors, enskilda individers och samhällsgruppers egenmakt, samt till målen för hälsa, utbildning och social inkludering i Agenda 2030. |
| --- | --- |

u)

Stödja åtgärder och främja samarbete inom idrotten för att bidra till kvinnors, unga människors, enskilda individers och samhällsgruppers egenmakt, samt till målen för hälsa, utbildning och social inkludering i Agenda 2030.

| v) | Främja värdigheten och resiliensen hos personer som är långvarigt tvångsfördrivna och deras integration i värdländernas och värdsamhällenas ekonomiska och sociala liv, även på lokal nivå. |
| --- | --- |

v)

Främja värdigheten och resiliensen hos personer som är långvarigt tvångsfördrivna och deras integration i värdländernas och värdsamhällenas ekonomiska och sociala liv, även på lokal nivå.

3.   Migration, tvångsförflyttning och rörlighet

| a) | Stärka bilaterala, regionala och internationella partnerskap på migrationsområdet, tvångsförflyttning och rörlighet på grundval av en integrerad och balanserad strategi som omfattar alla aspekter av migration, inbegripet bistånd vid genomförandet av unionens bilaterala eller regionala avtal, dialoger och arrangemang, inbegripet sådana som rör återvändande och återtagande, lagliga migrationsvägar och partnerskap för rörlighet, med full respekt för folkrätten och människorättsliga skyldigheter. |
| --- | --- |

a)

Stärka bilaterala, regionala och internationella partnerskap på migrationsområdet, tvångsförflyttning och rörlighet på grundval av en integrerad och balanserad strategi som omfattar alla aspekter av migration, inbegripet bistånd vid genomförandet av unionens bilaterala eller regionala avtal, dialoger och arrangemang, inbegripet sådana som rör återvändande och återtagande, lagliga migrationsvägar och partnerskap för rörlighet, med full respekt för folkrätten och människorättsliga skyldigheter.

| b) | Stödja en hållbar återintegrering av återvändande migranter och deras familjer samt säkert och värdigt återvändande mellan partnerländer med full respekt för humanitära och människorättsliga skyldigheter enligt internationell rätt och unionsrätten. |
| --- | --- |

b)

Stödja en hållbar återintegrering av återvändande migranter och deras familjer samt säkert och värdigt återvändande mellan partnerländer med full respekt för humanitära och människorättsliga skyldigheter enligt internationell rätt och unionsrätten.

| c) | Hantera och mildra de bakomliggande orsakerna till irreguljär migration och tvångsförflyttning. |
| --- | --- |

c)

Hantera och mildra de bakomliggande orsakerna till irreguljär migration och tvångsförflyttning.

| d) | Hantera irreguljär migration och tvångsförflyttning, minska utsatthet i samband med migration, inbegripet de som uppstår genom människohandel och människosmuggling och inbegripet stödåtgärder för att skydda offer för utnyttjande och övergrepp, samt intensifiera samarbetet om integrerad gränsförvaltning i enlighet med internationell rätt och unionsrätten, människorättslagstiftning, humanitär rätt och dataskyddsstandarder. |
| --- | --- |

d)

Hantera irreguljär migration och tvångsförflyttning, minska utsatthet i samband med migration, inbegripet de som uppstår genom människohandel och människosmuggling och inbegripet stödåtgärder för att skydda offer för utnyttjande och övergrepp, samt intensifiera samarbetet om integrerad gränsförvaltning i enlighet med internationell rätt och unionsrätten, människorättslagstiftning, humanitär rätt och dataskyddsstandarder.

| e) | Stärka den vetenskapliga, tekniska, mänskliga och institutionella kapaciteten för migrationshantering, inbegripet utbildning i mänskliga rättigheter, stödja partnerländernas förfaranden för mottagande, handläggning, asyl och återvändande, stärka det gränsöverskridande samarbetet om informationsutbyte i överensstämmelse med dataskyddsstandarder och skyldigheter vad gäller rätten till personlig integritet enligt internationell människorättslagstiftning, samt stödja insamling och användning av korrekta och disaggregerade data som underlag för en evidensbaserad politik för att underlätta en ordnad, säker, reguljär och ansvarsfull migration och rörlighet. |
| --- | --- |

e)

Stärka den vetenskapliga, tekniska, mänskliga och institutionella kapaciteten för migrationshantering, inbegripet utbildning i mänskliga rättigheter, stödja partnerländernas förfaranden för mottagande, handläggning, asyl och återvändande, stärka det gränsöverskridande samarbetet om informationsutbyte i överensstämmelse med dataskyddsstandarder och skyldigheter vad gäller rätten till personlig integritet enligt internationell människorättslagstiftning, samt stödja insamling och användning av korrekta och disaggregerade data som underlag för en evidensbaserad politik för att underlätta en ordnad, säker, reguljär och ansvarsfull migration och rörlighet.

| f) | Stödja en effektiv och människorättsbaserad migrationspolitik, på alla nivåer, inklusive skyddsprogram. |
| --- | --- |

f)

Stödja en effektiv och människorättsbaserad migrationspolitik, på alla nivåer, inklusive skyddsprogram.

| g) | Främja villkor för att vid behov underlätta laglig migration och en välhanterad rörlighet, med respekt för medlemsstaternas befogenheter, och direkta personkontakter, bland annat inom utbildning, forskning och innovation, kulturellt utbyte och interkulturell dialog, inbegripet genom att tillhandahålla korrekt information i rätt tid och maximera den reguljära migrationens utvecklingseffekter. |
| --- | --- |

g)

Främja villkor för att vid behov underlätta laglig migration och en välhanterad rörlighet, med respekt för medlemsstaternas befogenheter, och direkta personkontakter, bland annat inom utbildning, forskning och innovation, kulturellt utbyte och interkulturell dialog, inbegripet genom att tillhandahålla korrekt information i rätt tid och maximera den reguljära migrationens utvecklingseffekter.

| h) | Förbättra samsynen kring kopplingen mellan migration och utveckling, erkänna att ordnad, säker, reguljär och ansvarsfull migration och rörlighet, fred, god samhällsstyrning, stabilitet, tillväxt för alla och hållbar utveckling är starkt sammankopplade, och eftersträva synergieffekter inom dessa olika områden. |
| --- | --- |

h)

Förbättra samsynen kring kopplingen mellan migration och utveckling, erkänna att ordnad, säker, reguljär och ansvarsfull migration och rörlighet, fred, god samhällsstyrning, stabilitet, tillväxt för alla och hållbar utveckling är starkt sammankopplade, och eftersträva synergieffekter inom dessa olika områden.

| i) | Säkerställa att de mänskliga rättigheterna skyddas, respekteras och uppfylls för alla migranter, flyktingar, tvångsförflyttade personer och internflyktingar, inbegripet dem som fördrivits på grund av klimatförändringarna, med särskilt fokus på sårbara grupper. |
| --- | --- |

i)

Säkerställa att de mänskliga rättigheterna skyddas, respekteras och uppfylls för alla migranter, flyktingar, tvångsförflyttade personer och internflyktingar, inbegripet dem som fördrivits på grund av klimatförändringarna, med särskilt fokus på sårbara grupper.

| j) | Stödja utvecklingsinriktade lösningar för tvångsfördrivna personer, internflyktingar och deras värdsamhällen, bland annat genom socioekonomisk integration med tillgång till arbetsmarknaden, anständigt arbete, utbildning och tjänster, för att främja fördrivna personers värdighet, resiliens och självständighet. |
| --- | --- |

j)

Stödja utvecklingsinriktade lösningar för tvångsfördrivna personer, internflyktingar och deras värdsamhällen, bland annat genom socioekonomisk integration med tillgång till arbetsmarknaden, anständigt arbete, utbildning och tjänster, för att främja fördrivna personers värdighet, resiliens och självständighet.

| k) | Stödja diasporans engagemang i ursprungsländerna för att bidra till hållbar utveckling, inbegripet genom deltagande från lokala myndigheter och civilsamhällesorganisationer, med hänsyn till deras investeringspotential, och stödja deras initiativ för solidaritet och entreprenörskap. |
| --- | --- |

k)

Stödja diasporans engagemang i ursprungsländerna för att bidra till hållbar utveckling, inbegripet genom deltagande från lokala myndigheter och civilsamhällesorganisationer, med hänsyn till deras investeringspotential, och stödja deras initiativ för solidaritet och entreprenörskap.

| l) | Främja snabbare, billigare och säkrare remitteringar i både ursprungs- och mottagarländerna, och därmed utnyttja deras utvecklingspotential. |
| --- | --- |

l)

Främja snabbare, billigare och säkrare remitteringar i både ursprungs- och mottagarländerna, och därmed utnyttja deras utvecklingspotential.

Samarbetet på detta område kommer att förvaltas i överensstämmelse med migrationsrelaterade unionsförordningar, med full respekt för principen om en konsekvent politik för utveckling.

VÅR PLANET

4.   Miljö och klimatförändringar

| a) | Stärka den vetenskapliga, tekniska, mänskliga och institutionella kapaciteten att hantera, integrera och övervaka klimat- och miljöförvaltningen. Stärka den regionala, nationella och lokala styrningen av klimat och miljö, och underlätta tillgången till offentliga och privata källor för katastrofriskreducering, bevarande av ekosystem och biologisk mångfald, klimatfinansiering och klimatriskförsäkring. |
| --- | --- |

a)

Stärka den vetenskapliga, tekniska, mänskliga och institutionella kapaciteten att hantera, integrera och övervaka klimat- och miljöförvaltningen. Stärka den regionala, nationella och lokala styrningen av klimat och miljö, och underlätta tillgången till offentliga och privata källor för katastrofriskreducering, bevarande av ekosystem och biologisk mångfald, klimatfinansiering och klimatriskförsäkring.

| b) | Stödja anpassningen till klimatförändringarna, med särskild tonvikt på särskilt sårbara stater och befolkningsgrupper. Bidra till partnernas ansträngningar att fullfölja sina åtaganden om klimatförändringar och bevarande av ekosystem och biologisk mångfald, inbegripet på lokal nivå, i linje med Parisavtalet och Sendai-ramverket för katastrofriskreducering. I dessa ansträngningar ingår genomförandet av nationellt fastställda bidrag och begränsnings- och anpassningsplaner, inbegripet synergier mellan anpassning och begränsning, genom globala initiativ såsom partnerskapet för nationellt fastställda bidrag samt partnernas åtaganden enligt andra multilaterala miljöavtal, till exempel FN:s konvention om biologisk mångfald och FN:s konvention för bekämpning av ökenspridning. |
| --- | --- |

b)

Stödja anpassningen till klimatförändringarna, med särskild tonvikt på särskilt sårbara stater och befolkningsgrupper. Bidra till partnernas ansträngningar att fullfölja sina åtaganden om klimatförändringar och bevarande av ekosystem och biologisk mångfald, inbegripet på lokal nivå, i linje med Parisavtalet och Sendai-ramverket för katastrofriskreducering. I dessa ansträngningar ingår genomförandet av nationellt fastställda bidrag och begränsnings- och anpassningsplaner, inbegripet synergier mellan anpassning och begränsning, genom globala initiativ såsom partnerskapet för nationellt fastställda bidrag samt partnernas åtaganden enligt andra multilaterala miljöavtal, till exempel FN:s konvention om biologisk mångfald och FN:s konvention för bekämpning av ökenspridning.

| c) | Utveckla och/eller stärka hållbar grön och blå tillväxt och cirkulär ekonomi i alla sektorer av ekonomin. |
| --- | --- |

c)

Utveckla och/eller stärka hållbar grön och blå tillväxt och cirkulär ekonomi i alla sektorer av ekonomin.

| d) | Främja tillgången till hållbar energi i utvecklingsländerna. Stärka samarbetet om hållbar förnybar energi, i full överensstämmelse med de strängaste internationella normerna för bland annat bedömningen av såväl nationella som gränsöverskridande konsekvenser för säkerheten och miljön. Främja och öka samarbetet om energieffektivitet och produktionen och användningen av förnybara energikällor, främja tillgången till pålitliga, säkra, prismässigt överkomliga, rena och hållbara energitjänster, stödja särskilt lösningar som är baserade på småskalighet, mikronätssystem och system som inte är anslutna till elnätet, och som har ett högt miljö- och utvecklingsvärde, samt lokala och decentraliserade lösningar som säkerställer energitillgång för fattiga och personer som bor i avlägset belägna områden. |
| --- | --- |

d)

Främja tillgången till hållbar energi i utvecklingsländerna. Stärka samarbetet om hållbar förnybar energi, i full överensstämmelse med de strängaste internationella normerna för bland annat bedömningen av såväl nationella som gränsöverskridande konsekvenser för säkerheten och miljön. Främja och öka samarbetet om energieffektivitet och produktionen och användningen av förnybara energikällor, främja tillgången till pålitliga, säkra, prismässigt överkomliga, rena och hållbara energitjänster, stödja särskilt lösningar som är baserade på småskalighet, mikronätssystem och system som inte är anslutna till elnätet, och som har ett högt miljö- och utvecklingsvärde, samt lokala och decentraliserade lösningar som säkerställer energitillgång för fattiga och personer som bor i avlägset belägna områden.

| e) | Bygga upp kapaciteten att integrera miljömässig hållbarhet och klimatförändringsmål, och att sträva efter grön tillväxt i nationella och lokala utvecklingsstrategier, inbegripet genom stöd till hållbarhetskriterier inom offentlig upphandling. |
| --- | --- |

e)

Bygga upp kapaciteten att integrera miljömässig hållbarhet och klimatförändringsmål, och att sträva efter grön tillväxt i nationella och lokala utvecklingsstrategier, inbegripet genom stöd till hållbarhetskriterier inom offentlig upphandling.

| f) | Främja en utfasning av subventioner till miljöskadliga fossila bränslen, och främja stabila och transparenta energimarknader, utbyggnaden av smarta nät och användningen av digital teknik för hållbar energihushållning. |
| --- | --- |

f)

Främja en utfasning av subventioner till miljöskadliga fossila bränslen, och främja stabila och transparenta energimarknader, utbyggnaden av smarta nät och användningen av digital teknik för hållbar energihushållning.

| g) | Främja företagens sociala ansvar, tillbörlig aktsamhet i leveranskedjorna och en konsekvent tillämpning av försiktighetsprincipen och principen att förorenaren betalar. |
| --- | --- |

g)

Främja företagens sociala ansvar, tillbörlig aktsamhet i leveranskedjorna och en konsekvent tillämpning av försiktighetsprincipen och principen att förorenaren betalar.

| h) | Främja miljömässigt hållbara jordbruksmetoder, bland annat agroekologi och biologisk mångfald, förbättra minskningen av och anpassningen till klimatförändringar och främja miljömässig och social resiliens och sunda ekosystem. |
| --- | --- |

h)

Främja miljömässigt hållbara jordbruksmetoder, bland annat agroekologi och biologisk mångfald, förbättra minskningen av och anpassningen till klimatförändringar och främja miljömässig och social resiliens och sunda ekosystem.

| i) | Förbättra lokala, nationella, regionala och kontinentala multimodala transportnät och transporttjänster för att ytterligare stärka möjligheterna till en hållbar klimattålig ekonomisk utveckling och nya arbetstillfällen, med siktet inställt på en utsläppssnål och klimattålig utveckling. Stärka förenklingen och liberaliseringen av transporter, öka hållbarheten, trafiksäkerheten och transportsektorns resiliens. |
| --- | --- |

i)

Förbättra lokala, nationella, regionala och kontinentala multimodala transportnät och transporttjänster för att ytterligare stärka möjligheterna till en hållbar klimattålig ekonomisk utveckling och nya arbetstillfällen, med siktet inställt på en utsläppssnål och klimattålig utveckling. Stärka förenklingen och liberaliseringen av transporter, öka hållbarheten, trafiksäkerheten och transportsektorns resiliens.

| j) | Stärka de lokala myndigheternas och samhällenas och urbefolkningarnas delaktighet i insatserna mot klimatförändringarna, kampen mot förlust av biologisk mångfald och naturvårdsbrott, bevarandet av ekosystem och den konfliktkänsliga förvaltningen av naturresurser, bland annat genom förbättrad besittningsrätt till mark och förvaltning av vattenresurser. Främja en hållbar stadsutveckling och resiliensen i stadsområden, stärka och främja deltagandet i och tillgången till klagomåls- och tvistlösningsmekanismer på nationell och lokal nivå, särskilt för urbefolkningar i enlighet med FN:s deklaration om urfolks rättigheter. |
| --- | --- |

j)

Stärka de lokala myndigheternas och samhällenas och urbefolkningarnas delaktighet i insatserna mot klimatförändringarna, kampen mot förlust av biologisk mångfald och naturvårdsbrott, bevarandet av ekosystem och den konfliktkänsliga förvaltningen av naturresurser, bland annat genom förbättrad besittningsrätt till mark och förvaltning av vattenresurser. Främja en hållbar stadsutveckling och resiliensen i stadsområden, stärka och främja deltagandet i och tillgången till klagomåls- och tvistlösningsmekanismer på nationell och lokal nivå, särskilt för urbefolkningar i enlighet med FN:s deklaration om urfolks rättigheter.

| k) | Främja utbildning för hållbar utveckling för att ge människor egenmakt att förändra samhället och bygga en hållbar framtid. |
| --- | --- |

k)

Främja utbildning för hållbar utveckling för att ge människor egenmakt att förändra samhället och bygga en hållbar framtid.

| l) | Främja bevarande av naturresurser, hållbar och konfliktkänslig förvaltning och användning av naturresurser, samt återställande av naturresurser, sunda landbaserade och icke landbaserade ekosystem och att stoppa förlusten av biologisk mångfald, skydda vilda djur och växter, bland annat genom att bekämpa jaktbrott och olaglig handel med vilda djur och växter, stärka samrådsförfaranden och främja regionalt gränsöverskridande samarbete och säkerställa ett fritt förhandsgodkännande sedan information lämnats och ett effektivt deltagande av urbefolkningar i enlighet med FN:s deklaration om urfolks rättigheter. |
| --- | --- |

l)

Främja bevarande av naturresurser, hållbar och konfliktkänslig förvaltning och användning av naturresurser, samt återställande av naturresurser, sunda landbaserade och icke landbaserade ekosystem och att stoppa förlusten av biologisk mångfald, skydda vilda djur och växter, bland annat genom att bekämpa jaktbrott och olaglig handel med vilda djur och växter, stärka samrådsförfaranden och främja regionalt gränsöverskridande samarbete och säkerställa ett fritt förhandsgodkännande sedan information lämnats och ett effektivt deltagande av urbefolkningar i enlighet med FN:s deklaration om urfolks rättigheter.

| m) | Främja en integrerad, hållbar, delaktighetsbaserad och konfliktkänslig förvaltning av vattenresurser och samarbete inom området för gränsöverskridande vatten i enlighet med internationell lagstiftning, vid behov med deltagande av lokala myndigheter. |
| --- | --- |

m)

Främja en integrerad, hållbar, delaktighetsbaserad och konfliktkänslig förvaltning av vattenresurser och samarbete inom området för gränsöverskridande vatten i enlighet med internationell lagstiftning, vid behov med deltagande av lokala myndigheter.

| n) | Verka för bevarande och förstärkning av kollagren genom hållbar förvaltning av markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk samt bekämpa miljöförstöring, ökenspridning, mark- och skogsförstöring och torka, vid behov med deltagande av lokala myndigheter. |
| --- | --- |

n)

Verka för bevarande och förstärkning av kollagren genom hållbar förvaltning av markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk samt bekämpa miljöförstöring, ökenspridning, mark- och skogsförstöring och torka, vid behov med deltagande av lokala myndigheter.

| o) | Verka för beskogning och skydd av naturliga skogar, minska avskogningen och främja skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog, och bekämpa olaglig skogsavverkning och handel med olagligt virke och olagliga träprodukter.
  Stödja bättre samhällsstyrning och kapacitetsuppbyggnad för en hållbar förvaltning av naturresurser, inbegripet genom subnationella myndigheter, stödja förhandlingar om och genomförande av frivilliga partnerskapsavtal. |
| --- | --- |

o)

Verka för beskogning och skydd av naturliga skogar, minska avskogningen och främja skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog, och bekämpa olaglig skogsavverkning och handel med olagligt virke och olagliga träprodukter.

Stödja bättre samhällsstyrning och kapacitetsuppbyggnad för en hållbar förvaltning av naturresurser, inbegripet genom subnationella myndigheter, stödja förhandlingar om och genomförande av frivilliga partnerskapsavtal.

| p) | Stödja världshavsförvaltningen, inklusive skydd, återställande och bevarande av kust- och havsområden i alla dess former, inbegripet ekosystem, kampen mot marint skräp, kampen mot olagligt, orapporterat och oreglerat fiske och skyddet av den marina biologiska mångfalden i enlighet med FN:s havsrättskonvention. |
| --- | --- |

p)

Stödja världshavsförvaltningen, inklusive skydd, återställande och bevarande av kust- och havsområden i alla dess former, inbegripet ekosystem, kampen mot marint skräp, kampen mot olagligt, orapporterat och oreglerat fiske och skyddet av den marina biologiska mångfalden i enlighet med FN:s havsrättskonvention.

| q) | Stärka regionala strategier för katastrofriskreducering, beredskap och resiliens, inbegripet genom investeringar och genom att främja en lokalsamhällesbaserad och personcentrerad strategi, i synergi med politik och åtgärder för klimatanpassning. |
| --- | --- |

q)

Stärka regionala strategier för katastrofriskreducering, beredskap och resiliens, inbegripet genom investeringar och genom att främja en lokalsamhällesbaserad och personcentrerad strategi, i synergi med politik och åtgärder för klimatanpassning.

| r) | Främja resurseffektivitet och hållbar konsumtion och produktion, särskilt i leveranskedjan som helhet, mot övergången till en cirkulär ekonomi, inbegripet genom att begränsa användningen av naturresurser för att finansiera konflikter, genom att stödja berörda parters efterlevnad av relevanta initiativ, och inbegripet kampen mot föroreningar, en minskning av luftföroreningar, särskilt sot, och främjandet av en sund hantering av kemikalier och avfall. |
| --- | --- |

r)

Främja resurseffektivitet och hållbar konsumtion och produktion, särskilt i leveranskedjan som helhet, mot övergången till en cirkulär ekonomi, inbegripet genom att begränsa användningen av naturresurser för att finansiera konflikter, genom att stödja berörda parters efterlevnad av relevanta initiativ, och inbegripet kampen mot föroreningar, en minskning av luftföroreningar, särskilt sot, och främjandet av en sund hantering av kemikalier och avfall.

| s) | Stödja ansträngningar för att förbättra den hållbara ekonomiska diversifieringen, konkurrenskraften, det lokala mervärdet i leveranskedjorna och den hållbara handeln, utvecklingen av den privata sektorn med särskild inriktning på utsläppssnål och klimatresilient grön tillväxt, mikroföretag samt små och medelstora företag och kooperativ, och utnyttja fördelarna med befintliga handelsavtal med unionen för en hållbar utveckling. |
| --- | --- |

s)

Stödja ansträngningar för att förbättra den hållbara ekonomiska diversifieringen, konkurrenskraften, det lokala mervärdet i leveranskedjorna och den hållbara handeln, utvecklingen av den privata sektorn med särskild inriktning på utsläppssnål och klimatresilient grön tillväxt, mikroföretag samt små och medelstora företag och kooperativ, och utnyttja fördelarna med befintliga handelsavtal med unionen för en hållbar utveckling.

| t) | Verka för att åtaganden vad gäller bevarande av biologisk mångfald i internationella avtal uppfylls. |
| --- | --- |

t)

Verka för att åtaganden vad gäller bevarande av biologisk mångfald i internationella avtal uppfylls.

| u) | Öka integreringen och införlivandet av klimatförändrings- och miljömål genom att stödja metodologiskt arbete och forskning. |
| --- | --- |

u)

Öka integreringen och införlivandet av klimatförändrings- och miljömål genom att stödja metodologiskt arbete och forskning.

| v) | Bemöta de globala och transregionala verkningar av klimatförändringarna som har potentiellt destabiliserande effekter för utveckling, fred och säkerhet. |
| --- | --- |

v)

Bemöta de globala och transregionala verkningar av klimatförändringarna som har potentiellt destabiliserande effekter för utveckling, fred och säkerhet.

VÄLSTÅND

5.   Inkluderande och hållbar ekonomisk tillväxt samt anständig sysselsättning

| a) | Stödja företagande, inbegripet genom mikrofinansiering, anständig sysselsättning och anställbarhet genom utveckling av färdigheter och kompetenser, utbildning och yrkesutbildning, förbättra den fullständiga tillämpningen av internationella arbetsnormer, och även genom social dialog och bekämpningen av barnarbete, arbetsvillkor i en hälsosam arbetsmiljö, jämställdhet, löner som går att leva på, samt skapa möjligheter för framför allt ungdomar och för kvinnor. |
| --- | --- |

a)

Stödja företagande, inbegripet genom mikrofinansiering, anständig sysselsättning och anställbarhet genom utveckling av färdigheter och kompetenser, utbildning och yrkesutbildning, förbättra den fullständiga tillämpningen av internationella arbetsnormer, och även genom social dialog och bekämpningen av barnarbete, arbetsvillkor i en hälsosam arbetsmiljö, jämställdhet, löner som går att leva på, samt skapa möjligheter för framför allt ungdomar och för kvinnor.

| b) | Stödja nationella och lokala utvecklingsvägar för att maximera de positiva resultaten och effekterna på det sociala området, och för att minska risken för att vissa grupper utestängs och marginaliseras, främja en rättvis, effektiv och hållbar beskattning och en fördelningsinriktad offentlig politik och skapa och förstärka hållbara system för socialt skydd och trygghetsförsäkringssystem, stödja insatser på nationell och internationell nivå för att bekämpa skatteundandragande och skatteparadis. |
| --- | --- |

b)

Stödja nationella och lokala utvecklingsvägar för att maximera de positiva resultaten och effekterna på det sociala området, och för att minska risken för att vissa grupper utestängs och marginaliseras, främja en rättvis, effektiv och hållbar beskattning och en fördelningsinriktad offentlig politik och skapa och förstärka hållbara system för socialt skydd och trygghetsförsäkringssystem, stödja insatser på nationell och internationell nivå för att bekämpa skatteundandragande och skatteparadis.

| c) | Förbättra företags- och investeringsklimatet på lokal och nationell nivå, skapa ett gynnsamt regelverk för ekonomisk utveckling och stödja företag, särskilt mikroföretag samt små och medelstora företag, inbegripet nystartade företag, kooperativ, sociala företag och kvinnliga entreprenörer, så att de kan utöka sin verksamhet och skapa arbetstillfällen, stödja utvecklingen av en solidarisk ekonomi och utveckla ett ansvarsfullt företagande och en ansvarsskyldighet inom den privata sektorn. |
| --- | --- |

c)

Förbättra företags- och investeringsklimatet på lokal och nationell nivå, skapa ett gynnsamt regelverk för ekonomisk utveckling och stödja företag, särskilt mikroföretag samt små och medelstora företag, inbegripet nystartade företag, kooperativ, sociala företag och kvinnliga entreprenörer, så att de kan utöka sin verksamhet och skapa arbetstillfällen, stödja utvecklingen av en solidarisk ekonomi och utveckla ett ansvarsfullt företagande och en ansvarsskyldighet inom den privata sektorn.

| d) | Främja företagens ansvarighet och tvistlösningsmekanismer vid människorättskränkningar i samband med verksamhet inom den privata sektorn, stödja insatser på lokal, regional och internationell nivå för att säkerställa att företagen följer människorättsnormer och lagstiftningsutvecklingen, inbegripet när det gäller obligatorisk tillbörlig aktsamhet, och internationella åtaganden avseende företag och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

d)

Främja företagens ansvarighet och tvistlösningsmekanismer vid människorättskränkningar i samband med verksamhet inom den privata sektorn, stödja insatser på lokal, regional och internationell nivå för att säkerställa att företagen följer människorättsnormer och lagstiftningsutvecklingen, inbegripet när det gäller obligatorisk tillbörlig aktsamhet, och internationella åtaganden avseende företag och mänskliga rättigheter.

| e) | Stärka social och miljömässig hållbarhet, delaktighet, företags sociala ansvar och ansvarsfullt företagande, samtidigt som man respekterar och främjar normer och principer för mänskliga rättigheter genom hela värdekedjan, stödja en ökad förekomst av gemensamma värderingar och rättvisa handelsvillkor. |
| --- | --- |

e)

Stärka social och miljömässig hållbarhet, delaktighet, företags sociala ansvar och ansvarsfullt företagande, samtidigt som man respekterar och främjar normer och principer för mänskliga rättigheter genom hela värdekedjan, stödja en ökad förekomst av gemensamma värderingar och rättvisa handelsvillkor.

| f) | Öka relevansen, effektiviteten och hållbarheten i de offentliga utgifterna, inbegripet genom att verka för hållbar offentlig upphandling, och en mer strategisk användning av offentlig finansiering, inklusive genom blandfinansieringsinstrument för att generera ytterligare offentliga och privata investeringar. |
| --- | --- |

f)

Öka relevansen, effektiviteten och hållbarheten i de offentliga utgifterna, inbegripet genom att verka för hållbar offentlig upphandling, och en mer strategisk användning av offentlig finansiering, inklusive genom blandfinansieringsinstrument för att generera ytterligare offentliga och privata investeringar.

| g) | Stärka städernas potential som centrum för en hållbar och inkluderande tillväxt och innovation. |
| --- | --- |

g)

Stärka städernas potential som centrum för en hållbar och inkluderande tillväxt och innovation.

| h) | Främja intern ekonomisk, social och territoriell sammanhållning för att knyta starkare band mellan stads- och landsbygdsområden och underlätta utvecklingen av såväl kreativa sektorer som den hållbara turismsektorn som en drivkraft för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

h)

Främja intern ekonomisk, social och territoriell sammanhållning för att knyta starkare band mellan stads- och landsbygdsområden och underlätta utvecklingen av såväl kreativa sektorer som den hållbara turismsektorn som en drivkraft för hållbar utveckling.

| i) | Öka och diversifiera hållbara och inkluderande jordbruks- och livsmedelsvärdekedjor, främja tryggad livsmedelsförsörjning och ekonomisk diversifiering, mervärde, regional integration, konkurrenskraft och rättvis handel, samt stärka hållbara, utsläppssnåla och klimatförändringståliga innovationer. |
| --- | --- |

i)

Öka och diversifiera hållbara och inkluderande jordbruks- och livsmedelsvärdekedjor, främja tryggad livsmedelsförsörjning och ekonomisk diversifiering, mervärde, regional integration, konkurrenskraft och rättvis handel, samt stärka hållbara, utsläppssnåla och klimatförändringståliga innovationer.

| j) | Fokusera på ekologiskt effektiv jordbruksintensifiering för småbrukare, och särskilt kvinnor, genom att stödja effektiva och hållbara nationella politiska insatser, strategier och rättsliga ramar, samt rättvis och hållbar tillgång till och förvaltning av resurser, inbegripet mark och markrättigheter, vatten, andra insatsvaror i jordbruket samt (mikro)krediter. |
| --- | --- |

j)

Fokusera på ekologiskt effektiv jordbruksintensifiering för småbrukare, och särskilt kvinnor, genom att stödja effektiva och hållbara nationella politiska insatser, strategier och rättsliga ramar, samt rättvis och hållbar tillgång till och förvaltning av resurser, inbegripet mark och markrättigheter, vatten, andra insatsvaror i jordbruket samt (mikro)krediter.

| k) | Stödja ett större deltagande av det civila samhället, inbegripet på regional nivå, särskilt jordbrukarorganisationer, i beslutsfattande och forskningsprogram samt göra dem mer delaktiga i genomförandet och utvärderingen av statliga program. |
| --- | --- |

k)

Stödja ett större deltagande av det civila samhället, inbegripet på regional nivå, särskilt jordbrukarorganisationer, i beslutsfattande och forskningsprogram samt göra dem mer delaktiga i genomförandet och utvärderingen av statliga program.

| l) | Stödja och främja en hållbar fiskeriförvaltning och ett hållbart vattenbruk. |
| --- | --- |

l)

Stödja och främja en hållbar fiskeriförvaltning och ett hållbart vattenbruk.

| m) | Främja allmän tillgång till prismässigt överkomlig, tillförlitlig och hållbar energi, främja en utsläppssnål, klimattålig, resurseffektiv och cirkulär ekonomi i linje med målen i Parisavtalet och Agenda 2030. |
| --- | --- |

m)

Främja allmän tillgång till prismässigt överkomlig, tillförlitlig och hållbar energi, främja en utsläppssnål, klimattålig, resurseffektiv och cirkulär ekonomi i linje med målen i Parisavtalet och Agenda 2030.

| n) | Främja smart, hållbar, inkluderande och säker rörlighet, samt bättre transportförbindelser med unionen. |
| --- | --- |

n)

Främja smart, hållbar, inkluderande och säker rörlighet, samt bättre transportförbindelser med unionen.

| o) | Främja tillgänglig, prismässigt överkomlig, inkluderande, tillförlitlig och säker digital konnektivitet, och stärka den digitala ekonomin, främja digital kompetens och digitala färdigheter, främja digitalt entreprenörskap och jobbskapande, främja användningen av digital teknik som ett verktyg för hållbar utveckling, ta itu med it-säkerhet, dataskydd och andra regleringsfrågor med anknytning till digitalisering. |
| --- | --- |

o)

Främja tillgänglig, prismässigt överkomlig, inkluderande, tillförlitlig och säker digital konnektivitet, och stärka den digitala ekonomin, främja digital kompetens och digitala färdigheter, främja digitalt entreprenörskap och jobbskapande, främja användningen av digital teknik som ett verktyg för hållbar utveckling, ta itu med it-säkerhet, dataskydd och andra regleringsfrågor med anknytning till digitalisering.

| p) | Utveckla och stärka marknader och sektorer på ett sätt som kan främja en inkluderande, hållbar och klimattålig tillväxt och rättvis handel, samt minska den socioekonomiska marginaliseringen av sårbara grupper. |
| --- | --- |

p)

Utveckla och stärka marknader och sektorer på ett sätt som kan främja en inkluderande, hållbar och klimattålig tillväxt och rättvis handel, samt minska den socioekonomiska marginaliseringen av sårbara grupper.

| q) | Stödja den regionala integrationsagendan och en optimal handelspolitik, till gagn för en inkluderande och hållbar utveckling, stärka länders handelskapacitet och stödja konsolideringen och genomförandet av handelsavtal mellan unionen och dess partner, inbegripet helhetsavtal och asymmetriska avtal med partner bland utvecklingsländerna, i linje med normer för mänskliga rättigheter, främja och stärka multilateralism, hållbart ekonomiskt samarbete samt åtgärder för att främja och stärka Världshandelsorganisationens regler. |
| --- | --- |

q)

Stödja den regionala integrationsagendan och en optimal handelspolitik, till gagn för en inkluderande och hållbar utveckling, stärka länders handelskapacitet och stödja konsolideringen och genomförandet av handelsavtal mellan unionen och dess partner, inbegripet helhetsavtal och asymmetriska avtal med partner bland utvecklingsländerna, i linje med normer för mänskliga rättigheter, främja och stärka multilateralism, hållbart ekonomiskt samarbete samt åtgärder för att främja och stärka Världshandelsorganisationens regler.

| r) | Främja samarbete inom vetenskap, teknik och forskning, digitalisering, öppna data, stordata och artificiell intelligens samt innovation, inbegripet utvecklingen av vetenskapsdiplomati. |
| --- | --- |

r)

Främja samarbete inom vetenskap, teknik och forskning, digitalisering, öppna data, stordata och artificiell intelligens samt innovation, inbegripet utvecklingen av vetenskapsdiplomati.

| s) | Främja interkulturell dialog och kulturell mångfald i alla dess former, utveckla lokalt hantverk, samtida konst och kulturella uttryck, och bevara och främja kulturarvet, frigöra potentialen i de kreativa sektorerna för hållbar, social och ekonomisk utveckling samt säkerställa och stärka rättigheterna för urbefolkningar i enlighet med FN:s deklaration om urfolks rättigheter, och lokalsamhällen och deras effektiva deltagande och egenmakt. |
| --- | --- |

s)

Främja interkulturell dialog och kulturell mångfald i alla dess former, utveckla lokalt hantverk, samtida konst och kulturella uttryck, och bevara och främja kulturarvet, frigöra potentialen i de kreativa sektorerna för hållbar, social och ekonomisk utveckling samt säkerställa och stärka rättigheterna för urbefolkningar i enlighet med FN:s deklaration om urfolks rättigheter, och lokalsamhällen och deras effektiva deltagande och egenmakt.

| t) | Ge kvinnor egenmakt så att de tar på sig en större roll inom ekonomi och beslutsfattande, även på lokal nivå. |
| --- | --- |

t)

Ge kvinnor egenmakt så att de tar på sig en större roll inom ekonomi och beslutsfattande, även på lokal nivå.

| u) | Förbättra tillgången för alla till anständigt arbete i en hälsosam miljö och skapa mer inkluderande och välfungerande arbetsmarknader och sysselsättningspolitik som inriktas på anständigt arbete, respekt för mänskliga rättigheter och arbetstagares rättigheter, inbegripet löner som går att leva på, för alla, särskilt för kvinnor och ungdomar. |
| --- | --- |

u)

Förbättra tillgången för alla till anständigt arbete i en hälsosam miljö och skapa mer inkluderande och välfungerande arbetsmarknader och sysselsättningspolitik som inriktas på anständigt arbete, respekt för mänskliga rättigheter och arbetstagares rättigheter, inbegripet löner som går att leva på, för alla, särskilt för kvinnor och ungdomar.

| v) | Främja en rättvis, hållbar, icke snedvriden och konfliktkänslig tillgång till utvinningssektorerna utan att det bidrar till korruption, samtidigt som de mänskliga rättigheterna respekteras, öka transparensen, den tillbörliga aktsamheten och investerarnas ansvar och samtidigt främja ansvarigheten inom den privata sektorn, vidta åtgärder som åtföljer Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/821 (1). |
| --- | --- |

v)

Främja en rättvis, hållbar, icke snedvriden och konfliktkänslig tillgång till utvinningssektorerna utan att det bidrar till korruption, samtidigt som de mänskliga rättigheterna respekteras, öka transparensen, den tillbörliga aktsamheten och investerarnas ansvar och samtidigt främja ansvarigheten inom den privata sektorn, vidta åtgärder som åtföljer Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/821 (1).

FRED

6.   Fred, stabilitet och förebyggande av konflikter

| a) | Bidra till fred, förebyggande av konflikter och därmed till stabilitet genom att bygga upp resiliensen hos stater, subnationella myndigheter, samhällen, grupper och enskilda personer mot politiska, ekonomiska, miljömässiga, livsmedelsrelaterade, demografiska, säkerhetsrelaterade och samhälleliga påfrestningar och chocker, inbegripet genom att motverka hybridhot och stödja resiliensbedömningar som ska identifiera den lokala kapacitet i samhällen som gör att de kan stå emot, anpassa sig till och snabbt återhämta sig från dessa påfrestningar och chocker, åtgärda politisk och ekonomisk utestängning och andra långsiktiga strukturella och bakomliggande orsaker till konflikt, otrygghet och instabilitet, |
| --- | --- |

a)

Bidra till fred, förebyggande av konflikter och därmed till stabilitet genom att bygga upp resiliensen hos stater, subnationella myndigheter, samhällen, grupper och enskilda personer mot politiska, ekonomiska, miljömässiga, livsmedelsrelaterade, demografiska, säkerhetsrelaterade och samhälleliga påfrestningar och chocker, inbegripet genom att motverka hybridhot och stödja resiliensbedömningar som ska identifiera den lokala kapacitet i samhällen som gör att de kan stå emot, anpassa sig till och snabbt återhämta sig från dessa påfrestningar och chocker, åtgärda politisk och ekonomisk utestängning och andra långsiktiga strukturella och bakomliggande orsaker till konflikt, otrygghet och instabilitet,

| b) | Främjande av en icke-våldskultur, inbegripet genom stöd till formell, informell och icke-formell fredsutbildning. |
| --- | --- |

b)

Främjande av en icke-våldskultur, inbegripet genom stöd till formell, informell och icke-formell fredsutbildning.

| c) | Stödja konfliktförebyggande, tidig varning och fredsbyggande genom medling och dialog, krishantering och stabilisering samt återuppbyggnad efter konflikter, inbegripet en förstärkt roll för kvinnor i alla dessa skeden, främja, underlätta och bygga upp kapacitet när det gäller förtroendeskapande, medling, dialog och försoning, goda grannförbindelser samt andra åtgärder som bidrar till att förebygga och lösa konflikter, med särskild hänsyn till framväxande spänningar mellan samhällen såväl som försoningsåtgärder mellan samhällsgrupper och vid utdragna konflikter och kriser. |
| --- | --- |

c)

Stödja konfliktförebyggande, tidig varning och fredsbyggande genom medling och dialog, krishantering och stabilisering samt återuppbyggnad efter konflikter, inbegripet en förstärkt roll för kvinnor i alla dessa skeden, främja, underlätta och bygga upp kapacitet när det gäller förtroendeskapande, medling, dialog och försoning, goda grannförbindelser samt andra åtgärder som bidrar till att förebygga och lösa konflikter, med särskild hänsyn till framväxande spänningar mellan samhällen såväl som försoningsåtgärder mellan samhällsgrupper och vid utdragna konflikter och kriser.

| d) | Stödja rehabilitering och återintegrering av offer för väpnade konflikter, stödja nedrustning, demobilisering och återintegrering av före detta kombattanter och deras familjer i samhället, samt åtgärda de sociala effekterna av en omstrukturering av de väpnade styrkorna, inbegripet kvinnors särskilda behov. |
| --- | --- |

d)

Stödja rehabilitering och återintegrering av offer för väpnade konflikter, stödja nedrustning, demobilisering och återintegrering av före detta kombattanter och deras familjer i samhället, samt åtgärda de sociala effekterna av en omstrukturering av de väpnade styrkorna, inbegripet kvinnors särskilda behov.

| e) | Öka kvinnors och ungdomars systematiska deltagande, inbegripet i beslutsprocesser och genomförande, fredsförhandlingar, försoningsprocesser, konfliktförebyggande och fredsbyggande, och deras inkludering, meningsfulla deltagande i samhället och politiken samt sociala erkännande i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000), särskilt i instabila situationer och länder där en konflikt pågår eller har pågått, även för att åtgärda den oproportionerligt stora påverkan som väpnade konflikter har på dem, och bättre förstå deras särskilda behov under konflikter. |
| --- | --- |

e)

Öka kvinnors och ungdomars systematiska deltagande, inbegripet i beslutsprocesser och genomförande, fredsförhandlingar, försoningsprocesser, konfliktförebyggande och fredsbyggande, och deras inkludering, meningsfulla deltagande i samhället och politiken samt sociala erkännande i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000), särskilt i instabila situationer och länder där en konflikt pågår eller har pågått, även för att åtgärda den oproportionerligt stora påverkan som väpnade konflikter har på dem, och bättre förstå deras särskilda behov under konflikter.

| f) | Förhindra alla former av sexuellt och könsrelaterat våld, inbegripet användningen av sexuellt våld som krigsvapen. |
| --- | --- |

f)

Förhindra alla former av sexuellt och könsrelaterat våld, inbegripet användningen av sexuellt våld som krigsvapen.

| g) | Stödja jämställdhetsintegrerande och konfliktkänsliga reformer av säkerhetssektorn som garanterar respekten för och främjandet och uppfyllandet av unionens grundläggande värden och principer om god samhällsstyrning och successivt förser både privatpersoner, det civila samhället och staten med effektivare, mer demokratiska och mer ansvariga kapaciteter och instrument på säkerhetsområdet, för hållbar utveckling och fred. |
| --- | --- |

g)

Stödja jämställdhetsintegrerande och konfliktkänsliga reformer av säkerhetssektorn som garanterar respekten för och främjandet och uppfyllandet av unionens grundläggande värden och principer om god samhällsstyrning och successivt förser både privatpersoner, det civila samhället och staten med effektivare, mer demokratiska och mer ansvariga kapaciteter och instrument på säkerhetsområdet, för hållbar utveckling och fred.

| h) | Stödja uppbyggnad av kapacitet hos militära aktörer till stöd för utveckling och säkerhet för utveckling i enlighet med artikel 9. |
| --- | --- |

h)

Stödja uppbyggnad av kapacitet hos militära aktörer till stöd för utveckling och säkerhet för utveckling i enlighet med artikel 9.

| i) | Stödja regionala och internationella nedrustningsinitiativ samt system och mekanismer för vapenexportkontroll. |
| --- | --- |

i)

Stödja regionala och internationella nedrustningsinitiativ samt system och mekanismer för vapenexportkontroll.

| j) | Stödja lokala, nationella, regionala och internationella initiativ som bidrar till säkerhet, stabilitet och fred, inbegripet nedrustningsinitiativ samt system och mekanismer för vapenexportkontroll, minröjning och åtgärder mot minor, samt koppla samman dessa olika initiativ och vidta åtgärder mot de socioekonomiska konsekvenserna för civilbefolkningen, inbegripet kvinnors behov, av truppminor, oexploderad ammunition eller explosiva lämningar efter krig. |
| --- | --- |

j)

Stödja lokala, nationella, regionala och internationella initiativ som bidrar till säkerhet, stabilitet och fred, inbegripet nedrustningsinitiativ samt system och mekanismer för vapenexportkontroll, minröjning och åtgärder mot minor, samt koppla samman dessa olika initiativ och vidta åtgärder mot de socioekonomiska konsekvenserna för civilbefolkningen, inbegripet kvinnors behov, av truppminor, oexploderad ammunition eller explosiva lämningar efter krig.

| k) | Förebygga och motverka radikalisering som leder till våldsam extremism och terrorism, samt skydda enskilda personer från sådana hot, inbegripet med hjälp av sammanhangsspecifika och konfliktkänsliga och åtgärder som beaktar jämställdhetsperspektivet. |
| --- | --- |

k)

Förebygga och motverka radikalisering som leder till våldsam extremism och terrorism, samt skydda enskilda personer från sådana hot, inbegripet med hjälp av sammanhangsspecifika och konfliktkänsliga och åtgärder som beaktar jämställdhetsperspektivet.

| l) | Stödja tillfälliga, lokala, nationella, regionala och internationella tribunaler och kommissioner och mekanismer för sanning och försoning. |
| --- | --- |

l)

Stödja tillfälliga, lokala, nationella, regionala och internationella tribunaler och kommissioner och mekanismer för sanning och försoning.

| m) | Bekämpa alla former av våld, korruption, organiserad brottslighet och penningtvätt. |
| --- | --- |

m)

Bekämpa alla former av våld, korruption, organiserad brottslighet och penningtvätt.

| n) | Främja gränsöverskridande samarbete i fråga om en hållbar, konfliktkänslig och deltagande förvaltning av gemensamma naturresurser i enlighet med internationell rätt och unionsrätt, och respektera och främja de berörda individernas och gruppernas mänskliga rättigheter, inbegripet rättigheterna för urbefolkningar i enlighet med FN:s deklaration om urfolks rättigheter, och lokalsamhällen. |
| --- | --- |

n)

Främja gränsöverskridande samarbete i fråga om en hållbar, konfliktkänslig och deltagande förvaltning av gemensamma naturresurser i enlighet med internationell rätt och unionsrätt, och respektera och främja de berörda individernas och gruppernas mänskliga rättigheter, inbegripet rättigheterna för urbefolkningar i enlighet med FN:s deklaration om urfolks rättigheter, och lokalsamhällen.

| o) | Samarbeta med tredjeländer när det gäller fredlig användning av kärnenergi inom hälsa, jordbruk och livsmedelssäkerhet, säkerställa full överensstämmelse med de strängaste internationella normerna, samt stödja sociala åtgärder för att ta itu med konsekvenserna för befolkningen i länder som utsatts för en radiologisk olycka och som syftar till att förbättra deras levnadsvillkor, och främja kunskapsförvaltning, fortbildning och utbildning inom kärnkraftsrelaterade områden; Dessa verksamheter ska i tillämpliga fall vara förenliga med verksamheterna inom ramen för det europeiska instrumentet för internationellt kärnsäkerhetssamarbete. |
| --- | --- |

o)

Samarbeta med tredjeländer när det gäller fredlig användning av kärnenergi inom hälsa, jordbruk och livsmedelssäkerhet, säkerställa full överensstämmelse med de strängaste internationella normerna, samt stödja sociala åtgärder för att ta itu med konsekvenserna för befolkningen i länder som utsatts för en radiologisk olycka och som syftar till att förbättra deras levnadsvillkor, och främja kunskapsförvaltning, fortbildning och utbildning inom kärnkraftsrelaterade områden; Dessa verksamheter ska i tillämpliga fall vara förenliga med verksamheterna inom ramen för det europeiska instrumentet för internationellt kärnsäkerhetssamarbete.

| p) | Förbättra sjöfartsskyddet och sjöfartssäkerheten för att möjliggöra säkra, trygga, rena och hållbart förvaltade hav. |
| --- | --- |

p)

Förbättra sjöfartsskyddet och sjöfartssäkerheten för att möjliggöra säkra, trygga, rena och hållbart förvaltade hav.

| q) | Stödja kapacitetsuppbyggnad på områdena it-säkerhet, motståndskraftiga digitala nät, dataskydd och skydd av privatlivet, i linje med normer och principer för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

q)

Stödja kapacitetsuppbyggnad på områdena it-säkerhet, motståndskraftiga digitala nät, dataskydd och skydd av privatlivet, i linje med normer och principer för mänskliga rättigheter.

PARTNERSKAP

7.   Partnerskap

| a) | Förbättra det nationella egenansvaret, partnerskapet och den konstruktiva dialogen, inbegripet med det civila samhället, för att bidra till en ökad effektivitet i alla dimensioner av utvecklingssamarbetet (med särskild hänsyn till de särskilda utmaningarna för MUL-länderna samt instabila och konfliktdrabbade länder, samt särskilda utmaningar under övergångsperioden för medelinkomstländer och de mer avancerade utvecklingsländerna), genomföra en rättighetsbaserad strategi för utvecklingssamarbete vilken omfattar alla mänskliga rättigheter och säkerställer att ingen lämnas utanför. |
| --- | --- |

a)

Förbättra det nationella egenansvaret, partnerskapet och den konstruktiva dialogen, inbegripet med det civila samhället, för att bidra till en ökad effektivitet i alla dimensioner av utvecklingssamarbetet (med särskild hänsyn till de särskilda utmaningarna för MUL-länderna samt instabila och konfliktdrabbade länder, samt särskilda utmaningar under övergångsperioden för medelinkomstländer och de mer avancerade utvecklingsländerna), genomföra en rättighetsbaserad strategi för utvecklingssamarbete vilken omfattar alla mänskliga rättigheter och säkerställer att ingen lämnas utanför.

| b) | Fördjupa den politiska, ekonomiska, sociala, miljömässiga och kulturella dialogen mellan unionen och tredjeländer och regionala och internationella organisationer och stödja genomförandet av bilaterala och internationella åtaganden. |
| --- | --- |

b)

Fördjupa den politiska, ekonomiska, sociala, miljömässiga och kulturella dialogen mellan unionen och tredjeländer och regionala och internationella organisationer och stödja genomförandet av bilaterala och internationella åtaganden.

| c) | Främja mer delaktighet och samarbete mellan alla aktörer vid genomförandet av utvecklingssamarbete och politik för yttre åtgärder, sträva efter att dela lärdomar, maximera kapacitet, mervärde, spetskompetens och erfarenheter, och på så sätt stärka gemensamma mål, värden och intressen och ambitionen om ett bättre samarbete. |
| --- | --- |

c)

Främja mer delaktighet och samarbete mellan alla aktörer vid genomförandet av utvecklingssamarbete och politik för yttre åtgärder, sträva efter att dela lärdomar, maximera kapacitet, mervärde, spetskompetens och erfarenheter, och på så sätt stärka gemensamma mål, värden och intressen och ambitionen om ett bättre samarbete.

| d) | Främja goda grannförbindelser, regional integration, bättre konnektivitet, samarbete och inkluderande och konstruktiv dialog, inbegripet bland annat utökat regionalt samarbete inom ramen för EU-strategin för förbindelserna mellan Europa och Asien, EU-strategin för Centralasien, partnerskapet mellan Afrika och EU, det regionala samarbetet i Svartahavsområdet, det arktiska samarbetet och den nordliga dimensionen. |
| --- | --- |

d)

Främja goda grannförbindelser, regional integration, bättre konnektivitet, samarbete och inkluderande och konstruktiv dialog, inbegripet bland annat utökat regionalt samarbete inom ramen för EU-strategin för förbindelserna mellan Europa och Asien, EU-strategin för Centralasien, partnerskapet mellan Afrika och EU, det regionala samarbetet i Svartahavsområdet, det arktiska samarbetet och den nordliga dimensionen.

| e) | Stödja och utöka partnerländernas och partnerregionernas samarbete med unionens angränsande yttersta randområden samt med de utomeuropeiska länder och territorier. |
| --- | --- |

e)

Stödja och utöka partnerländernas och partnerregionernas samarbete med unionens angränsande yttersta randområden samt med de utomeuropeiska länder och territorier.

| f) | Främja en gynnsam miljö för det civila samhällets organisationer och stiftelser, och möjliggöra deras deltagande på ett meningsfullt, kontinuerligt och strukturerat sätt i nationell och internationell politik och stärka deras förmåga att utöva sin roll som oberoende aktörer inom utveckling och samhällsstyrning, samt stärka flerpartsstrategier och nya typer av partnerskap med aktörer i det civila samhället, inbegripet kvinnorättsorganisationer, stödja demokratin och utöka det medborgerliga utrymmet, främja en omfattande och strukturerad dialog med unionen och en effektiv användning och ett effektivt genomförande av unionens landspecifika färdplaner för samarbete med det civila samhället. |
| --- | --- |

f)

Främja en gynnsam miljö för det civila samhällets organisationer och stiftelser, och möjliggöra deras deltagande på ett meningsfullt, kontinuerligt och strukturerat sätt i nationell och internationell politik och stärka deras förmåga att utöva sin roll som oberoende aktörer inom utveckling och samhällsstyrning, samt stärka flerpartsstrategier och nya typer av partnerskap med aktörer i det civila samhället, inbegripet kvinnorättsorganisationer, stödja demokratin och utöka det medborgerliga utrymmet, främja en omfattande och strukturerad dialog med unionen och en effektiv användning och ett effektivt genomförande av unionens landspecifika färdplaner för samarbete med det civila samhället.

| g) | Samarbeta med de lokala myndigheterna och stödja deras roll som politiker och beslutsfattare för att främja lokal utveckling, inbegripet företagsklimatet, och förbättrad samhällsstyrning, samt aktörer inom utveckling och samhällsstyrning, främja en rättslig och institutionell ram som gör det möjligt för lokala myndigheter att utföra sitt uppdrag, möjliggöra deras deltagande på ett meningsfullt, kontinuerligt och strukturerat sätt i nationell och internationell politik, och stärka flerpartsstrategier och strategier med flernivåstyrning samt nya sätt att samarbeta med lokala myndigheter. |
| --- | --- |

g)

Samarbeta med de lokala myndigheterna och stödja deras roll som politiker och beslutsfattare för att främja lokal utveckling, inbegripet företagsklimatet, och förbättrad samhällsstyrning, samt aktörer inom utveckling och samhällsstyrning, främja en rättslig och institutionell ram som gör det möjligt för lokala myndigheter att utföra sitt uppdrag, möjliggöra deras deltagande på ett meningsfullt, kontinuerligt och strukturerat sätt i nationell och internationell politik, och stärka flerpartsstrategier och strategier med flernivåstyrning samt nya sätt att samarbeta med lokala myndigheter.

| h) | Samverka mer effektivt med befolkningen, inbegripet människorättsförsvarare, i tredjeländer, bland annat genom att dra full nytta av ekonomisk, kulturell och offentlig diplomati. |
| --- | --- |

h)

Samverka mer effektivt med befolkningen, inbegripet människorättsförsvarare, i tredjeländer, bland annat genom att dra full nytta av ekonomisk, kulturell och offentlig diplomati.

| i) | Engagera industriländerna och de mer avancerade utvecklingsländerna i genomförandet av Agenda 2030, globala allmänna nyttigheter och utmaningar, bland annat i fråga om syd–syd-samarbete och trepartssamarbete. |
| --- | --- |

i)

Engagera industriländerna och de mer avancerade utvecklingsländerna i genomförandet av Agenda 2030, globala allmänna nyttigheter och utmaningar, bland annat i fråga om syd–syd-samarbete och trepartssamarbete.

| j) | Verka för regional integration och regionalt samarbete på ett resultatorienterat sätt genom stöd till regional integration och dialog. |
| --- | --- |

j)

Verka för regional integration och regionalt samarbete på ett resultatorienterat sätt genom stöd till regional integration och dialog.

| k) | Bygga upp partnerskap med den privata sektorn i syfte att skapa arbetstillfällen och förbättra försörjningsmöjligheterna i partnerländerna. |
| --- | --- |

k)

Bygga upp partnerskap med den privata sektorn i syfte att skapa arbetstillfällen och förbättra försörjningsmöjligheterna i partnerländerna.

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/821 av den 17 maj 2017 om fastställande av skyldigheter avseende tillbörlig aktsamhet i leveranskedjan för unionsimportörer av tenn, tantal och volfram, malmer av dessa metaller, samt guld med ursprung i konfliktdrabbade områden och högriskområden (EUT L 130, 19.5.2017, s. 1).

---

BILAGA III

INSATSOMRÅDEN FÖR TEMATISKA PROGRAM

1.   INSATSOMRÅDEN FÖR MÄNSKLIGA RÄTTIGHETER OCH DEMOKRATI

Unionen ska bidra till framsteg när det gäller de grundläggande värdena demokrati, rättsstatsprincipen, de mänskliga rättigheternas universalitet, odelbarhet och ömsesidiga samverkan, respekt för människors värde, principerna om icke-diskriminering, jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i FN:s stadga och i internationell människorättslagstiftning, särskilt på följande områden:

| 1. | Upprätthålla mänskliga rättigheter och grundläggande friheter för alla, bidra till att skapa samhällen där det råder deltagande, tolerans, icke-diskriminering, mänsklig värdighet, jämlikhet, social rättvisa, internationell rättvisa och ansvarighet. Detta omfattar följande två huvudlinjer:






  a) | Övervaka, främja och stärka respekten för och efterlevnaden av alla mänskliga rättigheter, såväl civila och politiska som ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter.
  Detta ska bland annat omfatta åtgärder för att avskaffa dödsstraffet, främja kampen mot påtvingade försvinnanden, förhindra och avskaffa tortyr, misshandel och annan grym, omänsklig och förnedrande bestraffning eller behandling, främja yttrandefrihet, mötes- och föreningsfrihet, tankefrihet, samvetsfrihet samt religions- och trosfrihet; främja och skydda jämställdhet och kvinnors och flickors egenmakt på livets alla områden, bland annat inom utbildning, hälso- och sjukvård och de områden och rättigheter som avses i artikel 8.4, balansen mellan arbete och privatliv och det politiska beslutsfattandet och stödja åtgärder för att avskaffa alla former av våld mot kvinnor och flickor; främja och skydda rättigheterna för barn, kvinnor, ungdomar, hbti-personer – inbegripet åtgärder för att avkriminalisera homosexualitet – samt för personer som tillhör nationella eller etniska, religiösa och språkliga minoriteter, urbefolkningar i enlighet med FN:s deklaration om urfolks rättigheter och personer med funktionsnedsättning, och bekämpa rasism, främlingsfientlighet och alla former av diskriminering. Inom det specificerade tillämpningsområdet ska unionens bistånd särskilt riktas till de mest kontextkänsliga människorättsfrågorna, utgöra ett svar på det krympande utrymmet för organisationer i det civila samhället som arbetar med att främja och skydda mänskliga rättigheter samt motverka andra nya och komplexa utmaningar. |
| --- | --- | --- |

1.

Upprätthålla mänskliga rättigheter och grundläggande friheter för alla, bidra till att skapa samhällen där det råder deltagande, tolerans, icke-diskriminering, mänsklig värdighet, jämlikhet, social rättvisa, internationell rättvisa och ansvarighet. Detta omfattar följande två huvudlinjer:

a)

Övervaka, främja och stärka respekten för och efterlevnaden av alla mänskliga rättigheter, såväl civila och politiska som ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter.

Detta ska bland annat omfatta åtgärder för att avskaffa dödsstraffet, främja kampen mot påtvingade försvinnanden, förhindra och avskaffa tortyr, misshandel och annan grym, omänsklig och förnedrande bestraffning eller behandling, främja yttrandefrihet, mötes- och föreningsfrihet, tankefrihet, samvetsfrihet samt religions- och trosfrihet; främja och skydda jämställdhet och kvinnors och flickors egenmakt på livets alla områden, bland annat inom utbildning, hälso- och sjukvård och de områden och rättigheter som avses i artikel 8.4, balansen mellan arbete och privatliv och det politiska beslutsfattandet och stödja åtgärder för att avskaffa alla former av våld mot kvinnor och flickor; främja och skydda rättigheterna för barn, kvinnor, ungdomar, hbti-personer – inbegripet åtgärder för att avkriminalisera homosexualitet – samt för personer som tillhör nationella eller etniska, religiösa och språkliga minoriteter, urbefolkningar i enlighet med FN:s deklaration om urfolks rättigheter och personer med funktionsnedsättning, och bekämpa rasism, främlingsfientlighet och alla former av diskriminering. Inom det specificerade tillämpningsområdet ska unionens bistånd särskilt riktas till de mest kontextkänsliga människorättsfrågorna, utgöra ett svar på det krympande utrymmet för organisationer i det civila samhället som arbetar med att främja och skydda mänskliga rättigheter samt motverka andra nya och komplexa utmaningar.

| b) | Skydda och ge egenmakt åt människorättsförsvarare över hela värden, särskilt i länder där bristen på respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna är särskilt uttalad och systematisk, inbegripet där restriktiva åtgärder har införts för att begränsa deras verksamhet och deras verksamhet är avgörande för att man ska kunna stärka den institutionella och rättsliga ramen för mänskliga rättigheter. Katastrofbistånd samt bistånd på medellång och lång sikt och hållbara åtgärder ska riktas till människorättsförsvarare och det civila samhället, framför allt lokala människorättsförsvarare och det lokala civila samhället, bland annat genom en särskild mekanism för skydd av människorättsförsvarare, för att de ska kunna utföra sitt arbete obehindrat. |
| --- | --- |

b)

Skydda och ge egenmakt åt människorättsförsvarare över hela värden, särskilt i länder där bristen på respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna är särskilt uttalad och systematisk, inbegripet där restriktiva åtgärder har införts för att begränsa deras verksamhet och deras verksamhet är avgörande för att man ska kunna stärka den institutionella och rättsliga ramen för mänskliga rättigheter. Katastrofbistånd samt bistånd på medellång och lång sikt och hållbara åtgärder ska riktas till människorättsförsvarare och det civila samhället, framför allt lokala människorättsförsvarare och det lokala civila samhället, bland annat genom en särskild mekanism för skydd av människorättsförsvarare, för att de ska kunna utföra sitt arbete obehindrat.

| 2. | Utveckla, stödja, befästa och skydda demokratin, behandla alla aspekter av demokratisk samhällsstyrning, inbegripet en förstärkt demokratisk pluralism, representation och ansvarsskyldighet, stärka demokratin på alla nivåer, öka medborgarnas och det civila samhällets deltagande, stödja trovärdiga, inkluderande och transparenta valprocesser samt stödja medborgarnas kapacitet att övervaka demokratiska system och valsystem, genom stöd till nationella medborgarbaserade valobservatörsorganisationer och deras regionala nätverk. Demokratin ska stärkas genom upprätthållande av grundpelarna för demokratiska system, demokratiska normer och principer, fria, oberoende och pluralistiska medier, både online och offline, frihet på internet, kampen mot censur, ansvarsfulla och inkluderande institutioner, parlament och politiska partier, och kampen mot korruption. Unionens bistånd ska stödja det civila samhällets insatser för att stärka rättsstatsprincipen, främja rättsväsendets och den lagstiftande maktens oberoende, stödja och utvärdera rättsliga och institutionella reformer och deras genomförande, övervaka demokratiska system och valsystem och främja tillgång till prismässigt överkomlig rättslig prövning för alla, inbegripet till effektiva och tillgängliga klagomåls- och tvistlösningsmekanismer på nationell och lokal nivå.
  Valövervakning ska spela en viktig roll i det övergripande stödet för demokratiska processer. EU:s valobservation ska fortsätta att vara en viktig del av programmet, liksom uppföljningen av rekommendationerna från EU:s valobservatörsuppdrag.
  Insatsområdena 1 och 2 ska bidra till att stärka samarbetet och partnerskapen med organisationer i det civila samhället som arbetar med mänskliga rättigheter och demokrati, även i känsliga situationer, och främja nya regionala och tvärregionala synergier, genom kunskapsdelning, inbegripet utbyte av bästa praxis, och nätverksbyggande inom det lokala civila samhället och mellan det civila samhället och andra relevanta människorättsorgan och mekanismer i syfte att stärka deras kapacitet, liksom deras resiliens, och utveckla ett övertygande budskap om mänskliga rättigheter och demokrati med en multiplikatoreffekt. |
| --- | --- |

2.

Utveckla, stödja, befästa och skydda demokratin, behandla alla aspekter av demokratisk samhällsstyrning, inbegripet en förstärkt demokratisk pluralism, representation och ansvarsskyldighet, stärka demokratin på alla nivåer, öka medborgarnas och det civila samhällets deltagande, stödja trovärdiga, inkluderande och transparenta valprocesser samt stödja medborgarnas kapacitet att övervaka demokratiska system och valsystem, genom stöd till nationella medborgarbaserade valobservatörsorganisationer och deras regionala nätverk. Demokratin ska stärkas genom upprätthållande av grundpelarna för demokratiska system, demokratiska normer och principer, fria, oberoende och pluralistiska medier, både online och offline, frihet på internet, kampen mot censur, ansvarsfulla och inkluderande institutioner, parlament och politiska partier, och kampen mot korruption. Unionens bistånd ska stödja det civila samhällets insatser för att stärka rättsstatsprincipen, främja rättsväsendets och den lagstiftande maktens oberoende, stödja och utvärdera rättsliga och institutionella reformer och deras genomförande, övervaka demokratiska system och valsystem och främja tillgång till prismässigt överkomlig rättslig prövning för alla, inbegripet till effektiva och tillgängliga klagomåls- och tvistlösningsmekanismer på nationell och lokal nivå.

Valövervakning ska spela en viktig roll i det övergripande stödet för demokratiska processer. EU:s valobservation ska fortsätta att vara en viktig del av programmet, liksom uppföljningen av rekommendationerna från EU:s valobservatörsuppdrag.

Insatsområdena 1 och 2 ska bidra till att stärka samarbetet och partnerskapen med organisationer i det civila samhället som arbetar med mänskliga rättigheter och demokrati, även i känsliga situationer, och främja nya regionala och tvärregionala synergier, genom kunskapsdelning, inbegripet utbyte av bästa praxis, och nätverksbyggande inom det lokala civila samhället och mellan det civila samhället och andra relevanta människorättsorgan och mekanismer i syfte att stärka deras kapacitet, liksom deras resiliens, och utveckla ett övertygande budskap om mänskliga rättigheter och demokrati med en multiplikatoreffekt.

| 3. | Främja en effektiv multilateralism och strategiska partnerskap, för att bidra till att stärka kapaciteten hos internationella, regionala och nationella instrument och mekanismer så att de kan främja och skydda de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatsprincipen. Strategiska partnerskap ska förstärkas, särskilt kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Internationella brottmålsdomstolen och andra relevanta internationella, regionala och nationella mekanismer för mänskliga rättigheter. Dessutom ska programmet främja utbildning och forskning om mänskliga rättigheter och demokrati, bland annat genom Global Campus of Human Rights. |
| --- | --- |

3.

Främja en effektiv multilateralism och strategiska partnerskap, för att bidra till att stärka kapaciteten hos internationella, regionala och nationella instrument och mekanismer så att de kan främja och skydda de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatsprincipen. Strategiska partnerskap ska förstärkas, särskilt kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Internationella brottmålsdomstolen och andra relevanta internationella, regionala och nationella mekanismer för mänskliga rättigheter. Dessutom ska programmet främja utbildning och forskning om mänskliga rättigheter och demokrati, bland annat genom Global Campus of Human Rights.

2.   INSATSOMRÅDEN FÖR DET CIVILA SAMHÄLLETS ORGANISATIONER

1.   Ett inkluderande, deltagande, handlingskraftigt och oberoende utrymme för det civila samhället och demokratin i partnerländerna

| a) | Skapa en gynnsam och tillgänglig miljö för medborgardeltagande och för insatser från det civila samhället, inbegripet genom stiftelser, genom att stödja ett aktivt deltagande av det civila samhället i den politiska dialogen och konsolideringen av dialogplattformar för icke-statliga aktörer. |
| --- | --- |

a)

Skapa en gynnsam och tillgänglig miljö för medborgardeltagande och för insatser från det civila samhället, inbegripet genom stiftelser, genom att stödja ett aktivt deltagande av det civila samhället i den politiska dialogen och konsolideringen av dialogplattformar för icke-statliga aktörer.

| b) | Stödja och bygga upp kapaciteten hos det civila samhällets organisationer, och hos stiftelser, att agera som självständiga aktörer för både utveckling och god samhällsstyrning. |
| --- | --- |

b)

Stödja och bygga upp kapaciteten hos det civila samhällets organisationer, och hos stiftelser, att agera som självständiga aktörer för både utveckling och god samhällsstyrning.

| c) | Bygga upp kapaciteten hos det civila samhällets organisationer som stöder utsatta och marginaliserade grupper genom att tillhandahålla grundläggande sociala tjänster såsom hälso- och sjukvård – inbegripet nutrition, utbildning och socialt skydd samt tillgång till säkert dricksvatten, sanitet och hygien. |
| --- | --- |

c)

Bygga upp kapaciteten hos det civila samhällets organisationer som stöder utsatta och marginaliserade grupper genom att tillhandahålla grundläggande sociala tjänster såsom hälso- och sjukvård – inbegripet nutrition, utbildning och socialt skydd samt tillgång till säkert dricksvatten, sanitet och hygien.

| d) | Stödja och ge egenmakt åt kvinnoorganisationer och andra relevanta organisationer som arbetar med jämställdhet samt kvinnliga människorättsförsvarare för att de ska ha möjlighet att arbeta och vara skyddade mot hot och våld. |
| --- | --- |

d)

Stödja och ge egenmakt åt kvinnoorganisationer och andra relevanta organisationer som arbetar med jämställdhet samt kvinnliga människorättsförsvarare för att de ska ha möjlighet att arbeta och vara skyddade mot hot och våld.

| e) | Öka kapaciteten hos det civila samhällets nätverk, plattformar och allianser i partnerländerna. |
| --- | --- |

e)

Öka kapaciteten hos det civila samhällets nätverk, plattformar och allianser i partnerländerna.

| f) | Möjliggöra för det civila samhället att utföra sitt arbete, bland annat genom kapacitetsuppbyggnad, samordning och institutionell förstärkning av det civila samhällets organisationer, med beaktande av vikten av att skapa utrymme för deras insatser och möjliggöra tillgång till finansiering, samt att kunna agera inom sina organisationer och med olika typer av berörda parter. Verka för dialog mellan regeringar och det civila samhällets organisationer om offentlig politik. |
| --- | --- |

f)

Möjliggöra för det civila samhället att utföra sitt arbete, bland annat genom kapacitetsuppbyggnad, samordning och institutionell förstärkning av det civila samhällets organisationer, med beaktande av vikten av att skapa utrymme för deras insatser och möjliggöra tillgång till finansiering, samt att kunna agera inom sina organisationer och med olika typer av berörda parter. Verka för dialog mellan regeringar och det civila samhällets organisationer om offentlig politik.

2.   Inkluderande och öppen dialog med och mellan det civila samhällets aktörer

| a) | Främja inkluderande forum för flerpartsdialog, inklusive samverkan och samordning mellan medborgarna, det civila samhället, lokala myndigheter, medlemsstater, partnerländer, den privata sektorn och andra viktiga aktörer för utveckling. |
| --- | --- |

a)

Främja inkluderande forum för flerpartsdialog, inklusive samverkan och samordning mellan medborgarna, det civila samhället, lokala myndigheter, medlemsstater, partnerländer, den privata sektorn och andra viktiga aktörer för utveckling.

| b) | Möjliggöra samarbete och utbyte av kunskap och erfarenheter mellan och med olika aktörer i det civila samhället både nationellt och internationellt. |
| --- | --- |

b)

Möjliggöra samarbete och utbyte av kunskap och erfarenheter mellan och med olika aktörer i det civila samhället både nationellt och internationellt.

| c) | Främja civilsamhällesorganisationernas samarbete och partnerskap med internationella mellanstatliga organisationer, inbegripet kapacitetsuppbyggnad för att främja och övervaka genomförandet av internationella och regionala instrument, bland annat instrument rörande mänskliga rättigheter, rättvisa, rättsstatsprincipen och demokrati. |
| --- | --- |

c)

Främja civilsamhällesorganisationernas samarbete och partnerskap med internationella mellanstatliga organisationer, inbegripet kapacitetsuppbyggnad för att främja och övervaka genomförandet av internationella och regionala instrument, bland annat instrument rörande mänskliga rättigheter, rättvisa, rättsstatsprincipen och demokrati.

| d) | Säkerställa en omfattande och kontinuerlig strukturerad dialog och partnerskap med unionen. |
| --- | --- |

d)

Säkerställa en omfattande och kontinuerlig strukturerad dialog och partnerskap med unionen.

3.   Medvetenhet, förståelse, kunskap och engagemang hos EU-medborgare när det gäller utvecklingsfrågor

| a) | Ge människor egenmakt för att öka deras engagemang när det gäller utvecklingsfrågor och målen för hållbar utveckling, bland annat genom att höja allmänhetens medvetenhet, främja formell, informell och icke-formell utbildning för utveckling, särskilt bland ungdomar, och främja kunskapsdelning mellan berörda aktörer, med fokus på unionens medlemsstater, kandidatländer och potentiella kandidater. |
| --- | --- |

a)

Ge människor egenmakt för att öka deras engagemang när det gäller utvecklingsfrågor och målen för hållbar utveckling, bland annat genom att höja allmänhetens medvetenhet, främja formell, informell och icke-formell utbildning för utveckling, särskilt bland ungdomar, och främja kunskapsdelning mellan berörda aktörer, med fokus på unionens medlemsstater, kandidatländer och potentiella kandidater.

| b) | Mobilisera stöd från allmänheten i unionen, från kandidatländer och potentiella kandidater för hållbara och inkluderande strategier för utveckling, inbegripet fattigdomsbekämpning, i partnerländerna. |
| --- | --- |

b)

Mobilisera stöd från allmänheten i unionen, från kandidatländer och potentiella kandidater för hållbara och inkluderande strategier för utveckling, inbegripet fattigdomsbekämpning, i partnerländerna.

3.   INSATSOMRÅDEN FÖR FRED, STABILITET OCH KONFLIKTFÖREBYGGANDE

1.   Stöd för förebyggande av konflikter, fredsbyggande åtgärder och krisberedskap

Unionen ska ge tekniskt och ekonomiskt stöd som omfattar stöd till konfliktkänsliga åtgärder som syftar till att bygga upp och stärka partnernas kapacitet att analysera risker, förebygga konflikter, skapa fred och hantera behov före och efter kriser i nära samordning med FN och andra internationella, regionala och subregionala organisationer samt statliga aktörer och aktörer från det civila samhället och de lokala myndigheterna när det gäller deras insatser huvudsakligen på följande områden, inbegripet särskild uppmärksamhet åt jämställdhet, samtidigt som kvinnors och ungdomars faktiska deltagande och egenmakt säkerställs:

| a) | Tidig varning och konfliktkänslig riskanalys vid utformningen och genomförandet av politiska åtgärder. |
| --- | --- |

a)

Tidig varning och konfliktkänslig riskanalys vid utformningen och genomförandet av politiska åtgärder.

| b) | Underlättande och kapacitetsbyggande med avseende på förtroendeskapande åtgärder, medling, dialog och försoningsåtgärder, inbegripet på samhällsnivå, med särskilt beaktande av framväxande spänningar mellan befolkningsgrupper, särskilt i syfte att förebygga folkmord och brott mot mänskligheten. |
| --- | --- |

b)

Underlättande och kapacitetsbyggande med avseende på förtroendeskapande åtgärder, medling, dialog och försoningsåtgärder, inbegripet på samhällsnivå, med särskilt beaktande av framväxande spänningar mellan befolkningsgrupper, särskilt i syfte att förebygga folkmord och brott mot mänskligheten.

| c) | Konfliktförebyggande. |
| --- | --- |

c)

Konfliktförebyggande.

| d) | Stärkande av kapaciteten för deltagande och utplacering i civila stabiliseringsuppdrag samt civila fredsbevarande och fredsbyggande uppdrag. |
| --- | --- |

d)

Stärkande av kapaciteten för deltagande och utplacering i civila stabiliseringsuppdrag samt civila fredsbevarande och fredsbyggande uppdrag.

| e) | Främjande av återhämtning efter konflikter och återhämtning efter katastrofer, med hänsyn till den politiska och säkerhetsmässiga situationen. |
| --- | --- |

e)

Främjande av återhämtning efter konflikter och återhämtning efter katastrofer, med hänsyn till den politiska och säkerhetsmässiga situationen.

| f) | Stöd till stabilisering, enskilda personers trygghet och åtgärder för att återupprätta människors säkerhet, inbegripet åtgärder mot minor, minröjning och övergångsrättvisa i enlighet med relevanta multilaterala överenskommelser. |
| --- | --- |

f)

Stöd till stabilisering, enskilda personers trygghet och åtgärder för att återupprätta människors säkerhet, inbegripet åtgärder mot minor, minröjning och övergångsrättvisa i enlighet med relevanta multilaterala överenskommelser.

| g) | Stöd till fredsbyggande och statsbyggande åtgärder, som i förekommande fall omfattar organisationer i det civila samhället, stater och internationella organisationer, samt stärkande av förbindelserna mellan stat och samhälle. |
| --- | --- |

g)

Stöd till fredsbyggande och statsbyggande åtgärder, som i förekommande fall omfattar organisationer i det civila samhället, stater och internationella organisationer, samt stärkande av förbindelserna mellan stat och samhälle.

| h) | Bidrag till den ytterligare utvecklingen av strukturella dialoger om fredsbyggnadsfrågor på olika nivåer, mellan det civila samhället och partnerländer, och med unionen. |
| --- | --- |

h)

Bidrag till den ytterligare utvecklingen av strukturella dialoger om fredsbyggnadsfrågor på olika nivåer, mellan det civila samhället och partnerländer, och med unionen.

| i) | Krishantering och beredskap. |
| --- | --- |

i)

Krishantering och beredskap.

| j) | Begränsning av användningen av naturresurser för att finansiera konflikter och stöd till berörda aktörers efterlevnad av initiativ som Kimberleyprocessens certifieringssystem, inbegripet rättsakter såsom förordning (EU) 2017/821, särskilt vad beträffar genomförandet av effektiv inhemsk kontroll av utvinningen av och handeln med naturresurser. |
| --- | --- |

j)

Begränsning av användningen av naturresurser för att finansiera konflikter och stöd till berörda aktörers efterlevnad av initiativ som Kimberleyprocessens certifieringssystem, inbegripet rättsakter såsom förordning (EU) 2017/821, särskilt vad beträffar genomförandet av effektiv inhemsk kontroll av utvinningen av och handeln med naturresurser.

| k) | Uppbyggnad av militära aktörers förmåga till stöd för utveckling och säkerhet för utveckling i enlighet med artikel 9. |
| --- | --- |

k)

Uppbyggnad av militära aktörers förmåga till stöd för utveckling och säkerhet för utveckling i enlighet med artikel 9.

| l) | Stöd till åtgärder som främjar jämställdhet och kvinnors egenmakt, särskilt via genomförandet av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 (2000) och 2250 (2015), samt kvinnors och ungdomars deltagande och representation i formella och informella fredsprocesser. |
| --- | --- |

l)

Stöd till åtgärder som främjar jämställdhet och kvinnors egenmakt, särskilt via genomförandet av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 (2000) och 2250 (2015), samt kvinnors och ungdomars deltagande och representation i formella och informella fredsprocesser.

| m) | Främjande av en icke-våldskultur, inbegripet genom stöd till formell, informell och icke-formell fredsutbildning. |
| --- | --- |

m)

Främjande av en icke-våldskultur, inbegripet genom stöd till formell, informell och icke-formell fredsutbildning.

| n) | Stöd till åtgärder för att stärka resiliensen hos stater, samhällen, grupper och enskilda personer, inbegripet resiliensbedömningar för att fastställa den inneboende kapaciteten hos samhällen att stå emot, anpassa sig efter och snabbt återhämta sig från påfrestningar och chocker. |
| --- | --- |

n)

Stöd till åtgärder för att stärka resiliensen hos stater, samhällen, grupper och enskilda personer, inbegripet resiliensbedömningar för att fastställa den inneboende kapaciteten hos samhällen att stå emot, anpassa sig efter och snabbt återhämta sig från påfrestningar och chocker.

| o) | Stöd till internationella brottstribunaler och tillfälliga nationella domstolar, sannings- och försoningskommissioner, övergångsrättvisa och andra mekanismer för rättsliga avgöranden i människorättsärenden samt för hävdande och tilldömande av äganderätt. |
| --- | --- |

o)

Stöd till internationella brottstribunaler och tillfälliga nationella domstolar, sannings- och försoningskommissioner, övergångsrättvisa och andra mekanismer för rättsliga avgöranden i människorättsärenden samt för hävdande och tilldömande av äganderätt.

| p) | Stöd till åtgärder för att bekämpa den olagliga användningen av och tillgången till eldvapen, handeldvapen och lätta vapen. |
| --- | --- |

p)

Stöd till åtgärder för att bekämpa den olagliga användningen av och tillgången till eldvapen, handeldvapen och lätta vapen.

| q) | Stöd till kunskapsöverföring, utbyte av information och bästa praxis, bedömning av risker eller hot, forskning och analys, system för tidig varning, utbildning och tillhandahållande av tjänster. |
| --- | --- |

q)

Stöd till kunskapsöverföring, utbyte av information och bästa praxis, bedömning av risker eller hot, forskning och analys, system för tidig varning, utbildning och tillhandahållande av tjänster.

2.   Stöd för att motverka globala och transregionala hot och framväxande hot

Unionen ska ge tekniskt och ekonomiskt stöd för att stödja partnernas ansträngningar och unionsåtgärder för att ta itu med globala och transregionala hot och framväxande hot, huvudsakligen på följande områden:

| a) | Hot mot lag och ordning, enskilda personers säkerhet och trygghet, inklusive terrorism, radikalisering som leder till våldsam extremism, organiserad brottslighet, it-brottslighet, hybridhot, olaglig hantering, handel och transitering. Tonvikten ska ligga på en förstärkning av kapaciteten hos brottsbekämpande myndigheter och rättsliga och civila myndigheter som deltar i kampen mot terrorism, organiserad brottslighet, inbegripet it-brottslighet. |
| --- | --- |

a)

Hot mot lag och ordning, enskilda personers säkerhet och trygghet, inklusive terrorism, radikalisering som leder till våldsam extremism, organiserad brottslighet, it-brottslighet, hybridhot, olaglig hantering, handel och transitering. Tonvikten ska ligga på en förstärkning av kapaciteten hos brottsbekämpande myndigheter och rättsliga och civila myndigheter som deltar i kampen mot terrorism, organiserad brottslighet, inbegripet it-brottslighet.

| b) | Hot mot offentliga platser, kritisk infrastruktur – däribland internationell transport, vilket inbegriper passagerar- och godstrafik – energiförsörjning och energidistribution samt it-säkerhet. |
| --- | --- |

b)

Hot mot offentliga platser, kritisk infrastruktur – däribland internationell transport, vilket inbegriper passagerar- och godstrafik – energiförsörjning och energidistribution samt it-säkerhet.

| c) | Hot mot folkhälsan, inklusive plötsliga epidemier med potentiellt gränsöverskridande verkningar. |
| --- | --- |

c)

Hot mot folkhälsan, inklusive plötsliga epidemier med potentiellt gränsöverskridande verkningar.

| d) | Hot mot miljömässig stabilitet, hot mot sjöfartsskyddet, hot med en potentiellt destabiliserande inverkan på fred och säkerhet till följd av klimatförändringarnas effekter. |
| --- | --- |

d)

Hot mot miljömässig stabilitet, hot mot sjöfartsskyddet, hot med en potentiellt destabiliserande inverkan på fred och säkerhet till följd av klimatförändringarnas effekter.

| e) | Begränsning av risker i samband med kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära material eller agens, oavsett om de härrör från uppsåtliga handlingar, olyckor eller har naturligt ursprung, och risker mot därmed förbundna anläggningar eller förläggningsplatser, eller explosiva lämningar efter krig och konflikter, särskilt på följande områden:






  i) | Stöd till och främjande av civil forskning som ett alternativ till försvarsrelaterad forskning. |
| --- | --- | --- |

e)

Begränsning av risker i samband med kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära material eller agens, oavsett om de härrör från uppsåtliga handlingar, olyckor eller har naturligt ursprung, och risker mot därmed förbundna anläggningar eller förläggningsplatser, eller explosiva lämningar efter krig och konflikter, särskilt på följande områden:

i)

Stöd till och främjande av civil forskning som ett alternativ till försvarsrelaterad forskning.

| ii) | Förbättring av säkerhetsrutinerna i civila anläggningar där känsliga kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära material eller agens lagras eller hanteras i samband med civila forskningsprogram. |
| --- | --- |

ii)

Förbättring av säkerhetsrutinerna i civila anläggningar där känsliga kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära material eller agens lagras eller hanteras i samband med civila forskningsprogram.

| iii) | Stöd, inom ramen för unionens samarbetspolitik och dess mål, till inrättande av civil infrastruktur och utförande av relevanta civila undersökningar som behövs för avveckling, sanering eller ombyggnad av vapenrelaterade anläggningar och platser när det har förklarats att dessa inte längre ingår i något försvarsprogram. |
| --- | --- |

iii)

Stöd, inom ramen för unionens samarbetspolitik och dess mål, till inrättande av civil infrastruktur och utförande av relevanta civila undersökningar som behövs för avveckling, sanering eller ombyggnad av vapenrelaterade anläggningar och platser när det har förklarats att dessa inte längre ingår i något försvarsprogram.

| iv) | Stärkande av kapaciteten hos de behöriga civila myndigheter som arbetar med utveckling och genomförande av effektiv övervakning av olaglig handel med kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära material eller agens (inbegripet utrustning för deras framställning eller leverans). |
| --- | --- |

iv)

Stärkande av kapaciteten hos de behöriga civila myndigheter som arbetar med utveckling och genomförande av effektiv övervakning av olaglig handel med kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära material eller agens (inbegripet utrustning för deras framställning eller leverans).

| v) | Utveckling av den rättsliga ramen och den institutionella kapaciteten för upprättande och genomförande av effektiva exportkontroller, särskilt av varor med dubbla användningsområden – inbegripet regionala samarbetsåtgärder – och när det gäller genomförandet av bestämmelserna i vapenhandelsfördraget och främjandet av anslutning till detta. |
| --- | --- |

v)

Utveckling av den rättsliga ramen och den institutionella kapaciteten för upprättande och genomförande av effektiva exportkontroller, särskilt av varor med dubbla användningsområden – inbegripet regionala samarbetsåtgärder – och när det gäller genomförandet av bestämmelserna i vapenhandelsfördraget och främjandet av anslutning till detta.

| vi) | Utveckling av effektiv civil katastrofberedskap, krisplanering, krisinsatser och kapacitet för sanering. |
| --- | --- |

vi)

Utveckling av effektiv civil katastrofberedskap, krisplanering, krisinsatser och kapacitet för sanering.

Dessa verksamheter ska i tillämpliga fall vara förenliga med verksamheterna inom ramen för det europeiska instrumentet för internationellt kärnsäkerhetssamarbete.

| f) | Uppbyggnad av militära aktörers förmåga till stöd för utveckling och säkerhet för utveckling i enlighet med artikel 9. |
| --- | --- |

f)

Uppbyggnad av militära aktörers förmåga till stöd för utveckling och säkerhet för utveckling i enlighet med artikel 9.

Prioritet ska ges åt transregionalt samarbete med två eller flera tredjeländer som har visat en tydlig politisk vilja att bemöta de ovannämnda hoten.

Åtgärderna ska särskilt inriktas på god samhällsstyrning och ska vara förenliga med internationell rätt. I kampen mot terrorism får samarbete också äga rum med enskilda länder, regioner eller internationella, regionala och subregionala organisationer.

Vid stöd till myndigheter som arbetar med att bekämpa terrorism ska sådana stödåtgärder prioriteras som rör utveckling och skärpning av lagar mot terrorism, genomförande och tillämpning av finansrätten, tullrätten och utlänningsrätten och utarbetande av förfaranden för brottsbekämpning som är anpassade till de högsta internationella standarderna och förenliga med internationell rätt, förstärkning av den demokratiska kontrollen och de institutionella tillsynsmekanismerna samt förebyggande av våldsam radikalism.

Vid stöd som rör narkotikaproblemet ska vederbörlig uppmärksamhet ägnas åt internationellt samarbete som syftar till att främja bästa praxis för att minska efterfrågan, framställning och skadeverkningar.

4.   INSATSOMRÅDEN FÖR GLOBALA UTMANINGAR

A.   MÄNNISKOR

1.   Hälso- och sjukvård

| a) | Utarbeta avgörande delar i ett effektivt och heltäckande hälso- och sjukvårdssystem, som omfattar överförbara sjukdomar, vilket bäst görs på global nivå för att säkra en rättvis, prismässigt överkomlig, inkluderande och allmän tillgång till hälso- och sjukvårdstjänster, inbegripet de som avses i artikel 8.4. |
| --- | --- |

a)

Utarbeta avgörande delar i ett effektivt och heltäckande hälso- och sjukvårdssystem, som omfattar överförbara sjukdomar, vilket bäst görs på global nivå för att säkra en rättvis, prismässigt överkomlig, inkluderande och allmän tillgång till hälso- och sjukvårdstjänster, inbegripet de som avses i artikel 8.4.

| b) | Främja, tillhandahålla och utöka grundläggande tjänster och psykologiska stödtjänster till våldsoffer, framför allt kvinnor och barn som är våldtäktsoffer. |
| --- | --- |

b)

Främja, tillhandahålla och utöka grundläggande tjänster och psykologiska stödtjänster till våldsoffer, framför allt kvinnor och barn som är våldtäktsoffer.

| c) | Stärka globala initiativ som spelar en nyckelroll för den allmänna hälso- och sjukvården genom ett globalt ledarskap i strävan att fullfölja en strategi för ”hälsa inom alla politikområden” med en kontinuitet i vården, inklusive friskvård, från förebyggande till efterbehandling. |
| --- | --- |

c)

Stärka globala initiativ som spelar en nyckelroll för den allmänna hälso- och sjukvården genom ett globalt ledarskap i strävan att fullfölja en strategi för ”hälsa inom alla politikområden” med en kontinuitet i vården, inklusive friskvård, från förebyggande till efterbehandling.

| d) | Hantera global hälsosäkerhet och antimikrobiell resistens genom forskning om och kontroll av överförbara sjukdomar, inbegripet fattigdomsrelaterade och försummade sjukdomar och sjukdomar som kan förebyggas genom vaccination, bekämpa falska läkemedel, omvandla kunskap till säkra, tillgängliga och prismässigt överkomliga produkter (inbegripet generiska läkemedel), diagnostik och tillhörande medicinsk teknik och åtgärder för att ta itu med den föränderliga sjukdomsbördan (icke-överförbara sjukdomar, alla former av undernäring och riskfaktorer i miljön), samt utforma globala marknader för att förbättra tillgången till prismässigt överkomliga grundläggande hälso- och sjukvårdsartiklar och hälso- och sjukvårdstjänster, inbegripet de som avses i artikel 8.4. |
| --- | --- |

d)

Hantera global hälsosäkerhet och antimikrobiell resistens genom forskning om och kontroll av överförbara sjukdomar, inbegripet fattigdomsrelaterade och försummade sjukdomar och sjukdomar som kan förebyggas genom vaccination, bekämpa falska läkemedel, omvandla kunskap till säkra, tillgängliga och prismässigt överkomliga produkter (inbegripet generiska läkemedel), diagnostik och tillhörande medicinsk teknik och åtgärder för att ta itu med den föränderliga sjukdomsbördan (icke-överförbara sjukdomar, alla former av undernäring och riskfaktorer i miljön), samt utforma globala marknader för att förbättra tillgången till prismässigt överkomliga grundläggande hälso- och sjukvårdsartiklar och hälso- och sjukvårdstjänster, inbegripet de som avses i artikel 8.4.

| e) | Stödja globala initiativ för utveckling av säkra, effektiva och prismässigt överkomliga vacciner. |
| --- | --- |

e)

Stödja globala initiativ för utveckling av säkra, effektiva och prismässigt överkomliga vacciner.

2.   Utbildning

| a) | Främja uppnåendet av internationellt överenskomna mål inom utbildningsområdet genom gemensamma globala insatser för tillgänglig, inkluderande och rättvis högkvalitativ utbildning, även för lärare, på alla nivåer, för alla åldrar, även i nöd- och krissituationer och med särskild prioritet åt att stärka system för kostnadsfri utbildning. |
| --- | --- |

a)

Främja uppnåendet av internationellt överenskomna mål inom utbildningsområdet genom gemensamma globala insatser för tillgänglig, inkluderande och rättvis högkvalitativ utbildning, även för lärare, på alla nivåer, för alla åldrar, även i nöd- och krissituationer och med särskild prioritet åt att stärka system för kostnadsfri utbildning.

| b) | Stärka kunskaper, färdigheter och värden genom partnerskap och allianser, inbegripet stöd till utbildningsdata och utbildningsanalys, forskning och innovation, kunskapsutbyte och utbildningsnätverk, för ett aktivt medborgarskap och för produktiva, upplysta, demokratiska, inkluderande och resilienta samhällen. |
| --- | --- |

b)

Stärka kunskaper, färdigheter och värden genom partnerskap och allianser, inbegripet stöd till utbildningsdata och utbildningsanalys, forskning och innovation, kunskapsutbyte och utbildningsnätverk, för ett aktivt medborgarskap och för produktiva, upplysta, demokratiska, inkluderande och resilienta samhällen.

| c) | Stödja globala åtgärder för att minska alla dimensioner av diskriminering och orättvisor, såsom skillnaderna mellan flickor/kvinnor och pojkar/män, och mellan olika grupper i samhället, för att säkerställa att alla har lika möjligheter att delta i det ekonomiska, politiska, sociala och kulturella livet. |
| --- | --- |

c)

Stödja globala åtgärder för att minska alla dimensioner av diskriminering och orättvisor, såsom skillnaderna mellan flickor/kvinnor och pojkar/män, och mellan olika grupper i samhället, för att säkerställa att alla har lika möjligheter att delta i det ekonomiska, politiska, sociala och kulturella livet.

| d) | Stödja inkluderande utbildning av god kvalitet i instabila miljöer. |
| --- | --- |

d)

Stödja inkluderande utbildning av god kvalitet i instabila miljöer.

| e) | Stödja åtgärder och främja samarbete inom idrott för att bidra till kvinnors, unga människors, enskilda individers och samhällsgruppers egenmakt. |
| --- | --- |

e)

Stödja åtgärder och främja samarbete inom idrott för att bidra till kvinnors, unga människors, enskilda individers och samhällsgruppers egenmakt.

3.   Jämställdhet och kvinnors och flickors egenmakt.

| a) | Åta sig att främja jämställdhet och kvinnors och flickors egenmakt på alla områden, inbegripet stöd till skapandet av en ekonomisk, politisk och social miljö som är mer gynnsam för förverkligandet av kvinnors och flickors rättigheter och som kommer att göra det möjligt för dem att till fullo delta i samhället, ha lika möjligheter till ledarskap i det sociala, ekonomiska, politiska och civila livet och vara en drivkraft för utveckling. |
| --- | --- |

a)

Åta sig att främja jämställdhet och kvinnors och flickors egenmakt på alla områden, inbegripet stöd till skapandet av en ekonomisk, politisk och social miljö som är mer gynnsam för förverkligandet av kvinnors och flickors rättigheter och som kommer att göra det möjligt för dem att till fullo delta i samhället, ha lika möjligheter till ledarskap i det sociala, ekonomiska, politiska och civila livet och vara en drivkraft för utveckling.

| b) | Leda och stödja globala insatser, partnerskap och allianser för kvinnors och flickors rättigheter, i enlighet med vad som fastställs i FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och dess fakultativa protokoll, för att avskaffa all slags diskriminering av kvinnor och flickor, inbegripet den utestängning som kvinnor utsätts för inom olika delar av sina privata och offentliga liv, t.ex. på arbetsmarknaden och i fråga om tillgången till sociala tjänster och hälso- och sjukvårdstjänster. |
| --- | --- |

b)

Leda och stödja globala insatser, partnerskap och allianser för kvinnors och flickors rättigheter, i enlighet med vad som fastställs i FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och dess fakultativa protokoll, för att avskaffa all slags diskriminering av kvinnor och flickor, inbegripet den utestängning som kvinnor utsätts för inom olika delar av sina privata och offentliga liv, t.ex. på arbetsmarknaden och i fråga om tillgången till sociala tjänster och hälso- och sjukvårdstjänster.

| c) | Leda och stödja globala insatser, partnerskap och allianser för kvinnors rättigheter för att avskaffa alla former av våld och skadliga sedvänjor mot kvinnor och flickor, inbegripet fysiskt, psykiskt, sexuellt och könsrelaterat våld, kvinnlig könsstympning, tvångsäktenskap, tidiga äktenskap och barnäktenskap samt ekonomiskt och politiskt våld och andra former av våld och diskriminering, bland annat i krissituationer, och den utestängning som kvinnor utsätts för inom olika delar av sina privata och offentliga liv. |
| --- | --- |

c)

Leda och stödja globala insatser, partnerskap och allianser för kvinnors rättigheter för att avskaffa alla former av våld och skadliga sedvänjor mot kvinnor och flickor, inbegripet fysiskt, psykiskt, sexuellt och könsrelaterat våld, kvinnlig könsstympning, tvångsäktenskap, tidiga äktenskap och barnäktenskap samt ekonomiskt och politiskt våld och andra former av våld och diskriminering, bland annat i krissituationer, och den utestängning som kvinnor utsätts för inom olika delar av sina privata och offentliga liv.

| d) | Ta itu med de bakomliggande orsakerna till bristande jämställdhet som ett sätt att stödja konfliktförebyggande och fredsbyggande. Främja kvinnors egenmakt, bland annat i rollen som utvecklingsaktörer och fredsbyggare. |
| --- | --- |

d)

Ta itu med de bakomliggande orsakerna till bristande jämställdhet som ett sätt att stödja konfliktförebyggande och fredsbyggande. Främja kvinnors egenmakt, bland annat i rollen som utvecklingsaktörer och fredsbyggare.

| e) | Främja skyddet och förverkligandet av alla kvinnors och flickors rättigheter, inbegripet de som avses i artikel 8.4. |
| --- | --- |

e)

Främja skyddet och förverkligandet av alla kvinnors och flickors rättigheter, inbegripet de som avses i artikel 8.4.

| f) | Främja skyddet och förverkligandet av kvinnors och flickors rättigheter, inbegripet ekonomiska, politiska, arbetsrättsliga och sociala rättigheter samt de rättigheter som avses i artikel 8.4. |
| --- | --- |

f)

Främja skyddet och förverkligandet av kvinnors och flickors rättigheter, inbegripet ekonomiska, politiska, arbetsrättsliga och sociala rättigheter samt de rättigheter som avses i artikel 8.4.

4.   Barn och ungdomar

| a) | Främja allmän tillgång till alla sociala tjänster och hälso- och sjukvårdstjänster för barn och ungdomar, även de mest marginaliserade, med fokus på hälsa, nutrition, utbildning, socialt skydd och utvecklingen i den tidiga barndomen, bland annat genom särskilda ungdomsvänliga tjänster. |
| --- | --- |

a)

Främja allmän tillgång till alla sociala tjänster och hälso- och sjukvårdstjänster för barn och ungdomar, även de mest marginaliserade, med fokus på hälsa, nutrition, utbildning, socialt skydd och utvecklingen i den tidiga barndomen, bland annat genom särskilda ungdomsvänliga tjänster.

| b) | Främja nya initiativ för att stärka systemen för skydd av barn i tredjeländer för att säkerställa att barn får bästa möjliga start i livet och skyddas på alla områden från våld, utnyttjande och vanvård, bl.a. genom att främja övergången från institutionsvård till samhällsbaserad vård för barn. |
| --- | --- |

b)

Främja nya initiativ för att stärka systemen för skydd av barn i tredjeländer för att säkerställa att barn får bästa möjliga start i livet och skyddas på alla områden från våld, utnyttjande och vanvård, bl.a. genom att främja övergången från institutionsvård till samhällsbaserad vård för barn.

| c) | Främja barns och ungdomars egenmakt genom att skapa utrymme för deras aktiva och meningsfulla deltagande i frågor som rör dem, särskilt i det politiska livet och i fredsprocesser och medlingsinsatser, genom att stödja initiativ till interkulturell dialog mellan ungdomsorganisationer och genom att förebygga marginalisering och utestängning. |
| --- | --- |

c)

Främja barns och ungdomars egenmakt genom att skapa utrymme för deras aktiva och meningsfulla deltagande i frågor som rör dem, särskilt i det politiska livet och i fredsprocesser och medlingsinsatser, genom att stödja initiativ till interkulturell dialog mellan ungdomsorganisationer och genom att förebygga marginalisering och utestängning.

| d) | Öka stödet till ungdomar för att hjälpa dem att förvärva relevanta färdigheter och få tillgång till anständiga arbetstillfällen av hög kvalitet genom utbildning, yrkesutbildning och teknisk utbildning, samt tillgång till digital teknik. |
| --- | --- |

d)

Öka stödet till ungdomar för att hjälpa dem att förvärva relevanta färdigheter och få tillgång till anständiga arbetstillfällen av hög kvalitet genom utbildning, yrkesutbildning och teknisk utbildning, samt tillgång till digital teknik.

| e) | Främja ungdomars egenmakt och ansvarsfulla medborgarskap genom att skapa utrymme för deras aktiva och meningsfulla deltagande i det politiska livet och i fredsprocesser och medlingsinsatser, genom att stödja initiativ till interkulturell dialog mellan ungdomsorganisationer och genom att förebygga marginalisering och utestängning. |
| --- | --- |

e)

Främja ungdomars egenmakt och ansvarsfulla medborgarskap genom att skapa utrymme för deras aktiva och meningsfulla deltagande i det politiska livet och i fredsprocesser och medlingsinsatser, genom att stödja initiativ till interkulturell dialog mellan ungdomsorganisationer och genom att förebygga marginalisering och utestängning.

| f) | Skapa en gynnsam miljö som erbjuder nya och innovativa möjligheter för ungdomars medborgerliga engagemang, ungt företagande och ungdomssysselsättning. |
| --- | --- |

f)

Skapa en gynnsam miljö som erbjuder nya och innovativa möjligheter för ungdomars medborgerliga engagemang, ungt företagande och ungdomssysselsättning.

5.   Migration, tvångsförflyttning och rörlighet

| a) | Säkerställa fortsatt ledarskap från unionens sida vid utformningen av den globala agendan om alla dimensioner av styrningen av migration och tvångsförflyttning, särskilt för att underlätta en ordnad, säker, reguljär och ansvarsfull migration i linje med mänskliga rättigheter, internationell flyktingrätt och internationell humanitär rätt. |
| --- | --- |

a)

Säkerställa fortsatt ledarskap från unionens sida vid utformningen av den globala agendan om alla dimensioner av styrningen av migration och tvångsförflyttning, särskilt för att underlätta en ordnad, säker, reguljär och ansvarsfull migration i linje med mänskliga rättigheter, internationell flyktingrätt och internationell humanitär rätt.

| b) | Styra och stödja globala och regionsövergripande politiska dialoger, inklusive om syd–syd-migration och utbyte och samarbete om migration och tvångsförflyttning. |
| --- | --- |

b)

Styra och stödja globala och regionsövergripande politiska dialoger, inklusive om syd–syd-migration och utbyte och samarbete om migration och tvångsförflyttning.

| c) | Stödja genomförandet av internationella åtaganden och unionsåtaganden om migration och tvångsförflyttning, inbegripet i FN. |
| --- | --- |

c)

Stödja genomförandet av internationella åtaganden och unionsåtaganden om migration och tvångsförflyttning, inbegripet i FN.

| d) | Förbättra den globala faktabasen, inbegripet om kopplingen mellan migration och utveckling och inleda insatser av pilotkaraktär som syftar till att utveckla innovativa operativa strategier på området migration och tvångsförflyttning. |
| --- | --- |

d)

Förbättra den globala faktabasen, inbegripet om kopplingen mellan migration och utveckling och inleda insatser av pilotkaraktär som syftar till att utveckla innovativa operativa strategier på området migration och tvångsförflyttning.

| e) | Stärka de strategiska partnerskapen med berörda internationella organisationer för att stödja internationellt samarbete och migrationsstyrning enligt internationell människorättslagstiftning och internationell flyktingrätt. |
| --- | --- |

e)

Stärka de strategiska partnerskapen med berörda internationella organisationer för att stödja internationellt samarbete och migrationsstyrning enligt internationell människorättslagstiftning och internationell flyktingrätt.

Samarbetet på detta område kommer att förvaltas i överensstämmelse med migrationsrelaterade unionsförordningar, med full respekt för principen om en konsekvent politik för utveckling.

6.   Anständigt arbete, socialt skydd, ojämlikhet och delaktighet

| a) | Utforma den globala dagordningen och stödja initiativ för att integrera en stark pelare om rättvisa och social rättvisa i enlighet med europeiska värden. |
| --- | --- |

a)

Utforma den globala dagordningen och stödja initiativ för att integrera en stark pelare om rättvisa och social rättvisa i enlighet med europeiska värden.

| b) | Bidra till den globala agendan för anständigt arbete för alla i en hälsosam miljö, på grundval av ILO:s grundläggande arbetsnormer om bland annat social dialog, löner som går att leva på och bekämpning av barnarbete samt företagens sociala ansvar, framför allt när det gäller att göra globala värdekedjor hållbara och ansvarstagande, och öka kunskaperna om effektiva jämställdhetsinriktade sysselsättningspolitiska åtgärder som svarar mot behoven på arbetsmarknaden och främjar socioekonomisk integration, inklusive yrkesutbildning och livslångt lärande. |
| --- | --- |

b)

Bidra till den globala agendan för anständigt arbete för alla i en hälsosam miljö, på grundval av ILO:s grundläggande arbetsnormer om bland annat social dialog, löner som går att leva på och bekämpning av barnarbete samt företagens sociala ansvar, framför allt när det gäller att göra globala värdekedjor hållbara och ansvarstagande, och öka kunskaperna om effektiva jämställdhetsinriktade sysselsättningspolitiska åtgärder som svarar mot behoven på arbetsmarknaden och främjar socioekonomisk integration, inklusive yrkesutbildning och livslångt lärande.

| c) | Stödja globala initiativ om företag och mänskliga rättigheter, inbegripet företagens ansvar för rättighetskränkningar och tillgång till rättsmedel. |
| --- | --- |

c)

Stödja globala initiativ om företag och mänskliga rättigheter, inbegripet företagens ansvar för rättighetskränkningar och tillgång till rättsmedel.

| d) | Stödja globala initiativ om ett allmänt socialt skydd som följer principerna om effektivitet, hållbarhet och rättvisa, inbegripet stöd för att motverka ojämlikhet i syfte att stärka jämställdheten och den sociala sammanhållningen, särskilt genom inrättande och förstärkning av hållbara system för socialt skydd och trygghetsförsäkringssystem. |
| --- | --- |

d)

Stödja globala initiativ om ett allmänt socialt skydd som följer principerna om effektivitet, hållbarhet och rättvisa, inbegripet stöd för att motverka ojämlikhet i syfte att stärka jämställdheten och den sociala sammanhållningen, särskilt genom inrättande och förstärkning av hållbara system för socialt skydd och trygghetsförsäkringssystem.

| e) | Fortsätta den globala forskningen och utvecklingen genom social innovation som främjar social delaktighet och tillgodoser rättigheterna och de särskilda behoven i de mest sårbara delarna av samhället. |
| --- | --- |

e)

Fortsätta den globala forskningen och utvecklingen genom social innovation som främjar social delaktighet och tillgodoser rättigheterna och de särskilda behoven i de mest sårbara delarna av samhället.

| f) | Främja och stödja ansträngningar för att göra det sociala, politiska och ekonomiska livet mer inkluderande och för att ta itu med de socioekonomiska drivkrafterna bakom konflikter. |
| --- | --- |

f)

Främja och stödja ansträngningar för att göra det sociala, politiska och ekonomiska livet mer inkluderande och för att ta itu med de socioekonomiska drivkrafterna bakom konflikter.

7.   Kultur

| a) | Främja initiativ för kulturell mångfald och interkulturell och interreligiös dialog för fredliga förbindelser mellan olika befolkningsgrupper. |
| --- | --- |

a)

Främja initiativ för kulturell mångfald och interkulturell och interreligiös dialog för fredliga förbindelser mellan olika befolkningsgrupper.

| b) | Stödja kultur som en motor för hållbar social och ekonomisk utveckling, och förstärka samarbetet om och bevarandet av kulturarv. |
| --- | --- |

b)

Stödja kultur som en motor för hållbar social och ekonomisk utveckling, och förstärka samarbetet om och bevarandet av kulturarv.

| c) | Utveckla lokalt hantverk, som ett sätt att bevara det lokala kulturarvet och främja hållbar utveckling. |
| --- | --- |

c)

Utveckla lokalt hantverk, som ett sätt att bevara det lokala kulturarvet och främja hållbar utveckling.

| d) | Stärka samarbetet när det gäller att skydda, bevara och förbättra kulturarvet, inbegripet bevarandet av särskilt sårbara kulturarv, särskilt det från minoriteter, isolerade samhällen och urbefolkningar, i enlighet med deklarationen om urfolks rättigheter. |
| --- | --- |

d)

Stärka samarbetet när det gäller att skydda, bevara och förbättra kulturarvet, inbegripet bevarandet av särskilt sårbara kulturarv, särskilt det från minoriteter, isolerade samhällen och urbefolkningar, i enlighet med deklarationen om urfolks rättigheter.

| e) | Stödja avtal för återlämnande av kulturegendom till ursprungsländerna. |
| --- | --- |

e)

Stödja avtal för återlämnande av kulturegendom till ursprungsländerna.

| f) | Stödja kulturellt samarbete, bland annat genom utbyten, partnerskap och andra initiativ, samt erkännandet av upphovsmäns, konstnärers och kulturella och kreativa aktörers yrkeskompetens. |
| --- | --- |

f)

Stödja kulturellt samarbete, bland annat genom utbyten, partnerskap och andra initiativ, samt erkännandet av upphovsmäns, konstnärers och kulturella och kreativa aktörers yrkeskompetens.

| g) | Stödja samarbete och partnerskap mellan idrottsorganisationer. |
| --- | --- |

g)

Stödja samarbete och partnerskap mellan idrottsorganisationer.

B.   VÅR PLANET

1.   Säkerställa en hälsosam miljö och hantera klimatförändringarna

| a) | Stärka den globala klimat- och miljöstyrningen, genomförandet av Parisavtalet, FN:s konvention om biologisk mångfald, FN:s ramkonvention om klimatförändringar och FN:s konvention för bekämpning av ökenspridning och andra multilaterala miljöavtal. |
| --- | --- |

a)

Stärka den globala klimat- och miljöstyrningen, genomförandet av Parisavtalet, FN:s konvention om biologisk mångfald, FN:s ramkonvention om klimatförändringar och FN:s konvention för bekämpning av ökenspridning och andra multilaterala miljöavtal.

| b) | Bidra till den yttre dimensionen av unionens miljö- och klimatförändringspolitik. |
| --- | --- |

b)

Bidra till den yttre dimensionen av unionens miljö- och klimatförändringspolitik.

| c) | Integrera mål avseende bevarande av miljö, ekosystem och biologisk mångfald, klimatförändring, katastrofriskreducering och beredskap i politik, planer och investeringar, bland annat genom förbättrad kunskap och information. |
| --- | --- |

c)

Integrera mål avseende bevarande av miljö, ekosystem och biologisk mångfald, klimatförändring, katastrofriskreducering och beredskap i politik, planer och investeringar, bland annat genom förbättrad kunskap och information.

| d) | Genomföra internationella initiativ och unionsinitiativ för att främja anpassningen till och begränsningen av klimatförändringar och en klimattålig utveckling med låga utsläpp, inklusive genom genomförandet av nationellt fastställda bidrag och långsiktiga klimattåliga strategier för låga utsläpp, främja katastrofriskreducering, hantera miljöförstöring och hejda förlusten av biologisk mångfald, främja bevarande och hållbar användning och förvaltning av landbaserade och marina ekosystem och förnybara naturresurser, inklusive land, vatten, hav, fiske och skogar, främja beskogning och skydd av naturlig skog, hantera avskogning, ökenspridning, markförstöring, olaglig avverkning och olaglig handel med vilda djur och växter, bekämpa föroreningar, inbegripet marint skräp, och säkerställa en hälsosam miljö, ta itu med klimat- och miljöfrågor, inbegripet tvångsförflyttning på grund av naturkatastrofer, främja resurseffektivitet, hållbar konsumtion och produktion, integrerad vattenresursförvaltning och en sund hantering av kemikalier och avfall och stödja övergången till klimattåliga gröna och cirkulära ekonomier med låga utsläpp samt främja företagens sociala ansvar och ett ansvarsfullt företagande. |
| --- | --- |

d)

Genomföra internationella initiativ och unionsinitiativ för att främja anpassningen till och begränsningen av klimatförändringar och en klimattålig utveckling med låga utsläpp, inklusive genom genomförandet av nationellt fastställda bidrag och långsiktiga klimattåliga strategier för låga utsläpp, främja katastrofriskreducering, hantera miljöförstöring och hejda förlusten av biologisk mångfald, främja bevarande och hållbar användning och förvaltning av landbaserade och marina ekosystem och förnybara naturresurser, inklusive land, vatten, hav, fiske och skogar, främja beskogning och skydd av naturlig skog, hantera avskogning, ökenspridning, markförstöring, olaglig avverkning och olaglig handel med vilda djur och växter, bekämpa föroreningar, inbegripet marint skräp, och säkerställa en hälsosam miljö, ta itu med klimat- och miljöfrågor, inbegripet tvångsförflyttning på grund av naturkatastrofer, främja resurseffektivitet, hållbar konsumtion och produktion, integrerad vattenresursförvaltning och en sund hantering av kemikalier och avfall och stödja övergången till klimattåliga gröna och cirkulära ekonomier med låga utsläpp samt främja företagens sociala ansvar och ett ansvarsfullt företagande.

| e) | Främja miljömässigt hållbara jordbruksmetoder, inbegripet agroekologi, i syfte att skydda ekosystem och biologisk mångfald samt öka miljöns och samhällets resiliens mot klimatförändringarna, med särskild inriktning på att stödja jordbrukare, arbetstagare och hantverkare vid småjordbruk. |
| --- | --- |

e)

Främja miljömässigt hållbara jordbruksmetoder, inbegripet agroekologi, i syfte att skydda ekosystem och biologisk mångfald samt öka miljöns och samhällets resiliens mot klimatförändringarna, med särskild inriktning på att stödja jordbrukare, arbetstagare och hantverkare vid småjordbruk.

| f) | Genomföra internationella och unionsbaserade initiativ för att hantera förlusten av biologisk mångfald, främja bevarande, hållbar användning och förvaltning av landbaserade och marina ekosystem med tillhörande biologisk mångfald. |
| --- | --- |

f)

Genomföra internationella och unionsbaserade initiativ för att hantera förlusten av biologisk mångfald, främja bevarande, hållbar användning och förvaltning av landbaserade och marina ekosystem med tillhörande biologisk mångfald.

| g) | Främja utfasning av miljöskadliga subventioner till fossila bränslen, uppmuntra energiföretagen att anta kostnadsbaserade tariffer och undersöka mer kostnadseffektiva och klimatvänliga alternativ till socialt skydd. |
| --- | --- |

g)

Främja utfasning av miljöskadliga subventioner till fossila bränslen, uppmuntra energiföretagen att anta kostnadsbaserade tariffer och undersöka mer kostnadseffektiva och klimatvänliga alternativ till socialt skydd.

2.   Hållbar energi

| a) | Stödja globala insatser, åtaganden, partnerskap och allianser, inbegripet omställningen till hållbar energi. |
| --- | --- |

a)

Stödja globala insatser, åtaganden, partnerskap och allianser, inbegripet omställningen till hållbar energi.

| b) | Främja energisäkerhet för partnerländer och lokalsamhällen, inbegripet genom diversifiering av källor och rutter, med beaktande av prisvolatilitet och potentialen för utsläppsminskning, förbättring av marknaderna och främjande av en sammankoppling av energinät, särskilt elnät, och handel med energi. |
| --- | --- |

b)

Främja energisäkerhet för partnerländer och lokalsamhällen, inbegripet genom diversifiering av källor och rutter, med beaktande av prisvolatilitet och potentialen för utsläppsminskning, förbättring av marknaderna och främjande av en sammankoppling av energinät, särskilt elnät, och handel med energi.

| c) | Uppmuntra regeringarna i partnerländerna att ansluta sig till politiska reformer och marknadsreformer av energisektorn för att skapa en miljö som gynnar tillväxt för alla och investeringar för att öka den allmänna tillgången till energitjänster som är klimatvänliga, prismässigt överkomliga, moderna, tillförlitliga och hållbara, med förnybar energi och energieffektivitet som prioriteringar. |
| --- | --- |

c)

Uppmuntra regeringarna i partnerländerna att ansluta sig till politiska reformer och marknadsreformer av energisektorn för att skapa en miljö som gynnar tillväxt för alla och investeringar för att öka den allmänna tillgången till energitjänster som är klimatvänliga, prismässigt överkomliga, moderna, tillförlitliga och hållbara, med förnybar energi och energieffektivitet som prioriteringar.

| d) | Undersöka, identifiera, och globalt integrera och stödja ekonomiskt hållbara affärsmodeller med skalbarhet och potential för reproducerbarhet som tillhandahåller innovativ och digital teknik genom innovativ forskning som säkerställer ökad effektivitet, särskilt för decentraliserade strategier för tillgång till energi genom förnybar energi, inbegripet i områden där den lokala marknaden är begränsad. |
| --- | --- |

d)

Undersöka, identifiera, och globalt integrera och stödja ekonomiskt hållbara affärsmodeller med skalbarhet och potential för reproducerbarhet som tillhandahåller innovativ och digital teknik genom innovativ forskning som säkerställer ökad effektivitet, särskilt för decentraliserade strategier för tillgång till energi genom förnybar energi, inbegripet i områden där den lokala marknaden är begränsad.

C.   VÄLSTÅND

1.   Hållbar och inkluderande tillväxt, anständigt arbete och engagemang från den privata sektorn

| a) | Främja hållbara privata investeringar genom innovativa finansieringsmekanismer och riskdelning. |
| --- | --- |

a)

Främja hållbara privata investeringar genom innovativa finansieringsmekanismer och riskdelning.

| b) | Förbättra företagsklimatet och investeringsklimatet, utveckla en socialt och ekologiskt ansvarsfull lokal privat sektor, stödja en ökad dialog mellan det offentliga och privata samt bygga upp kapacitet, konkurrenskraft och resiliens hos lokala mikroföretag samt hos små och medelstora företag och uppstartsföretag, liksom hos kooperativ och sociala företag, och integrera dem i den lokala, regionala och globala ekonomin. |
| --- | --- |

b)

Förbättra företagsklimatet och investeringsklimatet, utveckla en socialt och ekologiskt ansvarsfull lokal privat sektor, stödja en ökad dialog mellan det offentliga och privata samt bygga upp kapacitet, konkurrenskraft och resiliens hos lokala mikroföretag samt hos små och medelstora företag och uppstartsföretag, liksom hos kooperativ och sociala företag, och integrera dem i den lokala, regionala och globala ekonomin.

| c) | Främja finansiell delaktighet genom att stödja tillgång till och en effektiv användning av finansiella tjänster såsom mikrokrediter och sparande, mikroförsäkringar och betalningsöverföringar, för mikroföretag samt små och medelstora företag samt hushåll, särskilt missgynnade och sårbara grupper. |
| --- | --- |

c)

Främja finansiell delaktighet genom att stödja tillgång till och en effektiv användning av finansiella tjänster såsom mikrokrediter och sparande, mikroförsäkringar och betalningsöverföringar, för mikroföretag samt små och medelstora företag samt hushåll, särskilt missgynnade och sårbara grupper.

| d) | Stödja genomförandet av unionens handelspolitik och handelsavtal, i linje med hållbar utveckling, stärka partnerländernas kapacitet att bedriva handel och förbättra tillträdet till partnerländers marknader och främja rättvis handel, ansvarsfulla investeringar och affärsmöjligheter, med ansvarsskyldighet, för företag från unionen, samtidigt som hinder för marknadstillträde och investeringar undanröjs, samt sikta på att förbättra tillgången till klimatvänlig teknik och samtidigt säkerställa största möjliga mervärdesfördelning och tillbörlig aktsamhet i fråga om mänskliga rättigheter i leveranskedjan, med beaktande av en konsekvent politik för utveckling. |
| --- | --- |

d)

Stödja genomförandet av unionens handelspolitik och handelsavtal, i linje med hållbar utveckling, stärka partnerländernas kapacitet att bedriva handel och förbättra tillträdet till partnerländers marknader och främja rättvis handel, ansvarsfulla investeringar och affärsmöjligheter, med ansvarsskyldighet, för företag från unionen, samtidigt som hinder för marknadstillträde och investeringar undanröjs, samt sikta på att förbättra tillgången till klimatvänlig teknik och samtidigt säkerställa största möjliga mervärdesfördelning och tillbörlig aktsamhet i fråga om mänskliga rättigheter i leveranskedjan, med beaktande av en konsekvent politik för utveckling.

| e) | Främja en effektiv policymix till stöd för ekonomisk diversifiering, mervärde, samt regional integration och hållbar grön och blå ekonomi. |
| --- | --- |

e)

Främja en effektiv policymix till stöd för ekonomisk diversifiering, mervärde, samt regional integration och hållbar grön och blå ekonomi.

| f) | Främja tillgången till digital teknik, inbegripet att främja tillgången till finansiering och finansiell delaktighet samt e-handel. |
| --- | --- |

f)

Främja tillgången till digital teknik, inbegripet att främja tillgången till finansiering och finansiell delaktighet samt e-handel.

| g) | Främja hållbar konsumtion och produktion samt innovativa tekniker och metoder för en utsläppssnål, resurseffektiv och cirkulär ekonomi. |
| --- | --- |

g)

Främja hållbar konsumtion och produktion samt innovativa tekniker och metoder för en utsläppssnål, resurseffektiv och cirkulär ekonomi.

| h) | Stärka social och miljömässig hållbarhet, företagens sociala ansvar och ansvarsfullt företagande genom hela värdekedjan. |
| --- | --- |

h)

Stärka social och miljömässig hållbarhet, företagens sociala ansvar och ansvarsfullt företagande genom hela värdekedjan.

| i) | Bekämpa penningtvätt, korruption, olagliga finansiella flöden samt skatteundandragande och skatteflykt. Främja progressiv beskattning, antikorruptionsåtgärder och omfördelningspolitik för offentliga utgifter. |
| --- | --- |

i)

Bekämpa penningtvätt, korruption, olagliga finansiella flöden samt skatteundandragande och skatteflykt. Främja progressiv beskattning, antikorruptionsåtgärder och omfördelningspolitik för offentliga utgifter.

| j) | Främja tillväxt för alla, bland annat genom att främja och stödja kvinnors och ungdomars deltagande och genom att proaktivt identifiera och ta itu med den ekonomiska marginaliseringen av särskilda grupper. |
| --- | --- |

j)

Främja tillväxt för alla, bland annat genom att främja och stödja kvinnors och ungdomars deltagande och genom att proaktivt identifiera och ta itu med den ekonomiska marginaliseringen av särskilda grupper.

2.   Tryggad livsmedelsförsörjning och nutrition

| a) | Stödja och påverka internationella strategier, organisationer, mekanismer och aktörer som tar itu med viktiga globala politiska frågor och referensramar för en tryggad och hållbar livsmedelsförsörjning och nutrition, minska fragmenteringen i den globala nutritionsarkitekturen och bidra till ansvarsskyldigheten för internationella åtaganden om tryggad livsmedelsförsörjning, nutrition och hållbart jordbruk. |
| --- | --- |

a)

Stödja och påverka internationella strategier, organisationer, mekanismer och aktörer som tar itu med viktiga globala politiska frågor och referensramar för en tryggad och hållbar livsmedelsförsörjning och nutrition, minska fragmenteringen i den globala nutritionsarkitekturen och bidra till ansvarsskyldigheten för internationella åtaganden om tryggad livsmedelsförsörjning, nutrition och hållbart jordbruk.

| b) | Förbättra de globala kollektiva nyttigheterna och sträva efter att utrota hunger och undernäring, säkerställa rättvis tillgång till livsmedel, inbegripet genom att bidra till att överbrygga den finansieringsklyfta som finns i fråga om nutrition, bland annat genom verktyg som det globala nätverket för förebyggande av livsmedelskriser för att höja kapaciteten att på ett adekvat sätt hantera livsmedelskriser och nutrition. |
| --- | --- |

b)

Förbättra de globala kollektiva nyttigheterna och sträva efter att utrota hunger och undernäring, säkerställa rättvis tillgång till livsmedel, inbegripet genom att bidra till att överbrygga den finansieringsklyfta som finns i fråga om nutrition, bland annat genom verktyg som det globala nätverket för förebyggande av livsmedelskriser för att höja kapaciteten att på ett adekvat sätt hantera livsmedelskriser och nutrition.

| c) | På ett samordnat och snabbt sätt förbättra de sektorsövergripande insatserna för att öka kapaciteten för en diversifierad lokal och regional livsmedelsproduktion, säkerställa nutritions- och livsmedelstrygghet och tillgång till dricksvatten och öka de mest sårbara gruppernas resiliens, särskilt i länder som drabbas av långvariga eller återkommande kriser. |
| --- | --- |

c)

På ett samordnat och snabbt sätt förbättra de sektorsövergripande insatserna för att öka kapaciteten för en diversifierad lokal och regional livsmedelsproduktion, säkerställa nutritions- och livsmedelstrygghet och tillgång till dricksvatten och öka de mest sårbara gruppernas resiliens, särskilt i länder som drabbas av långvariga eller återkommande kriser.

| d) | På global nivå bekräfta den centrala roll som hållbart jordbruk och fiske och vattenbruk – inbegripet småskaligt jordbruk samt småskalig djuruppfödning och nomadiserande boskapsskötsel – har för en ökad livsmedelstrygghet, utrotning av fattigdom, skapande av arbetstillfällen, en rättvis och hållbar tillgång till och förvaltning av resurser, inbegripet mark och markrättigheter, vatten, patentfritt utsäde och andra insatsvaror i jordbruket samt (mikro)krediter, begränsning av och anpassning till klimatförändringar, resiliens och sunda ekosystem. |
| --- | --- |

d)

På global nivå bekräfta den centrala roll som hållbart jordbruk och fiske och vattenbruk – inbegripet småskaligt jordbruk samt småskalig djuruppfödning och nomadiserande boskapsskötsel – har för en ökad livsmedelstrygghet, utrotning av fattigdom, skapande av arbetstillfällen, en rättvis och hållbar tillgång till och förvaltning av resurser, inbegripet mark och markrättigheter, vatten, patentfritt utsäde och andra insatsvaror i jordbruket samt (mikro)krediter, begränsning av och anpassning till klimatförändringar, resiliens och sunda ekosystem.

| e) | Möjliggöra innovationer genom internationell forskning och stärka den globala kunskapen och expertisen, främja och stärka lokala och självständiga anpassningsstrategier, särskilt vad gäller anpassning till och begränsning av klimatförändringarna, biologisk mångfald inom jordbruket, övergripande och inkluderande värdekedjor, rättvis handel, livsmedelssäkerhet, ansvarsfulla investeringar, förvaltning av mark- och naturresursinnehav. |
| --- | --- |

e)

Möjliggöra innovationer genom internationell forskning och stärka den globala kunskapen och expertisen, främja och stärka lokala och självständiga anpassningsstrategier, särskilt vad gäller anpassning till och begränsning av klimatförändringarna, biologisk mångfald inom jordbruket, övergripande och inkluderande värdekedjor, rättvis handel, livsmedelssäkerhet, ansvarsfulla investeringar, förvaltning av mark- och naturresursinnehav.

D.   PARTNERSKAP

| 1. | Stärka de lokala myndigheternas roll som aktörer för utveckling genom följande:






  a) | Ökad institutionell och operativ förmåga hos europeiska och partnerländers lokala myndigheter och deras nätverk och allianser när de agerar som utvecklingsaktörer och partner i beslutsfattandet för att bidra till utformning, genomförande och kontroll av politik och avtal med lokalsamhällenas intressen i centrum, för att stärka deras roll i arbetet med att öka medvetenheten om decentraliseringsreformer och lokal utveckling och stadsutveckling, och för att säkerställa en omfattande och kontinuerlig strukturerad dialog inom utvecklingsområdet och främja demokratisk samhällsstyrning, särskilt genom ett territoriellt förhållningssätt till lokal utveckling, inbegripet decentraliseringsprocesser, deltagande och ansvarsskyldighet. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Ökad institutionell och operativ förmåga hos europeiska och partnerländers lokala myndigheter och deras nätverk och allianser när de agerar som utvecklingsaktörer och partner i beslutsfattandet för att bidra till utformning, genomförande och kontroll av politik och avtal med lokalsamhällenas intressen i centrum, för att stärka deras roll i arbetet med att öka medvetenheten om decentraliseringsreformer och lokal utveckling och stadsutveckling, och för att säkerställa en omfattande och kontinuerlig strukturerad dialog inom utvecklingsområdet och främja demokratisk samhällsstyrning, särskilt genom ett territoriellt förhållningssätt till lokal utveckling, inbegripet decentraliseringsprocesser, deltagande och ansvarsskyldighet.

| b) | Ökad samverkan med Europas medborgare när det gäller utbildning och information om utvecklingsfrågor (inbegripet kunskapsdelning och engagemang) särskilt i samband med åtgärder med anknytning till målen för hållbar utveckling, inbegripet i unionen och associerade territorier samt i kandidatländer och potentiella kandidatländer. |
| --- | --- |

b)

Ökad samverkan med Europas medborgare när det gäller utbildning och information om utvecklingsfrågor (inbegripet kunskapsdelning och engagemang) särskilt i samband med åtgärder med anknytning till målen för hållbar utveckling, inbegripet i unionen och associerade territorier samt i kandidatländer och potentiella kandidatländer.

| 2. | Främja inkluderande samhällen och flerpartsinitiativ, god ekonomisk styrning, inbegripet rättvis och inkluderande mobilisering av inhemska intäkter, särskilt inom ramen för internationellt skattesamarbete genom att genomföra åtgärder mot skatteundandragande och skatteflykt, genom transparent förvaltning av de offentliga finanserna och effektiva och inkluderande offentliga utgifter i överensstämmelse med åtaganden i fråga om mänskliga rättigheter och principerna om god samhällsstyrning. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Stödja bedömningen och dokumentationen av framstegen i arbetet med att genomföra principerna om partnerskap och effektivitet. |
| --- | --- |

3.

---

BILAGA IV

INSATSOMRÅDEN FÖR SNABBINSATSÅTGÄRDER

1.

De snabbinsatsåtgärder som avses i artikel 4.4 a ska vara utformade så att unionen på ett effektivt, ändamålsenligt, integrerat och konfliktkänsligt sätt ska kunna göra insatser i följande exceptionella och oförutsedda situationer:

| a) | En nödsituation, en kris, ett instabilt läge, hybridhot, en begynnande kris eller naturkatastrofer, när detta är relevant för stabilitet, fred och säkerhet. |
| --- | --- |

a)

En nödsituation, en kris, ett instabilt läge, hybridhot, en begynnande kris eller naturkatastrofer, när detta är relevant för stabilitet, fred och säkerhet.

| b) | En situation som hotar freden, demokratin, lag och ordning, skyddet av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna eller enskilda personers säkerhet och trygghet, särskilt personer som är utsatta för sexuellt och könsrelaterat våld i situationer som präglas av instabilitet. |
| --- | --- |

b)

En situation som hotar freden, demokratin, lag och ordning, skyddet av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna eller enskilda personers säkerhet och trygghet, särskilt personer som är utsatta för sexuellt och könsrelaterat våld i situationer som präglas av instabilitet.

| c) | En situation som riskerar att trappas upp till en väpnad konflikt eller att allvarligt destabilisera tredjelandet eller tredjeländerna i fråga. |
| --- | --- |

c)

En situation som riskerar att trappas upp till en väpnad konflikt eller att allvarligt destabilisera tredjelandet eller tredjeländerna i fråga.

Dessa snabbinsatsåtgärder får omfatta följande:

| a) | Stöd, genom tillhandahållande av tekniskt och logistiskt stöd, till det arbete som genomförs av internationella, regionala och lokala organisationer och av statliga aktörer och aktörer i det civila samhället för att främja förtroendeskapande, medling, dialog och försoning, övergångsrättvisa, kvinnors och ungas egenmakt, särskilt i fråga om spänningar i samhället och utdragna konflikter. |
| --- | --- |

a)

Stöd, genom tillhandahållande av tekniskt och logistiskt stöd, till det arbete som genomförs av internationella, regionala och lokala organisationer och av statliga aktörer och aktörer i det civila samhället för att främja förtroendeskapande, medling, dialog och försoning, övergångsrättvisa, kvinnors och ungas egenmakt, särskilt i fråga om spänningar i samhället och utdragna konflikter.

| b) | Stöd till genomförande av FN:s säkerhetsråds resolutioner om kvinnor, ungdomar, fred och säkerhet. |
| --- | --- |

b)

Stöd till genomförande av FN:s säkerhetsråds resolutioner om kvinnor, ungdomar, fred och säkerhet.

| c) | Stöd till uppbyggnad och drift av interimsförvaltningar som har inrättats i enlighet med internationell rätt. |
| --- | --- |

c)

Stöd till uppbyggnad och drift av interimsförvaltningar som har inrättats i enlighet med internationell rätt.

| d) | Stöd till utveckling av demokratiska och pluralistiska statliga institutioner, inbegripet åtgärder för att förstärka kvinnors roll i sådana institutioner, effektiv civilförvaltning och civil övervakning av säkerhetssystemet samt åtgärder för att stärka förmågan till brottsbekämpning och rättsväsendets kapacitet i kampen mot terrorism, organiserad brottslighet och alla former av olaglig handel. |
| --- | --- |

d)

Stöd till utveckling av demokratiska och pluralistiska statliga institutioner, inbegripet åtgärder för att förstärka kvinnors roll i sådana institutioner, effektiv civilförvaltning och civil övervakning av säkerhetssystemet samt åtgärder för att stärka förmågan till brottsbekämpning och rättsväsendets kapacitet i kampen mot terrorism, organiserad brottslighet och alla former av olaglig handel.

| e) | Stöd till internationella brottstribunaler och tillfälliga nationella domstolar, sannings- och försoningskommissioner, övergångsrättvisa och andra mekanismer för rättsliga avgöranden i människorättsärenden samt för hävdande och tilldömande av äganderätt. |
| --- | --- |

e)

Stöd till internationella brottstribunaler och tillfälliga nationella domstolar, sannings- och försoningskommissioner, övergångsrättvisa och andra mekanismer för rättsliga avgöranden i människorättsärenden samt för hävdande och tilldömande av äganderätt.

| f) | Stöd till ökad statskapacitet – inför ett betydande tryck att snabbt bygga upp, upprätthålla eller återställa statens grundläggande funktioner, och grundläggande social och politisk sammanhållning. |
| --- | --- |

f)

Stöd till ökad statskapacitet – inför ett betydande tryck att snabbt bygga upp, upprätthålla eller återställa statens grundläggande funktioner, och grundläggande social och politisk sammanhållning.

| g) | Stöd till åtgärder som behövs för att börja återställa och återuppbygga viktig infrastruktur, bostäder, offentliga byggnader, ekonomiska tillgångar och grundläggande produktionskapacitet samt andra åtgärder för att få fart på den ekonomiska aktiviteten, skapa sysselsättning och upprätta de minimiförutsättningar som är nödvändiga för en hållbar social utveckling. |
| --- | --- |

g)

Stöd till åtgärder som behövs för att börja återställa och återuppbygga viktig infrastruktur, bostäder, offentliga byggnader, ekonomiska tillgångar och grundläggande produktionskapacitet samt andra åtgärder för att få fart på den ekonomiska aktiviteten, skapa sysselsättning och upprätta de minimiförutsättningar som är nödvändiga för en hållbar social utveckling.

| h) | Stöd till civila åtgärder i samband med demobilisering och återintegrering av före detta kombattanter och deras familjer i det civila samhället och, i tillämpliga fall, repatriering av dessa, samt åtgärder för att ta itu med barnsoldaters och kvinnliga kombattanters situation. |
| --- | --- |

h)

Stöd till civila åtgärder i samband med demobilisering och återintegrering av före detta kombattanter och deras familjer i det civila samhället och, i tillämpliga fall, repatriering av dessa, samt åtgärder för att ta itu med barnsoldaters och kvinnliga kombattanters situation.

| i) | Stöd till åtgärder för att mildra de sociala effekterna av omstruktureringen av de väpnade styrkorna. |
| --- | --- |

i)

Stöd till åtgärder för att mildra de sociala effekterna av omstruktureringen av de väpnade styrkorna.

| j) | Stöd till åtgärder för att inom ramen för unionens samarbetspolitik och dess mål hantera de socioekonomiska effekterna för civilbefolkningen på grund av truppminor, blindgångare eller andra spränganordningar som har använts i krig. Verksamhet som finansieras genom instrumentet får bl.a. omfatta riskutbildning, mindetektering och minröjning och, i samband med detta, förstöring av lager. |
| --- | --- |

j)

Stöd till åtgärder för att inom ramen för unionens samarbetspolitik och dess mål hantera de socioekonomiska effekterna för civilbefolkningen på grund av truppminor, blindgångare eller andra spränganordningar som har använts i krig. Verksamhet som finansieras genom instrumentet får bl.a. omfatta riskutbildning, mindetektering och minröjning och, i samband med detta, förstöring av lager.

| k) | Stöd till åtgärder för att inom ramen för unionens samarbetspolitik och dess mål bekämpa olaglig användning av och tillgång till eldvapen, handeldvapen och lätta vapen. |
| --- | --- |

k)

Stöd till åtgärder för att inom ramen för unionens samarbetspolitik och dess mål bekämpa olaglig användning av och tillgång till eldvapen, handeldvapen och lätta vapen.

| l) | Stöd till åtgärder för att säkra att kvinnors och barns särskilda behov i kris- och konfliktsituationer, inklusive deras utsatthet för könsrelaterat våld, hanteras på ett fullgott sätt. |
| --- | --- |

l)

Stöd till åtgärder för att säkra att kvinnors och barns särskilda behov i kris- och konfliktsituationer, inklusive deras utsatthet för könsrelaterat våld, hanteras på ett fullgott sätt.

| m) | Stöd till rehabilitering och återintegrering av offer för väpnade konflikter, inklusive åtgärder för att tillgodose kvinnors och barns särskilda behov. |
| --- | --- |

m)

Stöd till rehabilitering och återintegrering av offer för väpnade konflikter, inklusive åtgärder för att tillgodose kvinnors och barns särskilda behov.

| n) | Stöd till åtgärder för att främja och försvara respekten för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna, demokratin och rättsstatsprincipen och därtill kopplade internationella instrument. |
| --- | --- |

n)

Stöd till åtgärder för att främja och försvara respekten för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna, demokratin och rättsstatsprincipen och därtill kopplade internationella instrument.

| o) | Stöd till socioekonomiska åtgärder för att främja rättvis tillgång till och öppen förvaltning av naturresurser i en kris eller framväxande kris, inklusive fredsbyggande åtgärder. |
| --- | --- |

o)

Stöd till socioekonomiska åtgärder för att främja rättvis tillgång till och öppen förvaltning av naturresurser i en kris eller framväxande kris, inklusive fredsbyggande åtgärder.

| p) | Stöd till åtgärder för att hantera de möjliga konsekvenserna av plötsliga folkförflyttningar med relevans för den politiska och säkerhetsmässiga situationen, inbegripet åtgärder för att tillgodose värdsamhällenas behov. |
| --- | --- |

p)

Stöd till åtgärder för att hantera de möjliga konsekvenserna av plötsliga folkförflyttningar med relevans för den politiska och säkerhetsmässiga situationen, inbegripet åtgärder för att tillgodose värdsamhällenas behov.

| q) | Stöd till åtgärder för att främja utveckling och organisation av det civila samhället och dess deltagande i den politiska processen, inklusive åtgärder för att förstärka kvinnors roll i sådana processer och åtgärder för att främja oberoende, pluralistiska och professionella medier. |
| --- | --- |

q)

Stöd till åtgärder för att främja utveckling och organisation av det civila samhället och dess deltagande i den politiska processen, inklusive åtgärder för att förstärka kvinnors roll i sådana processer och åtgärder för att främja oberoende, pluralistiska och professionella medier.

| r) | Stöd till åtgärder för att hantera naturkatastrofer eller katastrofer som orsakats av människor vilka utgör ett hot mot stabiliteten och för att hantera hot mot folkhälsan i samband med pandemier, i avsaknad av eller som komplement till humanitärt bistånd och civilskyddsbistånd från unionen. |
| --- | --- |

r)

Stöd till åtgärder för att hantera naturkatastrofer eller katastrofer som orsakats av människor vilka utgör ett hot mot stabiliteten och för att hantera hot mot folkhälsan i samband med pandemier, i avsaknad av eller som komplement till humanitärt bistånd och civilskyddsbistånd från unionen.

| s) | Uppbyggnad av militära aktörers förmåga till stöd för utveckling och säkerhet för utveckling i enlighet med artikel 9. |
| --- | --- |

s)

Uppbyggnad av militära aktörers förmåga till stöd för utveckling och säkerhet för utveckling i enlighet med artikel 9.

2.

Sådana snabbinsatsåtgärder som avses i artikel 4.4 b ska vara utformade för att effektivt stärka resiliensen och öka samordningen, samstämmigheten och komplementariteten mellan humanitärt bistånd, utvecklingsåtgärder och, i förekommande fall, fredsbyggande åtgärder som inte snabbt kan hanteras genom geografiska och tematiska program.

Dessa snabbinsatsåtgärder får omfatta följande:

| a) | Stärka resiliensen, ta itu med instabilitetsfaktorer och potentiella drivkrafter bakom konflikter genom stöd till enskilda personer, samhällen, institutioner och länder för att bättre förbereda sig för, stå emot, anpassa sig till och snabbt återhämta sig från politiska, ekonomiska och samhälleliga påfrestningar och chocker, naturkatastrofer eller katastrofer orsakade av människan, konflikter, pandemier samt globala hot, inbegripet genom att identifiera och stärka deras befintliga kapacitet genom att öka statskapaciteten, inför ett betydande tryck att snabbt bygga upp, upprätthålla eller återställa statens grundläggande funktioner, och grundläggande social och politisk sammanhållning, samt stödja samhällen, grupper och enskilda personer att hantera möjligheter och risker på ett fredligt och konfliktkänsligt sätt och att bygga upp, underhålla eller återställa försörjning och sociala tjänster inför stora påfrestningar genom att stödja relevanta internationella och multilaterala initiativ i samma syften. |
| --- | --- |

a)

Stärka resiliensen, ta itu med instabilitetsfaktorer och potentiella drivkrafter bakom konflikter genom stöd till enskilda personer, samhällen, institutioner och länder för att bättre förbereda sig för, stå emot, anpassa sig till och snabbt återhämta sig från politiska, ekonomiska och samhälleliga påfrestningar och chocker, naturkatastrofer eller katastrofer orsakade av människan, konflikter, pandemier samt globala hot, inbegripet genom att identifiera och stärka deras befintliga kapacitet genom att öka statskapaciteten, inför ett betydande tryck att snabbt bygga upp, upprätthålla eller återställa statens grundläggande funktioner, och grundläggande social och politisk sammanhållning, samt stödja samhällen, grupper och enskilda personer att hantera möjligheter och risker på ett fredligt och konfliktkänsligt sätt och att bygga upp, underhålla eller återställa försörjning och sociala tjänster inför stora påfrestningar genom att stödja relevanta internationella och multilaterala initiativ i samma syften.

| b) | Mildra de kortsiktiga skadliga verkningarna av exogena chocker som skapar makroekonomisk instabilitet och försöka skydda socioekonomiska reformer och prioriterade offentliga utgifter för socioekonomisk utveckling och fattigdomsminskning. |
| --- | --- |

b)

Mildra de kortsiktiga skadliga verkningarna av exogena chocker som skapar makroekonomisk instabilitet och försöka skydda socioekonomiska reformer och prioriterade offentliga utgifter för socioekonomisk utveckling och fattigdomsminskning.

| c) | Genomföra kortsiktiga återställnings- och återuppbyggnadsåtgärder så att de som drabbats av naturkatastrofer eller katastrofer orsakade av människan, konflikter och globala hot kan få del av åtminstone ett minimum av socioekonomiska standarder och så fort som möjligt skapa förutsättningar för ett återupptagande av en utveckling som grundar sig på långsiktiga mål som uppställs av de berörda länderna och regionerna och de drabbade befolkningarna. Detta omfattar även att man tar itu med brådskande och akuta behov som uppstår vid förflyttning av människor och värdsamhällen till följd av naturkatastrofer eller katastrofer orsakade av människan. |
| --- | --- |

c)

Genomföra kortsiktiga återställnings- och återuppbyggnadsåtgärder så att de som drabbats av naturkatastrofer eller katastrofer orsakade av människan, konflikter och globala hot kan få del av åtminstone ett minimum av socioekonomiska standarder och så fort som möjligt skapa förutsättningar för ett återupptagande av en utveckling som grundar sig på långsiktiga mål som uppställs av de berörda länderna och regionerna och de drabbade befolkningarna. Detta omfattar även att man tar itu med brådskande och akuta behov som uppstår vid förflyttning av människor och värdsamhällen till följd av naturkatastrofer eller katastrofer orsakade av människan.

| d) | Bistå regionen, staten, på nationell eller lokal nivå, eller relevanta internationella organisationer eller organisationer i det civila samhället i arbetet med att införa kortsiktiga mekanismer för förebyggande av katastrofer och katastrofberedskap, däribland prognos- och varningssystem, i syfte att mildra följderna av katastrofer. |
| --- | --- |

d)

Bistå regionen, staten, på nationell eller lokal nivå, eller relevanta internationella organisationer eller organisationer i det civila samhället i arbetet med att införa kortsiktiga mekanismer för förebyggande av katastrofer och katastrofberedskap, däribland prognos- och varningssystem, i syfte att mildra följderna av katastrofer.

| e) | Stödåtgärder som omsätter integrerade strategier i praktiken, främst genom att förbättra hur aktörer inom humanitärt bistånd, utvecklingsarbete och, i förekommande fall, fredsbyggande åtgärder samordnar och tillämpar konfliktkänsliga strategier. |
| --- | --- |

e)

Stödåtgärder som omsätter integrerade strategier i praktiken, främst genom att förbättra hur aktörer inom humanitärt bistånd, utvecklingsarbete och, i förekommande fall, fredsbyggande åtgärder samordnar och tillämpar konfliktkänsliga strategier.

3.

Snabbinsatsåtgärder till stöd för de mål som anges i artikel 4.4 c ska stödja unionens utrikespolitik i politiska, ekonomiska och säkerhetsmässiga frågor. Dessa åtgärder ska göra det möjligt för unionen att agera om det föreligger ett akut eller tvingande utrikespolitiskt intresse, eller ett tillfälle att uppnå dess mål, som kräver en snabb insats och som är svårt att hantera på annat sätt.

Dessa snabbinsatsåtgärder kan omfatta följande:

| a) | Stöd till unionens strategier för bilateralt, regionalt och interregionalt samarbete, genom att främja politisk dialog och utveckla gemensamma strategier och insatser mot sådana globala utmaningar som migration och tvångsförflyttning, klimatförändringar och säkerhetsfrågor, inbegripet medling, och utnyttja tillfällen i detta avseende. |
| --- | --- |

a)

Stöd till unionens strategier för bilateralt, regionalt och interregionalt samarbete, genom att främja politisk dialog och utveckla gemensamma strategier och insatser mot sådana globala utmaningar som migration och tvångsförflyttning, klimatförändringar och säkerhetsfrågor, inbegripet medling, och utnyttja tillfällen i detta avseende.

| b) | Stöd till unionens handelspolitik och förhandling om och genomförande och upprätthållande av handelsavtal, och till förbättring av tillträdet till partnerländers marknader och främjande av handel, investeringar och affärsmöjligheter för företag från unionen, särskilt mikroföretag samt små och medelstora företag, samtidigt som hinder för marknadstillträde och investeringar undanröjs och immateriella rättigheter skyddas, med hjälp av ekonomisk diplomati och företags- och regleringssamarbete, med de anpassningar som krävs med hänsyn till partnerlandets specifika situation, med beaktande av principen om konsekvent politik för utveckling i enlighet med vad som föreskrivs i artiklarna 208 och 212 i EUF-fördraget och de internationella åtaganden som avses i artikel 3.1 i denna förordning. |
| --- | --- |

b)

Stöd till unionens handelspolitik och förhandling om och genomförande och upprätthållande av handelsavtal, och till förbättring av tillträdet till partnerländers marknader och främjande av handel, investeringar och affärsmöjligheter för företag från unionen, särskilt mikroföretag samt små och medelstora företag, samtidigt som hinder för marknadstillträde och investeringar undanröjs och immateriella rättigheter skyddas, med hjälp av ekonomisk diplomati och företags- och regleringssamarbete, med de anpassningar som krävs med hänsyn till partnerlandets specifika situation, med beaktande av principen om konsekvent politik för utveckling i enlighet med vad som föreskrivs i artiklarna 208 och 212 i EUF-fördraget och de internationella åtaganden som avses i artikel 3.1 i denna förordning.

| c) | Bidrag till genomförandet av den internationella dimensionen av unionens inre politik, såsom miljö, klimatförändringar, energi, vetenskap och utbildning samt samarbete om förvaltningen och styrningen av världshaven och stöd till konvergens på regleringsområdet. |
| --- | --- |

c)

Bidrag till genomförandet av den internationella dimensionen av unionens inre politik, såsom miljö, klimatförändringar, energi, vetenskap och utbildning samt samarbete om förvaltningen och styrningen av världshaven och stöd till konvergens på regleringsområdet.

| d) | Främjande av en bred förståelse av och synlighet för unionen och dess roll på världsscenen genom strategisk kommunikation, offentlig diplomati, direkta personkontakter, kulturell diplomati, samarbete inom utbildningsområdet och det akademiska området samt upplysningsverksamhet för att främja unionens värden och intressen. |
| --- | --- |

d)

Främjande av en bred förståelse av och synlighet för unionen och dess roll på världsscenen genom strategisk kommunikation, offentlig diplomati, direkta personkontakter, kulturell diplomati, samarbete inom utbildningsområdet och det akademiska området samt upplysningsverksamhet för att främja unionens värden och intressen.

Dessa snabbinsatsåtgärder ska verkställa innovativ politik eller innovativa initiativ som motsvarar befintliga eller nya behov på kort till medellång sikt, möjligheter och prioriteringar, inbegripet med potential att utnyttjas för framtida åtgärder inom ramen för de geografiska och tematiska programmen. Dessa åtgärder ska inriktas på att fördjupa unionens förbindelser och dialog och uppbyggnaden av partnerskap och allianser med nyckelländer av strategiskt intresse, särskilt de tillväxtekonomier och medelinkomstländer som spelar en allt viktigare roll i globala frågor, global styrning, utrikespolitik, den internationella ekonomin och multilaterala forum.

---

BILAGA V

PRIORITERADE OMRÅDEN FÖR EFHU+-INSATSER SOM OMFATTAS AV GARANTIN FÖR YTTRE ÅTGÄRDER

EFHU+-insatser som är berättigade till stöd genom garantin för yttre åtgärder ska särskilt inriktas på följande prioriterade områden:

| a) | Att tillhandahålla finansiering och stöd för utvecklingen i den privata och den kooperativa sektorn som uppfyller de villkor som anges i artikel 209.2 i budgetförordningen och står i överensstämmelse med syftet för artikel 31.2 i den här förordningen, med särskilt fokus på lokala företag och mikroföretag samt små och medelstora företag, på att främja skapandet av anständiga arbetstillfällen på grundval av ILO:s grundläggande arbetsnormer och på att uppmuntra europeiska företag att bidra till målen för EFHU+. |
| --- | --- |

a)

Att tillhandahålla finansiering och stöd för utvecklingen i den privata och den kooperativa sektorn som uppfyller de villkor som anges i artikel 209.2 i budgetförordningen och står i överensstämmelse med syftet för artikel 31.2 i den här förordningen, med särskilt fokus på lokala företag och mikroföretag samt små och medelstora företag, på att främja skapandet av anständiga arbetstillfällen på grundval av ILO:s grundläggande arbetsnormer och på att uppmuntra europeiska företag att bidra till målen för EFHU+.

| b) | Att åtgärda flaskhalsar för privata investeringar genom att tillhandahålla finansiella instrument som får utställas i det berörda partnerlandets lokala valuta, inbegripet första-förlustgarantier för portföljer, garantier till projekt i den privata sektorn, som till exempel lånegarantier till mikroföretag samt små och medelstora företag, och garantier för specifika risker vid infrastrukturprojekt och annat riskkapital. |
| --- | --- |

b)

Att åtgärda flaskhalsar för privata investeringar genom att tillhandahålla finansiella instrument som får utställas i det berörda partnerlandets lokala valuta, inbegripet första-förlustgarantier för portföljer, garantier till projekt i den privata sektorn, som till exempel lånegarantier till mikroföretag samt små och medelstora företag, och garantier för specifika risker vid infrastrukturprojekt och annat riskkapital.

| c) | Att stimulera till finansiering i den privata sektorn, med särskilt fokus på mikroföretag samt små och medelstora företag, genom att åtgärda flaskhalsar och hinder för investeringar. |
| --- | --- |

c)

Att stimulera till finansiering i den privata sektorn, med särskilt fokus på mikroföretag samt små och medelstora företag, genom att åtgärda flaskhalsar och hinder för investeringar.

| d) | Att förstärka socioekonomiska sektorer och områden samt därtill knuten offentlig och privat infrastruktur och hållbar konnektivitet, inbegripet förnybar och hållbar energi, vattenförvaltning och avfallshantering, transporter, informations- och kommunikationsteknik samt miljö, hållbar användning av naturresurser, hållbart jordbruk och blå ekonomi, hållbart skogsbruk och återställande av landskap, social infrastruktur, hälsa och mänskligt kapital, i syfte att förbättra de socioekonomiska förhållandena. |
| --- | --- |

d)

Att förstärka socioekonomiska sektorer och områden samt därtill knuten offentlig och privat infrastruktur och hållbar konnektivitet, inbegripet förnybar och hållbar energi, vattenförvaltning och avfallshantering, transporter, informations- och kommunikationsteknik samt miljö, hållbar användning av naturresurser, hållbart jordbruk och blå ekonomi, hållbart skogsbruk och återställande av landskap, social infrastruktur, hälsa och mänskligt kapital, i syfte att förbättra de socioekonomiska förhållandena.

| e) | Att bidra till klimatåtgärder, miljöskydd och miljöstyrning. |
| --- | --- |

e)

Att bidra till klimatåtgärder, miljöskydd och miljöstyrning.

| f) | Att genom främjande av hållbar utveckling bidra till att åtgärda specifika socioekonomiska grundorsaker till irreguljär migration och grundorsaker till tvångsförflyttning, samt att främja transit- och värdsamhällenas resiliens, med vederbörlig hänsyn till förstärkningen av rättsstatsprincipen, god samhällsstyrning och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

f)

Att genom främjande av hållbar utveckling bidra till att åtgärda specifika socioekonomiska grundorsaker till irreguljär migration och grundorsaker till tvångsförflyttning, samt att främja transit- och värdsamhällenas resiliens, med vederbörlig hänsyn till förstärkningen av rättsstatsprincipen, god samhällsstyrning och mänskliga rättigheter.

---

BILAGA VI

FÖRTECKNING ÖVER NYCKELPRESTATIONSINDIKATORER

I överensstämmelse med målen för hållbar utveckling ska följande icke uttömmande förteckning över nyckelprestationsindikatorer användas för att mäta unionens bidrag till uppnåendet av instrumentets specifika mål:

| 1. | Syn på rättsstatsprincipen med avseende på länder som erhåller unionsstöd. |
| --- | --- |

1.

Syn på rättsstatsprincipen med avseende på länder som erhåller unionsstöd.

| 2. | Andel av befolkningen som lever under den internationella fattigdomsgränsen uppdelade efter kön, ålder, anställningsstatus och geografiskt läge (stad/landsbygd). |
| --- | --- |

2.

Andel av befolkningen som lever under den internationella fattigdomsgränsen uppdelade efter kön, ålder, anställningsstatus och geografiskt läge (stad/landsbygd).

| 3. | Antalet kvinnor i fertil ålder, tonårsflickor och barn under fem år som nås av nutritionsprogram med unionsstöd. |
| --- | --- |

3.

Antalet kvinnor i fertil ålder, tonårsflickor och barn under fem år som nås av nutritionsprogram med unionsstöd.

| 4. | Antalet småbrukare som fått del av unionsstödda insatser som syftar till att öka deras hållbara produktion, tillträde till marknader och/eller säkerhet avseende markrättigheter. |
| --- | --- |

4.

Antalet småbrukare som fått del av unionsstödda insatser som syftar till att öka deras hållbara produktion, tillträde till marknader och/eller säkerhet avseende markrättigheter.

| 5. | Antalet ettåringar som är helt immuniserade med unionsstöd. |
| --- | --- |

5.

Antalet ettåringar som är helt immuniserade med unionsstöd.

| 6. | Antalet inskrivna studerande i utbildning: a) primär utbildning b) sekundär utbildning, och antal personer som har deltagit i institutions- eller arbetsplatsbaserad yrkesutbildning/insats för kompetensutveckling med unionsstöd. |
| --- | --- |

6.

Antalet inskrivna studerande i utbildning: a) primär utbildning b) sekundär utbildning, och antal personer som har deltagit i institutions- eller arbetsplatsbaserad yrkesutbildning/insats för kompetensutveckling med unionsstöd.

| 7. | Växthusgasutsläpp som undvikits (kiloton koldioxidekvivalenter) med unionsstöd. |
| --- | --- |

7.

Växthusgasutsläpp som undvikits (kiloton koldioxidekvivalenter) med unionsstöd.

| 8. | Område i ekosystem i havet, på land och i sötvatten som skyddas och/eller förvaltas på ett hållbart sätt med unionsstöd. |
| --- | --- |

8.

Område i ekosystem i havet, på land och i sötvatten som skyddas och/eller förvaltas på ett hållbart sätt med unionsstöd.

| 9. | Uppnådd hävstångseffekt för investeringar och multiplikatoreffekt. |
| --- | --- |

9.

Uppnådd hävstångseffekt för investeringar och multiplikatoreffekt.

| 10. | Antal personer som direkt får del av insatser med stöd från unionen vilka särskilt syftar till att stödja civila fredsbyggande eller konfliktförebyggande åtgärder efter konflikter. |
| --- | --- |

10.

Antal personer som direkt får del av insatser med stöd från unionen vilka särskilt syftar till att stödja civila fredsbyggande eller konfliktförebyggande åtgärder efter konflikter.

| 11. | Antal processer med anknytning till partnerlandets praxis i fråga om handel, investeringar och företag eller för att främja den yttre dimensionen av unionens interna politik eller unionens intressen, som har påverkats. |
| --- | --- |

11.

Antal processer med anknytning till partnerlandets praxis i fråga om handel, investeringar och företag eller för att främja den yttre dimensionen av unionens interna politik eller unionens intressen, som har påverkats.

| 12. | Antal personer som har tillgång till en förbättrad källa till dricksvatten och/eller förenklad sanitet med unionsstöd. |
| --- | --- |

12.

Antal personer som har tillgång till en förbättrad källa till dricksvatten och/eller förenklad sanitet med unionsstöd.

| 13. | Antal migranter, flyktingar och internflyktingar eller personer från värdsamhällen som skyddas eller bistås med unionsstöd. |
| --- | --- |

13.

Antal migranter, flyktingar och internflyktingar eller personer från värdsamhällen som skyddas eller bistås med unionsstöd.

| 14. | Antal länder och städer med strategier för klimatförändringar och/eller katastrofriskreducering som a) har utarbetats eller b) håller på att genomföras med unionsstöd. |
| --- | --- |

14.

Antal länder och städer med strategier för klimatförändringar och/eller katastrofriskreducering som a) har utarbetats eller b) håller på att genomföras med unionsstöd.

| 15. | Antal mikroföretag samt små och medelstora företag som tillämpar metoder för hållbar konsumtion och produktion med unionsstöd. |
| --- | --- |

15.

Antal mikroföretag samt små och medelstora företag som tillämpar metoder för hållbar konsumtion och produktion med unionsstöd.

| 16. | Installerad produktionskapacitet för förnybar energi (MW) med unionsstöd. |
| --- | --- |

16.

Installerad produktionskapacitet för förnybar energi (MW) med unionsstöd.

| 17. | Andel unionsfinansierat samarbete som främjar jämställdhet och kvinnors egenmakt. |
| --- | --- |

17.

Andel unionsfinansierat samarbete som främjar jämställdhet och kvinnors egenmakt.

| 18. | Antal offer för kränkningar av mänskliga rättigheter som direkt får del av unionsfinansierat stöd. |
| --- | --- |

18.

Antal offer för kränkningar av mänskliga rättigheter som direkt får del av unionsfinansierat stöd.

| 19. | Antal unionsfinansierade initiativ som stöder genomförandet av politiska, ekonomiska och sociala reformer och gemensamma överenskommelser i partnerländerna. |
| --- | --- |

19.

Antal unionsfinansierade initiativ som stöder genomförandet av politiska, ekonomiska och sociala reformer och gemensamma överenskommelser i partnerländerna.

Alla indikatorer som avser individer ska när så är möjligt vara uppdelade efter kön, i synnerhet för att övervaka framstegen mot jämställdhet, och ålder.

Alla indikatorer ska när så är möjligt vara uppdelade efter instrumentets geografiska områden.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 14.6.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 209/79 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 209/79

---

RÅDETS FÖRORDNING (EURATOM) 2021/948

av den 27 maj 2021

om inrättande av ett europeiskt instrument för internationellt kärnsäkerhetssamarbete som kompletterar instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen, och som grundar sig på fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen och om upphävande av förordning (Euratom) nr 237/2014

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 203,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1), och

av följande skäl:

| (1) | Unionen bör slå vakt om och främja sina värden och intressen i hela världen genom att sträva efter att genomföra de mål och principer för unionens yttre åtgärder som fastställs i artiklarna 3.5, 8 och 21 i fördraget om Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(1)

Unionen bör slå vakt om och främja sina värden och intressen i hela världen genom att sträva efter att genomföra de mål och principer för unionens yttre åtgärder som fastställs i artiklarna 3.5, 8 och 21 i fördraget om Europeiska unionen.

| (2) | För att genomföra den nya internationella ram som fastställs genom Förenta nationernas Agenda 2030 för hållbar utveckling, den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik och det europeiska samförståndet om utveckling, syftar Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 (2) till att öka samstämmigheten och säkerställa effektiviteten i EU:s yttre åtgärder genom att koncentrera dess insatser i ett effektiviserat instrument för att förbättra genomförandet av olika strategier för yttre åtgärder. |
| --- | --- |

(2)

För att genomföra den nya internationella ram som fastställs genom Förenta nationernas Agenda 2030 för hållbar utveckling, den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik och det europeiska samförståndet om utveckling, syftar Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 (2) till att öka samstämmigheten och säkerställa effektiviteten i EU:s yttre åtgärder genom att koncentrera dess insatser i ett effektiviserat instrument för att förbättra genomförandet av olika strategier för yttre åtgärder.

| (3) | Målet med det europeiska instrumentet för internationellt kärnsäkerhetssamarbete ( nedan kallat instrumentet), som kompletterar instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen, som inrättas genom förordning (EU) 2021/947, bör vara att främja en kärnsäkerhet på hög nivå, strålskydd och tillämpning av en effektiv och verkningsfull kärnämneskontroll i tredjeländer, med utgångspunkt i verksamheten i Europeiska atomenergigemenskapen (gemenskapen). Inom ramen för detta mål syftar denna förordning till att stödja främjandet av öppenhet när tredjelandsmyndigheter fattar kärnteknikrelaterade beslut. |
| --- | --- |

(3)

Målet med det europeiska instrumentet för internationellt kärnsäkerhetssamarbete ( nedan kallat instrumentet), som kompletterar instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen, som inrättas genom förordning (EU) 2021/947, bör vara att främja en kärnsäkerhet på hög nivå, strålskydd och tillämpning av en effektiv och verkningsfull kärnämneskontroll i tredjeländer, med utgångspunkt i verksamheten i Europeiska atomenergigemenskapen (gemenskapen). Inom ramen för detta mål syftar denna förordning till att stödja främjandet av öppenhet när tredjelandsmyndigheter fattar kärnteknikrelaterade beslut.

| (4) | Instrumentet bör inrättas för en sjuårsperiod så att dess löptid anpassas till den fleråriga budgetramens löptid, som fastställs i rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 (3). |
| --- | --- |

(4)

Instrumentet bör inrättas för en sjuårsperiod så att dess löptid anpassas till den fleråriga budgetramens löptid, som fastställs i rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 (3).

| (5) | Denna förordning utgör en del av det ramverk som utformats för planeringen av samarbetet och bör komplettera de åtgärder som rör kärntekniskt samarbete och som finansieras genom förordning (EU) 2021/947. |
| --- | --- |

(5)

Denna förordning utgör en del av det ramverk som utformats för planeringen av samarbetet och bör komplettera de åtgärder som rör kärntekniskt samarbete och som finansieras genom förordning (EU) 2021/947.

| (6) | Unionens medlemsstater är parter i fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen, som undertecknades den 1 juli 1968, och tillämpar tilläggsprotokollet på sina respektive avtal om kärnämneskontroll med Internationella atomenergiorganet (IAEA). |
| --- | --- |

(6)

Unionens medlemsstater är parter i fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen, som undertecknades den 1 juli 1968, och tillämpar tilläggsprotokollet på sina respektive avtal om kärnämneskontroll med Internationella atomenergiorganet (IAEA).

| (7) | I syfte att upprätthålla och främja en kontinuerlig förbättring av kärnsäkerheten och dess reglering har rådet antagit direktiven 2009/71/Euratom (4), 2011/70/Euratom (5) och 2013/59/Euratom (6). De direktiven och de strikta normer som tillämpas i gemenskapen i fråga om kärnsäkerhet och hantering av radioaktivt avfall och använt kärnbränsle utgör exempel som kan användas för att uppmuntra tredjeländer att anta liknande strikta normer. |
| --- | --- |

(7)

I syfte att upprätthålla och främja en kontinuerlig förbättring av kärnsäkerheten och dess reglering har rådet antagit direktiven 2009/71/Euratom (4), 2011/70/Euratom (5) och 2013/59/Euratom (6). De direktiven och de strikta normer som tillämpas i gemenskapen i fråga om kärnsäkerhet och hantering av radioaktivt avfall och använt kärnbränsle utgör exempel som kan användas för att uppmuntra tredjeländer att anta liknande strikta normer.

| (8) | Gemenskapen och dess medlemsstater är avtalsslutande parter i konventionen om kärnsäkerhet, som antogs den 17 juni 1994, och konventionen om säkerheten vid hantering av använt kärnbränsle och om säkerheten vid hantering av radioaktivt avfall, som antogs den 5 september 1997. |
| --- | --- |

(8)

Gemenskapen och dess medlemsstater är avtalsslutande parter i konventionen om kärnsäkerhet, som antogs den 17 juni 1994, och konventionen om säkerheten vid hantering av använt kärnbränsle och om säkerheten vid hantering av radioaktivt avfall, som antogs den 5 september 1997.

| (9) | Euratom bör fortsätta sitt nära samarbete med IAEA, i enlighet med kapitel 10 i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (Euratomfördraget), vad gäller kärnsäkerhet och kärnämneskontroll, för att främja de mål som anges i avdelning II kapitlen 3 och 7 i Euratomfördraget. Gemenskapen samarbetar med andra internationella organisationer och program med liknande mål. |
| --- | --- |

(9)

Euratom bör fortsätta sitt nära samarbete med IAEA, i enlighet med kapitel 10 i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (Euratomfördraget), vad gäller kärnsäkerhet och kärnämneskontroll, för att främja de mål som anges i avdelning II kapitlen 3 och 7 i Euratomfördraget. Gemenskapen samarbetar med andra internationella organisationer och program med liknande mål.

| (10) | Instrumentet bör föreskriva åtgärder som stöder de eftersträvade målen, som är i linje med de åtgärder som tidigare fått stöd genom rådets förordning (Euratom) nr 237/2014 (7). Dessa mål rör främjandet av en ändamålsenlig kärnsäkerhetskultur och genomförande av de striktaste normerna i fråga om kärnsäkerhet och strålskydd, liksom kontinuerlig förbättring av kärnsäkerheten, ansvarsfull och säker hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall, avveckling av befintliga kärntekniska anläggningar och sanering av tidigare kärntekniska förläggningsplatser och effektiv och verkningsfull kärnämneskontroll i tredjeländer, särskilt anslutande länder, kandidatländer, potentiella kandidatländer och länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

(10)

Instrumentet bör föreskriva åtgärder som stöder de eftersträvade målen, som är i linje med de åtgärder som tidigare fått stöd genom rådets förordning (Euratom) nr 237/2014 (7). Dessa mål rör främjandet av en ändamålsenlig kärnsäkerhetskultur och genomförande av de striktaste normerna i fråga om kärnsäkerhet och strålskydd, liksom kontinuerlig förbättring av kärnsäkerheten, ansvarsfull och säker hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall, avveckling av befintliga kärntekniska anläggningar och sanering av tidigare kärntekniska förläggningsplatser och effektiv och verkningsfull kärnämneskontroll i tredjeländer, särskilt anslutande länder, kandidatländer, potentiella kandidatländer och länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken.

| (11) | Genomförandet av denna förordning bör bygga på samråd, i förekommande fall, med medlemsstaterna och deras berörda myndigheter, i synnerhet de behöriga tillsynsmyndigheterna inom området kärnsäkerhet, med europeiska högnivågruppen för kärnsäkerhet och avfallshantering och genom kommittén för det europeiska instrumentet för internationellt kärnsäkerhetssamarbete, samt på dialog med partnerländerna. Vid genomförandet av denna förordning bör man beakta rådets slutsatser om stöd till tredjeländer på området för kärnsäkerhet och nukleärt fysiskt skydd, som antogs den 9 december 2008. |
| --- | --- |

(11)

Genomförandet av denna förordning bör bygga på samråd, i förekommande fall, med medlemsstaterna och deras berörda myndigheter, i synnerhet de behöriga tillsynsmyndigheterna inom området kärnsäkerhet, med europeiska högnivågruppen för kärnsäkerhet och avfallshantering och genom kommittén för det europeiska instrumentet för internationellt kärnsäkerhetssamarbete, samt på dialog med partnerländerna. Vid genomförandet av denna förordning bör man beakta rådets slutsatser om stöd till tredjeländer på området för kärnsäkerhet och nukleärt fysiskt skydd, som antogs den 9 december 2008.

| (12) | Resultaten av Euratoms yttre åtgärder bör övervakas och bedömas på grundval av på förhand fastställda, transparenta, landsspecifika och mätbara indikatorer som är anpassade till instrumentets särdrag och mål och bör helst bygga på ramverket för resultatet av EU:s internationella utvecklings- och samarbetsåtgärder. Indikatorerna bör vara inriktade på kvalitet, prestationer och resultat så att det krävs att mottagarländerna blir mer ansvars- och redovisningsskyldiga gentemot unionen och dess medlemsstater beträffande uppnådda resultat vid genomförandet av säkerhetsförbättrande åtgärder. |
| --- | --- |

(12)

Resultaten av Euratoms yttre åtgärder bör övervakas och bedömas på grundval av på förhand fastställda, transparenta, landsspecifika och mätbara indikatorer som är anpassade till instrumentets särdrag och mål och bör helst bygga på ramverket för resultatet av EU:s internationella utvecklings- och samarbetsåtgärder. Indikatorerna bör vara inriktade på kvalitet, prestationer och resultat så att det krävs att mottagarländerna blir mer ansvars- och redovisningsskyldiga gentemot unionen och dess medlemsstater beträffande uppnådda resultat vid genomförandet av säkerhetsförbättrande åtgärder.

| (13) | Unionen och Euratom bör sträva efter att utnyttja de tillgängliga resurserna så effektivt som möjligt för att optimera effekterna av sina yttre åtgärder. Detta bör uppnås genom samstämmighet och komplementaritet mellan unionens finansieringsinstrument för yttre åtgärder samt genom skapande av synergieffekter med annan unionspolitik och andra unionsprogram. För att maximera effekten av samlade insatser för att uppnå ett gemensamt mål, bör denna förordning göra det möjligt att kombinera finansiering från olika unionsprogram, under förutsättning att bidragen inte täcker samma kostnader. |
| --- | --- |

(13)

Unionen och Euratom bör sträva efter att utnyttja de tillgängliga resurserna så effektivt som möjligt för att optimera effekterna av sina yttre åtgärder. Detta bör uppnås genom samstämmighet och komplementaritet mellan unionens finansieringsinstrument för yttre åtgärder samt genom skapande av synergieffekter med annan unionspolitik och andra unionsprogram. För att maximera effekten av samlade insatser för att uppnå ett gemensamt mål, bör denna förordning göra det möjligt att kombinera finansiering från olika unionsprogram, under förutsättning att bidragen inte täcker samma kostnader.

| (14) | I denna förordning fastställs en finansieringsram för hela instrumentets löptid som ska utgöra det särskilda referensbeloppet i den mening som avses i punkt 18 i det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (8) för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet. |
| --- | --- |

(14)

I denna förordning fastställs en finansieringsram för hela instrumentets löptid som ska utgöra det särskilda referensbeloppet i den mening som avses i punkt 18 i det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (8) för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet.

| (15) | Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (9) (nedan kallad budgetförordningen) är tillämplig på instrumentet. I budgetförordningen fastställs regler för genomförande av unionens budget, inklusive reglerna om bidrag, priser, upphandling, indirekt förvaltning, finansieringsinstrument, budgetgarantier, ekonomiskt stöd och ersättning till externa experter. |
| --- | --- |

(15)

Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (9) (nedan kallad budgetförordningen) är tillämplig på instrumentet. I budgetförordningen fastställs regler för genomförande av unionens budget, inklusive reglerna om bidrag, priser, upphandling, indirekt förvaltning, finansieringsinstrument, budgetgarantier, ekonomiskt stöd och ersättning till externa experter.

| (16) | De bestämmelser och förfaranden som fastställs i förordning (EU) 2021/947 bör vara tillämpliga på genomförandet av den här förordningen, när så är lämpligt, och genomförandebestämmelserna i den här förordningen bör spegla bestämmelserna i den förordningen. |
| --- | --- |

(16)

De bestämmelser och förfaranden som fastställs i förordning (EU) 2021/947 bör vara tillämpliga på genomförandet av den här förordningen, när så är lämpligt, och genomförandebestämmelserna i den här förordningen bör spegla bestämmelserna i den förordningen.

| (17) | Övergripande finansiella regler som antas av Europaparlamentet och rådet på grundval av artikel 106a i Euratomfördraget och artikel 322 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) gäller för den här förordningen. Dessa regler fastställs i budgetförordningen och reglerar särskilt förfarandet för fastställande och genomförande av budgeten genom bidrag, offentlig upphandling, priser och indirekt genomförande, samt föreskriver kontroller av finansiella aktörers ansvar. Regler som antas på grundval av artikel 106a i Euratomfördraget och artikel 322 i EUF-fördraget innefattar även en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten. |
| --- | --- |

(17)

Övergripande finansiella regler som antas av Europaparlamentet och rådet på grundval av artikel 106a i Euratomfördraget och artikel 322 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) gäller för den här förordningen. Dessa regler fastställs i budgetförordningen och reglerar särskilt förfarandet för fastställande och genomförande av budgeten genom bidrag, offentlig upphandling, priser och indirekt genomförande, samt föreskriver kontroller av finansiella aktörers ansvar. Regler som antas på grundval av artikel 106a i Euratomfördraget och artikel 322 i EUF-fördraget innefattar även en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten.

| (18) | De former av och genomförandemetoder för unionsfinansiering som fastställs i denna förordning bör väljas utifrån vad som är bäst för att uppnå åtgärdernas särskilda mål och leverera resultat, med särskild hänsyn till kostnader för kontroller, administrativa bördor och förväntad risk för bristande efterlevnad. Detta bör inbegripa beaktande av användning av såväl klumpsummor, schablonsatser och enhetskostnader som finansiering som inte är kopplad till kostnader i den mening som avses i artikel 125.1 a i budgetförordningen. |
| --- | --- |

(18)

De former av och genomförandemetoder för unionsfinansiering som fastställs i denna förordning bör väljas utifrån vad som är bäst för att uppnå åtgärdernas särskilda mål och leverera resultat, med särskild hänsyn till kostnader för kontroller, administrativa bördor och förväntad risk för bristande efterlevnad. Detta bör inbegripa beaktande av användning av såväl klumpsummor, schablonsatser och enhetskostnader som finansiering som inte är kopplad till kostnader i den mening som avses i artikel 125.1 a i budgetförordningen.

| (19) | Årliga handlingsplaner och åtgärder bör utgöra arbetsprogram inom ramen för budgetförordningen. De årliga handlingsplanerna består av en uppsättning åtgärder samlade i ett dokument. |
| --- | --- |

(19)

Årliga handlingsplaner och åtgärder bör utgöra arbetsprogram inom ramen för budgetförordningen. De årliga handlingsplanerna består av en uppsättning åtgärder samlade i ett dokument.

| (20) | För att säkerställa kontinuitet i tillhandahållandet av stöd inom det relevanta politikområdet och göra det möjligt att påbörja genomförandet från och med början av den fleråriga budgetramen 2021–2027, är det nödvändigt att föreskriva att denna förordning ska tillämpas från och med början av budgetåret 2021. |
| --- | --- |

(20)

För att säkerställa kontinuitet i tillhandahållandet av stöd inom det relevanta politikområdet och göra det möjligt att påbörja genomförandet från och med början av den fleråriga budgetramen 2021–2027, är det nödvändigt att föreskriva att denna förordning ska tillämpas från och med början av budgetåret 2021.

| (21) | I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (10), samt rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 (11), (Euratom, EG) nr 2185/96 (12) och (EU) 2017/1939 (13) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet åtgärder avseende förebyggande, upptäckt, korrigering och utredning av oriktigheter, inklusive bedrägerier, avseende krav på återbetalning av medel som förlorats, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt, när så är lämpligt, avseende påförande av administrativa sanktioner. I enlighet med förordningarna (Euratom, EG) nr 2185/96 och (EU, Euratom) nr 883/2013 har Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) befogenhet att göra administrativa utredningar, inklusive kontroller och inspektioner på platsen, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägerier, korruption eller annan olaglig verksamhet som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen.
  I enlighet med förordning (EU) 2017/1939 har Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) befogenhet att utreda och lagföra brott som skadar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med vad som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (14). I enlighet med budgetförordningen ska varje person eller enhet som mottar medel från unionen samarbeta till fullo för att skydda unionens ekonomiska intressen, bevilja kommissionen, Olaf, revisionsrätten och, när det gäller de medlemsstater som deltar i fördjupat samarbete enligt förordning (EU) 2017/1939, Eppo de rättigheter och den tillgång som krävs och säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter. Av denna anledning bör avtal med tredjeländer, tredjeterritorier och internationella organisationer samt alla kontrakt eller avtal som är en följd av denna förordnings genomförande innehålla bestämmelser som uttryckligen ger kommissionen, Olaf, Europeiska revisionsrätten och Eppo befogenhet att utföra revisioner och kontroller och inspektioner på platsen i enlighet med deras respektive befogenheter och som säkerställer att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter. |
| --- | --- |

(21)

I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (10), samt rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 (11), (Euratom, EG) nr 2185/96 (12) och (EU) 2017/1939 (13) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet åtgärder avseende förebyggande, upptäckt, korrigering och utredning av oriktigheter, inklusive bedrägerier, avseende krav på återbetalning av medel som förlorats, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt, när så är lämpligt, avseende påförande av administrativa sanktioner. I enlighet med förordningarna (Euratom, EG) nr 2185/96 och (EU, Euratom) nr 883/2013 har Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) befogenhet att göra administrativa utredningar, inklusive kontroller och inspektioner på platsen, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägerier, korruption eller annan olaglig verksamhet som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen.

I enlighet med förordning (EU) 2017/1939 har Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) befogenhet att utreda och lagföra brott som skadar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med vad som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (14). I enlighet med budgetförordningen ska varje person eller enhet som mottar medel från unionen samarbeta till fullo för att skydda unionens ekonomiska intressen, bevilja kommissionen, Olaf, revisionsrätten och, när det gäller de medlemsstater som deltar i fördjupat samarbete enligt förordning (EU) 2017/1939, Eppo de rättigheter och den tillgång som krävs och säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter. Av denna anledning bör avtal med tredjeländer, tredjeterritorier och internationella organisationer samt alla kontrakt eller avtal som är en följd av denna förordnings genomförande innehålla bestämmelser som uttryckligen ger kommissionen, Olaf, Europeiska revisionsrätten och Eppo befogenhet att utföra revisioner och kontroller och inspektioner på platsen i enlighet med deras respektive befogenheter och som säkerställer att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter.

| (22) | Förordning (Euratom) nr 237/2014 bör därför upphävas. |
| --- | --- |

(22)

Förordning (Euratom) nr 237/2014 bör därför upphävas.

| (23) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (15). |
| --- | --- |

(23)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (15).

| (24) | Hänvisningarna till instrument för externt bistånd i rådets beslut 2010/427/EU (16), bör läsas som hänvisningar till den här förordningen och till de förordningar som avses i denna förordning. Kommissionen bör säkerställa att denna förordning genomförs i enlighet med beslut 2010/427/EU. |
| --- | --- |

(24)

Hänvisningarna till instrument för externt bistånd i rådets beslut 2010/427/EU (16), bör läsas som hänvisningar till den här förordningen och till de förordningar som avses i denna förordning. Kommissionen bör säkerställa att denna förordning genomförs i enlighet med beslut 2010/427/EU.

| (25) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning bör strikt följa de villkor och förfaranden som fastställs i unionens restriktiva åtgärder. |
| --- | --- |

(25)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning bör strikt följa de villkor och förfaranden som fastställs i unionens restriktiva åtgärder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

AVDELNING I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Innehåll och tillämpningsområde

Genom denna förordning inrättas på grundval av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen det europeiska instrumentet för internationellt kärnsäkerhetssamarbete (nedan kallat instrumentet), som kompletterar instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen, för perioden 1 januari 2021–31 december 2027.

instrumentet

I denna förordning fastställs målen för instrumentet, dess budget för perioden 1 januari 2021–31 december 2027, och formerna och metoderna för unionsfinansieringens genomförande.

Artikel 2

Målen för instrumentet

1.   Målet för instrumentet är att komplettera det kärntekniska samarbete som finansieras genom förordning (EU) 2021/947, särskilt för att främja en hög kärnsäkerhetsnivå, strålskydd och tillämpning av en effektiv och verkningsfull kärnämneskontroll i tredjeländer, genom att bygga vidare på verksamheten inom gemenskapen, i de relevanta Euratombestämmelserna, i överensstämmelse med den här förordningen och på ett så öppet sätt som möjligt. Inom ramen för detta mål syftar instrumentet även till att stödja främjandet av öppenhet när tredjelandsmyndigheter fattar kärnteknikrelaterade beslut.

2.   I överensstämmelse med punkt 1 har instrumentet följande specifika mål:

| a) | Främjande av en verkningsfull kärnsäkerhets- och strålskyddskultur, genomförande av de striktaste normerna i fråga om kärnsäkerhet och strålskydd, liksom kontinuerlig förbättring av kärnsäkerheten, inklusive främjande av öppenhet när tredjelandsmyndigheter fattar beslut om säkerheten i kärntekniska anläggningar. |
| --- | --- |

a)

Främjande av en verkningsfull kärnsäkerhets- och strålskyddskultur, genomförande av de striktaste normerna i fråga om kärnsäkerhet och strålskydd, liksom kontinuerlig förbättring av kärnsäkerheten, inklusive främjande av öppenhet när tredjelandsmyndigheter fattar beslut om säkerheten i kärntekniska anläggningar.

| b) | Ansvarsfull och säker hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall, avveckling och sanering av före detta kärntekniska anläggningar och förläggningsplatser, inklusive främjande av öppenhet när tredjelandsmyndigheter fattar beslut. |
| --- | --- |

b)

Ansvarsfull och säker hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall, avveckling och sanering av före detta kärntekniska anläggningar och förläggningsplatser, inklusive främjande av öppenhet när tredjelandsmyndigheter fattar beslut.

| c) | Inrättande av effektiv och verkningsfull kärnämneskontroll i tredjeländer. |
| --- | --- |

c)

Inrättande av effektiv och verkningsfull kärnämneskontroll i tredjeländer.

Artikel 3

Samstämmighet, konsekvens och komplementaritet

1.   Vid genomförandet av denna förordning ska samstämmighet, synergieffekter och komplementaritet med förordning (EU) 2021/947, med andra program avseende unionens yttre åtgärder och med annan relevant unionspolitik och andra relevanta unionsprogram, samt en konsekvent politik för utveckling säkerställas.

2.   I lämpliga fall får andra unionsprogram bidra till åtgärder som fastställs inom ramen för denna förordning, förutsatt att bidragen inte täcker samma kostnader. Denna förordning får också bidra till åtgärder som fastställs inom ramen för andra unionsprogram, förutsatt att bidragen inte täcker samma kostnader.

3.   Bestämmelserna för varje unionsprogram som bidrar till åtgärder som inrättas inom ramen för denna förordning ska tillämpas för dess respektive bidrag till åtgärden. Den kumulativa finansieringen får inte överstiga de totala stödberättigande kostnaderna för åtgärden, och stödet från de olika unionsprogrammen får beräknas proportionellt i enlighet med de dokument som anger villkoren för stödet.

Artikel 4

Instrumentets budget

Finansieringsramen för genomförandet av instrumentet för perioden 1 januari 2021–31 december 2027 ska vara 300 miljoner EUR i löpande priser.

Artikel 5

Politisk ram

Den övergripande politiska ramen för genomförandet av denna förordning ska utgöras av associeringsavtalen, partnerskaps- och samarbetsavtalen, de multilaterala avtalen och andra avtal om upprättande av en rättsligt bindande förbindelse mellan unionen och dess partnerländer, samt Europeiska rådets slutsatser och rådets slutsatser, uttalanden och slutsatser från toppmöten eller högnivåmöten med partnerländerna, kommissionens meddelanden och gemensamma meddelanden från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik.

AVDELNING II

GENOMFÖRANDE AV INSTRUMENTET

Artikel 6

Fleråriga vägledande program

1.   Samarbete inom ramen för denna förordning ska genomföras med utgångspunkt i fleråriga vägledande program.

2.   De fleråriga vägledande programmen ska syfta till att tillhandahålla en enhetlig ram för samarbetet mellan gemenskapen och de berörda tredjeländerna eller regionerna, på ett sätt som är förenligt med gemenskapens allmänna syfte och tillämpningsområde, mål, principer och policy och som grundar sig på den politiska ram som avses i artikel 5.

3.   De fleråriga vägledande programmen ska utgöra en allmän grund för samarbetet inom ramen för denna förordning och ska ange gemenskapens mål för samarbetet, med beaktande av de berörda ländernas behov, gemenskapens prioriteringar, det internationella läget och de respektive tredjeländernas verksamhet. De fleråriga vägledande programmen ska också ange samarbetets mervärde samt hur man undviker dubblering med andra program och initiativ, särskilt sådana som drivs av internationella organisationer med samma mål och stora givare.

4.   Fleråriga vägledande program ska fastställa de prioriterade områden som valts ut för finansiering, de särskilda målen, de förväntade resultaten, de prestations- och resultatinriktade indikatorerna och den vägledande tilldelningen av medel, både totalt och per mål.

5.   De fleråriga vägledande programmen ska grunda sig på en dialog med partnerländerna eller partnerregionerna, med deltagande av berörda parter, framför allt statliga myndigheter och tillsynsmyndigheter och de organisationer som utsetts av dem, för att säkerställa att landet eller regionen i fråga i tillräckligt hög grad övertar ägarskapet i processen och för att främja stöd för ytterligare utveckling av kärnsäkerheten på nationell nivå.

6.   Kommissionen ska, i förekommande fall, efter samråd med europeiska högnivågruppen för kärnsäkerhet och avfallshantering (Ensreg), anta de fleråriga vägledande programmen i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 15.2.

7.   Kommissionen ska, i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 15.2, se över och vid behov uppdatera de fleråriga vägledande programmen åtminstone fyra år efter det att de har antagits.

Artikel 7

Årliga handlingsplaner och åtgärder

1.   Kommissionen ska anta årliga handlingsplaner med utgångspunkt i de fleråriga vägledande programmen. Kommissionen får även anta särskilda åtgärder och stödåtgärder.

Vid oförutsedda och vederbörligen motiverade behov, omständigheter eller förpliktelser får kommissionen anta särskilda åtgärder.

Handlingsplanerna och de särskilda åtgärderna ska för varje tredjeland eller region ange målen, förvaltningsförfarandena, de projekt som ska finansieras, en vägledande tidsplan, de förväntade resultaten och huvudverksamheten, metoderna och, vid behov, statusen för handlingsplanerna och de särskilda åtgärderna för varje tredjeland eller region, budgeten och eventuella tillhörande stödutgifter. Dessa handlingsplaner och åtgärder ska innehålla en samling och kortfattad beskrivning av varje insats som ska finansieras, vägledande uppgifter om de belopp som tilldelats varje insats, en vägledande tidsplan för genomförandet och särskilda indikatorer för övervakning, utvärdering och översyn av prestationerna och resultaten samt eventuella tillhörande stödutgifter när så är lämpligt. I tillämpliga fall ska de innehålla uppgifter om de lärdomar som dragits från tidigare samarbeten.

2.   Handlingsplanerna och åtgärderna ska antas genom genomförandeakter som antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 15.2.

3.   Det granskningsförfarande som avses i artikel 15.2 ska inte krävas för

| a) | särskilda åtgärder och stödåtgärder för vilka unionsfinansieringen inte överstiger 5 miljoner EUR, |
| --- | --- |

a)

särskilda åtgärder och stödåtgärder för vilka unionsfinansieringen inte överstiger 5 miljoner EUR,

| b) | tekniska ändringar, under förutsättning att de inte väsentligt påverkar målen för den berörda handlingsplanen eller den berörda åtgärden, till exempel






  i) | ändring av genomförandemetoden, |
| --- | --- | --- |

b)

tekniska ändringar, under förutsättning att de inte väsentligt påverkar målen för den berörda handlingsplanen eller den berörda åtgärden, till exempel

i)

ändring av genomförandemetoden,

| ii) | omfördelningar av medel mellan åtgärder som ingår i en handlingsplan, |
| --- | --- |

ii)

omfördelningar av medel mellan åtgärder som ingår i en handlingsplan,

| iii) | ökningar eller minskningar av handlingsplanernas och de särskilda åtgärdernas budget med högst 20 % av den ursprungliga budgeten, dock maximalt 5 miljoner EUR. |
| --- | --- |

iii)

ökningar eller minskningar av handlingsplanernas och de särskilda åtgärdernas budget med högst 20 % av den ursprungliga budgeten, dock maximalt 5 miljoner EUR.

Särskilda åtgärder och stödåtgärder samt tekniska ändringar av dem ska, när de har antagits i överensstämmelse med denna punkt, meddelas den kommitté för det europeiska instrumentet för internationellt kärnsäkerhetssamarbete som avses i artikel 15 inom en månad efter antagandet. De ska också meddelas Europaparlamentet.

4.   Vid vederbörligen motiverade och tvingande skäl till skyndsamhet med anledning av behovet av snabba insatser från gemenskapen ska kommissionen, i enlighet med det förfarande som avses i artikel 15.3, anta eller ändra handlingsplanerna eller åtgärderna genom genomförandeakter, som ska ha omedelbar verkan.

Artikel 8

Stödåtgärder

1.   Unionsfinansieringen får täcka stödutgifter för genomförandet av instrumentet och för uppnåendet av dess mål, inklusive administrativt stöd i samband med förberedelse, uppföljning, övervakning, kontroll, revision och utvärdering som är nödvändig för genomförandet, samt utgifter vid huvudkontoren för sådant administrativt stöd som behövs för instrumentet, och för att förvalta insatser som finansieras inom ramen för denna förordning, inbegripet informations- och kommunikationsåtgärder samt gemensamma it-system.

2.   När stödutgifter inte ingår i de handlingsplaner eller särskilda åtgärder som avses i artikel 7 ska kommissionen, i tillämpliga fall, anta stödåtgärder. Unionsfinansiering genom stödåtgärder kan omfatta följande:

| a) | Utgifter för studier, möten, information, kunskapshöjande åtgärder, utbildning, utarbetande och utbyte av tillvaratagna erfarenheter och bästa praxis, publiceringsåtgärder samt utgifter för sådant administrativt eller tekniskt bistånd som behövs för att programplanera och förvalta åtgärder, inklusive undersökningsuppdrag eller betalda externa experter. |
| --- | --- |

a)

Utgifter för studier, möten, information, kunskapshöjande åtgärder, utbildning, utarbetande och utbyte av tillvaratagna erfarenheter och bästa praxis, publiceringsåtgärder samt utgifter för sådant administrativt eller tekniskt bistånd som behövs för att programplanera och förvalta åtgärder, inklusive undersökningsuppdrag eller betalda externa experter.

| b) | Utgifter som har samband med informations- och kommunikationsinsatser, inbegripet utarbetande av kommunikationsstrategier samt strategisk kommunikation och synliggörande av unionens politiska prioriteringar. |
| --- | --- |

b)

Utgifter som har samband med informations- och kommunikationsinsatser, inbegripet utarbetande av kommunikationsstrategier samt strategisk kommunikation och synliggörande av unionens politiska prioriteringar.

Artikel 9

Samarbetsmetoder

Finansiering enligt instrumentet ska genomföras av kommissionen i enlighet med budgetförordningen, antingen direkt av kommissionen själv eller indirekt genom någon av de enheter som förtecknas i artikel 62.1 c i budgetförordningen.

Artikel 10

Former av och genomförandemetoder för unionsfinansiering

1.   Unionsfinansieringen enligt instrumentet får tillhandahållas i de former som fastställs i budgetförordningen, i synnerhet

| a) | bidrag, |
| --- | --- |

a)

bidrag,

| b) | upphandlingskontrakt avseende tjänster eller varor, |
| --- | --- |

b)

upphandlingskontrakt avseende tjänster eller varor,

| c) | betalning av externa experter, och |
| --- | --- |

c)

betalning av externa experter, och

| d) | blandfinansiering. |
| --- | --- |

d)

blandfinansiering.

2.   Stöd enligt instrumentet får också genomföras enligt de bestämmelser som gäller för garantin för yttre åtgärder, som inrättas genom förordning (EU) 2021/947 (nedan kallad garantin för yttre åtgärder) och bidra till avsättningar till garantifonden för yttre åtgärder. Garantin för yttre åtgärder ska också stödja insatser på grundval av rådets beslut 77/270/Euratom (17).

Avsättningsnivån för insatser inom ramen för garantin för yttre åtgärder, som stödet enligt instrumentet bidrar till, ska vara 9 %.

3.   Avsättningsnivåerna ska ses över vart tredje år från och med det datum då denna förordning börjar tillämpas.

Artikel 11

Stödberättigade personer och enheter

1.   Personer och enheter från anslutande länder, kandidatländer, potentiella kandidatländer och länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken ska prioriteras. Deltagandet i offentlig upphandling, förfaranden för tilldelning av bidrag eller priser för åtgärder som finansieras inom ramen för instrumentet ska vara öppet för internationella organisationer och för alla rättsliga enheter som är medborgare i och, när det gäller juridiska personer, som också är faktiskt etablerade i, följande länder och territorier:

| a) | Medlemsstaterna, stödmottagare enligt instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA III) som inrättats genom en Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA III) och parter i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (18). |
| --- | --- |

a)

Medlemsstaterna, stödmottagare enligt instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA III) som inrättats genom en Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA III) och parter i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (18).

| b) | Partnerländer i grannskapet som avses i artikel 4.2 a i förordning (EU) 2021/947. |
| --- | --- |

b)

Partnerländer i grannskapet som avses i artikel 4.2 a i förordning (EU) 2021/947.

| c) | Utvecklingsländer och utvecklingsterritorier som ingår i den förteckning över mottagare av offentligt utvecklingsbistånd som offentliggörs av OECD:s utvecklingskommitté DAC (nedan kallad förteckningen över mottagare av offentligt utvecklingsbistånd), och som inte är medlemmar av G20, samt utomeuropeiska länder och territorier enligt definitionen i rådets beslut 2013/755/EU (19). |
| --- | --- |

c)

Utvecklingsländer och utvecklingsterritorier som ingår i den förteckning över mottagare av offentligt utvecklingsbistånd som offentliggörs av OECD:s utvecklingskommitté DAC (nedan kallad förteckningen över mottagare av offentligt utvecklingsbistånd), och som inte är medlemmar av G20, samt utomeuropeiska länder och territorier enligt definitionen i rådets beslut 2013/755/EU (19).

| d) | Utvecklingsländer som ingår i förteckningen över mottagare av offentligt utvecklingsbistånd och som är medlemmar av G20 samt andra länder och territorier, när det berörda förfarandet äger rum inom ramen för åtgärder som finansieras av unionen enligt den här förordningen och som de deltar i. |
| --- | --- |

d)

Utvecklingsländer som ingår i förteckningen över mottagare av offentligt utvecklingsbistånd och som är medlemmar av G20 samt andra länder och territorier, när det berörda förfarandet äger rum inom ramen för åtgärder som finansieras av unionen enligt den här förordningen och som de deltar i.

| e) | Länder för vilka kommissionen fastställt ömsesidigt tillträde till extern finansiering. |
| --- | --- |

e)

Länder för vilka kommissionen fastställt ömsesidigt tillträde till extern finansiering.

| f) | Medlemsländer i Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling, när det gäller kontrakt som ska genomföras i något av de minst utvecklade länderna eller ett kraftigt skuldtyngt fattigt land som ingår i förteckningen över mottagare av offentligt utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

f)

Medlemsländer i Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling, när det gäller kontrakt som ska genomföras i något av de minst utvecklade länderna eller ett kraftigt skuldtyngt fattigt land som ingår i förteckningen över mottagare av offentligt utvecklingsbistånd.

| g) | Tredjeländer där verksamheten äger rum i enlighet med de särskilda fleråriga vägledande programmen, handlingsplaner eller åtgärder. |
| --- | --- |

g)

Tredjeländer där verksamheten äger rum i enlighet med de särskilda fleråriga vägledande programmen, handlingsplaner eller åtgärder.

Det ömsesidiga tillträde som avses i första stycket e får beviljas för en begränsad period av minst ett år när ett land erkänner att enheter från unionen och från länder som är stödberättigade inom ramen för denna förordning ska vara stödberättigade på lika villkor. Kommissionen ska fatta beslut om ömsesidigt tillträde och varaktigheten för sådant tillträde efter samråd med det eller de berörda mottagarländerna.

2.   Alla varor och all materiel som finansieras genom instrumentet får härröra från de länder och under de relevanta villkor som anges i punkt 1.

3.   Bestämmelserna i denna artikel ska inte gälla för eller skapa nationalitetsrelaterade restriktioner för fysiska personer som är anställda hos eller på annat sätt rättsligt står under avtal med en stödberättigad entreprenör eller, i tillämpliga fall, underleverantör.

4.   När det gäller åtgärder som medfinansieras av ett organ, eller som genomförs genom direkt förvaltning eller indirekt förvaltning med enheter som förtecknas i artikel 62.1 c ii–viii i budgetförordningen, ska reglerna för stödberättigande för dessa enheter också tillämpas.

5.   Om givare tillhandahåller medel till en förvaltningsfond som inrättats av kommissionen eller genom externa inkomster som avsatts för särskilda ändamål, ska de regler för stödberättigande som anges i akten om den förvaltningsfondens inrättande eller i överenskommelsen med givaren i fråga, när det gäller externa inkomster avsatta för särskilda ändamål, tillämpas.

6.   När det gäller åtgärder som finansieras enligt instrumentet och enligt något annat unionsprogram, ska de enheter som är stödberättigade enligt något av de programmen anses vara stödberättigade.

7.   Reglerna för stödberättigande i denna artikel får begränsas med hänsyn till sökandes nationalitet, geografiska lokalisering eller karaktär, eller varors och materials ursprung, i den mån sådana begränsningar är nödvändiga på grund av en åtgärds specifika karaktär och mål och om de är nödvändiga för ett verkningsfullt genomförande av denna.

8.   Anbudsgivare, sökande och kandidater från länder som inte är stödberättigade får godtas som stödberättigade i brådskande fall eller om tjänster saknas på marknaderna i de berörda länderna eller territorierna eller i andra vederbörligen motiverade fall, om tillämpning av reglerna för stödberättigande skulle göra det omöjligt eller alltför svårt att genomföra en åtgärd.

9.   För att främja lokal kapacitet och lokala marknader och inköp ska lokala och regionala entreprenörer prioriteras när det i budgetförordningen föreskrivs tilldelning på grundval av ett enda anbud. I samtliga andra fall ska lokala och regionala entreprenörers deltagande främjas i enlighet med de relevanta bestämmelserna i budgetförordningen.

Artikel 12

Kriterier för internationellt kärnsäkerhetssamarbete

1.   En samsyn och ett ömsesidigt avtal mellan ett tredjeland och gemenskapen ska, i princip, bekräftas genom en formell framställning till kommissionen. En sådan framställning ska vara bindande för respektive regering.

2.   De tredjeländer som vill samarbeta med gemenskapen ska vara parter i fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen och ha ett gällande tilläggsprotokoll eller ha ingått ett avtal om kärnämneskontroll med IAEA. De ska fullt ut ansluta sig till de grundläggande säkerhetsprinciper som fastställs i IAEA:s standarder för säkerhet och vara parter i relevanta konventioner, såsom konventionen om kärnsäkerhet och konventionen om säkerheten vid hantering av använt kärnbränsle och om säkerheten vid hantering av radioaktivt avfall, eller ha vidtagit åtgärder som visar en fast beslutsamhet att ansluta sig till dessa konventioner. Vid aktivt samarbete ska detta åtagande utvärderas årligen, med beaktande av nationella rapporter och annan dokumentation om genomförandet av relevanta konventioner. Med utgångspunkt i denna utvärdering ska ett beslut fattas om huruvida samarbetet ska fortsätta. I nödsituationer bör flexibilitet undantagsvis visas vid tillämpningen av dessa principer.

3.   För att säkerställa och övervaka att de samarbetsrelaterade målen i instrumentet uppfylls ska tredjelandet godta att dess genomförda åtgärder utvärderas. Denna utvärdering ska möjliggöra uppföljning och kontroll av att de överenskomna målen uppfylls och får ställas som villkor för fortsatta utbetalningar av gemenskapsbidraget.

4.   Unionens samarbete på området kärnsäkerhet och nukleärt fysiskt skydd i enlighet med denna förordning syftar inte till att främja kärnenergi och ska därför inte tolkas som en åtgärd för att främja sådan energi i tredjeländer.

Artikel 13

Samarbetets stödmottagare

1.   Samarbetet enligt denna förordning ska inriktas på följande:

| a) | De behöriga tillsynsmyndigheterna inom området kärnsäkerhet och de organisationer för tekniskt stöd som utsetts för dem för att garantera deras tekniska kompetens, oberoende och förstärkning av regelverket på relevanta områden vad gäller kärnsäkerhet och strålskydd. |
| --- | --- |

a)

De behöriga tillsynsmyndigheterna inom området kärnsäkerhet och de organisationer för tekniskt stöd som utsetts för dem för att garantera deras tekniska kompetens, oberoende och förstärkning av regelverket på relevanta områden vad gäller kärnsäkerhet och strålskydd.

| b) | De nationella organ som ansvarar för säker hantering av radioaktivt avfall för att möjliggöra kategorisering, registrering och säker lagring av samt ansvar för avfallet. |
| --- | --- |

b)

De nationella organ som ansvarar för säker hantering av radioaktivt avfall för att möjliggöra kategorisering, registrering och säker lagring av samt ansvar för avfallet.

| c) | Alla uppdrag som genomförs av berörda parter i ett statligt system för redovisning och kontroll av kärnmaterial för att fastställa effektiv och verkningsfull kärnämneskontroll. |
| --- | --- |

c)

Alla uppdrag som genomförs av berörda parter i ett statligt system för redovisning och kontroll av kärnmaterial för att fastställa effektiv och verkningsfull kärnämneskontroll.

| d) | De som är driftsansvariga för kärnkraftverk, i undantagsfall och endast i fråga om genomförandet av rekommendationerna i den sakkunnigbedömning av risk- och säkerhetsbedömningar (stresstester) som Ensreg genomför. |
| --- | --- |

d)

De som är driftsansvariga för kärnkraftverk, i undantagsfall och endast i fråga om genomförandet av rekommendationerna i den sakkunnigbedömning av risk- och säkerhetsbedömningar (stresstester) som Ensreg genomför.

2.   Målen i artikel 2.1 ska särskilt eftersträvas genom följande åtgärder:

| a) | Förstärkning av regelverket, förfarandena och systemen. |
| --- | --- |

a)

Förstärkning av regelverket, förfarandena och systemen.

| b) | Fastställande av verkningsfulla arrangemang för att förhindra olyckor med skadliga strålningsverkningar, inklusive oförutsedd exponering, och begränsa sådana verkningar om olyckor skulle inträffa. |
| --- | --- |

b)

Fastställande av verkningsfulla arrangemang för att förhindra olyckor med skadliga strålningsverkningar, inklusive oförutsedd exponering, och begränsa sådana verkningar om olyckor skulle inträffa.

| c) | Utformning och genomförande av strategier och ramverk, metoder, tekniker och tillvägagångssätt för ansvarsfull och säker hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall. |
| --- | --- |

c)

Utformning och genomförande av strategier och ramverk, metoder, tekniker och tillvägagångssätt för ansvarsfull och säker hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall.

| d) | Stöd för att säkerställa säkerhet vid kärntekniska anläggningar och förläggningsplatser med avseende på praktiska skyddsåtgärder som syftar till att minska de befintliga strålningsrelaterade riskerna för arbetstagarnas och allmänhetens hälsa. |
| --- | --- |

d)

Stöd för att säkerställa säkerhet vid kärntekniska anläggningar och förläggningsplatser med avseende på praktiska skyddsåtgärder som syftar till att minska de befintliga strålningsrelaterade riskerna för arbetstagarnas och allmänhetens hälsa.

| e) | Utformning och genomförande av strategier och ramverk för avveckling av befintliga kärntekniska anläggningar, för sanering av tidigare kärntekniska förläggningsplatser och tidigare platser för uranbrytning samt för bärgning och hantering av i havet sänkta radioaktiva föremål och material. |
| --- | --- |

e)

Utformning och genomförande av strategier och ramverk för avveckling av befintliga kärntekniska anläggningar, för sanering av tidigare kärntekniska förläggningsplatser och tidigare platser för uranbrytning samt för bärgning och hantering av i havet sänkta radioaktiva föremål och material.

| f) | Upprättande av nödvändiga regelverk, metoder, tekniker och tillvägagångssätt för genomförande av kärnämneskontroll, inklusive för adekvat bokföring och kontroll av klyvbara material på statlig nivå och driftsansvarignivå. |
| --- | --- |

f)

Upprättande av nödvändiga regelverk, metoder, tekniker och tillvägagångssätt för genomförande av kärnämneskontroll, inklusive för adekvat bokföring och kontroll av klyvbara material på statlig nivå och driftsansvarignivå.

| g) | Stöd för utbildning av personal. |
| --- | --- |

g)

Stöd för utbildning av personal.

| h) | Begränsat tillhandahållande av utrustning i undantagsfall för driftsansvariga för kärnkraftverk, enligt vad som avses i punkt 1 d. |
| --- | --- |

h)

Begränsat tillhandahållande av utrustning i undantagsfall för driftsansvariga för kärnkraftverk, enligt vad som avses i punkt 1 d.

I specifika och vederbörligen motiverade fall ska de åtgärder som rör led a i första stycket genomföras i samarbete mellan operatörer och/eller behöriga organisationer från medlemsstaterna och driftsansvariga för kärntekniska anläggningar i tredjeländer enligt definitionen i artikel 3.1 i direktiv 2009/71/Euratom.

Artikel 7.3 ska inte gälla för åtgärder som rör led h i första stycket i denna punkt.

Artikel 14

Övervakning, rapportering och utvärdering

1.   Övervakning, rapportering och utvärdering ska ske i enlighet med artiklarna 41.2, 41.4, 41.5, 41.6 och 42 i förordning (EU) 2021/947.

2.   Uppnåendet av målet för instrumentet ska mätas utifrån följande indikatorer och deras inverkan på kärnsäkerheten, strålskyddet och tillämpningen av effektiv och verkningsfull kärnämneskontroll:

| a) | De rättsakter och regleringsakter som utarbetats, lagts fram och/eller setts över med beaktande av de striktaste normerna för kärnsäkerhet. |
| --- | --- |

a)

De rättsakter och regleringsakter som utarbetats, lagts fram och/eller setts över med beaktande av de striktaste normerna för kärnsäkerhet.

| b) | Projekterings-, koncepts- eller genomförbarhetsstudier för konstruktion av anläggningar som följer de striktaste normerna för kärnsäkerhet. |
| --- | --- |

b)

Projekterings-, koncepts- eller genomförbarhetsstudier för konstruktion av anläggningar som följer de striktaste normerna för kärnsäkerhet.

| c) | Resultaten i fråga om kärnsäkerhet, strålskydd och åtgärder för att förbättra en effektiv och verkningsfull kontroll på grundval av de striktaste normerna för kärnsäkerhet, strålskydd och kärnämneskontroll, däribland resultaten från internationella sakkunnigbedömningar, som genomförts i kärntekniska anläggningar. |
| --- | --- |

c)

Resultaten i fråga om kärnsäkerhet, strålskydd och åtgärder för att förbättra en effektiv och verkningsfull kontroll på grundval av de striktaste normerna för kärnsäkerhet, strålskydd och kärnämneskontroll, däribland resultaten från internationella sakkunnigbedömningar, som genomförts i kärntekniska anläggningar.

AVDELNING III

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 15

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av kommittén för det europeiska instrumentet för internationellt kärnsäkerhetssamarbete. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

3.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 8 i förordning (EU) nr 182/2011 jämförd med artikel 5 i den förordningen tillämpas.

Artikel 16

Information, kommunikation, synlighet och undantag från synlighetskraven

Information, kommunikation och synlighet avseende det mål som anges i artikel 3 och undantag från synlighetskraven ska utföras i enlighet med artikel 46 respektive 47 i förordning (EU) 2021/947.

Artikel 17

Europeiska utrikestjänsten

Denna förordning ska tillämpas i överensstämmelse med beslut 2010/427/EU.

Artikel 18

Upphävande

Förordning (Euratom) nr 237/2014 upphör att gälla.

Artikel 19

Övergångsbestämmelser

1.   Denna förordning ska inte påverka fortsatt genomförande eller ändringar av åtgärder som inletts enligt förordning (Euratom) nr 237/2014, som ska fortsätta att tillämpas på dessa åtgärder fram till dess att de avslutas.

2.   Finansieringsramen för instrumentet får också omfatta de utgifter för tekniskt och administrativt stöd som är nödvändiga för att säkerställa övergången mellan instrumentet och de åtgärder som antagits enligt förordning (Euratom) nr 237/2014.

3.   Finansieringsramen för instrumentet får omfatta utgifter som rör förberedelserna för en eventuell efterföljare till denna förordning.

4.   Vid behov får anslag föras in i unionens budget efter 2027 för att täcka de kostnader som föreskrivs i artikel 6 för att möjliggöra förvaltning av åtgärder som inte slutförts den 31 december 2027.

Artikel 20

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2021.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 maj 2021.

På rådets vägnar

P. SIZA VIEIRA

Ordförande

---

(1)  Yttrande av den 17 januari 2019 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 av den 9 juni 2021 om inrättande av instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen – om ändring och upphävande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 466/2014/EU och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1601 och rådets förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 (Se sidan 1 i detta nummer av EUT.).

2

(3)  Rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om fastställande av den fleråriga budgetramen för åren 2021–2027 (EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 11).

3

(4)  Rådets direktiv 2009/71/Euratom av den 25 juni 2009 om upprättande av ett gemenskapsramverk för kärnsäkerhet vid kärntekniska anläggningar (EUT L 172, 2.7.2009, s. 18).

4

(5)  Rådets direktiv 2011/70/Euratom av den 19 juli 2011 om inrättande av ett gemenskapsramverk för ansvarsfull och säker hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall (EUT L 199, 2.8.2011, s. 48).

5

(6)  Rådets direktiv 2013/59/Euratom av den 5 december 2013 om fastställande av grundläggande säkerhetsnormer för skydd mot de faror som uppstår till följd av exponering för joniserande strålning, och om upphävande av direktiven 89/618/Euratom, 90/641/Euratom, 96/29/Euratom, 97/43/Euratom och 2003/122/Euratom (EUT L 13, 17.1.2014, s. 1).

6

(7)  Rådets förordning (Euratom) nr 237/2014 av den 13 december 2013 om inrättande av ett instrument för kärnsäkerhetssamarbete (EUT L 77, 15.3.2014, s. 109).

7

(8)  
  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

8

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (EUT L 248, 18.9.2013, s. 1).

10

(11)  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (EGT L 312, 23.12.1995, s. 1).

11

(12)  Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på plats som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (EGT L 292, 15.11.1996, s. 2).

12

(13)  Rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (EUT L 283, 31.10.2017, s. 1).

13

(14)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (EUT L 198, 28.7.2017, s. 29).

14

(15)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

15

(16)  Rådets beslut 2010/427/EU av den 26 juli 2010 om hur den europeiska avdelningen för yttre åtgärder ska organiseras och arbeta (EUT L 201, 3.8.2010, s. 30).

16

(17)  Rådets beslut 77/270/Euratom av den 29 mars 1977 om befogenhet för kommissionen att ta upp Euratomlån i syfte att bidra till finansieringen av kärnkraftverk (EGT L 88, 6.4.1977, s. 9).

17

(18)  
  EGT L 1, 3.1.1994, s. 3.

18

(19)  Rådets beslut 2013/755/EU av den 25 november 2013 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska unionen (ULT-beslutet) (EUT L 344, 19.12.2013, s. 1).

19

---

| 14.6.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 209/91 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 209/91

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2021/949

av den 7 juni 2021

om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (”Balatoni hal” (SGB))

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Ungerns ansökan om registrering av namnet ”Balatoni hal” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Ungerns ansökan om registrering av namnet ”Balatoni hal” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2).

| (2) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Balatoni hal” registreras. |
| --- | --- |

(2)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Balatoni hal” registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Namnet ”Balatoni hal” (SGB) ska föras in i registret.

Namnet i första stycket avser en produkt i klass 1.7 Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav enligt bilaga XI till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 (3).

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 7 juni 2021.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUT C 63, 23.2.2021, s. 27.

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 av den 13 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 14.6.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 209/92 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 209/92

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2021/950

av den 7 juni 2021

om godkännande av unionsändringar av produktspecifikationen för en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning (”Recaș” [SUB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 av den 17 oktober 2018 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller ansökningar om skydd av ursprungsbeteckningar, geografiska beteckningar och traditionella uttryck inom vinsektorn, invändningsförfarandet, begränsningar i fråga om användning, ändringar av produktspecifikationer, avregistrering av skydd samt märkning och presentation (1), särskilt artikel 15.2, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har granskat ansökan om godkännande av unionsändringar av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Recaș” som vidarebefordrades av Rumänien i enlighet med artikel 105 i förordning (EU) nr 1308/2013 jämförd med artikel 15 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (2). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har granskat ansökan om godkännande av unionsändringar av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Recaș” som vidarebefordrades av Rumänien i enlighet med artikel 105 i förordning (EU) nr 1308/2013 jämförd med artikel 15 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (2).

| (2) | Kommissionen har offentliggjort ansökan om godkännande av unionsändringarna av produktspecifikationen i Europeiska unionens officiella tidning i enlighet med artikel 97.3 i förordning (EU) nr 1308/2013 (3). |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har offentliggjort ansökan om godkännande av unionsändringarna av produktspecifikationen i Europeiska unionens officiella tidning i enlighet med artikel 97.3 i förordning (EU) nr 1308/2013 (3).

| (3) | Inga invändningar enligt artikel 98 i förordning (EU) nr 1308/2013 har inkommit till kommissionen. |
| --- | --- |

(3)

Inga invändningar enligt artikel 98 i förordning (EU) nr 1308/2013 har inkommit till kommissionen.

| (4) | Unionsändringarna av produktspecifikationen bör därför godkännas i enlighet med artikel 99 i förordning (EU) nr 1308/2013 jämförd med artikel 15.2 i delegerad förordning (EU) 2019/33. |
| --- | --- |

(4)

Unionsändringarna av produktspecifikationen bör därför godkännas i enlighet med artikel 99 i förordning (EU) nr 1308/2013 jämförd med artikel 15.2 i delegerad förordning (EU) 2019/33.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De ändringar av produktspecifikationen som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning rörande namnet ”Recaș” (SUB) godkänns.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 7 juni 2021.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 av den 17 oktober 2018 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller ansökningar om skydd av ursprungsbeteckningar, geografiska beteckningar och traditionella uttryck inom vinsektorn, invändningsförfarandet, begränsningar i fråga om användning, ändringar av produktspecifikationer, avregistrering av skydd samt märkning och presentation (EUT L 9, 11.1.2019, s. 2).

2

(3)  
  EUT C 83, 12.3.2021, s. 17.

3

---

| 14.6.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 209/93 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 209/93

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2021/951

av den 11 juni 2021

om fastställande av en justeringsgrad för direktstöd enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 med avseende på kalenderåret 2021

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansieringen, förvaltningen och övervakningen av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (1), särskilt artikel 26.3,

efter samråd med kommittén för jordbruksfonderna, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 25 i förordning (EU) nr 1306/2013 ska det upprättas en reserv som är avsedd att ge ytterligare stöd för jordbrukssektorn vid större kriser som drabbar produktionen eller distributionen inom jordbruket genom att direktstödet minskas i början av varje år med hjälp av den mekanism för finansiell disciplin som avses i artikel 26 i den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 25 i förordning (EU) nr 1306/2013 ska det upprättas en reserv som är avsedd att ge ytterligare stöd för jordbrukssektorn vid större kriser som drabbar produktionen eller distributionen inom jordbruket genom att direktstödet minskas i början av varje år med hjälp av den mekanism för finansiell disciplin som avses i artikel 26 i den förordningen.

| (2) | För att säkerställa att de årliga tak som avses i artikel 16 i förordning (EU) nr 1306/2013 för finansiering av marknadsrelaterade utgifter och direktstöd respekteras föreskrivs i artikel 26.1 i samma förordning att en justeringsgrad för direktstöden ska fastställas när prognoserna för finansieringen av de åtgärder som finansieras inom det särskilda taket för ett visst budgetår tyder på att det tillämpliga årliga taket kommer att överskridas. |
| --- | --- |

(2)

För att säkerställa att de årliga tak som avses i artikel 16 i förordning (EU) nr 1306/2013 för finansiering av marknadsrelaterade utgifter och direktstöd respekteras föreskrivs i artikel 26.1 i samma förordning att en justeringsgrad för direktstöden ska fastställas när prognoserna för finansieringen av de åtgärder som finansieras inom det särskilda taket för ett visst budgetår tyder på att det tillämpliga årliga taket kommer att överskridas.

| (3) | Beloppet för den reserv för kriser inom jordbrukssektorn som ingår i kommissionens budgetförslag för 2022 uppgår till sammanlagt 497,3 miljoner euro i löpande priser. För att täcka detta belopp måste mekanismen för finansiell disciplin tillämpas på direktstöd inom de stödordningar som förtecknas i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 (2) avseende kalenderåret 2021. |
| --- | --- |

(3)

Beloppet för den reserv för kriser inom jordbrukssektorn som ingår i kommissionens budgetförslag för 2022 uppgår till sammanlagt 497,3 miljoner euro i löpande priser. För att täcka detta belopp måste mekanismen för finansiell disciplin tillämpas på direktstöd inom de stödordningar som förtecknas i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 (2) avseende kalenderåret 2021.

| (4) | Prognoserna för direktstöd och marknadsrelaterade utgifter som fastställs i kommissionens budgetförslag 2022 visar att det inte krävs någon ytterligare finansiell disciplin. |
| --- | --- |

(4)

Prognoserna för direktstöd och marknadsrelaterade utgifter som fastställs i kommissionens budgetförslag 2022 visar att det inte krävs någon ytterligare finansiell disciplin.

| (5) | I enlighet med artikel 26.3 i förordning (EU) nr 1306/2013 ska justeringsgraden fastställas senast den 30 juni det kalenderår för vilket justeringsgraden är tillämplig. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artikel 26.3 i förordning (EU) nr 1306/2013 ska justeringsgraden fastställas senast den 30 juni det kalenderår för vilket justeringsgraden är tillämplig.

| (6) | Som en allmän regel görs stödutbetalningarna till de jordbrukare som ansöker om direktstöd för ett visst kalenderår (N) inom en fastställd utbetalningsperiod under budgetåret (N + 1). Medlemsstaterna får emellertid göra sena utbetalningar till jordbrukarna utanför utbetalningsperioden, inom vissa gränser. Sådana sena betalningar får göras under ett efterföljande budgetår. När finansiell disciplin tillämpas för ett visst kalenderår bör justeringsgraden inte tillämpas på de utbetalningar, för vilka stödansökningar har lämnats in under något annat kalenderår än det som den finansiella disciplinen avser. För att säkerställa likabehandling av jordbrukarna är det därför lämpligt att föreskriva att justeringsgraden bara ska tillämpas på utbetalningar för vilka stödansökan har lämnats in det kalenderår som den finansiella disciplinen avser, oavsett när stödet betalas ut till jordbrukarna. |
| --- | --- |

(6)

Som en allmän regel görs stödutbetalningarna till de jordbrukare som ansöker om direktstöd för ett visst kalenderår (N) inom en fastställd utbetalningsperiod under budgetåret (N + 1). Medlemsstaterna får emellertid göra sena utbetalningar till jordbrukarna utanför utbetalningsperioden, inom vissa gränser. Sådana sena betalningar får göras under ett efterföljande budgetår. När finansiell disciplin tillämpas för ett visst kalenderår bör justeringsgraden inte tillämpas på de utbetalningar, för vilka stödansökningar har lämnats in under något annat kalenderår än det som den finansiella disciplinen avser. För att säkerställa likabehandling av jordbrukarna är det därför lämpligt att föreskriva att justeringsgraden bara ska tillämpas på utbetalningar för vilka stödansökan har lämnats in det kalenderår som den finansiella disciplinen avser, oavsett när stödet betalas ut till jordbrukarna.

| (7) | I artikel 8.1 i förordning (EU) nr 1307/2013 föreskrivs att den justeringsgrad som fastställts i enlighet med artikel 26 i förordning (EU) nr 1306/2013 endast ska tillämpas på direktstöd som under det motsvarande kalenderåret ska beviljas en jordbrukare och som överstiger 2 000 euro. I artikel 8.2 i förordning (EU) nr 1307/2013 föreskrivs dessutom att till följd av det gradvisa införandet av direktstöd ska justeringsgraden för Kroatien gälla först från och med den 1 januari 2022. Därför bör den justeringsgrad som fastställs i den här förordningen inte gälla stöd till jordbrukare i den medlemsstaten. |
| --- | --- |

(7)

I artikel 8.1 i förordning (EU) nr 1307/2013 föreskrivs att den justeringsgrad som fastställts i enlighet med artikel 26 i förordning (EU) nr 1306/2013 endast ska tillämpas på direktstöd som under det motsvarande kalenderåret ska beviljas en jordbrukare och som överstiger 2 000 euro. I artikel 8.2 i förordning (EU) nr 1307/2013 föreskrivs dessutom att till följd av det gradvisa införandet av direktstöd ska justeringsgraden för Kroatien gälla först från och med den 1 januari 2022. Därför bör den justeringsgrad som fastställs i den här förordningen inte gälla stöd till jordbrukare i den medlemsstaten.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   För att kunna fastställa justeringsgraden i enlighet med artiklarna 25 och 26 i förordning (EU) nr 1306/2013 och i enlighet med artikel 8.1 i förordning (EU) nr 1307/2013, ska de direktstödsbelopp inom de stödordningar som förtecknas i bilaga I till förordning (EU) nr 1307/2013 som är avsedda att beviljas jordbrukare och som överskrider 2 000 euro för stödansökningar som lämnats in för kalenderåret 2021, minskas med en justeringsgrad på 1,658907 %.

2.   Den minskning som avses i punkt 1 ska inte tillämpas i Kroatien.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 juni 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 549.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 av den 17 december 2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 637/2008 och rådets förordning (EG) nr 73/2009 (EUT L 347 20.12.2013, s. 608).

2

---

| 14.6.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 209/95 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 209/95

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2021/952

av den 11 juni 2021

om ändring av genomförandeförordning (EU) 2021/605 om särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 av den 9 mars 2016 om överförbara djursjukdomar och om ändring och upphävande av vissa akter med avseende på djurhälsa (”djurhälsolag”) (1), särskilt artikel 71.3, och

av följande skäl:

| (1) | Afrikansk svinpest är en infektiös virussjukdom som drabbar hållna och vilda svin och kan ha allvarliga konsekvenser för den berörda djurpopulationen och för lönsamheten inom uppfödningen. Den kan även leda till störningar vid förflyttning av sändningar av dessa djur och av produkter av dem inom unionen och vid export till tredjeländer. |
| --- | --- |

(1)

Afrikansk svinpest är en infektiös virussjukdom som drabbar hållna och vilda svin och kan ha allvarliga konsekvenser för den berörda djurpopulationen och för lönsamheten inom uppfödningen. Den kan även leda till störningar vid förflyttning av sändningar av dessa djur och av produkter av dem inom unionen och vid export till tredjeländer.

| (2) | I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/605 (2), som har antagits inom ramen för förordning (EU) 2016/429, fastställs särskilda åtgärder för sjukdomsbekämpning av afrikansk svinpest som de medlemsstater som förtecknas i bilaga I till den förordningen (nedan kallade de berörda medlemsstaterna) ska tillämpa under en begränsad tid i restriktionszonerna I, II och III som förtecknas i den bilagan. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/605 (2), som har antagits inom ramen för förordning (EU) 2016/429, fastställs särskilda åtgärder för sjukdomsbekämpning av afrikansk svinpest som de medlemsstater som förtecknas i bilaga I till den förordningen (nedan kallade de berörda medlemsstaterna) ska tillämpa under en begränsad tid i restriktionszonerna I, II och III som förtecknas i den bilagan.

| (3) | De områden som förtecknas som restriktionszoner I, II och III i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 baseras på den epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i unionen. Bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 ändrades senast genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/902 (3) till följd av förändringar i den epidemiologiska situationen vad gäller den sjukdomen i Polen och Slovakien. |
| --- | --- |

(3)

De områden som förtecknas som restriktionszoner I, II och III i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 baseras på den epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i unionen. Bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 ändrades senast genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/902 (3) till följd av förändringar i den epidemiologiska situationen vad gäller den sjukdomen i Polen och Slovakien.

| (4) | Alla ändringar av restriktionszonerna I, II och III i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 bör grundas på den epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i de områden som drabbats av sjukdomen och den allmänna epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i den berörda medlemsstaten, risknivån för ytterligare spridning av sjukdomen, vetenskapligt baserade principer och kriterier för geografisk avgränsning på grund av afrikansk svinpest och unionens riktlinjer som överenskommits med medlemsstaterna i ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder och som finns tillgängliga för allmänheten på kommissionens webbplats (4). Sådana ändringar bör också ta hänsyn till internationella standarder, såsom OIE:s (Världsorganisationen för djurhälsa) Terrestrial Animal Health Code (5) och de motiveringar för zonindelning som lämnats av de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(4)

Alla ändringar av restriktionszonerna I, II och III i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 bör grundas på den epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i de områden som drabbats av sjukdomen och den allmänna epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i den berörda medlemsstaten, risknivån för ytterligare spridning av sjukdomen, vetenskapligt baserade principer och kriterier för geografisk avgränsning på grund av afrikansk svinpest och unionens riktlinjer som överenskommits med medlemsstaterna i ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder och som finns tillgängliga för allmänheten på kommissionens webbplats (4). Sådana ändringar bör också ta hänsyn till internationella standarder, såsom OIE:s (Världsorganisationen för djurhälsa) Terrestrial Animal Health Code (5) och de motiveringar för zonindelning som lämnats av de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna.

| (5) | Det har konstaterats nya utbrott av afrikansk svinpest hos vilda svin i Tyskland, Polen och Slovakien samt hos hållna svin i Polen. |
| --- | --- |

(5)

Det har konstaterats nya utbrott av afrikansk svinpest hos vilda svin i Tyskland, Polen och Slovakien samt hos hållna svin i Polen.

| (6) | I maj och juni 2021 konstaterades flera utbrott av afrikansk svinpest hos vilda svin i delstaten Brandenburg i Tyskland i områden som förtecknas som en restriktionszon II i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 och som ligger i närheten av områden som för närvarande förtecknas som en restriktionszon I. Dessa nya utbrott av afrikansk svinpest hos vilda svin utgör en ökad risknivå, vilket bör återspeglas i den bilagan. De områden i Tyskland som för närvarande förtecknas som en restriktionszon I i den bilagan, och som är i närheten av de områden som förtecknas som en restriktionszon II och som drabbats av dessa nyligen inträffade utbrott av afrikansk svinpest, bör därför nu förtecknas som restriktionszoner II i den bilagan i stället för som restriktionszoner I, och de nuvarande gränserna för restriktionszoner I måste också omdefinieras och utvidgas för att ta hänsyn till dessa nyligen inträffade fall. |
| --- | --- |

(6)

I maj och juni 2021 konstaterades flera utbrott av afrikansk svinpest hos vilda svin i delstaten Brandenburg i Tyskland i områden som förtecknas som en restriktionszon II i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 och som ligger i närheten av områden som för närvarande förtecknas som en restriktionszon I. Dessa nya utbrott av afrikansk svinpest hos vilda svin utgör en ökad risknivå, vilket bör återspeglas i den bilagan. De områden i Tyskland som för närvarande förtecknas som en restriktionszon I i den bilagan, och som är i närheten av de områden som förtecknas som en restriktionszon II och som drabbats av dessa nyligen inträffade utbrott av afrikansk svinpest, bör därför nu förtecknas som restriktionszoner II i den bilagan i stället för som restriktionszoner I, och de nuvarande gränserna för restriktionszoner I måste också omdefinieras och utvidgas för att ta hänsyn till dessa nyligen inträffade fall.

| (7) | I maj och juni 2021 konstaterades flera utbrott av afrikansk svinpest hos vilda svin i distrikten górowski och mielecki i Polen i områden som för närvarande förtecknas som en restriktionszon I i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605. Dessa nya utbrott av afrikansk svinpest hos vilda svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. De områden i Polen som för närvarande förtecknas som en restriktionszon I i den bilagan och som drabbats av de senaste utbrotten av afrikansk svinpest bör därför nu förtecknas som en restriktionszon II i den bilagan i stället för som en restriktionszon I. |
| --- | --- |

(7)

I maj och juni 2021 konstaterades flera utbrott av afrikansk svinpest hos vilda svin i distrikten górowski och mielecki i Polen i områden som för närvarande förtecknas som en restriktionszon I i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605. Dessa nya utbrott av afrikansk svinpest hos vilda svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. De områden i Polen som för närvarande förtecknas som en restriktionszon I i den bilagan och som drabbats av de senaste utbrotten av afrikansk svinpest bör därför nu förtecknas som en restriktionszon II i den bilagan i stället för som en restriktionszon I.

| (8) | I maj 2021 konstaterades dessutom ett utbrott av afrikansk svinpest hos hållna svin i distriktet międzychodzki i Polen i ett område som för närvarande förtecknas som en restriktionszon II i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605. Detta utbrott av afrikansk svinpest hos hållna svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Det område i Polen som för närvarande förtecknas som en restriktionszon II i den bilagan och som drabbats av det senaste utbrottet av afrikansk svinpest bör därför nu förtecknas som en restriktionszon III i den bilagan i stället för som en restriktionszon II. |
| --- | --- |

(8)

I maj 2021 konstaterades dessutom ett utbrott av afrikansk svinpest hos hållna svin i distriktet międzychodzki i Polen i ett område som för närvarande förtecknas som en restriktionszon II i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605. Detta utbrott av afrikansk svinpest hos hållna svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Det område i Polen som för närvarande förtecknas som en restriktionszon II i den bilagan och som drabbats av det senaste utbrottet av afrikansk svinpest bör därför nu förtecknas som en restriktionszon III i den bilagan i stället för som en restriktionszon II.

| (9) | I juni 2021 konstaterades flera utbrott av afrikansk svinpest hos vilda svin i distriktet Humenné i Slovakien i ett område som förtecknas som en restriktionszon II i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 och som ligger i närheten av ett område som för närvarande förtecknas som en restriktionszon I. Dessa nya utbrott av afrikansk svinpest hos vilda svin utgör en ökad risknivå, vilket bör återspeglas i den bilagan. Det område i Slovakien som för närvarande förtecknas som en restriktionszon I i den bilagan, och som är i närheten av det område som förtecknas som en restriktionszon II och som drabbats av dessa nyligen inträffade utbrott av afrikansk svinpest, bör därför nu förtecknas som en restriktionszon II i den bilagan i stället för som en restriktionszon I, och de nuvarande gränserna för restriktionszon I måste också omdefinieras och utvidgas för att ta hänsyn till dessa nyligen inträffade utbrott. |
| --- | --- |

(9)

I juni 2021 konstaterades flera utbrott av afrikansk svinpest hos vilda svin i distriktet Humenné i Slovakien i ett område som förtecknas som en restriktionszon II i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 och som ligger i närheten av ett område som för närvarande förtecknas som en restriktionszon I. Dessa nya utbrott av afrikansk svinpest hos vilda svin utgör en ökad risknivå, vilket bör återspeglas i den bilagan. Det område i Slovakien som för närvarande förtecknas som en restriktionszon I i den bilagan, och som är i närheten av det område som förtecknas som en restriktionszon II och som drabbats av dessa nyligen inträffade utbrott av afrikansk svinpest, bör därför nu förtecknas som en restriktionszon II i den bilagan i stället för som en restriktionszon I, och de nuvarande gränserna för restriktionszon I måste också omdefinieras och utvidgas för att ta hänsyn till dessa nyligen inträffade utbrott.

| (10) | Efter dessa nyligen inträffade utbrott av afrikansk svinpest hos vilda svin i Tyskland, Polen och Slovakien samt hos hållna svin i Polen har zonindelningen i dessa medlemsstater omprövats och uppdaterats med beaktande av den aktuella epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i unionen. Gällande riskhanteringsåtgärder har också omprövats och uppdaterats. Dessa ändringar bör återspeglas i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605. |
| --- | --- |

(10)

Efter dessa nyligen inträffade utbrott av afrikansk svinpest hos vilda svin i Tyskland, Polen och Slovakien samt hos hållna svin i Polen har zonindelningen i dessa medlemsstater omprövats och uppdaterats med beaktande av den aktuella epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i unionen. Gällande riskhanteringsåtgärder har också omprövats och uppdaterats. Dessa ändringar bör återspeglas i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605.

| (11) | För att beakta den senaste utvecklingen av den epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i unionen och för att proaktivt bekämpa riskerna kopplade till spridningen av sjukdomen, bör nya tillräckligt stora restriktionszoner avgränsas i Tyskland, Polen och Slovakien och upptas som restriktionszoner I, II och III i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605. Eftersom situationen när det gäller afrikansk svinpest är mycket dynamisk i unionen har hänsyn tagits till situationen i de omgivande områdena när dessa nya restriktionszoner avgränsas. |
| --- | --- |

(11)

För att beakta den senaste utvecklingen av den epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i unionen och för att proaktivt bekämpa riskerna kopplade till spridningen av sjukdomen, bör nya tillräckligt stora restriktionszoner avgränsas i Tyskland, Polen och Slovakien och upptas som restriktionszoner I, II och III i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605. Eftersom situationen när det gäller afrikansk svinpest är mycket dynamisk i unionen har hänsyn tagits till situationen i de omgivande områdena när dessa nya restriktionszoner avgränsas.

| (12) | Med tanke på den allvarliga epidemiologiska situationen i unionen vad gäller spridningen av afrikansk svinpest och för att undvika onödiga störningar vid förflyttningar av vissa produkter av animaliskt ursprung från restriktionszonerna I, II och III är det viktigt att de ändringar av genomförandeförordning (EU) 2021/605 som ska göras genom den här genomförandeförordningen träder i kraft så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(12)

Med tanke på den allvarliga epidemiologiska situationen i unionen vad gäller spridningen av afrikansk svinpest och för att undvika onödiga störningar vid förflyttningar av vissa produkter av animaliskt ursprung från restriktionszonerna I, II och III är det viktigt att de ändringar av genomförandeförordning (EU) 2021/605 som ska göras genom den här genomförandeförordningen träder i kraft så snart som möjligt.

| (13) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(13)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 juni 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 84, 31.3.2016, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/605 av den 7 april 2021 om särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest (EUT L 129, 15.4.2021, s. 1).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/902 av den 3 juni 2021 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2021/605 om särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest (EUT L 197, 4.6.2021, s. 76).

3

(4)  Arbetsdokument SANTE/7112/2015/Rev. 3 ”Principles and criteria for geographically defining ASF regionalisation” (https://ec.europa.eu/food/animals/animal-diseases/control-measures/asf_en).

4

(5)  OIE Terrestrial Animal Health Code, 28:e upplagan, 2019. ISBN för volym I: 978-92-95108-85-1; ISBN för volym II: 978-92-95108-86-8 (https://www.oie.int/standard-setting/terrestrial-code/access-online/).

5

---

BILAGA

Bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 ska ersättas med följande:

”BILAGA I

RESTRIKTIONSZONER

DEL I

1.   Tyskland

Följande restriktionszoner I i Tyskland:

| Bundesland Brandenburg:





  Landkreis Dahme-Spreewald:





  Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk, |
| --- |

Bundesland Brandenburg:

Landkreis Dahme-Spreewald:

Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk,

| Gemeinde Byhleguhre-Byhlen, |
| --- |

Gemeinde Byhleguhre-Byhlen,

| Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine, |
| --- |

Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine,

| Gemeinde Neu Zauche, |
| --- |

Gemeinde Neu Zauche,

| Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel, |
| --- |

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel,

| Gemeinde Spreewaldheide, |
| --- |

Gemeinde Spreewaldheide,

| Gemeinde Straupitz, |
| --- |

Gemeinde Straupitz,

| Landkreis Märkisch-Oderland:





  Gemeinde Lietzen westlich der L 37, |
| --- |

Landkreis Märkisch-Oderland:

Gemeinde Lietzen westlich der L 37,

| Gemeinde Falkenhagen (Mark) westlich der L 37, |
| --- |

Gemeinde Falkenhagen (Mark) westlich der L 37,

| Gemeinde Zeschdorf westlich der L 37, |
| --- |

Gemeinde Zeschdorf westlich der L 37,

| Gemeinde Lindendorf mit der Gemarkung Dolgelin – westlich der L 37, |
| --- |

Gemeinde Lindendorf mit der Gemarkung Dolgelin – westlich der L 37,

| Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg, |
| --- |

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg,

| Gemeinde Neulewin, |
| --- |

Gemeinde Neulewin,

| Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf und Bliesdorf, |
| --- |

Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf und Bliesdorf,

| Gemeinde Neutrebbin mit den Gemarkungen Neutrebbin und Alttrebbin westlich der L 34 und Altelewin westlich und nordöstlich der L 33, |
| --- |

Gemeinde Neutrebbin mit den Gemarkungen Neutrebbin und Alttrebbin westlich der L 34 und Altelewin westlich und nordöstlich der L 33,

| Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow, |
| --- |

Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow,

| Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf, Biesdorf, Rathsdorf, Wriezen, Altwriezen, Beauregard, Eichwerder und Jäckelsbruch, |
| --- |

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf, Biesdorf, Rathsdorf, Wriezen, Altwriezen, Beauregard, Eichwerder und Jäckelsbruch,

| Gemeinde Oderaue mit den Gemarkungen Neuranft, Neuküstrinchen, Neurüdnitz, Altwustrow, Neuwustrow und Zäckericker Loose, Altreetz, Altmädewitz und Neumädewitz, |
| --- |

Gemeinde Oderaue mit den Gemarkungen Neuranft, Neuküstrinchen, Neurüdnitz, Altwustrow, Neuwustrow und Zäckericker Loose, Altreetz, Altmädewitz und Neumädewitz,

| Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz), |
| --- |

Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz),

| Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf, |
| --- |

Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf,

| Gemeine Garzau-Garzin, |
| --- |

Gemeine Garzau-Garzin,

| Gemeinde Waldsieversdorf, |
| --- |

Gemeinde Waldsieversdorf,

| Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder, |
| --- |

Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder,

| Gemeinde Reichenow-Mögelin, |
| --- |

Gemeinde Reichenow-Mögelin,

| Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35, |
| --- |

Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35,

| Gemeinde Oberbarnim. |
| --- |

Gemeinde Oberbarnim.

| Landkreis Oder-Spree:





  Gemeinde Storkow (Mark), |
| --- |

Landkreis Oder-Spree:

Gemeinde Storkow (Mark),

| Gemeinde Wendisch Rietz, |
| --- |

Gemeinde Wendisch Rietz,

| Gemeinde Reichenwalde, |
| --- |

Gemeinde Reichenwalde,

| Gemeinde Diensdorf-Radlow, |
| --- |

Gemeinde Diensdorf-Radlow,

| Gemeinde Bad Saarow, |
| --- |

Gemeinde Bad Saarow,

| Gemeinde Rietz-Neuendorf mit den Gemarkungen Buckow, Glienicke, Behrensdorf, Ahrensdorf, Herzberg, Görzig, Pfaffendorf, Sauen, Wilmersdorf (G), Neubrück, Drahendorf, Alt Golm, |
| --- |

Gemeinde Rietz-Neuendorf mit den Gemarkungen Buckow, Glienicke, Behrensdorf, Ahrensdorf, Herzberg, Görzig, Pfaffendorf, Sauen, Wilmersdorf (G), Neubrück, Drahendorf, Alt Golm,

| Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Briescht, Kossenblatt, Werder, Görsdorf (B), Giesendorf, Wulfersdorf, Falkenberg (T), Lindenberg, |
| --- |

Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Briescht, Kossenblatt, Werder, Görsdorf (B), Giesendorf, Wulfersdorf, Falkenberg (T), Lindenberg,

| Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Demnitz, Steinhöfel, Hasenfelde, Ahrensdorf, Heinersdorf, Tempelberg, |
| --- |

Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Demnitz, Steinhöfel, Hasenfelde, Ahrensdorf, Heinersdorf, Tempelberg,

| Gemeinde Langewahl, |
| --- |

Gemeinde Langewahl,

| Gemeinde Berkenbrück, |
| --- |

Gemeinde Berkenbrück,

| Gemeinde Briesen (Mark) mit den Gemarkungen Wilmersdorf, Falkenberg, Alt Madlitz, Madlitz Forst, Kersdorf, Briesen, Neubrück Forst, |
| --- |

Gemeinde Briesen (Mark) mit den Gemarkungen Wilmersdorf, Falkenberg, Alt Madlitz, Madlitz Forst, Kersdorf, Briesen, Neubrück Forst,

| Gemeinde Jacobsdorf mit den Gemarkungen Petersdorf und Jacobsdorf westlich der L 37, |
| --- |

Gemeinde Jacobsdorf mit den Gemarkungen Petersdorf und Jacobsdorf westlich der L 37,

| Landkreis Spree-Neiße:





  Gemeinde Jänschwalde, |
| --- |

Landkreis Spree-Neiße:

Gemeinde Jänschwalde,

| Gemeinde Peitz, |
| --- |

Gemeinde Peitz,

| Gemeinde Tauer, |
| --- |

Gemeinde Tauer,

| Gemeinde Turnow-Preilack, |
| --- |

Gemeinde Turnow-Preilack,

| Gemeinde Drachhausen, |
| --- |

Gemeinde Drachhausen,

| Gemeinde Schmogrow-Fehrow, |
| --- |

Gemeinde Schmogrow-Fehrow,

| Gemeinde Drehnow, |
| --- |

Gemeinde Drehnow,

| Gemeinde Guben mit der Gemarkung Schlagsdorf, |
| --- |

Gemeinde Guben mit der Gemarkung Schlagsdorf,

| Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Grabko, Kerkwitz, Groß Gastrose, |
| --- |

Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Grabko, Kerkwitz, Groß Gastrose,

| Gemeinde Teichland, |
| --- |

Gemeinde Teichland,

| Gemeinde Dissen-Striesow, |
| --- |

Gemeinde Dissen-Striesow,

| Gemeinde Heinersbrück, |
| --- |

Gemeinde Heinersbrück,

| Gemeinde Briesen, |
| --- |

Gemeinde Briesen,

| Gemeinde Forst mit den Gemarkungen Briesníg, Weißagk, Bohrau, Naundorf, Mulknitz, Klein Jamno, Forst (Lausitz) und Groß Jamno, |
| --- |

Gemeinde Forst mit den Gemarkungen Briesníg, Weißagk, Bohrau, Naundorf, Mulknitz, Klein Jamno, Forst (Lausitz) und Groß Jamno,

| Gemeinde Wiesengrund, |
| --- |

Gemeinde Wiesengrund,

| Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf mit der Gemarkung Simmersdorf, |
| --- |

Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf mit der Gemarkung Simmersdorf,

| Gemeinde Neiße-Malxetal mit den Gemarkungen Jocksdorf, Klein Kölzig und Groß Kölzig, |
| --- |

Gemeinde Neiße-Malxetal mit den Gemarkungen Jocksdorf, Klein Kölzig und Groß Kölzig,

| Gemeinde Tschernitz mit der Gemarkung Wolfshain, |
| --- |

Gemeinde Tschernitz mit der Gemarkung Wolfshain,

| Gemeinde Felixsee, |
| --- |

Gemeinde Felixsee,

| Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen Lieskau, Schönheide, Graustein, Türkendorf, Groß Luja, Wadelsdorf, Hornow, Sellessen, Spremberg, Bühlow, |
| --- |

Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen Lieskau, Schönheide, Graustein, Türkendorf, Groß Luja, Wadelsdorf, Hornow, Sellessen, Spremberg, Bühlow,

| Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Kathlow, Haasow, Sergen, Roggosen, Gablenz, Komptendorf, Laubsdorf, Koppatz, Neuhausen, Drieschnitz, Kahsel, Bagenz, |
| --- |

Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Kathlow, Haasow, Sergen, Roggosen, Gablenz, Komptendorf, Laubsdorf, Koppatz, Neuhausen, Drieschnitz, Kahsel, Bagenz,

| Stadt Cottbus mit den Gemarkungen Dissenchen, Döbbrick, Merzdorf, Saspow, Schmellwitz, Sielow, Willmersdorf. |
| --- |

Stadt Cottbus mit den Gemarkungen Dissenchen, Döbbrick, Merzdorf, Saspow, Schmellwitz, Sielow, Willmersdorf.

| Bundesland Sachsen:





  Landkreis Bautzen





  Gemeinde Großdubrau: Ortsteile Commerau, Göbeln, Jetscheba, Kauppa, Särchen, Spreewiese, |
| --- |

Bundesland Sachsen:

Landkreis Bautzen

Gemeinde Großdubrau: Ortsteile Commerau, Göbeln, Jetscheba, Kauppa, Särchen, Spreewiese,

| Gemeinde Hochkirch: Ortsteile Kohlwesa, Niethen, Rodewitz, Wawitz, Zschorna, |
| --- |

Gemeinde Hochkirch: Ortsteile Kohlwesa, Niethen, Rodewitz, Wawitz, Zschorna,

| Gemeinde Königswartha: Ortsteil Oppitz, |
| --- |

Gemeinde Königswartha: Ortsteil Oppitz,

| Gemeinde Lohsa: Ortsteile Dreiweibern, Driewitz, Friedersdorf, Hermsdorf/Spree, Lippen, Litschen, Lohsa, Riegel, Tiegling, Weißkollm, |
| --- |

Gemeinde Lohsa: Ortsteile Dreiweibern, Driewitz, Friedersdorf, Hermsdorf/Spree, Lippen, Litschen, Lohsa, Riegel, Tiegling, Weißkollm,

| Gemeinde Malschwitz: Ortsteile Baruth, Brießnitz, Brösa, Buchwalde, Cannewitz, Dubrauke, Gleina, Guttau, Halbendorf/Spree, Kleinsaubernitz, Lieske, Lömischau, Neudorf/Spree, Preititz, Rackel, Ruhethal, Wartha, |
| --- |

Gemeinde Malschwitz: Ortsteile Baruth, Brießnitz, Brösa, Buchwalde, Cannewitz, Dubrauke, Gleina, Guttau, Halbendorf/Spree, Kleinsaubernitz, Lieske, Lömischau, Neudorf/Spree, Preititz, Rackel, Ruhethal, Wartha,

| Gemeinde Radibor: Ortsteile Droben, Lippitsch, Milkel, Teicha, Wessel, |
| --- |

Gemeinde Radibor: Ortsteile Droben, Lippitsch, Milkel, Teicha, Wessel,

| Gemeinde Spreetal, |
| --- |

Gemeinde Spreetal,

| Gemeinde Weißenberg. |
| --- |

Gemeinde Weißenberg.

| Landkreis Görlitz:





  Gemeinde Boxberg/O.L., sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- |

Landkreis Görlitz:

Gemeinde Boxberg/O.L., sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| Gemeinde Görlitz südlich der Bundesautobahn A4 mit den Ortsteilen Biesnitz, Deutsch Ossig, Historische Altstadt, Innenstadt, Klein Neundorf, Klingewalde, Königshufen, Kunnerwitz, Ludwigsdorf, Nikolaivorstadt, Rauschwalde, Schlauroth, Südstadt, Weinhübel, |
| --- |

Gemeinde Görlitz südlich der Bundesautobahn A4 mit den Ortsteilen Biesnitz, Deutsch Ossig, Historische Altstadt, Innenstadt, Klein Neundorf, Klingewalde, Königshufen, Kunnerwitz, Ludwigsdorf, Nikolaivorstadt, Rauschwalde, Schlauroth, Südstadt, Weinhübel,

| Gemeinde Groß Düben, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- |

Gemeinde Groß Düben, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| Gemeinde Hohendubrau, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- |

Gemeinde Hohendubrau, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| Gemeinde Kodersdorf, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- |

Gemeinde Kodersdorf, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| Gemeinde Königshain, |
| --- |

Gemeinde Königshain,

| Gemeinde Löbau: Ortsteile Altcunnewitz, Bellwitz, Dolgowitz, Glossen, Kittlitz, Kleinradmeritz, Krappe, Lautitz, Mauschwitz, Neucunnewitz, Neukittlitz, Oppeln, Rosenhain, |
| --- |

Gemeinde Löbau: Ortsteile Altcunnewitz, Bellwitz, Dolgowitz, Glossen, Kittlitz, Kleinradmeritz, Krappe, Lautitz, Mauschwitz, Neucunnewitz, Neukittlitz, Oppeln, Rosenhain,

| Gemeinde Markersdorf: Ortsteile Holtendorf, Markersdorf, Pfaffendorf, |
| --- |

Gemeinde Markersdorf: Ortsteile Holtendorf, Markersdorf, Pfaffendorf,

| Gemeinde Mücka, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- |

Gemeinde Mücka, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| Gemeinde Reichenbach/O.L.: Ortsteile Biesig, Borda, Dittmannsdorf, Feldhäuser, Goßwitz, Krobnitz, Lehnhäuser, Löbensmüh, Mengelsdorf, Meuselwitz, Oehlisch, Stadt Reichenbach/O.L., Reißaus, Schöps, Zoblitz, |
| --- |

Gemeinde Reichenbach/O.L.: Ortsteile Biesig, Borda, Dittmannsdorf, Feldhäuser, Goßwitz, Krobnitz, Lehnhäuser, Löbensmüh, Mengelsdorf, Meuselwitz, Oehlisch, Stadt Reichenbach/O.L., Reißaus, Schöps, Zoblitz,

| Gemeinde Schleife, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- |

Gemeinde Schleife, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| Gemeinde Schöpstal, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- |

Gemeinde Schöpstal, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| Gemeinde Trebendorf, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- |

Gemeinde Trebendorf, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| Gemeinde Vierkirchen, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- |

Gemeinde Vierkirchen, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| Gemeinde Waldhufen, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- |

Gemeinde Waldhufen, sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| Gemeinde Weißwasser/O.L., sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes. |
| --- |

Gemeinde Weißwasser/O.L., sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes.

2.   Estland

Följande restriktionszoner I i Estland:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Grekland

Följande restriktionszoner I i Grekland:

| — | in the regional unit of Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality),

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality),

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality),

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality),

| — | in the regional unit of Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality),

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality), |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality),

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality), |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality),

| — | in the regional unit of Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality),

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality),

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality),

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality),

| — | in the regional unit of Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality),

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality),

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality),

| — | in the regional unit of Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality),

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality),

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

4.   Lettland

Följande restriktionszoner I i Lettland:

| — | Pāvilostas novada Vērgales pagasts, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Vērgales pagasts,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Grobiņas novada Medzes, Grobiņas un Gaviezes pagasts. Grobiņas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novada Medzes, Grobiņas un Gaviezes pagasts. Grobiņas pilsēta,

| — | Rucavas novada Rucavas pagasts, |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Rucavas pagasts,

| — | Nīcas novads. |
| --- | --- |

—

Nīcas novads.

5.   Litauen

Följande restriktionszoner I i Litauen:

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos,

| — | Palangos miesto savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Palangos miesto savivaldybė.

6.   Ungern

Följande restriktionszoner I i Ungern:

| — | Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe,

| — | Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950,

| — | 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek telejs területe, |
| --- | --- |

—

Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek telejs területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

7.   Polen

Följande restriktionszoner I i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim,

| gminy Janowiec Kościelny, Janowo i część gminy Kozłowo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie nidzickim, |
| --- |

gminy Janowiec Kościelny, Janowo i część gminy Kozłowo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie nidzickim,

| gminy Iłowo – Osada, Lidzbark, Płośnica, miasto Działdowo, część gminy Rybno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę kolejową, część gminy wiejskiej Działdowo położona na południe od linii wyznaczonej przez linie kolejowe biegnące od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie działdowskim, |
| --- |

gminy Iłowo – Osada, Lidzbark, Płośnica, miasto Działdowo, część gminy Rybno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę kolejową, część gminy wiejskiej Działdowo położona na południe od linii wyznaczonej przez linie kolejowe biegnące od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie działdowskim,

| gminy Kisielice, Susz i część gminy wiejskiej Iława położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 521 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Szymbark - Ząbrowo - Segnowy – Laseczno – Gulb, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Szymbark - Ząbrowo - Segnowy – Laseczno - Gulb biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie iławskim, |
| --- |

gminy Kisielice, Susz i część gminy wiejskiej Iława położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 521 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Szymbark - Ząbrowo - Segnowy – Laseczno – Gulb, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Szymbark - Ząbrowo - Segnowy – Laseczno - Gulb biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie iławskim,

| gminy Biskupiec, Kurzętnik, część gminy wiejskiej Nowe Miasto Lubawskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Lekarty, a następnie na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Lekarty – Nowy Dwór Bratiański biegnącą do północnej granicy gminy miejskiej Nowe Miasto Lubawskie oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 538, część gminy Grodziczno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 538 w powiecie nowomiejskim. |
| --- |

gminy Biskupiec, Kurzętnik, część gminy wiejskiej Nowe Miasto Lubawskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Lekarty, a następnie na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Lekarty – Nowy Dwór Bratiański biegnącą do północnej granicy gminy miejskiej Nowe Miasto Lubawskie oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 538, część gminy Grodziczno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 538 w powiecie nowomiejskim.

| w województwie podlaskim:





  gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| gminy Grabowo, Kolno i miasto Kolno, Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo, Kolno i miasto Kolno, Turośl w powiecie kolneńskim,

| w województwie mazowieckim:





  powiat ostrołęcki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat ostrołęcki,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim,

| powiat miejski Płock, |
| --- |

powiat miejski Płock,

| powiat ciechanowski, |
| --- |

powiat ciechanowski,

| gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim,

| powiat sierpecki, |
| --- |

powiat sierpecki,

| powiat żuromiński, |
| --- |

powiat żuromiński,

| gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim,

| powiat mławski, |
| --- |

powiat mławski,

| powiat przasnyski, |
| --- |

powiat przasnyski,

| powiat makowski, |
| --- |

powiat makowski,

| powiat pułtuski, |
| --- |

powiat pułtuski,

| powiat wyszkowski, |
| --- |

powiat wyszkowski,

| powiat węgrowski, |
| --- |

powiat węgrowski,

| gminy Dąbrówka, Jadów, Klembów, Poświętne, Radzymin, Strachówka Wołomin i Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Dąbrówka, Jadów, Klembów, Poświętne, Radzymin, Strachówka Wołomin i Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim, |
| --- |

gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim,

| gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim,

| gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim,

| powiat miejski Radom, |
| --- |

powiat miejski Radom,

| gminy Jastrząb, Mirów, Orońsko w powiecie szydłowieckim, |
| --- |

gminy Jastrząb, Mirów, Orońsko w powiecie szydłowieckim,

| powiat gostyniński, |
| --- |

powiat gostyniński,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim,

| gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim, |
| --- |

gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim,

| powiat miejski Przemyśl, |
| --- |

powiat miejski Przemyśl,

| gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim, |
| --- |

gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim,

| powiat łańcucki, |
| --- |

powiat łańcucki,

| gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| gmina Ropczyce, część gminy Ostrów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 986, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 986 biegnącą od tego skrzyżowania do miejscowości Osieka i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Osieka_- Blizna, część gminy Sędziszów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 w powiecie ropczycko – sędziszowskim, |
| --- |

gmina Ropczyce, część gminy Ostrów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 986, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 986 biegnącą od tego skrzyżowania do miejscowości Osieka i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Osieka_- Blizna, część gminy Sędziszów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 w powiecie ropczycko – sędziszowskim,

| gminy Czarna, Pilzno, miasto Dębica, część gminy wiejskiej Dębica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Żyraków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim, |
| --- |

gminy Czarna, Pilzno, miasto Dębica, część gminy wiejskiej Dębica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Żyraków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim,

| gminy Dzikowiec, Kolbuszowa i Raniżów w powiecie kolbuszowskim, |
| --- |

gminy Dzikowiec, Kolbuszowa i Raniżów w powiecie kolbuszowskim,

| gminy Borowa, Gawłuszowice, Padew Narodowa, Tuszów Narodowy, część gminy Czermin położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Olszyny – Czermin – Piaski – Jasieniec do granicy gminy, część gminy Radomyśl Wielki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 984 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Radomyśl Wielki, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Radomyśl Wielki – Zdziarzec – Pole biegnącą od drogi nr 984 do południowej granicy gminy, część gminy Wadowice Górne położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Kawęczyn – Wampierzów- Wadowice Górne w powiecie mieleckim, |
| --- |

gminy Borowa, Gawłuszowice, Padew Narodowa, Tuszów Narodowy, część gminy Czermin położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Olszyny – Czermin – Piaski – Jasieniec do granicy gminy, część gminy Radomyśl Wielki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 984 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Radomyśl Wielki, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Radomyśl Wielki – Zdziarzec – Pole biegnącą od drogi nr 984 do południowej granicy gminy, część gminy Wadowice Górne położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Kawęczyn – Wampierzów- Wadowice Górne w powiecie mieleckim,

| w województwie świętokrzyskim:





  powiat opatowski, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

powiat opatowski,

| powiat sandomierski, |
| --- |

powiat sandomierski,

| gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim, |
| --- |

gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim,

| gminy Bliżyn, Skarżysko – Kamienna, Suchedniów i Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim, |
| --- |

gminy Bliżyn, Skarżysko – Kamienna, Suchedniów i Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim,

| gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- |

gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| powiat ostrowiecki, |
| --- |

powiat ostrowiecki,

| gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
| --- |

gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim,

| gminy Mniów i Zagnańsk w powiecie kieleckim, |
| --- |

gminy Mniów i Zagnańsk w powiecie kieleckim,

| w województwie łódzkim:





  gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim, |
| --- |

w województwie łódzkim:

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim,

| gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim, |
| --- |

gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim,

| gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim, |
| --- |

gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim,

| powiat miejski Skierniewice, |
| --- |

powiat miejski Skierniewice,

| gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim, |
| --- |

gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim,

| gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim,

| gmina Aleksandrów w powiecie piotrkowskim, |
| --- |

gmina Aleksandrów w powiecie piotrkowskim,

| gmina Goszczanów w powiecie sieradzkim, |
| --- |

gmina Goszczanów w powiecie sieradzkim,

| w województwie pomorskim:





  gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- |

w województwie pomorskim:

gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim, |
| --- |

gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim,

| gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
| --- |

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim,

| powiat gdański, |
| --- |

powiat gdański,

| Miasto Gdańsk, |
| --- |

Miasto Gdańsk,

| powiat tczewski, |
| --- |

powiat tczewski,

| powiat kwidzyński, |
| --- |

powiat kwidzyński,

| w województwie lubuskim:





  gminy Przytoczna, Pszczew, Skwierzyna i część gminy Trzciel położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gminy Przytoczna, Pszczew, Skwierzyna i część gminy Trzciel położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim,

| gminy Lubniewice i Krzeszyce w powiecie sulęcińskim, |
| --- |

gminy Lubniewice i Krzeszyce w powiecie sulęcińskim,

| gminy Bogdaniec, Deszczno, Lubiszyn i część gminy Witnica położona na północny - wschód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce -Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy w powiecie gorzowskim, |
| --- |

gminy Bogdaniec, Deszczno, Lubiszyn i część gminy Witnica położona na północny - wschód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce -Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy w powiecie gorzowskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gmina Warta Bolesławiecka, miasto Bolesławiec, część gminy wiejskiej Bolesławiec położona na południe od linii wyznaczonej prze drogi nr A18 i 18, część gminy Osiecznica położona na południe od drogi nr 18 w powiecie bolesławieckim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gmina Warta Bolesławiecka, miasto Bolesławiec, część gminy wiejskiej Bolesławiec położona na południe od linii wyznaczonej prze drogi nr A18 i 18, część gminy Osiecznica położona na południe od drogi nr 18 w powiecie bolesławieckim,

| gmina Chojnów w powiecie legnickim, |
| --- |

gmina Chojnów w powiecie legnickim,

| gmina Zagrodno w powiecie złototoryjskim, |
| --- |

gmina Zagrodno w powiecie złototoryjskim,

| gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim, |
| --- |

gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim,

| gmina Chocianów w powiecie polkowickim, |
| --- |

gmina Chocianów w powiecie polkowickim,

| część gminy Góra położona na północny -zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy, łączącą miejscowości Czernina – Kruszyniec – Góra do skrzyżowania z droga nr 324, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 324 biegnącą od tego skrzyżowania do zachodniej granicy gminy, część gminy Niechlów położona na północny – wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Barycz w powiecie górowskim, |
| --- |

część gminy Góra położona na północny -zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy, łączącą miejscowości Czernina – Kruszyniec – Góra do skrzyżowania z droga nr 324, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 324 biegnącą od tego skrzyżowania do zachodniej granicy gminy, część gminy Niechlów położona na północny – wschód od linii wyznaczonej przez rzekę Barycz w powiecie górowskim,

| część gminy Żmigród położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie trzebnickim, |
| --- |

część gminy Żmigród położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie trzebnickim,

| gmina Wińsko w powiecie wołowskim, |
| --- |

gmina Wińsko w powiecie wołowskim,

| gminy Ścinawa i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim, |
| --- |

gminy Ścinawa i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Krzemieniewo, Osieczna, Rydzyna, część gminy Lipno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Krzemieniewo, Osieczna, Rydzyna, część gminy Lipno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim,

| powiat miejski Leszno, |
| --- |

powiat miejski Leszno,

| gmina Międzychód, część gminy Sieraków położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od wschodniej granicy gminy do przecięcia z drogą nr 133 w miejscowości Sieraków, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od przecięcia drogi nr 133 z rzeką Warta i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez ulicę Poznańską, a następnie drogę łączącą miejscowości Jaroszewo – Sprzeczno biegnącą do południowej granicy gminy, część gminy Kwilcz położona na zachód linii wyznaczonej przez drogę nr 186 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 24, następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 186 do skrzyżowania z drogą w miejscowości Pólko, i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Pólko przez miejscowość Wituchowo do południowej granicy gminy w powiecie międzychodzkim, |
| --- |

gmina Międzychód, część gminy Sieraków położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od wschodniej granicy gminy do przecięcia z drogą nr 133 w miejscowości Sieraków, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od przecięcia drogi nr 133 z rzeką Warta i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez ulicę Poznańską, a następnie drogę łączącą miejscowości Jaroszewo – Sprzeczno biegnącą do południowej granicy gminy, część gminy Kwilcz położona na zachód linii wyznaczonej przez drogę nr 186 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 24, następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 186 do skrzyżowania z drogą w miejscowości Pólko, i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Pólko przez miejscowość Wituchowo do południowej granicy gminy w powiecie międzychodzkim,

| gminy Lwówek, Kuślin, Opalenica, część gminy Miedzichowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim, |
| --- |

gminy Lwówek, Kuślin, Opalenica, część gminy Miedzichowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim,

| gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| gminy Czempiń, Kościan i miasto Kościan, Krzywiń, część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie kościańskim, |
| --- |

gminy Czempiń, Kościan i miasto Kościan, Krzywiń, część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie kościańskim,

| powiat miejski Poznań, |
| --- |

powiat miejski Poznań,

| gminy Buk, Dopiewo, Komorniki, Tarnowo Podgórne, Stęszew, Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim, |
| --- |

gminy Buk, Dopiewo, Komorniki, Tarnowo Podgórne, Stęszew, Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim,

| gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim, |
| --- |

gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim,

| gminy Lubasz, Czarnków z miastem Czarnków, część gminy Połajewo na położona na północ od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Wieleń położona na południe od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy przez miasto Wieleń i miejscowość Herburtowo do zachodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- |

gminy Lubasz, Czarnków z miastem Czarnków, część gminy Połajewo na położona na północ od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Wieleń położona na południe od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy przez miasto Wieleń i miejscowość Herburtowo do zachodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| gmina Kaźmierz część gminy Duszniki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg do linii wyznaczonej przez wschodnią granicę miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim, |
| --- |

gmina Kaźmierz część gminy Duszniki położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg do linii wyznaczonej przez wschodnią granicę miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim,

| część gminy Rawicz położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, część gminy Bojanowo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie rawickim, |
| --- |

część gminy Rawicz położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, część gminy Bojanowo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie rawickim,

| gmina Budzyń w powiecie chodzieskim, |
| --- |

gmina Budzyń w powiecie chodzieskim,

| gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim, |
| --- |

gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim,

| powiat pleszewski, |
| --- |

powiat pleszewski,

| gmina Zagórów w powiecie słupeckim, |
| --- |

gmina Zagórów w powiecie słupeckim,

| gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim, |
| --- |

gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim,

| gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim, |
| --- |

gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim,

| gmina Rozdrażew, część gminy Koźmin Wielkopolski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15 oraz na wschód od granic miasta Krotoszyn w powiecie krotoszyńskim, |
| --- |

gmina Rozdrażew, część gminy Koźmin Wielkopolski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15 oraz na wschód od granic miasta Krotoszyn w powiecie krotoszyńskim,

| gminy Nowe Skalmierzyce, Raszków, Ostrów Wielkopolski z miastem Ostrów Wielkopolski w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Nowe Skalmierzyce, Raszków, Ostrów Wielkopolski z miastem Ostrów Wielkopolski w powiecie ostrowskim,

| powiat miejski Kalisz, |
| --- |

powiat miejski Kalisz,

| gminy Blizanów, Żelazków, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Opatówek, Szczytniki, część gminy Stawiszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim, |
| --- |

gminy Blizanów, Żelazków, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Opatówek, Szczytniki, część gminy Stawiszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim,

| gminy Brudzew, Dobra, Kawęczyn, Przykona, Władysławów, Turek z miastem Turek część gminy Tuliszków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim, |
| --- |

gminy Brudzew, Dobra, Kawęczyn, Przykona, Władysławów, Turek z miastem Turek część gminy Tuliszków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim,

| gminy Rzgów, Grodziec, Krzymów, Stare Miasto, część gminy Rychwał położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim, |
| --- |

gminy Rzgów, Grodziec, Krzymów, Stare Miasto, część gminy Rychwał położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim,

| w województwie zachodniopomorskim:





  część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- |

w województwie zachodniopomorskim:

część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| gminy Trzcińsko – Zdrój, Widuchowa, część gminy Chojna położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 26 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Chojna, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od skrzyżowana z drogą nr 26 do południowej granicy gminy, w powiecie gryfińskim. |
| --- |

gminy Trzcińsko – Zdrój, Widuchowa, część gminy Chojna położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 26 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Chojna, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od skrzyżowana z drogą nr 26 do południowej granicy gminy, w powiecie gryfińskim.

8.   Slovakien

Följande restriktionszoner I i Slovakien:

| — | the whole district of Snina, |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina,

| — | the whole district of Medzilaborce |
| --- | --- |

—

the whole district of Medzilaborce

| — | the whole district of Stropkov |
| --- | --- |

—

the whole district of Stropkov

| — | the whole district of Svidník, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Svidník, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of whole Kežmarok, |
| --- | --- |

—

the whole district of whole Kežmarok,

| — | the whole district of Poprad, |
| --- | --- |

—

the whole district of Poprad,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Čebovce, Horné Príbelce, Dolné Príbelce, Nenince, Bátorová, Opatovská Nova Ves, Kosihovce, Seľany, Kamenné Kosihy, Trebušovce, Lesenice, Chrastice, Slovenské Ďarmoty, Malá Čalomia, Koláre, Veľká Čalomia, Kosihy nad Ipľom, Dolinka, Ďurkovce, Širakov, Opava, Čelovce, Vieska, Vinica, Kleňany, Sečianky, Veľká nad Ipľom, Balog nad Ipľom, Hrušov, |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Čebovce, Horné Príbelce, Dolné Príbelce, Nenince, Bátorová, Opatovská Nova Ves, Kosihovce, Seľany, Kamenné Kosihy, Trebušovce, Lesenice, Chrastice, Slovenské Ďarmoty, Malá Čalomia, Koláre, Veľká Čalomia, Kosihy nad Ipľom, Dolinka, Ďurkovce, Širakov, Opava, Čelovce, Vieska, Vinica, Kleňany, Sečianky, Veľká nad Ipľom, Balog nad Ipľom, Hrušov,

| — | the whole district of Krupina, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Krupina, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of Banska Bystrica, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Banska Bystrica, except municipalities included in part II,

| — | In the district of Liptovsky Mikulas – municipalities of Pribylina, Jamník, Svatý Štefan, Konská, Jakubovany, Liptovský Ondrej, Beňadiková, Vavrišovo, Liptovská Kokava, Liptovský Peter, Dovalovo, Hybe, Liptovský Hrádok, Važec, Východná, Kráľova Lehota, Nižná Boca, Vyšná Boca, Malužiná, Liptovská Porúbka, Liptovský Ján, Uhorská Ves, Podtureň, Závažná Poruba, Liptovský Mikuláš, Pavčina Lehota, Demänovská Dolina, Gôtovany, Galovany, Svätý Kríž, Lazisko, Dúbrava, Malatíny, Liptovské Vlachy, Liptovské Kľačany, Partizánska Ľupča, Kráľovská Ľubeľa, Zemianska Ľubeľa, |
| --- | --- |

—

In the district of Liptovsky Mikulas – municipalities of Pribylina, Jamník, Svatý Štefan, Konská, Jakubovany, Liptovský Ondrej, Beňadiková, Vavrišovo, Liptovská Kokava, Liptovský Peter, Dovalovo, Hybe, Liptovský Hrádok, Važec, Východná, Kráľova Lehota, Nižná Boca, Vyšná Boca, Malužiná, Liptovská Porúbka, Liptovský Ján, Uhorská Ves, Podtureň, Závažná Poruba, Liptovský Mikuláš, Pavčina Lehota, Demänovská Dolina, Gôtovany, Galovany, Svätý Kríž, Lazisko, Dúbrava, Malatíny, Liptovské Vlachy, Liptovské Kľačany, Partizánska Ľupča, Kráľovská Ľubeľa, Zemianska Ľubeľa,

| — | In the district of Ružomberok, the municipalities of Liptovská Lužná, Liptovská Osada, Podsuchá, Ludrová, Štiavnička, Liptovská Štiavnica, Nižný Sliač, Liptovské Sliače, |
| --- | --- |

—

In the district of Ružomberok, the municipalities of Liptovská Lužná, Liptovská Osada, Podsuchá, Ludrová, Štiavnička, Liptovská Štiavnica, Nižný Sliač, Liptovské Sliače,

| — | the whole district of Banska Stiavnica, |
| --- | --- |

—

the whole district of Banska Stiavnica,

| — | the whole district of Žiar nad Hronom. |
| --- | --- |

—

the whole district of Žiar nad Hronom.

DEL II

1.   Bulgarien

Följande restriktionszoner II i Bulgarien:

| — | the whole region of Haskovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo,

| — | the whole region of Yambol, |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol,

| — | the whole region of Stara Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora,

| — | the whole region of Pernik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik,

| — | the whole region of Kyustendil, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil,

| — | the whole region of Plovdiv, |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv,

| — | the whole region of Pazardzhik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik,

| — | the whole region of Smolyan, |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Sofia city, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city,

| — | the whole region of Sofia Province, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province,

| — | the whole region of Blagoevgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad,

| — | the whole region of Razgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad,

| — | the whole region of Kardzhali, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali,

| — | the whole region of Burgas excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Varna excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Silistra, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Ruse, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Veliko Tarnovo, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Pleven, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Targovishte, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Shumen, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Sliven, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Vidin, excluding the areas in Part III. |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin, excluding the areas in Part III.

2.   Tyskland

Följande restriktionszoner II i Tyskland:

| Bundesland Brandenburg:





  Landkreis Oder-Spree:





  Gemeinde Grunow-Dammendorf, |
| --- |

Bundesland Brandenburg:

Landkreis Oder-Spree:

Gemeinde Grunow-Dammendorf,

| Gemeinde Mixdorf |
| --- |

Gemeinde Mixdorf

| Gemeinde Schlaubetal, |
| --- |

Gemeinde Schlaubetal,

| Gemeinde Neuzelle, |
| --- |

Gemeinde Neuzelle,

| Gemeinde Neißemünde, |
| --- |

Gemeinde Neißemünde,

| Gemeinde Lawitz, |
| --- |

Gemeinde Lawitz,

| Gemeinde Eisenhüttenstadt, |
| --- |

Gemeinde Eisenhüttenstadt,

| Gemeinde Vogelsang, |
| --- |

Gemeinde Vogelsang,

| Gemeinde Ziltendorf, |
| --- |

Gemeinde Ziltendorf,

| Gemeinde Wiesenau, |
| --- |

Gemeinde Wiesenau,

| Gemeinde Friedland, |
| --- |

Gemeinde Friedland,

| Gemeinde Siehdichum |
| --- |

Gemeinde Siehdichum

| Gemeinde Müllrose, |
| --- |

Gemeinde Müllrose,

| Gemeinde Briesen mit der Gemarkung Biegen, |
| --- |

Gemeinde Briesen mit der Gemarkung Biegen,

| Gemeinde Jacobsdorf mit den Gemarkungen Pillgram, Sieversdorf, Jacobsdorf östlich der L 37 und Petersdorf östlich der L 37, |
| --- |

Gemeinde Jacobsdorf mit den Gemarkungen Pillgram, Sieversdorf, Jacobsdorf östlich der L 37 und Petersdorf östlich der L 37,

| Gemeinde Groß Lindow, |
| --- |

Gemeinde Groß Lindow,

| Gemeinde Brieskow-Finkenheerd, |
| --- |

Gemeinde Brieskow-Finkenheerd,

| Gemeinde Ragow-Merz, |
| --- |

Gemeinde Ragow-Merz,

| Gemeinde Beeskow, |
| --- |

Gemeinde Beeskow,

| Gemeinde Rietz-Neuendorf mit den Gemarkungen Groß Rietz und Birkholz, |
| --- |

Gemeinde Rietz-Neuendorf mit den Gemarkungen Groß Rietz und Birkholz,

| Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide und Tauche, |
| --- |

Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide und Tauche,

| Landkreis Dahme-Spreewald:





  Gemeinde Jamlitz, |
| --- |

Landkreis Dahme-Spreewald:

Gemeinde Jamlitz,

| Gemeinde Lieberose, |
| --- |

Gemeinde Lieberose,

| Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue, |
| --- |

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue,

| Landkreis Spree-Neiße:





  Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Stakow, Reicherskreuz, Groß Drewitz, Sembten, Lauschütz, Krayne, Lübbinchen, Grano, Pinnow, Bärenklau, Schenkendöbern und Atterwasch, |
| --- |

Landkreis Spree-Neiße:

Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Stakow, Reicherskreuz, Groß Drewitz, Sembten, Lauschütz, Krayne, Lübbinchen, Grano, Pinnow, Bärenklau, Schenkendöbern und Atterwasch,

| Gemeinde Guben mit den Gemarkungen Bresinchen, Guben und Deulowitz, |
| --- |

Gemeinde Guben mit den Gemarkungen Bresinchen, Guben und Deulowitz,

| Gemeinde Forst (Lausitz) mit den Gemarkungen Groß Bademeusel und Klein Bademeusel, |
| --- |

Gemeinde Forst (Lausitz) mit den Gemarkungen Groß Bademeusel und Klein Bademeusel,

| Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf mit der Gemarkung Groß Schacksdorf, |
| --- |

Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf mit der Gemarkung Groß Schacksdorf,

| Gemeinde Neiße-Malxetal mit den Gemarkungen Preschen und Jerischke, |
| --- |

Gemeinde Neiße-Malxetal mit den Gemarkungen Preschen und Jerischke,

| Gemeinde Döbern, |
| --- |

Gemeinde Döbern,

| Gemeinde Jämlitz-Klein Düben, |
| --- |

Gemeinde Jämlitz-Klein Düben,

| Gemeinde Tschernitz mit der Gemarkung Tschernitz, |
| --- |

Gemeinde Tschernitz mit der Gemarkung Tschernitz,

| Landkreis Märkisch-Oderland:





  Gemeinde Zechin, |
| --- |

Landkreis Märkisch-Oderland:

Gemeinde Zechin,

| Gemeinde Bleyen-Genschmar, |
| --- |

Gemeinde Bleyen-Genschmar,

| Gemeinde Neuhardenberg, |
| --- |

Gemeinde Neuhardenberg,

| Gemeinde Golzow, |
| --- |

Gemeinde Golzow,

| Gemeinde Küstriner Vorland, |
| --- |

Gemeinde Küstriner Vorland,

| Gemeinde Alt Tucheband, |
| --- |

Gemeinde Alt Tucheband,

| Gemeinde Reitwein, |
| --- |

Gemeinde Reitwein,

| Gemeinde Podelzig, |
| --- |

Gemeinde Podelzig,

| Gemeinde Letschin, |
| --- |

Gemeinde Letschin,

| Gemeinde Gusow-Platkow, |
| --- |

Gemeinde Gusow-Platkow,

| Gemeinde Seelow, |
| --- |

Gemeinde Seelow,

| Gemeinde Vierlinden, |
| --- |

Gemeinde Vierlinden,

| Gemeinde Lindendorf mit den Gemarkungen Sachsendorf, Libbenichen, Neu Mahlisch und Dolgelin – östlich der L37, |
| --- |

Gemeinde Lindendorf mit den Gemarkungen Sachsendorf, Libbenichen, Neu Mahlisch und Dolgelin – östlich der L37,

| Gemeinde Fichtenhöhe, |
| --- |

Gemeinde Fichtenhöhe,

| Gemeinde Lietzen östlich der L 37, |
| --- |

Gemeinde Lietzen östlich der L 37,

| Gemeinde Falkenhagen (Mark) östlich der L 37, |
| --- |

Gemeinde Falkenhagen (Mark) östlich der L 37,

| Gemeinde Zeschdorf östlich der L 37, |
| --- |

Gemeinde Zeschdorf östlich der L 37,

| Gemeinde Treplin, |
| --- |

Gemeinde Treplin,

| Gemeinde Lebus, |
| --- |

Gemeinde Lebus,

| Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf, |
| --- |

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf,

| Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Ringenwalde, |
| --- |

Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Ringenwalde,

| Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf, |
| --- |

Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf,

| Gemeinde Neutrebbin mit den Gemarkungen Wuschewier, Altbarnim, Neutrebbin, östlich der L 34, Alttrebbin östlich der L 34 und Altlewin östlich der L 34 und südwestlich der L 33, |
| --- |

Gemeinde Neutrebbin mit den Gemarkungen Wuschewier, Altbarnim, Neutrebbin, östlich der L 34, Alttrebbin östlich der L 34 und Altlewin östlich der L 34 und südwestlich der L 33,

| kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder), |
| --- |

kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder),

| Bundesland Sachsen:





  Landkreis Görlitz:





  Gemeinde Bad Muskau, |
| --- |

Bundesland Sachsen:

Landkreis Görlitz:

Gemeinde Bad Muskau,

| Gemeinde Boxberg/O.L. östlich des Straßenverlaufes K8472 bis Kaschel – S121 – Jahmen –Dürrbacher Straße – K8472 – Eselsberg – S131 – Boxberg – K8481, |
| --- |

Gemeinde Boxberg/O.L. östlich des Straßenverlaufes K8472 bis Kaschel – S121 – Jahmen –Dürrbacher Straße – K8472 – Eselsberg – S131 – Boxberg – K8481,

| Gemeinde Gablenz, |
| --- |

Gemeinde Gablenz,

| Gemeinde Görlitz nördlich der Bundesautobahn A4, |
| --- |

Gemeinde Görlitz nördlich der Bundesautobahn A4,

| Gemeinde Groß Düben südlich des Straßenverlaufes S126 – Halbendorf – K8478, |
| --- |

Gemeinde Groß Düben südlich des Straßenverlaufes S126 – Halbendorf – K8478,

| Gemeinde Hähnichen, |
| --- |

Gemeinde Hähnichen,

| Gemeinde Hohendubrau östlich des Straßenverlaufes der Verbindungsstraße Buchholz-Gebelzig – S55, |
| --- |

Gemeinde Hohendubrau östlich des Straßenverlaufes der Verbindungsstraße Buchholz-Gebelzig – S55,

| Gemeinde Horka |
| --- |

Gemeinde Horka

| Gemeinde Kodersdorf nördlich der Bundesautobahn A4, |
| --- |

Gemeinde Kodersdorf nördlich der Bundesautobahn A4,

| Gemeinde Krauschwitz i.d. O.L., |
| --- |

Gemeinde Krauschwitz i.d. O.L.,

| Gemeinde Kreba-Neudorf, |
| --- |

Gemeinde Kreba-Neudorf,

| Gemeinde Mücka östlich des Straßenverlaufes S55 - K8471 - Förstgen - K8472, |
| --- |

Gemeinde Mücka östlich des Straßenverlaufes S55 - K8471 - Förstgen - K8472,

| Gemeinde Neißeaue, |
| --- |

Gemeinde Neißeaue,

| Gemeinde Niesky, |
| --- |

Gemeinde Niesky,

| Gemeinde Quitzdorf am See, |
| --- |

Gemeinde Quitzdorf am See,

| Gemeinde Rietschen, |
| --- |

Gemeinde Rietschen,

| Gemeinde Rothenburg/ O.L., |
| --- |

Gemeinde Rothenburg/ O.L.,

| Gemeinde Schleife östlich des Straßenverlaufes S130 – S126, |
| --- |

Gemeinde Schleife östlich des Straßenverlaufes S130 – S126,

| Gemeinde Schöpstal nördlich der Bundesautobahn A4, |
| --- |

Gemeinde Schöpstal nördlich der Bundesautobahn A4,

| Gemeinde Trebendorf östlich der K8481, |
| --- |

Gemeinde Trebendorf östlich der K8481,

| Gemeinde Vierkirchen nördlich der Bundesautobahn A4 und östlich der Verbindungsstraße Buchholz-Gebelzig, |
| --- |

Gemeinde Vierkirchen nördlich der Bundesautobahn A4 und östlich der Verbindungsstraße Buchholz-Gebelzig,

| Gemeinde Waldhufen nördlich der Bundesautobahn A4, |
| --- |

Gemeinde Waldhufen nördlich der Bundesautobahn A4,

| Gemeinde Weißkeißel, |
| --- |

Gemeinde Weißkeißel,

| Gemeinde Weißwasser/O.L. östlich der K8481. |
| --- |

Gemeinde Weißwasser/O.L. östlich der K8481.

3.   Estland

Följande restriktionszoner II i Estland:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Lettland

Följande restriktionszoner II i Lettland:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads |
| --- | --- |

—

Cēsu novads

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novads, |
| --- | --- |

—

Durbes novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Grobiņas novada Bārtas pagasts, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novada Bārtas pagasts,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts, |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novads, |
| --- | --- |

—

Saldus novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novads, |
| --- | --- |

—

Ventspils novads,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

5.   Litauen

Följande restriktionszoner II i Litauen:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kazlų rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032,

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Kretingos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio, Plungės miesto, Šateikių ir Kulių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio, Plungės miesto, Šateikių ir Kulių seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Ylakių, Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo ir Skuodo miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Ylakių, Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo ir Skuodo miesto seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

6.   Ungern

Följande restriktionszoner II i Ungern:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe.

7.   Polen

Följande restriktionszoner II i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| powiat elbląski, |
| --- |

powiat elbląski,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| powiat gołdapski, |
| --- |

powiat gołdapski,

| powiat piski, |
| --- |

powiat piski,

| powiat bartoszycki, |
| --- |

powiat bartoszycki,

| gminy Biskupiec, Jeziorany, Kolno, część gminy Olsztynek położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Biskupiec, Jeziorany, Kolno, część gminy Olsztynek położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim,

| powiat ostródzki, |
| --- |

powiat ostródzki,

| powiat olecki, |
| --- |

powiat olecki,

| powiat giżycki, |
| --- |

powiat giżycki,

| powiat braniewski, |
| --- |

powiat braniewski,

| powiat kętrzyński, |
| --- |

powiat kętrzyński,

| gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim,

| gmina Nidzica i część gminy Kozłowo położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie nidzickim, |
| --- |

gmina Nidzica i część gminy Kozłowo położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie nidzickim,

| gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| powiat mrągowski, |
| --- |

powiat mrągowski,

| gminy Lubawa, miasto Lubawa, Zalewo, miasto Iława i część gminy wiejskiej Iława położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 521 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Szymbark - Ząbrowo - Segnowy – Laseczno – Gulb, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Szymbark - Ząbrowo - Segnowy – Laseczno - Gulb biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie iławskim, |
| --- |

gminy Lubawa, miasto Lubawa, Zalewo, miasto Iława i część gminy wiejskiej Iława położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 521 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Szymbark - Ząbrowo - Segnowy – Laseczno – Gulb, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Szymbark - Ząbrowo - Segnowy – Laseczno - Gulb biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie iławskim,

| część gminy wiejskiej Nowe Miasto Lubawskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Lekarty, a następnie na północny -wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Lekarty – Nowy Dwór Bratiański biegnącą do północnej granicy gminy miejskiej Nowe Miasto Lubawskie oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 538, część gminy Grodziczno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 538 w powiecie nowomiejskim, |
| --- |

część gminy wiejskiej Nowe Miasto Lubawskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Lekarty, a następnie na północny -wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Lekarty – Nowy Dwór Bratiański biegnącą do północnej granicy gminy miejskiej Nowe Miasto Lubawskie oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 538, część gminy Grodziczno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 538 w powiecie nowomiejskim,

| powiat węgorzewski, |
| --- |

powiat węgorzewski,

| część gminy Rybno położona na północ od linii kolejowej, część gminy wiejskiej Działdowo położona na północ od linii wyznaczonej przez linie kolejowe biegnące od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie działdowskim, |
| --- |

część gminy Rybno położona na północ od linii kolejowej, część gminy wiejskiej Działdowo położona na północ od linii wyznaczonej przez linie kolejowe biegnące od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie działdowskim,

| w województwie podlaskim:





  powiat bielski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat bielski,

| powiat grajewski, |
| --- |

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| powiat siemiatycki, |
| --- |

powiat siemiatycki,

| powiat hajnowski, |
| --- |

powiat hajnowski,

| gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| gminy Mały Potok i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Mały Potok i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| powiat białostocki, |
| --- |

powiat białostocki,

| powiat suwalski, |
| --- |

powiat suwalski,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok, |
| --- |

powiat miejski Białystok,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| powiat sochaczewski, |
| --- |

powiat sochaczewski,

| gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim,

| powiat kozienicki, |
| --- |

powiat kozienicki,

| gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim, |
| --- |

gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim,

| gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim,

| gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim,

| gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka w powiecie wołomińskim,

| gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą |
| --- |

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą

| od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- |

od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim,

| gminy Chlewiska i Szydłowiec w powiecie szydłowieckim, |
| --- |

gminy Chlewiska i Szydłowiec w powiecie szydłowieckim,

| gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| powiat grójecki, |
| --- |

powiat grójecki,

| powiat grodziski, |
| --- |

powiat grodziski,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| powiat białobrzeski, |
| --- |

powiat białobrzeski,

| powiat przysuski, |
| --- |

powiat przysuski,

| powiat miejski Warszawa, |
| --- |

powiat miejski Warszawa,

| w województwie lubelskim:





  powiat bialski, |
| --- |

w województwie lubelskim:

powiat bialski,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim, |
| --- |

gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim,

| gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim,

| gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim,

| gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| powiat lubelski, |
| --- |

powiat lubelski,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| gminy Niedźwiada, Ostrówek, Ostrów Lubelski, Serniki, Uścimów i Lubartów z miastem Lubartów w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Niedźwiada, Ostrówek, Ostrów Lubelski, Serniki, Uścimów i Lubartów z miastem Lubartów w powiecie lubartowskim,

| powiat łęczyński, |
| --- |

powiat łęczyński,

| powiat świdnicki, |
| --- |

powiat świdnicki,

| gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, Żmudź, Dorohusk, Dubienka, Kamień, Leśniowice, Wojsławice w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, Żmudź, Dorohusk, Dubienka, Kamień, Leśniowice, Wojsławice w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| powiat kraśnicki, |
| --- |

powiat kraśnicki,

| powiat opolski, |
| --- |

powiat opolski,

| powiat parczewski, |
| --- |

powiat parczewski,

| powiat włodawski, |
| --- |

powiat włodawski,

| powiat radzyński, |
| --- |

powiat radzyński,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| gminy Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Zamość w powiecie zamojskim |
| --- |

gminy Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Zamość w powiecie zamojskim

| w województwie podkarpackim:





  powiat stalowowolski, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

powiat stalowowolski,

| gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim,

| część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Cmolas, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim, |
| --- |

gminy Cmolas, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim,

| część gminy Ostrów położona na północ od drogi linii wyznaczonej przez drogę nr A4 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 986, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 986 biegnącą od tego skrzyżowania do miejscowości Osieka i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Osieka_- Blizna w powiecie ropczycko – sędziszowskim, |
| --- |

część gminy Ostrów położona na północ od drogi linii wyznaczonej przez drogę nr A4 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 986, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 986 biegnącą od tego skrzyżowania do miejscowości Osieka i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Osieka_- Blizna w powiecie ropczycko – sędziszowskim,

| część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Żyraków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim, |
| --- |

część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Żyraków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim,

| gminy Przecław, Mielec z miastem Mielec, część gminy Czermin położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Olszyny – Czermin – Piaski – Jasieniec do granicy gminy, część gminy Radomyśl Wielki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 984 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Radomyśl Wielki, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Radomyśl Wielki – Zdziarzec – Pole biegnącą od drogi nr 984 do południowej granicy gminy, część gminy Wadowice Górne położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Kawęczyn – Wampierzów- Wadowice Górne w powiecie mieleckim, |
| --- |

gminy Przecław, Mielec z miastem Mielec, część gminy Czermin położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Olszyny – Czermin – Piaski – Jasieniec do granicy gminy, część gminy Radomyśl Wielki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 984 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Radomyśl Wielki, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Radomyśl Wielki – Zdziarzec – Pole biegnącą od drogi nr 984 do południowej granicy gminy, część gminy Wadowice Górne położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Kawęczyn – Wampierzów- Wadowice Górne w powiecie mieleckim,

| gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim, |
| --- |

gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim,

| gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim, |
| --- |

gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim,

| powiat tarnobrzeski, |
| --- |

powiat tarnobrzeski,

| część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy oraz na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim, |
| --- |

część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy oraz na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim,

| w województwie pomorskim:





  gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
| --- |

w województwie pomorskim:

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim,

| gmina Stare Pole w powiecie malborskim,
  gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- |

gmina Stare Pole w powiecie malborskim,

gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| w województwie świętokrzyskim:





  gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim,

| część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- |

część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
| --- |

gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim,

| w województwie lubuskim:





  powiat wschowski, |
| --- |

w województwie lubuskim:

powiat wschowski,

| gmina Kostrzyn nad Odrą i część gminy Witnica położona na południowy zachód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce - Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy w powiecie gorzowskim, |
| --- |

gmina Kostrzyn nad Odrą i część gminy Witnica położona na południowy zachód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce - Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy w powiecie gorzowskim,

| gminy Gubin z miastem Gubin, Maszewo i część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim, |
| --- |

gminy Gubin z miastem Gubin, Maszewo i część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim,

| powiat słubicki, |
| --- |

powiat słubicki,

| gminy Słońsk, Sulęcin i Torzym w powiecie sulęcińskim, |
| --- |

gminy Słońsk, Sulęcin i Torzym w powiecie sulęcińskim,

| gminy Bledzew i Międzyrzecz w powiecie międzyrzeckim, |
| --- |

gminy Bledzew i Międzyrzecz w powiecie międzyrzeckim,

| gminy Kolsko, część gminy Kożuchów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim, |
| --- |

gminy Kolsko, część gminy Kożuchów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim,

| gminy Nowogród Bobrzański, Trzebiechów, część gminy Bojadła położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy, część gminy Sulechów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Kępsko - Buków biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Buków, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Buków – Miłkowo biegnącą od miejscowości Buków do północnej granicy gminy w powiecie zielonogórskim, |
| --- |

gminy Nowogród Bobrzański, Trzebiechów, część gminy Bojadła położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy, część gminy Sulechów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Kępsko - Buków biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Buków, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Buków – Miłkowo biegnącą od miejscowości Buków do północnej granicy gminy w powiecie zielonogórskim,

| powiat żarski, |
| --- |

powiat żarski,

| gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań, miasto Żagań, miasto Gozdnica, część gminy Niegosławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim, |
| --- |

gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań, miasto Żagań, miasto Gozdnica, część gminy Niegosławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim,

| gmina Łagów, część gminy Lubrza położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2 i część gminy Świebodzin położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

gmina Łagów, część gminy Lubrza położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2 i część gminy Świebodzin położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2w powiecie świebodzińskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gmina Pęcław, część gminy Kotla położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gmina Pęcław, część gminy Kotla położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim,

| gminy Grębocice, Polkowice, część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim, |
| --- |

gminy Grębocice, Polkowice, część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim,

| gmina Gromadka, część gminy wiejskiej Bolesławiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr A18 i 18, część gminy Osiecznica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 18 w powiecie bolesławickim, |
| --- |

gmina Gromadka, część gminy wiejskiej Bolesławiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr A18 i 18, część gminy Osiecznica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 18 w powiecie bolesławickim,

| gmina Rudna w powiecie lubińskim, |
| --- |

gmina Rudna w powiecie lubińskim,

| gminy Jemielno, Wąsosz, część gminy Góra położona na południowy - wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy, łączącą miejscowości Czernina – Kruszyniec – Góra do skrzyżowania z droga nr 324, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 324 biegnącą od tego skrzyżowania do zachodniej granicy gminy, część gminy Niechlów położona na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Barycz, j w powiecie górowskim, |
| --- |

gminy Jemielno, Wąsosz, część gminy Góra położona na południowy - wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy, łączącą miejscowości Czernina – Kruszyniec – Góra do skrzyżowania z droga nr 324, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 324 biegnącą od tego skrzyżowania do zachodniej granicy gminy, część gminy Niechlów położona na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Barycz, j w powiecie górowskim,

| część gminy Żmigród położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie trzebnickim, |
| --- |

część gminy Żmigród położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie trzebnickim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim,

| gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim, |
| --- |

gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim,

| gminy Wijewo, Włoszakowice, część gminy Lipno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

gminy Wijewo, Włoszakowice, część gminy Lipno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie leszczyńskim,

| część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, w powiecie kościańskim, |
| --- |

część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, w powiecie kościańskim,

| powiat obornicki, |
| --- |

powiat obornicki,

| część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim |
| --- |

część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim

| gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim, |
| --- |

gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim,

| część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim, |
| --- |

część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim,

| część gminy Rawicz położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, część gminy Bojanowo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie rawickim, |
| --- |

część gminy Rawicz położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5, część gminy Bojanowo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S5 w powiecie rawickim,

| gmina Malanów, część gminy Tuliszków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim, |
| --- |

gmina Malanów, część gminy Tuliszków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Turek, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 72 w mieście Turek do zachodniej granicy gminy w powiecie tureckim,

| część gminy Rychwał położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogę nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim,
  gmina Mycielin, część gminy Stawiszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim, |
| --- |

część gminy Rychwał położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Rychwał, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 biegnącą od skrzyżowania z drogę nr 25 w miejscowości Rychwał do wschodniej granicy gminy w powiecie konińskim,

gmina Mycielin, część gminy Stawiszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 25 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zbiersk, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Zbiersk – Łyczyn – Petryki biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 25 do południowej granicy gminy, część gminy Ceków- Kolonia położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Młynisko – Morawin - Janków w powiecie kaliskim,

| w województwie łódzkim:





  gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
| --- |

w województwie łódzkim:

gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim,

| gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim, |
| --- |

gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim,

| gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim, |
| --- |

gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim,

| w województwie zachodniopomorskim:





  gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- |

w województwie zachodniopomorskim:

gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| gminy Cedynia, Mieszkowice, Moryń, część gminy Chojna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 26 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Chojna, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od skrzyżowana z drogą nr 26 do południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim. |
| --- |

gminy Cedynia, Mieszkowice, Moryń, część gminy Chojna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 26 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Chojna, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od skrzyżowana z drogą nr 26 do południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim.

8.   Slovakien

Följande restriktionszoner II i Slovakien:

| — | the whole district of Gelnica, |
| --- | --- |

—

the whole district of Gelnica,

| — | the whole district of Spišská Nová Ves, |
| --- | --- |

—

the whole district of Spišská Nová Ves,

| — | the whole district of Levoča, |
| --- | --- |

—

the whole district of Levoča,

| — | in the whole district of Michalovce, |
| --- | --- |

—

in the whole district of Michalovce,

| — | the whole district of Košice-okolie, |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice-okolie,

| — | the whole district of Rožnava, |
| --- | --- |

—

the whole district of Rožnava,

| — | the whole city of Košice, |
| --- | --- |

—

the whole city of Košice,

| — | the whole district of Sobrance, |
| --- | --- |

—

the whole district of Sobrance,

| — | the whole district of Vranov nad Topľou, |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou,

| — | the whole district of Humenné, |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné,

| — | the whole district of Prešov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Prešov,

| — | in the whole district of Sabinov, |
| --- | --- |

—

in the whole district of Sabinov,

| — | in the district of Svidník, the whole municipalities of Dukovce, Želmanovce, Kuková, Kalnište, Lužany pri Ondave, Lúčka, Giraltovce, Kračúnovce, Železník, Kobylince, Mičakovce, |
| --- | --- |

—

in the district of Svidník, the whole municipalities of Dukovce, Želmanovce, Kuková, Kalnište, Lužany pri Ondave, Lúčka, Giraltovce, Kračúnovce, Železník, Kobylince, Mičakovce,

| — | the whole district of Bardejov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Bardejov,

| — | the whole district of Stará Ľubovňa, |
| --- | --- |

—

the whole district of Stará Ľubovňa,

| — | the whole district of Revúca, |
| --- | --- |

—

the whole district of Revúca,

| — | the whole district of Rimavská Sobota, |
| --- | --- |

—

the whole district of Rimavská Sobota,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I

| — | the whole district of Lučenec, |
| --- | --- |

—

the whole district of Lučenec,

| — | the whole district of Poltár |
| --- | --- |

—

the whole district of Poltár

| — | the whole district of Zvolen, |
| --- | --- |

—

the whole district of Zvolen,

| — | the whole district of Detva, |
| --- | --- |

—

the whole district of Detva,

| — | in the district of Krupina the whole municipalities of Senohrad, Horné Mladonice, Dolné Mladonice, Čekovce, Lackov, |
| --- | --- |

—

in the district of Krupina the whole municipalities of Senohrad, Horné Mladonice, Dolné Mladonice, Čekovce, Lackov,

| — | In the district of Banska Bystica, the whole municipalites of Kremnička, Malachov, Badín, Vlkanová, Hronsek, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Môlča Oravce, Čačín, Čerín, Bečov, Sebedín, Dúbravica, Hrochoť, Poniky, Strelníky, Povrazník, Ľubietová, Brusno, Banská Bystrica, |
| --- | --- |

—

In the district of Banska Bystica, the whole municipalites of Kremnička, Malachov, Badín, Vlkanová, Hronsek, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Môlča Oravce, Čačín, Čerín, Bečov, Sebedín, Dúbravica, Hrochoť, Poniky, Strelníky, Povrazník, Ľubietová, Brusno, Banská Bystrica,

| — | the whole district of Brezno. |
| --- | --- |

—

the whole district of Brezno.

DEL III

1.   Bulgarien

Följande restriktionszoner III i Bulgarien:

| — | the whole region of Gabrovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo,

| — | the whole region of Lovech, |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech,

| — | the whole region of Montana, |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana,

| — | the Pleven region:






  — | the whole municipality of Belene |
| --- | --- | --- |

—

the Pleven region:

—

the whole municipality of Belene

| — | the whole municipality of Gulyantzi |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Gulyantzi

| — | the whole municipality of Dolna Mitropolia |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolna Mitropolia

| — | the whole municipality of Dolni Dabnik |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolni Dabnik

| — | the whole municipality of Iskar |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Iskar

| — | the whole municipality of Knezha |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Knezha

| — | the whole municipality of Nikopol |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Nikopol

| — | the whole municipality of Pordim |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Pordim

| — | the whole municipality of Cherven bryag, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Cherven bryag,

| — | the Ruse region:






  — | the whole municipality of Dve mogili, |
| --- | --- | --- |

—

the Ruse region:

—

the whole municipality of Dve mogili,

| — | the Shumen region:






  — | the whole municipality of Veliki Preslav, |
| --- | --- | --- |

—

the Shumen region:

—

the whole municipality of Veliki Preslav,

| — | the whole municipality of Venetz, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Venetz,

| — | the whole municipality of Varbitza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Varbitza,

| — | the whole municipality of Kaolinovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kaolinovo,

| — | the whole municipality of Novi pazar, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Novi pazar,

| — | the whole municipality of Smyadovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Smyadovo,

| — | the whole municipality of Hitrino, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Hitrino,

| — | the Silistra region:






  — | the whole municipality of Alfatar, |
| --- | --- | --- |

—

the Silistra region:

—

the whole municipality of Alfatar,

| — | the whole municipality of Glavnitza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Glavnitza,

| — | the whole municipality of Dulovo |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dulovo

| — | the whole municipality of Kaynardzha, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kaynardzha,

| — | the whole municipality of Tutrakan, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tutrakan,

| — | the Sliven region:






  — | the whole municipality of Kotel, |
| --- | --- | --- |

—

the Sliven region:

—

the whole municipality of Kotel,

| — | the whole municipality of Nova Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Nova Zagora,

| — | the whole municipality of Tvarditza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tvarditza,

| — | the Targovishte region:






  — | the whole municipality of Antonovo, |
| --- | --- | --- |

—

the Targovishte region:

—

the whole municipality of Antonovo,

| — | the whole municipality of Omurtag, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Omurtag,

| — | the whole municipality of Opaka, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Opaka,

| — | the Vidin region,






  — | the whole municipality of Belogradchik, |
| --- | --- | --- |

—

the Vidin region,

—

the whole municipality of Belogradchik,

| — | the whole municipality of Boynitza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Boynitza,

| — | the whole municipality of Bregovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Bregovo,

| — | the whole municipality of Gramada, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Gramada,

| — | the whole municipality of Dimovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dimovo,

| — | the whole municipality of Kula, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kula,

| — | the whole municipality of Makresh, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Makresh,

| — | the whole municipality of Novo selo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Novo selo,

| — | the whole municipality of Ruzhintzi, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruzhintzi,

| — | the whole municipality of Chuprene, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Chuprene,

| — | the Veliko Tarnovo region:






  — | the whole municipality of Veliko Tarnovo, |
| --- | --- | --- |

—

the Veliko Tarnovo region:

—

the whole municipality of Veliko Tarnovo,

| — | the whole municipality of Gorna Oryahovitza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Gorna Oryahovitza,

| — | the whole municipality of Elena, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Elena,

| — | the whole municipality of Zlataritza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Zlataritza,

| — | the whole municipality of Lyaskovetz, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Lyaskovetz,

| — | the whole municipality of Pavlikeni, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Pavlikeni,

| — | the whole municipality of Polski Trambesh, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Polski Trambesh,

| — | the whole municipality of Strazhitza, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Strazhitza,

| — | the whole municipality of Suhindol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Suhindol,

| — | the whole region of Vratza, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza,

| — | in Varna region:






  — | the whole municipality of Avren, |
| --- | --- | --- |

—

in Varna region:

—

the whole municipality of Avren,

| — | the whole municipality of Beloslav, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Beloslav,

| — | the whole municipality of Byala, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Byala,

| — | the whole municipality of Dolni Chiflik, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolni Chiflik,

| — | the whole municipality of Devnya, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Devnya,

| — | the whole municipality of Dalgopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dalgopol,

| — | the whole municipality of Provadia, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Provadia,

| — | the whole municipality of Suvorovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Suvorovo,

| — | the whole municipality of Varna, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Varna,

| — | the whole municipality of Vetrino, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Vetrino,

| — | in Burgas region:






  — | the whole municipality of Burgas, |
| --- | --- | --- |

—

in Burgas region:

—

the whole municipality of Burgas,

| — | the whole municipality of Kameno, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kameno,

| — | the whole municipality of Malko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Malko Tarnovo,

| — | the whole municipality of Primorsko, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Primorsko,

| — | the whole municipality of Sozopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sozopol,

| — | the whole municipality of Sredets, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sredets,

| — | the whole municipality of Tsarevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tsarevo,

| — | the whole municipality of Sungurlare, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sungurlare,

| — | the whole municipality of Ruen, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruen,

| — | the whole municipality of Aytos. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Aytos.

2.   Italien

Följande restriktionszoner III i Italien:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

3.   Lettland

Följande restriktionszoner III i Lettland:

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296,

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296,

| — | Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta,

| — | Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106. |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106.

4.   Litauen

Följande restriktionszoner III i Litauen:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos.

5.   Polen

Följande restriktionszoner III i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim,

| gminy Barczewo, Gietrzwałd, Jonkowo, Dywity, Dobre Miasto, Purda, Stawiguda, Świątki, część gminy Olsztynek położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Barczewo, Gietrzwałd, Jonkowo, Dywity, Dobre Miasto, Purda, Stawiguda, Świątki, część gminy Olsztynek położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim,

| powiat miejski Olsztyn, |
| --- |

powiat miejski Olsztyn,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim, |
| --- |

część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim,

| gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim,

| gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim, |
| --- |

gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim,

| w województwie lubelskim:





  powiat tomaszowski, |
| --- |

w województwie lubelskim:

powiat tomaszowski,

| gmina Białopole w powiecie chełmskim, |
| --- |

gmina Białopole w powiecie chełmskim,

| gmina Rudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Rudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Adamów, Grabowiec, Komarów – Osada, Krasnobród, Łabunie, Miączyn, Nielisz, Radecznica, Sułów, Szczebrzeszyn, Zwierzyniec w powiecie zamojskim, |
| --- |

gminy Adamów, Grabowiec, Komarów – Osada, Krasnobród, Łabunie, Miączyn, Nielisz, Radecznica, Sułów, Szczebrzeszyn, Zwierzyniec w powiecie zamojskim,

| powiat biłgorajski, |
| --- |

powiat biłgorajski,

| powiat hrubieszowski, |
| --- |

powiat hrubieszowski,

| gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim, |
| --- |

gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim,

| gmina Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Serokomla w powiecie łukowskim,

| gminy Abramów, Kamionka, Michów, Firlej, Jeziorzany, Kock w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Abramów, Kamionka, Michów, Firlej, Jeziorzany, Kock w powiecie lubartowskim,

| gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim,

| gmina Baranów w powiecie puławskim, |
| --- |

gmina Baranów w powiecie puławskim,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim,

| gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim, |
| --- |

gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim,

| gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim, |
| --- |

gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim,

| gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim,

| gmina Stubno w powiecie przemyskim, |
| --- |

gmina Stubno w powiecie przemyskim,

| część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim, |
| --- |

gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim,

| w województwie lubuskim:





  gminy Nowa Sól i miasto Nowa Sól, Otyń oraz część gminy Kożuchów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na wschód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim,
  gminy Babimost, Czerwieńsk, Kargowa, Świdnica, Zabór, część gminy Bojadła położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Kępsko - Buków biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Buków, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Buków – Miłkowo biegnącą od miejscowości Buków do północnej granicy gminy w powiecie zielonogórskim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gminy Nowa Sól i miasto Nowa Sól, Otyń oraz część gminy Kożuchów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na wschód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim,

gminy Babimost, Czerwieńsk, Kargowa, Świdnica, Zabór, część gminy Bojadła położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Kępsko - Buków biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Buków, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Buków – Miłkowo biegnącą od miejscowości Buków do północnej granicy gminy w powiecie zielonogórskim,

| część gminy Niegosławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim, |
| --- |

część gminy Niegosławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim,

| powiat miejski Zielona Góra, |
| --- |

powiat miejski Zielona Góra,

| gminy Skąpe, Szczaniec, Zbąszynek , część gminy Lubrza położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 i część gminy Świebodzin położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

gminy Skąpe, Szczaniec, Zbąszynek , część gminy Lubrza położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 i część gminy Świebodzin położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie świebodzińskim,

| gminy Bobrowice, Dąbie, Krosno Odrzańskie i część gminy Bytnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim, |
| --- |

gminy Bobrowice, Dąbie, Krosno Odrzańskie i część gminy Bytnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim,

| część gminy Trzciel położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim, |
| --- |

część gminy Trzciel położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim,

| w województwie wielkopolskim:





  gmina Zbąszyń, część gminy Miedzichowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gmina Zbąszyń, część gminy Miedzichowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim,

| gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim, |
| --- |

gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim,

| część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim, |
| --- |

część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim,

| gmina Chrzypsko Wielkie, część gminy Sieraków położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od wschodniej granicy gminy do przecięcia z drogą nr 133 w miejscowości Sieraków, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od przecięcia drogi nr 133 z rzeką Warta i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez ulicę Poznańską, a następnie drogę łączącą miejscowości Jaroszewo – Sprzeczno biegnącą do południowej granicy gminy, część gminy Kwilcz położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 24, następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 24 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 186 do skrzyżowania z drogą w miejscowości Pólko, i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Pólko przez miejscowość Wituchowo do południowej granicy gminy w powiecie międzychodzkim, |
| --- |

gmina Chrzypsko Wielkie, część gminy Sieraków położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od wschodniej granicy gminy do przecięcia z drogą nr 133 w miejscowości Sieraków, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od przecięcia drogi nr 133 z rzeką Warta i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez ulicę Poznańską, a następnie drogę łączącą miejscowości Jaroszewo – Sprzeczno biegnącą do południowej granicy gminy, część gminy Kwilcz położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 24, następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 24 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 186 do skrzyżowania z drogą w miejscowości Pólko, i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Pólko przez miejscowość Wituchowo do południowej granicy gminy w powiecie międzychodzkim,

| gmina Pniewy, część gminy Duszniki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, część gminy Szamotuły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg w powiecie szamotulskim, |
| --- |

gmina Pniewy, część gminy Duszniki położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Duszniki, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez ul. Niewierską oraz drogę biegnącą przez miejscowość Niewierz do zachodniej granicy gminy, część gminy Ostroróg położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 186 i 184 biegnące od granicy gminy do miejscowości Ostroróg, a następnie od miejscowości Ostroróg przez miejscowości Piaskowo – Rudki do południowej granicy gminy, część gminy Wronki położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, część gminy Szamotuły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 i drogę łączącą miejscowości Lipnica - Ostroróg w powiecie szamotulskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gminy Jerzmanowa, Żukowice, część gminy Kotla położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gminy Jerzmanowa, Żukowice, część gminy Kotla położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim,

| gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim, |
| --- |

gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim,

| w województwie świętokrzyskim:





  część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim. |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim.

6.   Rumänien

Följande restriktionszoner III i Rumänien:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Bistrița Năsăud, |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița Năsăud,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Suceava |
| --- | --- |

—

Județul Suceava

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Judeţul Mehedinţi, |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Judeţul Olt, |
| --- | --- |

—

Judeţul Olt,

| — | Judeţul Dolj, |
| --- | --- |

—

Judeţul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin, |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Maramureş. |
| --- | --- |

—

Județul Maramureş.

7.   Slovakien

Följande restriktionszoner III i Slovakien:

| — | the whole district of Trebišov. |
| --- | --- |

—

the whole district of Trebišov.

---