# Úřední věstník L 234/2021

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 234 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 642. července 2021 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 234

České vydání

Právní předpisy

Ročník 642. července 2021

---

| Obsah | | I   Legislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1077 ze dne 24. června 2021, kterým se jako součást Fondu pro integrovanou správu hranic zřizuje Nástroj pro finanční podporu vybavení pro celní kontroly | 1 |

Obsah

I   Legislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1077 ze dne 24. června 2021, kterým se jako součást Fondu pro integrovanou správu hranic zřizuje Nástroj pro finanční podporu vybavení pro celní kontroly

1

| | | II   Nelegislativní akty |
| --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/1078 ze dne 14. dubna 2021, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/523 stanovením investičních pokynů pro Fond InvestEU | 18 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1079 ze dne 24. června 2021, kterým se stanoví prováděcí pravidla k některým ustanovením nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/880 o vstupu a dovozu kulturních statků | 67 |
| | * | Nařízení Komise (EU) 2021/1080 ze dne 28. června 2021, kterým se mění nařízení (ES) č. 1126/2008, kterým se přijímají některé mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002, pokud jde o mezinárodní účetní standardy 16, 37 a 41 a mezinárodní standardy účetního výkaznictví 1, 3 a 9 (
  1
  ) | 90 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2021/1081 ze dne 28. června 2021, kterým se mění rozhodnutí (EU) 2018/1220 o jednacím řádu výboru podle článku 143 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 | 99 |

II   Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/1078 ze dne 14. dubna 2021, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/523 stanovením investičních pokynů pro Fond InvestEU

18

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1079 ze dne 24. června 2021, kterým se stanoví prováděcí pravidla k některým ustanovením nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/880 o vstupu a dovozu kulturních statků

67

*

Nařízení Komise (EU) 2021/1080 ze dne 28. června 2021, kterým se mění nařízení (ES) č. 1126/2008, kterým se přijímají některé mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002, pokud jde o mezinárodní účetní standardy 16, 37 a 41 a mezinárodní standardy účetního výkaznictví 1, 3 a 9 (
  1
  )

1

90

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2021/1081 ze dne 28. června 2021, kterým se mění rozhodnutí (EU) 2018/1220 o jednacím řádu výboru podle článku 143 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046

99

| | | Opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) [2021/1074] ze dne 18. června 2021 o dočasném vyloučení některých expozic vůči centrálním bankám z celkové míry expozic s ohledem na pandemii COVID-19 a o zrušení rozhodnutí (EU) 2020/1306 (ECB/2021/27)
  ( Úř. věst. L 230 I, 30.6.2021 ) | 102 |

Opravy

*

Oprava rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) [2021/1074] ze dne 18. června 2021 o dočasném vyloučení některých expozic vůči centrálním bankám z celkové míry expozic s ohledem na pandemii COVID-19 a o zrušení rozhodnutí (EU) 2020/1306 (ECB/2021/27)
  ( Úř. věst. L 230 I, 30.6.2021 )

(ECB/2021/27)

( Úř. věst. L 230 I, 30.6.2021 )

102

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Legislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 2.7.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 234/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 234/1

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2021/1077

ze dne 24. června 2021,

kterým se jako součást Fondu pro integrovanou správu hranic zřizuje Nástroj pro finanční podporu vybavení pro celní kontroly

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 33, 114 a 207 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

v souladu s řádným legislativním postupem (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Celkem 2 140 celních úřadů, které se nacházejí na vnějších hranicích Unie, musí být řádně vybaveno, aby bylo zajištěno účinné a účelné fungování celní unie. Potřeba přiměřených celních kontrol s rovnocennými výsledky je stále naléhavější nejen vzhledem k tradiční funkci celních orgánů spočívající ve vybírání příjmů, ale ve stále větší míře také vzhledem k nutnosti výrazně posílit kontrolu zboží vstupujícího do Unie a vystupujícího z ní přes vnější hranice za účelem zajištění bezpečnosti a ochrany. Zároveň by však tyto kontroly pohybu zboží přes vnější hranice neměly narušovat, ale spíše by měly usnadňovat zákonný obchod s třetími zeměmi. |
| --- | --- |

(1)

Celkem 2 140 celních úřadů, které se nacházejí na vnějších hranicích Unie, musí být řádně vybaveno, aby bylo zajištěno účinné a účelné fungování celní unie. Potřeba přiměřených celních kontrol s rovnocennými výsledky je stále naléhavější nejen vzhledem k tradiční funkci celních orgánů spočívající ve vybírání příjmů, ale ve stále větší míře také vzhledem k nutnosti výrazně posílit kontrolu zboží vstupujícího do Unie a vystupujícího z ní přes vnější hranice za účelem zajištění bezpečnosti a ochrany. Zároveň by však tyto kontroly pohybu zboží přes vnější hranice neměly narušovat, ale spíše by měly usnadňovat zákonný obchod s třetími zeměmi.

| (2) | Celní unie je jedním ze základních kamenů Unie, která náleží k největším obchodním blokům na světě. Vzhledem k tomu, že celní unie má zásadní význam pro řádné fungování vnitřního trhu a pro podniky i občany, kteří využívají jeho výhod, je třeba neustále podnikat kroky k jejímu posílení. |
| --- | --- |

(2)

Celní unie je jedním ze základních kamenů Unie, která náleží k největším obchodním blokům na světě. Vzhledem k tomu, že celní unie má zásadní význam pro řádné fungování vnitřního trhu a pro podniky i občany, kteří využívají jeho výhod, je třeba neustále podnikat kroky k jejímu posílení.

| (3) | V současné době není provádění celních kontrol ze strany členských států vyvážené. Tato nerovnováha je způsobena rozdíly mezi členskými státy z hlediska jejich geografických podmínek i jejich kapacit a zdrojů. Schopnost členských států reagovat na výzvy vznikající v důsledku neustále se vyvíjejících globálních obchodních modelů a dodavatelských řetězců závisí nejen na lidské složce, ale také na dostupnosti a na řádném fungování moderního a spolehlivého vybavení pro celní kontroly. Poptávku po účinných celních kontrolách zvýší rovněž výzvy, jako je vzestup elektronického obchodování, digitalizace a potřeba zvýšit odolnost vůči kybernetickým útokům. Při řešení stávající nerovnováhy je proto důležitým prvkem poskytování rovnocenného vybavení pro celní kontroly. Zlepší se tím rovnocennost při provádění celních kontrol ve všech členských státech, čímž se přispěje k zamezení odklonu toků zboží směrem k nejslabším místům v systému celní kontroly, což je často označováno jako „výběr nejvýhodnější celnice“. Proto by mělo zboží, které vstupuje na celní území Unie, podléhat kontrolám založeným na posouzení rizik v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 (3) (dále jen „celní kodex Unie“). |
| --- | --- |

(3)

V současné době není provádění celních kontrol ze strany členských států vyvážené. Tato nerovnováha je způsobena rozdíly mezi členskými státy z hlediska jejich geografických podmínek i jejich kapacit a zdrojů. Schopnost členských států reagovat na výzvy vznikající v důsledku neustále se vyvíjejících globálních obchodních modelů a dodavatelských řetězců závisí nejen na lidské složce, ale také na dostupnosti a na řádném fungování moderního a spolehlivého vybavení pro celní kontroly. Poptávku po účinných celních kontrolách zvýší rovněž výzvy, jako je vzestup elektronického obchodování, digitalizace a potřeba zvýšit odolnost vůči kybernetickým útokům. Při řešení stávající nerovnováhy je proto důležitým prvkem poskytování rovnocenného vybavení pro celní kontroly. Zlepší se tím rovnocennost při provádění celních kontrol ve všech členských státech, čímž se přispěje k zamezení odklonu toků zboží směrem k nejslabším místům v systému celní kontroly, což je často označováno jako „výběr nejvýhodnější celnice“. Proto by mělo zboží, které vstupuje na celní území Unie, podléhat kontrolám založeným na posouzení rizik v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 (3) (dále jen „celní kodex Unie“).

| (4) | Členské státy opakovaně uvedly, že potřebují finanční podporu, a žádaly hloubkovou analýzu potřebného vybavení. Rada ve svých závěrech ze dne 23. března 2017 o financování v oblasti cel vyzvala Komisi, aby vyhodnotila možnost financování potřebného technického vybavení z budoucích finančních programů Komise a zlepšila koordinaci a spolupráci mezi celními orgány a dalšími orgány pro vymáhání práva pro účely financování. |
| --- | --- |

(4)

Členské státy opakovaně uvedly, že potřebují finanční podporu, a žádaly hloubkovou analýzu potřebného vybavení. Rada ve svých závěrech ze dne 23. března 2017 o financování v oblasti cel vyzvala Komisi, aby vyhodnotila možnost financování potřebného technického vybavení z budoucích finančních programů Komise a zlepšila koordinaci a spolupráci mezi celními orgány a dalšími orgány pro vymáhání práva pro účely financování.

| (5) | Podle celního kodexu Unie se celními kontrolami rozumí nejen prosazování celních předpisů, ale i prosazování dalších právních předpisů upravujících vstup, výstup, tranzit, pohyb, uskladnění a konečné užití zboží převáženého mezi celním územím Unie a zeměmi nebo územími mimo celní území Unie a výskyt a pohyb zboží, které není zbožím Unie, a zboží propuštěného do režimu konečného užití na celním území Unie. Tyto jiné právní předpisy zmocňující celní orgány k provádění specifických úkolů kontroly a zahrnují ustanovení o zdanění, a to zejména pokud jde o spotřební daně a daň z přidané hodnoty, o vnějších aspektech vnitřního trhu, o společné obchodní politice a dalších společných politikách Unie, které mají dopad na obchod, o celkové bezpečnosti dodavatelského řetězce a o ochraně finančních a hospodářských zájmů Unie a jejích členských států. |
| --- | --- |

(5)

Podle celního kodexu Unie se celními kontrolami rozumí nejen prosazování celních předpisů, ale i prosazování dalších právních předpisů upravujících vstup, výstup, tranzit, pohyb, uskladnění a konečné užití zboží převáženého mezi celním územím Unie a zeměmi nebo územími mimo celní území Unie a výskyt a pohyb zboží, které není zbožím Unie, a zboží propuštěného do režimu konečného užití na celním území Unie. Tyto jiné právní předpisy zmocňující celní orgány k provádění specifických úkolů kontroly a zahrnují ustanovení o zdanění, a to zejména pokud jde o spotřební daně a daň z přidané hodnoty, o vnějších aspektech vnitřního trhu, o společné obchodní politice a dalších společných politikách Unie, které mají dopad na obchod, o celkové bezpečnosti dodavatelského řetězce a o ochraně finančních a hospodářských zájmů Unie a jejích členských států.

| (6) | Podpora dosažení přiměřené a rovnocenné úrovně výsledků celních kontrol na vnějších hranicích Unie umožňuje maximalizovat přínosy celní unie, a tím poskytnout dodatečnou podporu celním orgánům jednajícím společně za účelem ochrany zájmů Unie. Zvláštní fond Unie na vybavení pro celní kontroly, který by napravil stávající nerovnováhu, by přispěl k celkové soudržnosti mezi členskými státy. Tento zvláštní fond by zohlednil rozdílné potřeby v závislosti na rozdílných typech hranic, totiž potřeby námořních hranic a hranic na jiných vodních cestách, na vzdušných hranicích a na pozemních hranicích, včetně železničních a silničních, a potřeby poštovních uzlů. S ohledem na výzvy, jimž svět čelí, zejména na trvalou potřebu chránit finanční a hospodářské zájmy Unie a jejích členských států a současně usnadnit tok zákonného obchodu, je nezbytné zajistit na vnějších hranicích dostupnost moderního a spolehlivého vybavení pro kontroly. |
| --- | --- |

(6)

Podpora dosažení přiměřené a rovnocenné úrovně výsledků celních kontrol na vnějších hranicích Unie umožňuje maximalizovat přínosy celní unie, a tím poskytnout dodatečnou podporu celním orgánům jednajícím společně za účelem ochrany zájmů Unie. Zvláštní fond Unie na vybavení pro celní kontroly, který by napravil stávající nerovnováhu, by přispěl k celkové soudržnosti mezi členskými státy. Tento zvláštní fond by zohlednil rozdílné potřeby v závislosti na rozdílných typech hranic, totiž potřeby námořních hranic a hranic na jiných vodních cestách, na vzdušných hranicích a na pozemních hranicích, včetně železničních a silničních, a potřeby poštovních uzlů. S ohledem na výzvy, jimž svět čelí, zejména na trvalou potřebu chránit finanční a hospodářské zájmy Unie a jejích členských států a současně usnadnit tok zákonného obchodu, je nezbytné zajistit na vnějších hranicích dostupnost moderního a spolehlivého vybavení pro kontroly.

| (7) | Je proto vhodné zřídit nový nástroj pro finanční podporu vybavení pro celní kontroly, který má být používán na všech typech hranic. Tento nástroj by měl podporovat celní unii a práci celních orgánů, a zejména jim pomáhat při ochraně finančních a hospodářských zájmů Unie, zajišťování bezpečnosti a ochrany v rámci Unie a ochraně Unie před nekalým a nezákonným obchodem, jako je padělání zboží, a současné usnadňovat zákonnou obchodní činnost. Měl by přispívat k přiměřeným a rovnocenným výsledkům celních kontrol. Vybavení po celní kontroly financované z tohoto nástroje by kromě toho mělo podporovat provádění rámce pro řízení rizik v oblasti cel podle celního kodexu Unie. Tohoto cíle by mělo být dosaženo transparentním nákupem, údržbou a modernizací relevantního, vyspělého a spolehlivého vybavení pro celní kontroly, přičemž by měla být náležitě zohledněna ochrana údajů, kybernetická odolnost a bezpečnostní a environmentální aspekty, včetně likvidace nahrazeného vybavení, jež je šetrná k životnímu prostředí. |
| --- | --- |

(7)

Je proto vhodné zřídit nový nástroj pro finanční podporu vybavení pro celní kontroly, který má být používán na všech typech hranic. Tento nástroj by měl podporovat celní unii a práci celních orgánů, a zejména jim pomáhat při ochraně finančních a hospodářských zájmů Unie, zajišťování bezpečnosti a ochrany v rámci Unie a ochraně Unie před nekalým a nezákonným obchodem, jako je padělání zboží, a současné usnadňovat zákonnou obchodní činnost. Měl by přispívat k přiměřeným a rovnocenným výsledkům celních kontrol. Vybavení po celní kontroly financované z tohoto nástroje by kromě toho mělo podporovat provádění rámce pro řízení rizik v oblasti cel podle celního kodexu Unie. Tohoto cíle by mělo být dosaženo transparentním nákupem, údržbou a modernizací relevantního, vyspělého a spolehlivého vybavení pro celní kontroly, přičemž by měla být náležitě zohledněna ochrana údajů, kybernetická odolnost a bezpečnostní a environmentální aspekty, včetně likvidace nahrazeného vybavení, jež je šetrná k životnímu prostředí.

| (8) | Celní orgány členských států mají stále více povinností, které jsou vykonávány na vnějších hranicích a které často zasahují do oblasti bezpečnosti. Je proto důležité členským státům poskytnout finanční podporu Unie s cílem umožnit jim zajistit rovnocenné provádění ochrany hranic a celní kontroly na vnějších hranicích Unie. V zájmu maximalizace přidané hodnoty Unie v oblasti správy hranic a celních kontrol je stejně tak důležité podporovat na hranicích Unie, pokud jde o kontroly zboží a kontroly osob, meziagenturní spolupráci mezi vnitrostátními orgány jednotlivých členských států, které jsou odpovědné za ochranu hranic nebo za jiné úkoly vykonávané na hranicích. |
| --- | --- |

(8)

Celní orgány členských států mají stále více povinností, které jsou vykonávány na vnějších hranicích a které často zasahují do oblasti bezpečnosti. Je proto důležité členským státům poskytnout finanční podporu Unie s cílem umožnit jim zajistit rovnocenné provádění ochrany hranic a celní kontroly na vnějších hranicích Unie. V zájmu maximalizace přidané hodnoty Unie v oblasti správy hranic a celních kontrol je stejně tak důležité podporovat na hranicích Unie, pokud jde o kontroly zboží a kontroly osob, meziagenturní spolupráci mezi vnitrostátními orgány jednotlivých členských států, které jsou odpovědné za ochranu hranic nebo za jiné úkoly vykonávané na hranicích.

| (9) | Je proto nezbytné zřídit Fond pro integrovanou správu hranic (dále jen „fond“). |
| --- | --- |

(9)

Je proto nezbytné zřídit Fond pro integrovanou správu hranic (dále jen „fond“).

| (10) | Vzhledem ke zvláštní právní úpravě hlavy V Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) a k různým právním základům použitelným pro politiky týkající se vnějších hranic a celních kontrol nelze z právního hlediska fond zřídit formou jediného finančního nástroje. |
| --- | --- |

(10)

Vzhledem ke zvláštní právní úpravě hlavy V Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) a k různým právním základům použitelným pro politiky týkající se vnějších hranic a celních kontrol nelze z právního hlediska fond zřídit formou jediného finančního nástroje.

| (11) | Fond by měl být proto zřízen jako komplexní rámec pro finanční podporu Unie v oblasti správy hranic, který obsahuje Nástroj pro finanční podporu vybavení pro celní kontroly (dále jen „nástroj“) zřízený tímto nařízením, jakož i Nástroj pro finanční podporu správy hranic a vízové politiky, který je zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady, kterým se jako součást Fondu pro integrovanou správu hranic zřizuje Nástroj pro finanční podporu správy hranic a vízové politiky. |
| --- | --- |

(11)

Fond by měl být proto zřízen jako komplexní rámec pro finanční podporu Unie v oblasti správy hranic, který obsahuje Nástroj pro finanční podporu vybavení pro celní kontroly (dále jen „nástroj“) zřízený tímto nařízením, jakož i Nástroj pro finanční podporu správy hranic a vízové politiky, který je zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady, kterým se jako součást Fondu pro integrovanou správu hranic zřizuje Nástroj pro finanční podporu správy hranic a vízové politiky.

| (12) | S ohledem na význam boje proti změně klimatu a v souladu se závazkem Unie provádět Pařížskou dohodu v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (4) a dosáhnout cílů Organizace spojených národů pro udržitelný rozvoj stanovených v Agendě pro udržitelný rozvoj 2030, přijaté 25. září 2015, by opatření podle tohoto nařízení měla přispívat k dosahování cíle Unie, kterým je vynakládat alespoň 30 % celkového objemu výdajů z rozpočtu Unie na podporu cílů v oblasti klimatu, a k naplňování ambice Unie vynaložit 7,5 % ročního rozpočtu Unie v roce 2024 a 10 % rozpočtu v letech 2026 a 2027 na výdaje v souvislosti s biologickou rozmanitostí, přičemž se zohlední, kde se cíle v oblasti klimatu a cíle v oblasti biologické rozmanitosti překrývají. |
| --- | --- |

(12)

S ohledem na význam boje proti změně klimatu a v souladu se závazkem Unie provádět Pařížskou dohodu v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (4) a dosáhnout cílů Organizace spojených národů pro udržitelný rozvoj stanovených v Agendě pro udržitelný rozvoj 2030, přijaté 25. září 2015, by opatření podle tohoto nařízení měla přispívat k dosahování cíle Unie, kterým je vynakládat alespoň 30 % celkového objemu výdajů z rozpočtu Unie na podporu cílů v oblasti klimatu, a k naplňování ambice Unie vynaložit 7,5 % ročního rozpočtu Unie v roce 2024 a 10 % rozpočtu v letech 2026 a 2027 na výdaje v souvislosti s biologickou rozmanitostí, přičemž se zohlední, kde se cíle v oblasti klimatu a cíle v oblasti biologické rozmanitosti překrývají.

| (13) | Toto nařízení stanoví pro celou dobu trvání nástroje finanční krytí, které má v ročním rozpočtovém procesu pro Evropský parlament a Radu představovat hlavní referenční částku ve smyslu bodu 18 interinstitucionální dohody ze dne 16. prosince 2020 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu zavádění nových vlastních zdrojů (5). Mělo by být možné, aby se uvedené finanční krytí vztahovalo na nezbytné a řádně odůvodněné výdaje na činnosti spojené s řízením nástroje a hodnocením jeho výkonnosti, pokud se tyto činnosti týkají obecných a specifických cílů nástroje. |
| --- | --- |

(13)

Toto nařízení stanoví pro celou dobu trvání nástroje finanční krytí, které má v ročním rozpočtovém procesu pro Evropský parlament a Radu představovat hlavní referenční částku ve smyslu bodu 18 interinstitucionální dohody ze dne 16. prosince 2020 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu zavádění nových vlastních zdrojů (5). Mělo by být možné, aby se uvedené finanční krytí vztahovalo na nezbytné a řádně odůvodněné výdaje na činnosti spojené s řízením nástroje a hodnocením jeho výkonnosti, pokud se tyto činnosti týkají obecných a specifických cílů nástroje.

| (14) | Na tento nástroj se použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (6) (dále jen „finanční nařízení“). Finanční nařízení stanoví pravidla pro plnění rozpočtu Unie, včetně pravidel týkajících se grantů, cen, zadávání veřejných zakázek, nepřímého řízení, finančních nástrojů, rozpočtových záruk, finanční pomoci a náhrad vyplácených externím odborníkům. |
| --- | --- |

(14)

Na tento nástroj se použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (6) (dále jen „finanční nařízení“). Finanční nařízení stanoví pravidla pro plnění rozpočtu Unie, včetně pravidel týkajících se grantů, cen, zadávání veřejných zakázek, nepřímého řízení, finančních nástrojů, rozpočtových záruk, finanční pomoci a náhrad vyplácených externím odborníkům.

| (15) | Na toto nařízení se použijí horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU. Tato pravidla jsou stanovena ve finančním nařízení a upravují zejména podrobnosti týkající se sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, veřejných zakázek, cen a nepřímého plnění, jakož i kontrolu odpovědnosti účastníků finančních operací. Pravidla přijatá na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU rovněž zahrnují obecný režim podmíněnosti na ochranu rozpočtu Unie. Financování v rámci tohoto nástroje by se mělo řídit zásadami uvedenými ve finančním nařízení a mělo by zajistit optimální využití finančních zdrojů při plnění jeho cílů. |
| --- | --- |

(15)

Na toto nařízení se použijí horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU. Tato pravidla jsou stanovena ve finančním nařízení a upravují zejména podrobnosti týkající se sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, veřejných zakázek, cen a nepřímého plnění, jakož i kontrolu odpovědnosti účastníků finančních operací. Pravidla přijatá na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU rovněž zahrnují obecný režim podmíněnosti na ochranu rozpočtu Unie. Financování v rámci tohoto nástroje by se mělo řídit zásadami uvedenými ve finančním nařízení a mělo by zajistit optimální využití finančních zdrojů při plnění jeho cílů.

| (16) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/444 (7) zavádí program Clo pro spolupráci v oblasti cel (dále jen „program Clo“) s cílem podpořit celní unii a celní orgány. Za účelem zachování soudržnosti a horizontální koordinace opatření v oblasti spolupráce týkajících se cel a vybavení pro celní kontroly je vhodné všechna taková opatření provádět na základě jediného právního aktu, totiž programu Clo, který obsahuje jednotný soubor pravidel. Proto by v rámci tohoto nástroje měly být podporovány pouze nákup, údržba a modernizace způsobilého vybavení pro celní kontroly, zatímco veškerá ostatní související opatření, jako jsou opatření v oblasti spolupráce za účelem posouzení potřeb nebo školení týkající se dotčeného vybavení, by měla být podporována programem Clo. |
| --- | --- |

(16)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/444 (7) zavádí program Clo pro spolupráci v oblasti cel (dále jen „program Clo“) s cílem podpořit celní unii a celní orgány. Za účelem zachování soudržnosti a horizontální koordinace opatření v oblasti spolupráce týkajících se cel a vybavení pro celní kontroly je vhodné všechna taková opatření provádět na základě jediného právního aktu, totiž programu Clo, který obsahuje jednotný soubor pravidel. Proto by v rámci tohoto nástroje měly být podporovány pouze nákup, údržba a modernizace způsobilého vybavení pro celní kontroly, zatímco veškerá ostatní související opatření, jako jsou opatření v oblasti spolupráce za účelem posouzení potřeb nebo školení týkající se dotčeného vybavení, by měla být podporována programem Clo.

| (17) | Kromě toho by měl nástroj ve vhodných případech podporovat také nákup nebo modernizaci vybavení pro celní kontroly pro účely testování nových kusů vybavení nebo nových funkcí stávajících kusů vybavení v provozních podmínkách předtím, než členské státy zahájí rozsáhlé nákupy tohoto nového vybavení. Testování v provozních podmínkách by mělo navázat zejména na výsledky výzkumu vybavení pro celní kontroly v rámci nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/695 (8). Komise by měla podporovat společné zadávání veřejných zakázek a společné testování vybavení pro celní kontroly ze strany dvou či více členských států za využití nástrojů spolupráce v rámci programu Clo. |
| --- | --- |

(17)

Kromě toho by měl nástroj ve vhodných případech podporovat také nákup nebo modernizaci vybavení pro celní kontroly pro účely testování nových kusů vybavení nebo nových funkcí stávajících kusů vybavení v provozních podmínkách předtím, než členské státy zahájí rozsáhlé nákupy tohoto nového vybavení. Testování v provozních podmínkách by mělo navázat zejména na výsledky výzkumu vybavení pro celní kontroly v rámci nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/695 (8). Komise by měla podporovat společné zadávání veřejných zakázek a společné testování vybavení pro celní kontroly ze strany dvou či více členských států za využití nástrojů spolupráce v rámci programu Clo.

| (18) | Většina vybavení pro celní kontroly může být primárně či sekundárně vhodná pro kontroly dodržování jiných ustanovení unijního práva, jako jsou ustanovení týkající se správy hranic, víz a policejní spolupráce. Fond je proto koncipován jako dva vzájemně se doplňující nástroje pro nákup vybavení s odlišnou, ale vzájemně se doplňující oblastí působnosti. Na jedné straně se budou z Nástroje pro finanční podporu správy hranic a vízové politiky finančně podporovat pouze náklady na vybavení, jehož prvořadým cílem nebo účinkem je integrovaná správa hranic, jež ale bude možno použít i pro další účely, například pro celní kontroly. Na druhé straně se budou z Nástroje pro finanční podporu vybavení pro celní kontroly zřízeného tímto nařízením finančně podporovat pouze náklady na vybavení, jehož prvořadým cílem nebo účinkem jsou celní kontroly, jež ale bude možno použít i pro další účely, například pro ochranu a bezpečnost hranic. Toto rozdělení úloh mezi tyto dva nástroje posílí meziagenturní spolupráci, jak je uvedena v čl. 3 odst. 1 písm. e) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1896 (9), jako jednu ze složek evropské integrované správy hranic, a umožní tak celním a pohraničním orgánům spolupracovat a maximalizovat dopad rozpočtu Unie prostřednictvím sdílení a interoperability vybavení pro kontroly. Ke sdílení vybavení mezi celními orgány a dalšími pohraničními orgány by nemělo docházet systematicky. |
| --- | --- |

(18)

Většina vybavení pro celní kontroly může být primárně či sekundárně vhodná pro kontroly dodržování jiných ustanovení unijního práva, jako jsou ustanovení týkající se správy hranic, víz a policejní spolupráce. Fond je proto koncipován jako dva vzájemně se doplňující nástroje pro nákup vybavení s odlišnou, ale vzájemně se doplňující oblastí působnosti. Na jedné straně se budou z Nástroje pro finanční podporu správy hranic a vízové politiky finančně podporovat pouze náklady na vybavení, jehož prvořadým cílem nebo účinkem je integrovaná správa hranic, jež ale bude možno použít i pro další účely, například pro celní kontroly. Na druhé straně se budou z Nástroje pro finanční podporu vybavení pro celní kontroly zřízeného tímto nařízením finančně podporovat pouze náklady na vybavení, jehož prvořadým cílem nebo účinkem jsou celní kontroly, jež ale bude možno použít i pro další účely, například pro ochranu a bezpečnost hranic. Toto rozdělení úloh mezi tyto dva nástroje posílí meziagenturní spolupráci, jak je uvedena v čl. 3 odst. 1 písm. e) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1896 (9), jako jednu ze složek evropské integrované správy hranic, a umožní tak celním a pohraničním orgánům spolupracovat a maximalizovat dopad rozpočtu Unie prostřednictvím sdílení a interoperability vybavení pro kontroly. Ke sdílení vybavení mezi celními orgány a dalšími pohraničními orgány by nemělo docházet systematicky.

| (19) | V souladu s čl. 193 odst. 2 finančního nařízení lze grant na již zahájené akce udělit pouze v případě, že žadatel může prokázat, že akce musela být zahájena ještě před podpisem grantové dohody. Ačkoliv by náklady vzniklé před datem podání žádosti o grant v takových případech v zásadě nebyly způsobilé, mělo by to být výjimečně možné s ohledem na to, že toto nařízení vstoupí v platnost ve srovnání se začátkem víceletého finančního rámce na období 2021–2027 později. S cílem umožnit provádění od začátku víceletého finančního rámce na období 2021–2027 a zabránit jakémukoli zpoždění podpory Unie, které by mohlo poškodit zájmy Unie na tom, aby byla řádně vybavena k zajištění účinného a efektivního fungování celní unie, by mělo být možné po omezenou dobu na začátku víceletého finančního rámce na období 2021–2027 stanovit v rozhodnutí o financování, že náklady vzniklé v souvislosti s opatřeními podporovanými podle tohoto nařízení, která již byla zahájena, jsou považovány za způsobilé od 1. ledna 2021, a to i v případě, že tato opatření byla uskutečněna a náklady vznikly před podáním žádosti o grant. |
| --- | --- |

(19)

V souladu s čl. 193 odst. 2 finančního nařízení lze grant na již zahájené akce udělit pouze v případě, že žadatel může prokázat, že akce musela být zahájena ještě před podpisem grantové dohody. Ačkoliv by náklady vzniklé před datem podání žádosti o grant v takových případech v zásadě nebyly způsobilé, mělo by to být výjimečně možné s ohledem na to, že toto nařízení vstoupí v platnost ve srovnání se začátkem víceletého finančního rámce na období 2021–2027 později. S cílem umožnit provádění od začátku víceletého finančního rámce na období 2021–2027 a zabránit jakémukoli zpoždění podpory Unie, které by mohlo poškodit zájmy Unie na tom, aby byla řádně vybavena k zajištění účinného a efektivního fungování celní unie, by mělo být možné po omezenou dobu na začátku víceletého finančního rámce na období 2021–2027 stanovit v rozhodnutí o financování, že náklady vzniklé v souvislosti s opatřeními podporovanými podle tohoto nařízení, která již byla zahájena, jsou považovány za způsobilé od 1. ledna 2021, a to i v případě, že tato opatření byla uskutečněna a náklady vznikly před podáním žádosti o grant.

| (20) | Odchylně od finančního nařízení by mělo být možné financování jednoho opatření z několika programů či nástrojů Unie s cílem umožnit a případně podpořit spolupráci a interoperabilitu napříč oblastmi. V souladu se zásadou zákazu dvojího financování, která je stanovena finančním nařízením, však v takových případech nesmějí příspěvky pokrývat stejné náklady. Pokud již byl členskému státu přiznán příspěvek z jiného programu Unie nebo podpora z jiného fondu Unie za účelem nákupu téhož vybavení nebo takový příspěvek či podporu získal, v souladu s článkem 191 finančního nařízení by měla být o tomto příspěvku nebo podpoře informována Komise. |
| --- | --- |

(20)

Odchylně od finančního nařízení by mělo být možné financování jednoho opatření z několika programů či nástrojů Unie s cílem umožnit a případně podpořit spolupráci a interoperabilitu napříč oblastmi. V souladu se zásadou zákazu dvojího financování, která je stanovena finančním nařízením, však v takových případech nesmějí příspěvky pokrývat stejné náklady. Pokud již byl členskému státu přiznán příspěvek z jiného programu Unie nebo podpora z jiného fondu Unie za účelem nákupu téhož vybavení nebo takový příspěvek či podporu získal, v souladu s článkem 191 finančního nařízení by měla být o tomto příspěvku nebo podpoře informována Komise.

| (21) | Jakékoli financování překračující strop míry spolufinancování by mělo být poskytnuto pouze v řádně odůvodněných případech, které mohou zahrnovat případy společného zadávání veřejných zakázek a společného testování vybavení pro celní kontroly ze strany dvou či více členských států. |
| --- | --- |

(21)

Jakékoli financování překračující strop míry spolufinancování by mělo být poskytnuto pouze v řádně odůvodněných případech, které mohou zahrnovat případy společného zadávání veřejných zakázek a společného testování vybavení pro celní kontroly ze strany dvou či více členských států.

| (22) | Vzhledem k rychlému vývoji technologií, hrozeb a priorit v celní oblasti by se pracovní programy neměly vztahovat na delší období. Zároveň platí, že pro provedení nástroje není třeba ročních pracovních programů, které by zvyšovaly administrativní zátěž pro Komisi i členské státy. Vzhledem k tomu by se pracovní programy měly v zásadě vztahovat na období delší než jeden rozpočtový rok, nejdéle však na tři roky. |
| --- | --- |

(22)

Vzhledem k rychlému vývoji technologií, hrozeb a priorit v celní oblasti by se pracovní programy neměly vztahovat na delší období. Zároveň platí, že pro provedení nástroje není třeba ročních pracovních programů, které by zvyšovaly administrativní zátěž pro Komisi i členské státy. Vzhledem k tomu by se pracovní programy měly v zásadě vztahovat na období delší než jeden rozpočtový rok, nejdéle však na tři roky.

| (23) | Za účelem zajištění jednotných podmínek provádění pracovních programů podle tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (10). |
| --- | --- |

(23)

Za účelem zajištění jednotných podmínek provádění pracovních programů podle tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (10).

| (24) | I když je pro dosažení specifického cíle, který spočívá v zajištění rovnocenných výsledků celních kontrol, vyžadováno centrální provádění, jsou vzhledem k technické povaze tohoto nástroje nezbytné přípravné práce na technické úrovni. Provádění by proto mělo být podpořeno posouzeními potřeb. Tato posouzení potřeb vycházejí z odborných znalostí a zkušeností získaných zapojením celních orgánů. Uvedená posouzení by měla být založena na jasné metodologii, která zahrnuje minimální počet kroků zajišťujících shromažďování relevantních informací. Komise by měla tyto informace využívat k určení přidělení prostředků členským státům, přičemž zohlední zejména objem obchodu, příslušná rizika a správní kapacitu celních orgánů k používání a udržování příslušného vybavení tak, aby bylo vybavení pro celní kontroly financované z tohoto nástroje využíváno co nejúčelněji. S cílem přispět k rozpočtové kázni by měly být podmínky stanovování priorit grantů jasně vymezeny a měly by vycházet z uvedeného posouzení potřeb. |
| --- | --- |

(24)

I když je pro dosažení specifického cíle, který spočívá v zajištění rovnocenných výsledků celních kontrol, vyžadováno centrální provádění, jsou vzhledem k technické povaze tohoto nástroje nezbytné přípravné práce na technické úrovni. Provádění by proto mělo být podpořeno posouzeními potřeb. Tato posouzení potřeb vycházejí z odborných znalostí a zkušeností získaných zapojením celních orgánů. Uvedená posouzení by měla být založena na jasné metodologii, která zahrnuje minimální počet kroků zajišťujících shromažďování relevantních informací. Komise by měla tyto informace využívat k určení přidělení prostředků členským státům, přičemž zohlední zejména objem obchodu, příslušná rizika a správní kapacitu celních orgánů k používání a udržování příslušného vybavení tak, aby bylo vybavení pro celní kontroly financované z tohoto nástroje využíváno co nejúčelněji. S cílem přispět k rozpočtové kázni by měly být podmínky stanovování priorit grantů jasně vymezeny a měly by vycházet z uvedeného posouzení potřeb.

| (25) | V zájmu zajištění pravidelného monitorování a podávání zpráv by měl být zaveden vhodný rámec pro monitorování výsledků, jichž bylo dosaženo prostřednictvím nástroje a příslušných opatření. Toto monitorování a podávání zpráv by mělo vycházet z kvantitativních a kvalitativních ukazatelů, jimiž se měří účinky opatření v rámci nástroje. Požadavky na podávání zpráv by měly zahrnovat požadavek poskytovat Komisi informace o vybavení pro celní kontroly, pokud náklady na jeden kus vybavení pro celní kontroly překročí 10 000 EUR bez daně. Tyto informace by měly být odlišeny od informací, které je třeba poskytovat široké veřejnosti a sdělovacím prostředkům za účelem propagace opatření a výsledků nástroje. |
| --- | --- |

(25)

V zájmu zajištění pravidelného monitorování a podávání zpráv by měl být zaveden vhodný rámec pro monitorování výsledků, jichž bylo dosaženo prostřednictvím nástroje a příslušných opatření. Toto monitorování a podávání zpráv by mělo vycházet z kvantitativních a kvalitativních ukazatelů, jimiž se měří účinky opatření v rámci nástroje. Požadavky na podávání zpráv by měly zahrnovat požadavek poskytovat Komisi informace o vybavení pro celní kontroly, pokud náklady na jeden kus vybavení pro celní kontroly překročí 10 000 EUR bez daně. Tyto informace by měly být odlišeny od informací, které je třeba poskytovat široké veřejnosti a sdělovacím prostředkům za účelem propagace opatření a výsledků nástroje.

| (26) | Podle bodů 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (11) by měl být tento nástroj hodnocen na základě informací shromážděných v souladu se zvláštními požadavky na monitorování a zároveň zamezit administrativní zátěži, zejména pro členské státy, a nadměrné regulaci. Tyto požadavky by měly v příslušných případech zahrnovat měřitelné ukazatele jakožto základ pro srovnatelné a úplné hodnocení toho, jaké má tento nástroj účinky v praxi. Průběžné hodnocení, které by mělo být uskutečněno nejpozději čtyři roky po zahájení, a závěrečné hodnocení, které by mělo být uskutečněno nejpozději čtyři roky po ukončení provádění nástroje, by měla přispět k účinnému rozhodovacímu procesu v souvislosti s finanční podporou vybavení pro celní kontroly v rámci příštího víceletého finančního rámce. Je proto mimořádně důležité, aby průběžné i závěrečné hodnocení obsahovala uspokojivé a dostatečné informace a aby tato hodnocení byla předložena včas. Komise by měla do průběžného a závěrečného hodnocení zahrnout podrobnosti o sdílení vybavení financovaného v rámci nástroje mezi celními a jinými pohraničními orgány, pokud členské státy poskytly příslušné informace. Vedle průběžného a závěrečného hodnocení nástroje by v rámci systému vykazování výkonnosti měly být vydávány výroční zprávy o pokroku monitorující provádění nástroje. Tyto zprávy by měly obsahovat shrnutí získaných poznatků a případně i překážek a nedostatků, které byly zjištěny v souvislosti s činnostmi, které byly uskutečněny v rámci nástroje v daném roce. Tyto výroční zprávy o pokroku by měly být sděleny Evropskému parlamentu a Radě. |
| --- | --- |

(26)

Podle bodů 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (11) by měl být tento nástroj hodnocen na základě informací shromážděných v souladu se zvláštními požadavky na monitorování a zároveň zamezit administrativní zátěži, zejména pro členské státy, a nadměrné regulaci. Tyto požadavky by měly v příslušných případech zahrnovat měřitelné ukazatele jakožto základ pro srovnatelné a úplné hodnocení toho, jaké má tento nástroj účinky v praxi. Průběžné hodnocení, které by mělo být uskutečněno nejpozději čtyři roky po zahájení, a závěrečné hodnocení, které by mělo být uskutečněno nejpozději čtyři roky po ukončení provádění nástroje, by měla přispět k účinnému rozhodovacímu procesu v souvislosti s finanční podporou vybavení pro celní kontroly v rámci příštího víceletého finančního rámce. Je proto mimořádně důležité, aby průběžné i závěrečné hodnocení obsahovala uspokojivé a dostatečné informace a aby tato hodnocení byla předložena včas. Komise by měla do průběžného a závěrečného hodnocení zahrnout podrobnosti o sdílení vybavení financovaného v rámci nástroje mezi celními a jinými pohraničními orgány, pokud členské státy poskytly příslušné informace. Vedle průběžného a závěrečného hodnocení nástroje by v rámci systému vykazování výkonnosti měly být vydávány výroční zprávy o pokroku monitorující provádění nástroje. Tyto zprávy by měly obsahovat shrnutí získaných poznatků a případně i překážek a nedostatků, které byly zjištěny v souvislosti s činnostmi, které byly uskutečněny v rámci nástroje v daném roce. Tyto výroční zprávy o pokroku by měly být sděleny Evropskému parlamentu a Radě.

| (27) | S cílem reagovat odpovídajícím způsobem na měnící se priority politik, hrozby a technologie by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o změny orientačního seznamu vybavení pro celní kontroly, které lze používat k naplnění účelů celních kontrol, a seznamu ukazatelů pro měření plnění specifického cíle. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající a plně transparentní konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci. |
| --- | --- |

(27)

S cílem reagovat odpovídajícím způsobem na měnící se priority politik, hrozby a technologie by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o změny orientačního seznamu vybavení pro celní kontroly, které lze používat k naplnění účelů celních kontrol, a seznamu ukazatelů pro měření plnění specifického cíle. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající a plně transparentní konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci.

| (28) | V souladu s finančním nařízením, nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (12) a nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (13), (Euratom, ES) č. 2185/96 (14) a (EU) 2017/1939 (15) mají být finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, včetně opatření týkajících se prevence, odhalování, nápravy a vyšetřování nesrovnalostí včetně podvodů, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených či nesprávně použitých finančních prostředků a případného ukládání správních sankcí. Zejména má Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) v souladu s nařízeními (Euratom, ES) č. 2185/96 a (EU, Euratom) č. 883/2013 pravomoc provádět správní vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, s cílem zjistit, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu nebo ohrožujícímu finanční zájmy Unie. V souladu s nařízením (EU) 2017/1939 má Úřad evropského veřejného žalobce pravomoc vyšetřovat a stíhat trestné činy poškozující nebo ohrožující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 (16). V souladu s finančním nařízením mají všechny osoby nebo subjekty, kterým jsou poskytovány finanční prostředky Unie, plně spolupracovat na ochraně finančních zájmů Unie, udělit Komisi, OLAFu, Účetnímu dvoru a v případě členských států účastnících se posílené spolupráce podle nařízení (EU) 2017/1939 Úřadu evropského veřejného žalobce nezbytná práva a potřebný přístup a zajistit, aby rovnocenná práva udělily i třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie. |
| --- | --- |

(28)

V souladu s finančním nařízením, nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (12) a nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (13), (Euratom, ES) č. 2185/96 (14) a (EU) 2017/1939 (15) mají být finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, včetně opatření týkajících se prevence, odhalování, nápravy a vyšetřování nesrovnalostí včetně podvodů, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených či nesprávně použitých finančních prostředků a případného ukládání správních sankcí. Zejména má Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) v souladu s nařízeními (Euratom, ES) č. 2185/96 a (EU, Euratom) č. 883/2013 pravomoc provádět správní vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, s cílem zjistit, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu nebo ohrožujícímu finanční zájmy Unie. V souladu s nařízením (EU) 2017/1939 má Úřad evropského veřejného žalobce pravomoc vyšetřovat a stíhat trestné činy poškozující nebo ohrožující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 (16). V souladu s finančním nařízením mají všechny osoby nebo subjekty, kterým jsou poskytovány finanční prostředky Unie, plně spolupracovat na ochraně finančních zájmů Unie, udělit Komisi, OLAFu, Účetnímu dvoru a v případě členských států účastnících se posílené spolupráce podle nařízení (EU) 2017/1939 Úřadu evropského veřejného žalobce nezbytná práva a potřebný přístup a zajistit, aby rovnocenná práva udělily i třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie.

| (29) | Formy financování a metody provádění podle tohoto nařízení by měly být voleny na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifického cíle opatření a přinést výsledky, přičemž se přihlíží zejména k nákladům na kontroly, administrativní zátěži a očekávanému riziku nesouladu. V souvislosti s těmito formami a metodami by se mělo zvážit použití jednorázových částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů, jakož i financování, které není spojeno s náklady, jak je uvedeno v čl. 125 odst. 1 finančního nařízení. |
| --- | --- |

(29)

Formy financování a metody provádění podle tohoto nařízení by měly být voleny na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifického cíle opatření a přinést výsledky, přičemž se přihlíží zejména k nákladům na kontroly, administrativní zátěži a očekávanému riziku nesouladu. V souvislosti s těmito formami a metodami by se mělo zvážit použití jednorázových částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů, jakož i financování, které není spojeno s náklady, jak je uvedeno v čl. 125 odst. 1 finančního nařízení.

| (30) | Jelikož cíle tohoto nařízení, kterým je zřídit nástroj, jenž podporuje celní unii a celní orgány poskytnutím finanční podpory na nákup, údržbu a modernizaci vybavení pro celní kontroly, nemůže být dosaženo uspokojivě samotnými členskými státy z důvodu objektivní nerovnováhy, která mezi nimi existuje na geografické úrovni, ale spíše jej z důvodu rovnocenné úrovně a kvality výsledků celních kontrol, které pomůže zajišťovat koordinovaný přístup a centralizované financování, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle. |
| --- | --- |

(30)

Jelikož cíle tohoto nařízení, kterým je zřídit nástroj, jenž podporuje celní unii a celní orgány poskytnutím finanční podpory na nákup, údržbu a modernizaci vybavení pro celní kontroly, nemůže být dosaženo uspokojivě samotnými členskými státy z důvodu objektivní nerovnováhy, která mezi nimi existuje na geografické úrovni, ale spíše jej z důvodu rovnocenné úrovně a kvality výsledků celních kontrol, které pomůže zajišťovat koordinovaný přístup a centralizované financování, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.

| (31) | Příjemci finančních prostředků Unie by měli uvádět původ těchto prostředků a zajišťovat viditelnost těchto prostředků zejména při propagaci opatření a jejich výsledků poskytnutím ucelené, účinné a přiměřené informace různým cílovým skupinám včetně sdělovacích prostředků a veřejnosti. Tyto informace by měly dokládat přidanou hodnotu nástroje při podpoře celní unie, a zejména to, jak pomáhá celním orgánům plnit jejich úkoly, jakož i úsilí Komise o zajištění rozpočtové transparentnosti. S cílem zajištění transparentnosti by Komise měla dále pravidelně poskytovat veřejnosti informace o nástroji, jeho opatřeních a výsledcích a odkazovat přitom mimo jiné na pracovní programy přijaté podle tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(31)

Příjemci finančních prostředků Unie by měli uvádět původ těchto prostředků a zajišťovat viditelnost těchto prostředků zejména při propagaci opatření a jejich výsledků poskytnutím ucelené, účinné a přiměřené informace různým cílovým skupinám včetně sdělovacích prostředků a veřejnosti. Tyto informace by měly dokládat přidanou hodnotu nástroje při podpoře celní unie, a zejména to, jak pomáhá celním orgánům plnit jejich úkoly, jakož i úsilí Komise o zajištění rozpočtové transparentnosti. S cílem zajištění transparentnosti by Komise měla dále pravidelně poskytovat veřejnosti informace o nástroji, jeho opatřeních a výsledcích a odkazovat přitom mimo jiné na pracovní programy přijaté podle tohoto nařízení.

| (32) | Za účelem zajištění nepřetržitého poskytování podpory v relevantní oblasti politiky a umožnění provádění od začátku víceletého finančního rámce na období 2021–2027 by mělo toto nařízení vstoupit v platnost co nejdříve a mělo by se použít se zpětnou působností od 1. ledna 2021, |
| --- | --- |

(32)

Za účelem zajištění nepřetržitého poskytování podpory v relevantní oblasti politiky a umožnění provádění od začátku víceletého finančního rámce na období 2021–2027 by mělo toto nařízení vstoupit v platnost co nejdříve a mělo by se použít se zpětnou působností od 1. ledna 2021,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Kapitola I

Obecná ustanovení

Článek 1

Předmět

Tímto nařízením se společně s nařízením, kterým se jako součást Fondu pro integrovanou správu hranic zřizuje Nástroj pro finanční podporu správy hranic a vízové politiky, zřizuje Fond pro integrovanou správu hranic (dále jen „fond“) na období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2027.

Tímto nařízením se jako součást fondu zřizuje nástroj, jehož cílem je poskytnout finanční podporu na nákup, údržbu a modernizaci vybavení pro celní kontroly (dále jen „nástroj“) na období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2027. Doba trvání nástroje je sladěna s dobou trvání víceletého finančního rámce.

Toto nařízení stanoví cíle nástroje, rozpočet na období 2021–2027, formy financování z prostředků Unie a pravidla pro poskytování tohoto financování.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| 1) | „celními orgány“ celní orgány vymezené v čl. 5 bodu 1 nařízení (EU) č. 952/2013; |
| --- | --- |

1)

„celními orgány“ celní orgány vymezené v čl. 5 bodu 1 nařízení (EU) č. 952/2013;

| 2) | „celními kontrolami“ celní kontroly vymezené v čl. 5 bodu 3 nařízení (EU) č. 952/2013; |
| --- | --- |

2)

„celními kontrolami“ celní kontroly vymezené v čl. 5 bodu 3 nařízení (EU) č. 952/2013;

| 3) | „vybavením pro celní kontroly“ vybavení určené primárně k provádění celních kontrol; |
| --- | --- |

3)

„vybavením pro celní kontroly“ vybavení určené primárně k provádění celních kontrol;

| 4) | „mobilním vybavením pro celní kontroly“ jakýkoli dopravní prostředek, který je nad rámec svých mobilních vlastností určen k tomu, aby plnil funkci vybavení pro celní kontroly, nebo který je plně vybaven vybavením pro celní kontroly; |
| --- | --- |

4)

„mobilním vybavením pro celní kontroly“ jakýkoli dopravní prostředek, který je nad rámec svých mobilních vlastností určen k tomu, aby plnil funkci vybavení pro celní kontroly, nebo který je plně vybaven vybavením pro celní kontroly;

| 5) | „údržbou“ preventivní, nápravné a prediktivní zásahy, včetně provozních a funkčních kontrol, servisu, oprav a generálních oprav určitého vybavení pro celní kontroly, které jsou nezbytné pro zachování nebo obnovení stanoveného provozuschopného stavu vybavení pro celní kontroly za účelem dosažení maximální užitné životnosti, avšak s výjimkou modernizace; |
| --- | --- |

5)

„údržbou“ preventivní, nápravné a prediktivní zásahy, včetně provozních a funkčních kontrol, servisu, oprav a generálních oprav určitého vybavení pro celní kontroly, které jsou nezbytné pro zachování nebo obnovení stanoveného provozuschopného stavu vybavení pro celní kontroly za účelem dosažení maximální užitné životnosti, avšak s výjimkou modernizace;

| 6) | „modernizací“ vývojové zásahy nezbytné k tomu, aby byl zastaralý stav stávajícího vybavení pro celní kontroly přeměněn ve stanovený provozuschopný stav odpovídající nejnovějšímu vývoji. |
| --- | --- |

6)

„modernizací“ vývojové zásahy nezbytné k tomu, aby byl zastaralý stav stávajícího vybavení pro celní kontroly přeměněn ve stanovený provozuschopný stav odpovídající nejnovějšímu vývoji.

Článek 3

Cíle nástroje

1.   Obecným cílem nástroje jakožto součásti fondu a s ohledem na dosažení dlouhodobého cíle, který spočívá v harmonizaci uplatňování celních kontrol členskými státy, je podporovat celní unii a celní orgány při jejich úkolech, které spočívají v ochraně finančních a hospodářských zájmů Unie a jejích členských států, v zajišťování bezpečnosti a ochrany v rámci Unie a v ochraně Unie před nezákonným obchodem, a současně usnadňovat zákonnou obchodní činnost.

2.   Specifickým cílem tohoto nástroje je přispívat k přiměřeným a rovnocenným výsledkům celních kontrol transparentním nákupem, údržbou a modernizací relevantního, spolehlivého a vyspělého vybavení pro celní kontroly, které je zabezpečené, bezpečné a šetrné k životnímu prostředí, a napomáhat tak celním orgánům jednat společně za účelem ochrany zájmů Unie.

Článek 4

Rozpočet

1.   Finanční krytí pro provádění nástroje na období 2021–2027 činí 1 006 407 000 EUR v běžných cenách.

2.   Částka uvedená v odstavci 1 může rovněž pokrývat výdaje na přípravu, monitorování, kontrolu, audit, hodnocení a další činnosti spojené s řízením nástroje a hodnocením pokroku při plnění jeho cílů. Může rovněž pokrývat výdaje na studie, schůzky odborníků, informační a komunikační kampaně, které souvisejí s cíli nástroje, jakož i výdaje spojené se sítěmi informačních technologií zaměřenými na zpracování a výměnu informací, včetně nástrojů informačních technologií na úrovni organizace, a další výdaje na technickou a správní pomoc potřebnou v souvislosti s řízením nástroje.

Článek 5

Provádění a formy financování z prostředků Unie

1.   Nástroj se provádí v přímém řízení v souladu s finančním nařízením.

2.   Nástroj může poskytovat financování jednou z forem stanovených ve finančním nařízení, zejména formou grantů.

3.   Pokud opatření, jež je podporováno nástrojem, zahrnuje nákup nebo modernizaci vybavení pro celní kontroly, Komise zřídí koordinační mechanismus, který zajistí interoperabilitu veškerého vybavení pro celní kontroly zakoupeného s podporou programů a nástrojů Unie, a tím i jeho účinné použití.

Kapitola II

Způsobilost

Článek 6

Způsobilá opatření

1.   S cílem zajistit, aby byla opatření způsobilá pro financování v rámci tohoto nástroje, musejí tato opatření splňovat tyto požadavky:

| a) | plnit cíle uvedené v článku 3; a |
| --- | --- |

a)

plnit cíle uvedené v článku 3; a

| b) | podporovat nákup, údržbu nebo modernizaci vybavení pro celní kontroly, včetně vybavení využívajícího inovativní detekční technologie, které slouží jednomu nebo několika z těchto účelů celní kontroly:






  1) | bezdotyková kontrola; |
| --- | --- | --- |

b)

podporovat nákup, údržbu nebo modernizaci vybavení pro celní kontroly, včetně vybavení využívajícího inovativní detekční technologie, které slouží jednomu nebo několika z těchto účelů celní kontroly:

1)

bezdotyková kontrola;

| 2) | detekce skrytých předmětů na lidech; |
| --- | --- |

2)

detekce skrytých předmětů na lidech;

| 3) | radiační a nuklidová detekce; |
| --- | --- |

3)

radiační a nuklidová detekce;

| 4) | analýza vzorků v laboratořích; |
| --- | --- |

4)

analýza vzorků v laboratořích;

| 5) | odběr vzorků a analýza vzorků v terénu; |
| --- | --- |

5)

odběr vzorků a analýza vzorků v terénu;

| 6) | ruční prohledávání. |
| --- | --- |

6)

ruční prohledávání.

Orientační seznam vybavení pro celní kontroly, které může být použito k dosažení účelů celní kontroly uvedených v bodech 1 až 6 prvního pododstavce, je uveden v příloze I.

2.   V řádně odůvodněných případech mohou opatření podle odst. 1 prvního pododstavce zahrnovat také transparentní nákup, údržbu a modernizaci vybavení pro celní kontroly pro testování nových kusů vybavení nebo nových funkcí stávajících kusů vybavení v provozních podmínkách.

3.   S přihlédnutím k opožděnému vstupu tohoto nařízení v platnost a s cílem zabránit jakémukoli zpoždění podpory Unie, které by mohlo poškodit zájmy Unie na tom, aby byla řádně vybavena k zajištění efektivního a účinného fungování celní unie, mohou být v souladu s čl. 193 odst. 2 druhým pododstavcem písm. a) finančního nařízení náklady vzniklé v souvislosti s opatřeními podporovanými na základě tohoto nařízení po omezenou dobu považovány výjimečně za způsobilé od 1. ledna 2021 i v případě, že tato opatření byla uskutečněna a tyto náklady vznikly před podáním žádosti o grant.

4.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 14 akty v přenesené pravomoci, jimiž se mění toto nařízení aktualizací orientačního seznamu vybavení pro celní kontroly uvedeného v příloze I, je-li to považováno za nezbytné.

5.   Vybavení pro celní kontroly financované z tohoto nástroje by mělo být používáno primárně pro celní kontroly, může však být využíváno i pro další účely, mimo jiné v rámci podpory vnitrostátních orgánů odpovědných za správu hranic a vyšetřování i pro kontrolu osob. Celní a jiné pohraniční orgány takové vybavení pro celní kontroly systematicky nesdílí.

6.   Komise podporuje společné zadávání veřejných zakázek a společné testování vybavení pro celní kontroly ze strany dvou či více členských států.

Článek 7

Způsobilé subjekty

Odchylně od článku 197 finančního nařízení jsou způsobilými subjekty celní orgány za podmínky, že poskytují informace potřebné k posouzení potřeb podle čl. 11 odst. 4 tohoto nařízení.

Článek 8

Míra spolufinancování

1.   Z nástroje lze financovat až 80 % celkových způsobilých nákladů na opatření.

2.   Jakékoli finanční prostředky, jež tento strop převyšují, se poskytují pouze v řádně odůvodněných výjimečných případech.

Článek 9

Způsobilé náklady

Pro financování v rámci nástroje jsou způsobilé náklady, které přímo souvisejí s opatřeními uvedenými v článku 6.

Pro financování v rámci nástroje nejsou způsobilé tyto náklady:

| a) | náklady spojené s nákupem pozemků; |
| --- | --- |

a)

náklady spojené s nákupem pozemků;

| b) | náklady spojené s odbornou přípravou nebo zlepšováním dovedností, kromě úvodního školení uvedeného v kupní smlouvě nebo ve smlouvě o modernizaci; |
| --- | --- |

b)

náklady spojené s odbornou přípravou nebo zlepšováním dovedností, kromě úvodního školení uvedeného v kupní smlouvě nebo ve smlouvě o modernizaci;

| c) | náklady spojené s infrastrukturou, jako jsou budovy nebo venkovní zařízení, a náklady na nábytek; |
| --- | --- |

c)

náklady spojené s infrastrukturou, jako jsou budovy nebo venkovní zařízení, a náklady na nábytek;

| d) | náklady spojené s elektronickými systémy, s výjimkou softwaru a aktualizací softwaru, které jsou přímo potřebné k používání vybavení pro celní kontroly, a s výjimkou elektronického softwaru a programování nutných k propojení stávajícího softwaru s vybavením pro celní kontroly; |
| --- | --- |

d)

náklady spojené s elektronickými systémy, s výjimkou softwaru a aktualizací softwaru, které jsou přímo potřebné k používání vybavení pro celní kontroly, a s výjimkou elektronického softwaru a programování nutných k propojení stávajícího softwaru s vybavením pro celní kontroly;

| e) | náklady na sítě, jako jsou zabezpečené či nezabezpečené komunikační kanály, nebo náklady na předplacené služby, s výjimkou sítí nebo předplacených služeb, které jsou výlučně potřebné pro používání vybavení pro celní kontroly; |
| --- | --- |

e)

náklady na sítě, jako jsou zabezpečené či nezabezpečené komunikační kanály, nebo náklady na předplacené služby, s výjimkou sítí nebo předplacených služeb, které jsou výlučně potřebné pro používání vybavení pro celní kontroly;

| f) | náklady na dopravní prostředky, jako jsou vozidla, letadla nebo lodě, s výjimkou mobilního vybavení pro celní kontroly; |
| --- | --- |

f)

náklady na dopravní prostředky, jako jsou vozidla, letadla nebo lodě, s výjimkou mobilního vybavení pro celní kontroly;

| g) | náklady na spotřební materiál pro vybavení pro celní kontroly, včetně referenčního nebo kalibračního materiálu; |
| --- | --- |

g)

náklady na spotřební materiál pro vybavení pro celní kontroly, včetně referenčního nebo kalibračního materiálu;

| h) | náklady spojené s osobními ochrannými prostředky. |
| --- | --- |

h)

náklady spojené s osobními ochrannými prostředky.

Kapitola III

Granty

Článek 10

Udělování grantů, doplňkovost a kombinované financování

1.   Granty v rámci nástroje se udělují a spravují v souladu s hlavou VIII finančního nařízení.

2.   V souladu s čl. 195 prvním pododstavcem písm. f) finančního nařízení se granty udělují subjektům, které jsou způsobilé podle článku 7 tohoto nařízení, a to bez výzvy k podávání návrhů.

3.   Na opatření, na něž byl získán příspěvek v rámci tohoto nástroje, lze rovněž získat příspěvek z programu Clo nebo z jiného programu Unie, pokud tyto příspěvky nepokrývají tytéž náklady. Na takový příspěvek na opatření se použijí pravidla příslušného programu Unie. Kumulativní financování nesmí překročit celkové způsobilé náklady na opatření. Podporu z jednotlivých programů Unie lze vypočítat na poměrném základě v souladu s dokumenty, v nichž jsou stanoveny podmínky podpory.

4.   Práce hodnotící komise uvedené v článku 150 finančního nařízení vychází z obecných zásad pro granty stanovených v článku 188 uvedeného nařízení, a zejména ze zásad rovného zacházení a transparentnosti stanovených v písm. a) a b) uvedeného článku, jakož i ze zásady nediskriminace.

5.   Hodnotící komise vyhodnotí návrhy na základě kritérií pro udělení grantu, přičemž v příslušných případech přihlédne k relevantnosti navrhovaných opatření pro sledované cíle, kvalitě navrhovaných opatření, jejich dopadu, včetně hospodářského, sociálního a environmentálního dopadu, a jejich rozpočtu a nákladové efektivnosti.

Kapitola IV

Programování, monitorování a hodnocení

Článek 11

Pracovní program

1.   Nástroj se provádí prostřednictvím pracovních programů uvedených v čl. 110 odst. 2 finančního nařízení.

2.   Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví uvedené pracovní programy. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 15 odst. 2.

3.   Pracovní programy jsou zaměřeny na dosažení cílů stanovených v článku 3 prostřednictvím opatření v souladu s článkem 6. Pracovní programy stanoví celkovou částku finančního plánu pro všechna opatření. Dále stanoví:

| a) | pro každé opatření:






  i) | sledované cíle a očekávané výsledky v souladu s obecnými a specifickými cíli stanovenými v článku 3; |
| --- | --- | --- |

a)

pro každé opatření:

i)

sledované cíle a očekávané výsledky v souladu s obecnými a specifickými cíli stanovenými v článku 3;

| ii) | popis opatření, která mají být financována; |
| --- | --- |

ii)

popis opatření, která mají být financována;

| iii) | případně údaj o částce přidělené na každé opatření; a |
| --- | --- |

iii)

případně údaj o částce přidělené na každé opatření; a

| iv) | způsob provádění a orientační harmonogram provádění; |
| --- | --- |

iv)

způsob provádění a orientační harmonogram provádění;

| b) | v případě grantů maximální míru spolufinancování uvedenou v článku 8. |
| --- | --- |

b)

v případě grantů maximální míru spolufinancování uvedenou v článku 8.

4.   Příprava pracovních programů uvedených v odstavci 1 vychází z posouzení potřeb celních orgánů. Toto posouzení potřeb se opírá o:

| a) | společnou kategorizaci hraničních přechodů; |
| --- | --- |

a)

společnou kategorizaci hraničních přechodů;

| b) | úplný popis dostupného vybavení pro celní kontroly; |
| --- | --- |

b)

úplný popis dostupného vybavení pro celní kontroly;

| c) | společný seznam vybavení pro celní kontroly, které by mělo být k dispozici, s odkazem na kategorii hraničních přechodů a |
| --- | --- |

c)

společný seznam vybavení pro celní kontroly, které by mělo být k dispozici, s odkazem na kategorii hraničních přechodů a

| d) | odhad finančních potřeb. |
| --- | --- |

d)

odhad finančních potřeb.

Posouzení potřeb vychází z opatření prováděných v rámci programu Clo 2020 zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1294/2013 (17) nebo v rámci programu Clo a je pravidelně a alespoň jednou za tři roky aktualizováno.

Článek 12

Monitorování a podávání zpráv

1.   Ukazatele pro podávání zpráv o pokroku při plnění obecných a specifických cílů nástroje stanovených v článku 3 jsou uvedeny v příloze II.

2.   Pro zajištění účinného posouzení pokroku tohoto nástroje dosaženého při plnění jeho cílů je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 14, jimiž se mění příloha II, pokud jde o ukazatele, je-li to považováno za nezbytné, a jimiž se toto nařízení doplňuje o ustanovení o zavedení rámce pro monitorování a hodnocení.

3.   Systém vykazování výkonnosti zajistí, aby údaje pro monitorování provádění nástroje a jeho výsledků byly shromažďovány účinně, efektivně a včas. Za tímto účelem se pro příjemce finančních prostředků Unie uloží přiměřené požadavky na podávání zpráv.

4.   V případech, kdy náklady na jeden kus vybavení pro celní kontroly přesáhnou 10 000 EUR bez daně, požadavky na podávání zpráv uvedené v odstavci 3 zahrnují alespoň každoroční sdělení následujících informací Komisi:

| a) | podrobný seznam vybavení pro celní kontroly financovaného v rámci nástroje; |
| --- | --- |

a)

podrobný seznam vybavení pro celní kontroly financovaného v rámci nástroje;

| b) | informace o používání vybavení pro celní kontroly, včetně jakýchkoli souvisejících výsledků, případně podložené příslušnými statistickými údaji. |
| --- | --- |

b)

informace o používání vybavení pro celní kontroly, včetně jakýchkoli souvisejících výsledků, případně podložené příslušnými statistickými údaji.

Článek 13

Hodnocení

1.   Hodnocení se provádějí včas, aby je bylo možné využít v rozhodovacím procesu.

2.   Průběžné hodnocení nástroje provede Komise, jakmile je k dispozici dostatek informací o jeho provádění, avšak nejpozději do čtyř let od začátku provádění nástroje. Ve svém průběžném hodnocení Komise posuzuje výkonnost nástroje, včetně aspektů jako účinnost, efektivnost, soudržnost a relevantnost, jakož i synergie v rámci nástroje a přidaná hodnota Unie.

3.   Na konci provádění nástroje, avšak nejpozději do čtyř let po skončení období uvedeného v článku 1, provede Komise závěrečné hodnocení nástroje.

4.   Komise sdělí závěry hodnocení spolu se svými připomínkami a získanými poznatky Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.

Kapitola V

Výkon přenesené pravomoci a postup projednávání ve výboru

Článek 14

Výkon přenesené pravomoci

1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.

2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 6 odst. 4 a čl. 12 odst. 2 je svěřena Komisi do 31. prosince 2027. Komise vypracuje zprávu o přenesení pravomoci nejpozději devět měsíců před tímto dnem. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament ani Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 6 odst. 4 a čl. 12 odst. 2 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.   Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů.

5.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

6.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 6 odst. 4 a čl. 12 odst. 2 vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud proti němu Evropský parlament ani Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

Článek 15

Postup projednávání ve výboru

1.   Komisi je nápomocen Výbor pro program Clo zřízený podle článku 17 nařízení (EU) 2021/444.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.

Kapitola VI

Přechodná a závěrečná ustanovení

Článek 16

Informace, komunikace a publicita

1.   Příjemci finančních prostředků Unie uvádějí původ těchto prostředků a zajišťují jejich viditelnost, zejména při propagaci opatření a jejich výsledků, tím, že poskytují ucelené, účinné a přiměřené informace různým cílovým skupinám včetně sdělovacích prostředků a veřejnosti.

2.   Komise provádí informační a komunikační činnosti týkající se nástroje, opatření uskutečněných podle nástroje a dosažených výsledků.

3.   Finanční zdroje přidělené na nástroj rovněž přispívají k institucionální komunikaci politických priorit Unie, pokud tyto priority souvisejí s cíli uvedenými v článku 3.

Článek 17

Přechodné ustanovení

V případě potřeby lze do rozpočtu Unie na období po roce 2027 zapsat prostředky na krytí výdajů stanovených v čl. 4 odst. 2, aby bylo možno řídit opatření, jež nebudou dokončena do 31. prosince 2027.

Článek 18

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Použije se ode dne 1. ledna 2021.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 24. června 2021.

Za Evropský parlament

předseda

D. M. SASSOLI

Za Radu

předsedkyně

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 67.

1

(2)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 16. dubna 2019 (Úř. věst. C 158, 30.4.2021, s. 133) a postoj Rady v prvním čtení ze dne 27. května 2021 (Úř. věst. C 227, 14.6.2021, s. 1). Postoj Evropského parlamentu ze dne 23. června 2021 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. L 269, 10.10.2013, s. 1).

3

(4)  
  Úř. věst. L 282, 19.10.2016, s. 4.

4

(5)  
  Úř. věst. L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

5

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/444 ze dne 11. března 2021, kterým se zavádí program Clo pro spolupráci v oblasti cel a zrušuje nařízení (EU) č. 1294/2013 (Úř. věst. L 87, 15.3.2021, s. 1).

7

(8)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/695 ze dne 28. duvna 2021, kterým se zavádí rámcový program pro výzkum a inovace Horizont Evropa a stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků a zrušují nařízení (EU) č. 1290/2013 a (EU) č. 1291/2013 (Úř. věst. L 170, 12.5.2021, s. 1).

8

(9)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1896 ze dne 13. listopadu 2019 o Evropské pohraniční a pobřežní stráži a o zrušení nařízení (EU) č. 1052/2013 a (EU) 2016/1624 (Úř. věst. L 295, 14.11.2019, s. 1).

9

(10)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

10

(11)  
  Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.

11

(12)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Úř. věst. L 248, 18.9.2013, s. 1).

12

(13)  Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1).

13

(14)  Nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2).

14

(15)  Nařízení Rady (EU) 2017/1939 ze dne 12. října 2017, kterým se provádí posílená spolupráce za účelem zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce (Úř. věst. L 283, 31.10.2017, s. 1).

15

(16)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 ze dne 5. července 2017 o boji vedeném trestněprávní cestou proti podvodům poškozujícím nebo ohrožujícím finanční zájmy Unie (Úř. věst. L 198, 28.7.2017, s. 29).

16

(17)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1294/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se zavádí akční program pro oblast cel v Evropské unii na období let 2014–2020 (Clo 2020) a zrušuje rozhodnutí č. 624/2007/ES (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 209).

17

---

PŘÍLOHA I

ORIENTAČNÍ SEZNAM VYBAVENÍ PRO CELNÍ KONTROLY, KTERÉ LZE POUŽÍT PRO DOSAŽENÍ ÚČELŮ CELNÍ KONTROLY UVEDENÝCH V ČL. 6 ODST. 1 PRVNÍM PODODSTAVCI PÍSM. B)

| ÚČEL CELNÍ KONTROLY | VYBAVENÍ PRO CELNÍ KONTROLY |
| --- | --- |
| KATEGORIE | POUŽITÍ |
| 1. | Bezdotyková kontrola |

ÚČEL CELNÍ KONTROLY

VYBAVENÍ PRO CELNÍ KONTROLY

KATEGORIE

POUŽITÍ

1.

Bezdotyková kontrola

Rentgenový skener – vysokoenergetický

Kontejnery, nákladní vozidla, železniční vagony a vozidla

Rentgenový skener – nízkoenergetický

Palety, krabice, balíčky

Zavazadla cestujících

Vozidla

Skenery založené na zpětném rozptylu rentgenového záření (backscatter)

Kontejnery

Nákladní vozidla

Vozidla

Ostatní

Automatizované systémy detekce poznávacích značek vozidel/kontejnerů

Váhy používané na vážení vozidel

Vysokozdvižné vozíky a podobné mobilní vybavení pro celní kontroly

| 2. | Detekce skrytých předmětů na lidech  (1) |
| --- | --- |

2.

Detekce skrytých předmětů na lidech  (1)

Skenerový portál (rám) založený na zpětném rozptylu rentgenového záření (backscatter)

Používá se zejména na letištích k detekci skrytých předmětů na lidech (drog, výbušnin, hotovosti)

Tělesný skener

Bezpečnostní skener využívající milimetrové vlny

| 3. | Radiační a nuklidová detekce |
| --- | --- |

3.

Radiační a nuklidová detekce

Radiologické a jaderné detektory

Osobní radiační monitor/detektor

Ruční radiační detektor

Zařízení na detekci izotopů

Radiační portálový monitor (rám)

Spektrometrický portálový monitor pro detekci izotopů (rám)

| 4. | Analýza vzorků v laboratořích |
| --- | --- |

4.

Analýza vzorků v laboratořích

Vybavení nebo zařízení pro identifikaci, kvantifikaci a ověřování veškerého možného zboží

Plynová a kapalinová chromatografie (GC, LC, HPLC atd.)

Spektrometrie a techniky kombinované se spektrometrií (IR, Ramanova spektrometrie, UV-VIS, fluorescence, GC-MS atd.)

Rentgenová zařízení (XRF atd.)

NMR spektrometrie a analýza stabilních izotopů

Další laboratorní vybavení (AAS, destilační analyzátor, DSC, elektroforéza, mikroskop, LSC, nakuřovací přístroj atd.)

| 5. | Odběr vzorků a analýza vzorků v terénu |
| --- | --- |

5.

Odběr vzorků a analýza vzorků v terénu

Stopová detekce založená na iontové mobilní spektrometrii (IMS)

Přenosné vybavení na screening stop specifických nebezpečných materiálů

Stopová detekce, kterou provádějí psi

Používá se na spektrum rizik v případě malých a větších předmětů

Odběr vzorků

Nástroje pro odběr vzorků, digestoř, ochranný box (izolátor)

Mobilní laboratoře

Vozidlo s plně zabudovaným vybavením na analýzu vzorků v terénu

Ruční detektory

Analýza organických materiálů, kovů a slitin

Chemické kolorimetrické testy

Ramanova spektroskopie

Infračervená spektroskopie

Rentgenová fluorescence

Detektory plynů pro kontejnery

| 6. | Ruční prohledávání |
| --- | --- |

6.

Ruční prohledávání

Osobní ruční nástroje

Kapesní nástroje

Souprava mechanických nástrojů

Teleskopické zrcátko

Zařízení

Endoskop

Stacionární nebo přenosný detektor kovů

Kamery na kontroly podvozků

Ultrazvukové zařízení

Hustoměry

Ostatní

Prohledávání pod vodou

---

(1)  Na základě platných právních předpisů a dalších doporučení týkajících se ochrany zdraví a soukromí.

---

PŘÍLOHA II

UKAZATELE PRO PODÁVÁNÍ ZPRÁV O POKROKU NÁSTROJE PŘI PLNĚNÍ JEHO OBECNÝCH A SPECIFICKÝCH CÍLŮ STANOVENÝCH V ČLÁNKU 3

Pro podávání zpráv o pokroku při plnění obecných a specifických cílů nástroje stanovených v článku 3 se použijí tyto ukazatele:

Vybavení

| a) | Dostupnost vybavení pro celní kontroly, které splňuje dohodnuté normy, na pozemních hraničních přechodech (podle druhu vybavení) |
| --- | --- |

a)

Dostupnost vybavení pro celní kontroly, které splňuje dohodnuté normy, na pozemních hraničních přechodech (podle druhu vybavení)

| b) | Dostupnost vybavení pro celní kontroly, které splňuje dohodnuté normy, na námořních hraničních přechodech (podle druhu vybavení) |
| --- | --- |

b)

Dostupnost vybavení pro celní kontroly, které splňuje dohodnuté normy, na námořních hraničních přechodech (podle druhu vybavení)

| c) | Dostupnost vybavení pro celní kontroly, které splňuje dohodnuté normy, na hraničních přechodech na vzdušné hranici (podle druhu vybavení) |
| --- | --- |

c)

Dostupnost vybavení pro celní kontroly, které splňuje dohodnuté normy, na hraničních přechodech na vzdušné hranici (podle druhu vybavení)

| d) | Dostupnost vybavení pro celní kontroly, které splňuje dohodnuté normy, na poštovních hraničních přechodech (podle druhu vybavení) |
| --- | --- |

d)

Dostupnost vybavení pro celní kontroly, které splňuje dohodnuté normy, na poštovních hraničních přechodech (podle druhu vybavení)

| e) | Dostupnost vybavení pro celní kontroly, které splňuje dohodnuté normy, na železničních hraničních přechodech (podle druhu vybavení) |
| --- | --- |

e)

Dostupnost vybavení pro celní kontroly, které splňuje dohodnuté normy, na železničních hraničních přechodech (podle druhu vybavení)

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 2.7.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 234/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 234/18

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2021/1078

ze dne 14. dubna 2021,

kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/523 stanovením investičních pokynů pro Fond InvestEU

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/523 ze dne 24. března 2021, kterým se zavádí Program InvestEU a mění nařízení (EU) 2015/1017 (1), a zejména na čl. 8 odst. 9 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Cílem Programu InvestEU je podporovat finanční a investiční operace přispívající k dosažení politických cílů Unie stanovených v článcích 3 a 8 nařízení (EU) 2021/523. |
| --- | --- |

(1)

Cílem Programu InvestEU je podporovat finanční a investiční operace přispívající k dosažení politických cílů Unie stanovených v článcích 3 a 8 nařízení (EU) 2021/523.

| (2) | Podle článku 8 nařízení (EU) 2021/523 má Fond InvestEU působit v rámci čtyř oblastí politiky odrážejících politické priority Unie, konkrétně v oblastech týkajících se udržitelné infrastruktury; výzkumu, inovací a digitalizace; malých a středních podniků a sociálních investic a dovedností. |
| --- | --- |

(2)

Podle článku 8 nařízení (EU) 2021/523 má Fond InvestEU působit v rámci čtyř oblastí politiky odrážejících politické priority Unie, konkrétně v oblastech týkajících se udržitelné infrastruktury; výzkumu, inovací a digitalizace; malých a středních podniků a sociálních investic a dovedností.

| (3) | Podle čl. 14 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) 2021/523 musí být finanční a investiční operace v rámci každé z těchto oblastí politiky v souladu s investičními pokyny stanovenými Komisí, aby byly způsobilé v rámci Fondu InvestEU. Za tímto účelem musí podle čl. 24 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2021/523 investiční výbor ověřit, zda jsou návrhy na finanční a investiční operace předložené prováděcími partnery v souladu s požadavky stanovenými v těchto investičních pokynech. |
| --- | --- |

(3)

Podle čl. 14 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) 2021/523 musí být finanční a investiční operace v rámci každé z těchto oblastí politiky v souladu s investičními pokyny stanovenými Komisí, aby byly způsobilé v rámci Fondu InvestEU. Za tímto účelem musí podle čl. 24 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2021/523 investiční výbor ověřit, zda jsou návrhy na finanční a investiční operace předložené prováděcími partnery v souladu s požadavky stanovenými v těchto investičních pokynech.

| (4) | Investiční pokyny se skládají z horizontální části, která se vztahuje na všechny finanční a investiční operace v rámci Fondu InvestEU, a části „oblasti politiky“, která stanoví zvláštní ustanovení pro finanční a investiční operace v rámci každé oblasti politiky. |
| --- | --- |

(4)

Investiční pokyny se skládají z horizontální části, která se vztahuje na všechny finanční a investiční operace v rámci Fondu InvestEU, a části „oblasti politiky“, která stanoví zvláštní ustanovení pro finanční a investiční operace v rámci každé oblasti politiky.

| (5) | Podle čl. 8 odst. 9 nařízení (EU) 2021/523 připravila Komise investiční pokyny v úzkém dialogu se skupinou Evropské investiční banky a dalšími potenciálními prováděcími partnery, |
| --- | --- |

(5)

Podle čl. 8 odst. 9 nařízení (EU) 2021/523 připravila Komise investiční pokyny v úzkém dialogu se skupinou Evropské investiční banky a dalšími potenciálními prováděcími partnery,

| (6) | Aby bylo možné začít opatření stanovená v tomto nařízení co nejrychleji uplatňovat, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(6)

Aby bylo možné začít opatření stanovená v tomto nařízení co nejrychleji uplatňovat, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Přijímají se investiční pokyny pro finanční a investiční operace v rámci Fondu InvestEU zřízeného nařízením (EU) 2021/523, které jsou stanoveny v příloze.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 14. dubna 2021.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 107, 26.3.2021, s. 30.

1

---

PŘÍLOHA

INVESTIČNÍ POKYNY PRO FOND INVESTEU

OBSAH

| 1. | OBLAST PŮSOBNOSTI | 22 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | HORIZONTÁLNÍ USTANOVENÍ | 22 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Příspěvek k cílům politiky Unie a unijní přidaná hodnota | 22 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Selhání trhu, suboptimální investiční situace a adicionalita | 23 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Společné požadavky na finanční a investiční operace | 23 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Prováděcí partneři, finanční zprostředkovatelé a koneční příjemci | 23 |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Druhy finančních produktů a požadavky na zajištění společného zájmu s prováděcími partnery a finančními zprostředkovateli | 25 |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Vyňaté činnosti | 26 |
| --- | --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | Posouzení státní podpory | 26 |
| --- | --- | --- |

2.3.4.

| 2.4. | Posouzení rizik | 26 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Měna financování | 27 |
| --- | --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Zásady přidělování podle jednotlivých oblastí politiky | 28 |
| --- | --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Zeměpisná a odvětvová diverzifikace | 28 |
| --- | --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Složky členského státu v oblastech politiky | 29 |
| --- | --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Operace kombinování zdrojů čerpající podporu z Fondu InvestEU | 29 |
| --- | --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Strategické investice | 30 |
| --- | --- | --- |

2.10.

| 3. | PODPOROVÁNÍ UDRŽITELNÝCH INVESTIC | 31 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Sledování klimatu a stavu životního prostředí a podávání zpráv | 32 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Prověření udržitelnosti | 33 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Režim pro spravedlivou transformaci v rámci Programu InvestEU | 33 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 4. | VYUŽITÍ ZÁRUKY EU | 34 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Obecné finanční produkty | 35 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Využití záruky EU na operace dluhového typu | 35 |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Využití záruky EU na operace kapitálového typu | 36 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

| 4.2. | Tematické finanční produkty | 36 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Využití záruky EU na operace dluhového typu | 36 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Využití záruky EU na operace kapitálového typu | 36 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

| 5. | FINANCOVÁNÍ POSKYTOVANÉ PROVÁDĚCÍM PARTNEREM | 36 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Obecné finanční produkty | 37 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | Dluhové financování poskytované prováděcím partnerem | 37 |
| --- | --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | Kapitálové financování poskytované prováděcím partnerem | 37 |
| --- | --- | --- |

5.1.2.

| 5.2. | Tematické finanční produkty | 38 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | Dluhové financování poskytované prováděcím partnerem | 38 |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Kapitálové financování poskytované prováděcím partnerem | 38 |
| --- | --- | --- |

5.2.2.

| 6. | OBLASTI POLITIKY | 39 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | Oblast politiky týkající se udržitelné infrastruktury | 39 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Oblasti intervence | 39 |
| --- | --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Vlastnosti potenciálních finančních produktů | 47 |
| --- | --- | --- |

6.1.2.

| 6.2. | Oblast týkající se výzkumu, inovací a digitalizace | 49 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.2.1. | Oblasti intervence | 49 |
| --- | --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Vlastnosti potenciálních finančních produktů | 52 |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

| 6.3. | Oblast týkající se malých a středních podniků | 55 |
| --- | --- | --- |

6.3.

| 6.3.1. | Oblasti intervence | 55 |
| --- | --- | --- |

6.3.1.

| 6.3.2. | Vlastnosti potenciálních finančních produktů | 56 |
| --- | --- | --- |

6.3.2.

| 6.4. | Oblast týkající se sociálních investic a dovedností | 58 |
| --- | --- | --- |

6.4.

| 6.4.1. | Oblasti intervence | 58 |
| --- | --- | --- |

6.4.1.

| 6.4.2. | Vlastnosti potenciálních finančních produktů | 62 |
| --- | --- | --- |

6.4.2.

1.   OBLAST PŮSOBNOSTI

Tyto investiční pokyny stanoví požadavky na způsobilost finančních produktů a finančních a investičních operací v rámci oblastí politiky Fondu InvestEU podle čl. 8 odst. 9 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/523 ze dne 24. března 2021, kterým se zavádí Program InvestEU a mění nařízení (EU) 2015/1017 (1) („nařízení o Programu InvestEU“):

| a) | finanční produkty uvedené v čl. 2 bodě 9 nařízení o Programu InvestEU a finanční a investiční operace uvedené v čl. 2 bodě 10 uvedeného nařízení musí splňovat požadavky stanovené v nařízení o Programu InvestEU a v těchto investičních pokynech; |
| --- | --- |

a)

finanční produkty uvedené v čl. 2 bodě 9 nařízení o Programu InvestEU a finanční a investiční operace uvedené v čl. 2 bodě 10 uvedeného nařízení musí splňovat požadavky stanovené v nařízení o Programu InvestEU a v těchto investičních pokynech;

| b) | investiční výbor při rozhodování v souladu s článkem 24 nařízení o Programu InvestEU musí ověřit soulad s těmito investičními pokyny. |
| --- | --- |

b)

investiční výbor při rozhodování v souladu s článkem 24 nařízení o Programu InvestEU musí ověřit soulad s těmito investičními pokyny.

Není-li v těchto pokynech uvedeno jinak, vztahují se tyto investiční pokyny jak na složku EU, tak i na složku členského státu, jak je uvedeno v článku 9 nařízení o programu InvestEU. Definice uvedené v článku 2 nařízení o programu InvestEU platí také pro tyto investiční pokyny.

2.   HORIZONTÁLNÍ USTANOVENÍ

2.1.   Příspěvek k cílům politiky Unie a unijní přidaná hodnota

Finanční a investiční operace podporované z Fondu InvestEU se zaměří na investice, které poskytují unijní přidanou hodnotu. Povaha unijní přidané hodnoty se může u finančních a investičních operací v rámci konkrétních finančních produktů uvedených u jednotlivých oblastí politiky v oddíle 6 těchto investičních pokynů lišit. Unijní přidaná hodnota u finančních a investičních operací v rámci finančních produktů může také vyplývat z diverzifikace rizik na úrovni finančního produktu v různých odvětvích nebo zeměpisných oblastech. Unijní přidanou hodnotu lze dále odvodit z příspěvku k odolnosti Unie v oblastech strategického významu, jak je dále uvedeno v oddíle 2.10.

K dosažení cílů politiky Unie v oblastech politiky podporovaných Programem InvestEU, jak je stanoveno v článku 3 a příloze II nařízení o Programu InvestEU v souvislosti s odvětvími v nich uvedenými, mohou finanční a investiční operace doplňovat financování a další podporu, zejména prostřednictvím operací kombinování zdrojů a kombinací. Fond InvestEU může zejména doplňovat příslušné cíle politiky programu Horizont Evropa (2), Nástroje pro propojení Evropy (3), programu Digitální Evropa (4), programu pro jednotný trh (5), Evropského kosmického programu (6), Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) (7), Fondu soudržnosti (8), Evropského sociálního fondu+ (ESF+) (9), Nástroje pro oživení a odolnost (10), Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (11), programu Kreativní Evropa (12), Azylového a migračního fondu (13), Fondu pro vnitřní bezpečnost (14), Evropského námořního, rybářského a akvakulturního fondu (ENRAF) (15), programu pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE) (16), inovačního fondu systému EU pro obchodování s emisemi (ETS) (17), programu „EU pro zdraví“
   (18), Fondu pro spravedlivou transformaci (FST) (19) a Evropského obranného fondu (20).

2.2.   Selhání trhu, suboptimální investiční situace a adicionalita

V souladu s čl. 209 odst. 2 písm. a) a b) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (dále jen „finanční nařízení“
   (21)) řeší záruka EU selhání trhu nebo suboptimální investiční situace a dosahuje adicionality, jak je stanoveno v oddíle A přílohy V nařízení o Programu InvestEU (22).

2.3.   Společné požadavky na finanční a investiční operace

2.3.1.   Prováděcí partneři, finanční zprostředkovatelé a koneční příjemci

Podle čl. 2 bodu 13 nařízení o Programu InvestEU jsou prováděcími partnery způsobilé protistrany, jako například finanční instituce, s nimiž Komise uzavřela záruční dohodu.

Prováděcí partneři mohou poskytovat financování přímo (23) konečným příjemcům nebo nepřímo prostřednictvím soukromých nebo veřejných finančních zprostředkovatelů.

Prováděcí partneři se mohou také stát poradními partnery, a přímo nebo nepřímo tak poskytovat technickou pomoc a podporu pro budování kapacit finančním zprostředkovatelům a konečným příjemcům v rámci poradenského centra InvestEU. Technickou pomoc a podporu pro budování kapacit mohou konečným příjemcům poskytovat také finanční zprostředkovatelé nebo z ní mohou mít sami prospěch.

Přímé operace se týkají přímého financování poskytovaného prováděcími partnery konečným příjemcům (24).

U nepřímých operací mohou prováděcí partneři uzavírat dohody s finančními zprostředkovateli v souladu s čl. 208 odst. 4 finančního nařízení. V případě zprostředkovaného financování musí být podle čl. 208 odst. 4 finančního nařízení tito finanční zprostředkovatelé vybráni prováděcími partnery postupy rovnocennými postupům, které používá Komise. Tyto postupy musí respektovat zásady otevřených, transparentních, přiměřených a nediskriminačních postupů a musí vylučovat střet zájmů. Mohou mít například podobu výzvy k vyjádření zájmu. Nepřímé operace mohou také spočívat v poskytování financování prostřednictvím investičních platforem vymezených v čl. 2 bodě 18 nařízení o Programu InvestEU.

V souladu s čl. 209 odst. 2 písm. a) a čl. 219 odst. 3 finančního nařízení poskytují finanční a investiční operace podporu pouze konečným příjemcům finančních prostředků, kteří jsou v okamžiku poskytnutí podpory Unie pokládáni za hospodářsky životaschopné podle mezinárodně uznávaných standardů.

Způsobilí koneční příjemci musí být fyzické nebo právnické osoby, včetně:

| a) | soukromých subjektů, jako jsou zvláštní účelové jednotky nebo projektové společnosti, velké podniky, společnosti se střední tržní kapitalizací, včetně malých společností se střední tržní kapitalizací (25), a malé a střední podniky; |
| --- | --- |

a)

soukromých subjektů, jako jsou zvláštní účelové jednotky nebo projektové společnosti, velké podniky, společnosti se střední tržní kapitalizací, včetně malých společností se střední tržní kapitalizací (25), a malé a střední podniky;

| b) | subjektů veřejného sektoru (s územní působností či nikoli, avšak s vyloučením finančních a investičních operací s těmito subjekty (26) vedoucích k přímému riziku pro členský stát) a subjektů typu veřejného sektoru; |
| --- | --- |

b)

subjektů veřejného sektoru (s územní působností či nikoli, avšak s vyloučením finančních a investičních operací s těmito subjekty (26) vedoucích k přímému riziku pro členský stát) a subjektů typu veřejného sektoru;

| c) | smíšených subjektů, jako jsou subjekty partnerství veřejného a soukromého sektoru a soukromé veřejně prospěšné společnosti; nebo |
| --- | --- |

c)

smíšených subjektů, jako jsou subjekty partnerství veřejného a soukromého sektoru a soukromé veřejně prospěšné společnosti; nebo

| d) | neziskových organizací. |
| --- | --- |

d)

neziskových organizací.

Cíloví koneční příjemci se u finančního produktu stanoví v záruční dohodě.

Prováděcí partneři se nesmí nacházet v žádné ze situací uvedených v čl. 136 odst. 1 nebo 4 písm. a) nebo b) finančního nařízení. Pokud jde o finanční zprostředkovatele a konečné příjemce, musí být uplatnění článku 136 uvedeno v záručních dohodách. Pokud mají z finančních a investičních operací prospěch koneční příjemci, kterými jsou velké podniky, veřejný sektor a subjekty typu veřejného sektoru, jež mají prospěch ze snadnějšího přístupu na kapitálové trhy nebo k bankovnímu financování nebo vykazují nižší úrovně rizika, musí prováděcí partner prokázat vysokou přidanou hodnotu politiky.

Na základě informací obdržených od prováděcího partnera ověří investiční výbor, že finanční nebo investiční operace podporovaná z Programu InvestEU předložená prováděcím partnerem nebo kombinace těchto operací předložená více než jedním prováděcím partnerem:

| a) | u přímých operací nepřekročí 50 % (27) celkových nákladů na projekt; |
| --- | --- |

a)

u přímých operací nepřekročí 50 % (27) celkových nákladů na projekt;

| b) | u nepřímých kapitálových operací nepřekročí 50 % velikosti fondu (28); |
| --- | --- |

b)

u nepřímých kapitálových operací nepřekročí 50 % velikosti fondu (28);

| c) | u nepřímých dluhových operací si finanční zprostředkovatel ponechá alespoň 20 % expozice. |
| --- | --- |

c)

u nepřímých dluhových operací si finanční zprostředkovatel ponechá alespoň 20 % expozice.

Tyto požadavky platí, pokud není v těchto investičních pokynech v oddíle 5 uvedeno jinak.

U nepřímých operací vyžaduje prováděcí partner smluvně, aby finanční zprostředkovatel nemohl zahrnout stejnou transakci s konečnými příjemci nebo jinými zprostředkovateli do více než jednoho portfolia podporovaného z Programu InvestEU.

V souvislosti s požadavkem podle písmene b) výše vyžaduje prováděcí partner u nepřímých kapitálových operací, aby ho potenciální finanční zprostředkovatelé informovali o svém záměru usilovat o investici od jiného prováděcího partnera a/nebo finančního zprostředkovatele využívajícího záruku EU, s výhradou požadavků na důvěrnost závazných pro potenciální finanční zprostředkovatele.

Koneční příjemci jsou smluvně zavázáni potvrdit, že kombinace podpory z Fondu InvestEU a případně z jiných programů Unie nepřesahuje celkové náklady projektu a že financování podporované z Programu InvestEU se nepoužívá k předfinancování grantu z programů Unie nebo že grant z programu Unie se nepoužije k úhradě podpory z Programu InvestEU.

Prováděcí partneři zajistí viditelnost podpory z Programu InvestEU v souladu s článkem 32 nařízení o Programu InvestEU, jak je dále uvedeno v záručních dohodách, s ohledem na povahu finančního produktu a konečných příjemců.

2.3.2.   Druhy finančních produktů a požadavky na zajištění společného zájmu s prováděcími partnery a finančními zprostředkovateli

2.3.2.1.   Stanovení priorit cílů politiky

Stanoví se klíčové ukazatele výkonnosti, které prokazují dosažení priorit politiky, aby se u jednotlivých finančních produktů upřednostnily cíle politiky. Kromě toho se použije jeden nebo více z následujících prostředků:

| a) | cílové částky pro financování poskytnuté na určité priority politiky; |
| --- | --- |

a)

cílové částky pro financování poskytnuté na určité priority politiky;

| b) | konkrétní zvláštní kritéria zaměřená na příslušné konečné příjemce; |
| --- | --- |

b)

konkrétní zvláštní kritéria zaměřená na příslušné konečné příjemce;

| c) | různé krytí ze záruky EU u rizik pro konkrétní priority politiky; |
| --- | --- |

c)

různé krytí ze záruky EU u rizik pro konkrétní priority politiky;

| d) | limity koncentrace podle odvětví/zeměpisných oblastí; |
| --- | --- |

d)

limity koncentrace podle odvětví/zeměpisných oblastí;

| e) | řádně odůvodněný mechanismus založený na výsledcích, který odráží plnění konkrétních priorit politiky; |
| --- | --- |

e)

řádně odůvodněný mechanismus založený na výsledcích, který odráží plnění konkrétních priorit politiky;

| f) | definice milníků a cílů souvisejících s přidělováním dalších tranší záruky EU na nové nebo stávající finanční produkty prováděcího partnera nebo |
| --- | --- |

f)

definice milníků a cílů souvisejících s přidělováním dalších tranší záruky EU na nové nebo stávající finanční produkty prováděcího partnera nebo

| g) | jiné vhodné prostředky. |
| --- | --- |

g)

jiné vhodné prostředky.

Stanovené priority a příslušné prostředky se upřesní v záruční dohodě.

Kromě toho bude mezi Komisí a každým prováděcím partnerem navázán úzký dialog s cílem zajistit řízení politiky a přezkum seznamu operací předpokládaných v rámci Fondu InvestEU.

Aby byla zajištěna flexibilita a schopnost reagovat na potenciálně se měnící potřeby trhu vyžadované v jednotlivých složkách politiky, mohou Komise a příslušné řídicí orgány Programu InvestEU stanovit priority způsobilých oblastí financování stanovených v příloze II nařízení o programu InvestEU na základě prostředků popsaných v tomto oddíle. Komise může zejména:

| a) | pravidelně přezkoumávat společně s prováděcími partnery seznam projektů, který připravili. Seznam projektů se skládá ze souhrnných informací (nebo podrobných informací, s výhradou povinnosti zachovávat mlčenlivost stanovené mezi prováděcím partnerem a konečným příjemcem, pokud je tak dohodnuto v záruční dohodě) týkajících se předpokládané částky financování v příslušných oblastech politiky, a to na úrovni pododvětví, a zeměpisného pokrytí operací. Podrobnější informace bude třeba poskytnout o tematických produktech vymezených v oddíle 2.3.2.2 a o finančních a investičních operacích využívajících výhod kombinování vymezených v oddíle 2.9; |
| --- | --- |

a)

pravidelně přezkoumávat společně s prováděcími partnery seznam projektů, který připravili. Seznam projektů se skládá ze souhrnných informací (nebo podrobných informací, s výhradou povinnosti zachovávat mlčenlivost stanovené mezi prováděcím partnerem a konečným příjemcem, pokud je tak dohodnuto v záruční dohodě) týkajících se předpokládané částky financování v příslušných oblastech politiky, a to na úrovni pododvětví, a zeměpisného pokrytí operací. Podrobnější informace bude třeba poskytnout o tematických produktech vymezených v oddíle 2.3.2.2 a o finančních a investičních operacích využívajících výhod kombinování vymezených v oddíle 2.9;

| b) | poskytovat pokyny k výkladu kritérií způsobilosti a způsobům stanovení priorit uvedeným v těchto pokynech; |
| --- | --- |

b)

poskytovat pokyny k výkladu kritérií způsobilosti a způsobům stanovení priorit uvedeným v těchto pokynech;

| c) | přezkoumávat výkonnost a oblast působnosti příslušných finančních produktů, aby se optimalizovalo dosažení priorit politiky uvedených v těchto pokynech. |
| --- | --- |

c)

přezkoumávat výkonnost a oblast působnosti příslušných finančních produktů, aby se optimalizovalo dosažení priorit politiky uvedených v těchto pokynech.

V rámci uvedeném v tomto oddíle 2.3.2.1 lze u obecných finančních produktů stanovit orientační cíle zaměřené na konkrétní cíle politiky.

2.3.2.2.   Finanční produkty

Finanční produkty mohou mít podobu obecných finančních produktů, tematických finančních produktů a společných obecných nebo tematických finančních produktů.

Obecné finanční produkty podporují jednu nebo více oblastí politiky, na něž se vztahují jednotlivé složky politiky dále vymezené v oddíle 6 těchto investičních pokynů.

V řádně odůvodněných případech lze v závislosti na rizikovém profilu finančních a investičních operací zaměřených na konkrétní cíle politiky vytvářet v rámci složek politiky tematické finanční produkty.

Tematický finanční produkt se zaměří na jasně vymezenou oblast politiky s vyšší unijní přidanou hodnotou, kde nelze selhání trhu nebo suboptimální investiční situaci řešit obecnými finančními produkty, protože se významně odchyluje od podmínek těchto dostupných obecných finančních produktů. Může to být způsobeno zejména vysoce rizikovým profilem finančních a investičních operací, které vyžadují vyšší krytí zárukou EU prostřednictvím asymetrického, omezeného nebo žádného sdílení rizik s prováděcím partnerem. V každém případě splňuje finanční příspěvek prováděcího partnera čl. 13 odst. 4 a 5 nařízení o Programu InvestEU na základě portfolia.

Tematický finanční produkt je založen na posouzení selhání trhu nebo suboptimální investiční situace, které je přiměřené vlastnostem navrhovaného tematického finančního produktu, pokud produkt nebyl již hodnocen v rámci stávajících posouzení a studií.

Kromě přezkumu seznamu poskytne prováděcí partner Komisi konkrétní informace o způsobilosti každé finanční nebo investiční operace v rámci tematického produktu, která je uvedena v záruční dohodě.

Může být připraven společný obecný nebo tematický finanční produkt, který účinněji řeší cíle politiky spadající pod více než jednu složku politiky. Tyto produkty kombinují zdroje ze dvou nebo více složek.

2.3.3.   Vyňaté činnosti

Fond InvestEU nepodporuje činnosti uvedené v oddíle B přílohy V nařízení o Programu InvestEU.

2.3.4.   Posouzení státní podpory

Zdroje členských států zapojené do finančních a investičních operací podporovaných z Fondu InvestEU ve složkách EU a členských států mohou být v určitých případech kvalifikovány jako státní podpora ve smyslu čl. 107 odst. 1 smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“). Jsou však osvobozeny od požadavku na oznámení opatření v oblasti státní podpory stanoveného v čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování EU, pokud splňují požadavky, které jsou stanoveny v obecném nařízení o blokových výjimkách (29), zejména v jeho zvláštní části o Programu InvestEU (30), nebo v jiném nařízení o blokových výjimkách (31). Každá státní podpora, která nesplňuje požadavky stanovené v jednom z nařízení o blokových výjimkách, musí být podle článku 108 Smlouvy o fungování EU oznámena Komisi.

2.4.   Posouzení rizik

U všech přímých operací dluhového typu provedou prováděcí partneři své standardní posouzení rizik, které zahrnuje výpočet pravděpodobnosti selhání a očekávané míry výtěžnosti, a klasifikaci podle interního ratingu nebo systému klasifikace prováděcího partnera a podají příslušnou zprávu Komisi.

Aby bylo vyjádřeno celkové riziko operace, provede se tento výpočet bez zohlednění záruky EU a finančního příspěvku od prováděcího partnera. Je však třeba zohlednit skutečnost, že některé operace se v rámci tematických produktů mohou podle pravidel a postupů prováděcího partnera vymykat z oblasti působnosti jeho obvyklého měření rizika. V těchto případech vypracuje prováděcí partner ve spolupráci s Komisí odpovídající posouzení rizik, aby bylo zajištěno vhodné hlášení rizik.

Informace o očekávaném rizikovém profilu operací dluhového typu se rovněž předkládají investičnímu výboru jako součást žádosti o podporu z Fondu InvestEU. Operace dluhového typu je operace, která má rizikové znaky dluhu, což může zahrnovat nástroje v právní formě dluhu. Mezi příklady operací dluhového typu patří úvěry, finanční leasingy, hypoteční úvěry, dokumentární akreditivy, záruky, pohotovostní úvěrové facility a cenné papíry vydané na kapitálových trzích, jako jsou dluhopisy; mohou být prioritní, mezaninové nebo podřízené a zajištěné nebo nezajištěné.

U operací kapitálového typu se může záruka EU použít na podporu investic do jednotlivých subjektů nebo projektů (investice kapitálového typu) prováděcími partnery nebo prostřednictvím investic do fondů (včetně fondů fondů, nástrojů pro společnou investici nebo jiných druhů zprostředkovatelů) nebo jiných druhů finančních nástrojů představujících rizika portfolia kapitálového typu (portfolio kapitálového typu).

Operace kapitálového typu je operace, která má rizikové znaky kapitálových cenných papírů. Součástí mohou být cenné papíry v právní formě vlastního kapitálu (jako jsou investice do kmenových nebo prioritních akcií) a kvazivlastního kapitálu nebo hybridní cenné papíry, jako jsou hluboce podřízené úvěry s podílem na zisku, mezaninové financování, rizikové úvěry, konvertibilní cenné papíry, warranty nebo jiné formy pobídek (tzv. equity kickers), když držitele vystavují riziku kapitálového typu. U přímých operací kapitálového typu provede prováděcí partner své standardní posouzení a odpovídajícím způsobem o tom informuje Komisi. U operací, které nespadají do oblasti působnosti obvyklého měření kapitálu, vypracuje prováděcí partner ve spolupráci s Komisí vhodnou metodu posouzení, aby se zajistilo odpovídající podávání zpráv.

Prováděcí partner použije své standardní posouzení rizik, jehož prostřednictvím určí, zda se operace klasifikuje jako kapitálová, nebo dluhová, a to bez ohledu na její právní formu a označení, a zjištěnou skutečnost uvede ve zprávě pro Komisi.

U zprostředkovaných operací mohou prováděcí partneři použít standardní postupy finančních zprostředkovatelů, pokud jde o posouzení rizika konečných příjemců, případně o ocenění operace. V záruční dohodě se stanoví, že se výsledek analýzy provedené prováděcími partnery na základě vstupů obdržených od finančních zprostředkovatelů na úrovni portfolia oznámí Komisi, aby mohla posoudit dopad těchto operací na riziko, které ponese záruka EU, a přiměřenost tvorby potřebných rezerv.

Finanční a investiční operace se zmapují podle společného ratingového systému zavedeného v souladu s čl. 11 odst. 1 písm. b) bodem ii) nařízení o Programu InvestEU. V souladu s čl. 24 odst. 4 nařízení o Programu InvestEU se příslušné informace o posouzení rizik finanční nebo investiční operace poskytnou investičnímu výboru a Komisi pro účely podávání zpráv. Podrobné požadavky se stanoví v záručních dohodách s ohledem na zájmy EU jako ručitele, aby byla zajištěna přiměřená ochrana důvěrnosti soukromých a/nebo obchodně citlivých informací.

2.5.   Měna financování

Záruka EU prováděcím partnerům se poskytuje v EUR.

Konečným příjemcům se může poskytnout financování v rámci finančních a investičních operací v jakékoli měně, která má v členském státě status zákonného platidla. Toto financování může rovněž přispět k rozvoji místních kapitálových trhů.

Financování lze poskytovat také v jiných obchodovatelných měnách. Prováděcí partneři a finanční zprostředkovatelé se však snaží, aby nevystavili konečné příjemce měnovému riziku. Financování lze konečným příjemcům zpravidla poskytovat v jiných měnách, než je zákonné platidlo státu, kde je konečný příjemce usazen, pouze pokud k tomu existují silné ekonomické důvody. V těchto případech by financování mělo být poskytnuto nejlépe v EUR.

2.6.   Zásady přidělování podle jednotlivých oblastí politiky

Finanční produkty se vytvoří v rámci příslušné oblasti politiky v souladu se zásadami uvedenými níže:

| a) | finanční produkty na podporu finančních a investičních operací, jejichž hlavním cílem je dosažení pozitivního sociálního dopadu nebo rozvoje dovedností, spadají do oblasti týkající se sociálních investic a dovedností; |
| --- | --- |

a)

finanční produkty na podporu finančních a investičních operací, jejichž hlavním cílem je dosažení pozitivního sociálního dopadu nebo rozvoje dovedností, spadají do oblasti týkající se sociálních investic a dovedností;

| b) | finanční produkty na podporu portfolií sestávajících výhradně z malých a středních podniků a malých společností se střední tržní kapitalizací ve formě zprostředkovaného úvěru nebo kapitálu spadají do oblasti týkající se malých a středních podniků, s výjimkou produktů, které spadají pod písmeno a). U přímých operací se finanční produkty na podporu portfolií sestávajících výhradně z malých a středních podniků a malých společností se střední tržní kapitalizací jako obecná oblast politiky uvedená v čl. 8 odst. 1 písm. c) nařízení o Programu InvestEU zařadí do oblasti týkající se malých a středních podniků, zatímco finanční produkty zaměřené na jiné konkrétní oblasti politiky se zařadí do jim příslušné zastřešující oblasti; |
| --- | --- |

b)

finanční produkty na podporu portfolií sestávajících výhradně z malých a středních podniků a malých společností se střední tržní kapitalizací ve formě zprostředkovaného úvěru nebo kapitálu spadají do oblasti týkající se malých a středních podniků, s výjimkou produktů, které spadají pod písmeno a). U přímých operací se finanční produkty na podporu portfolií sestávajících výhradně z malých a středních podniků a malých společností se střední tržní kapitalizací jako obecná oblast politiky uvedená v čl. 8 odst. 1 písm. c) nařízení o Programu InvestEU zařadí do oblasti týkající se malých a středních podniků, zatímco finanční produkty zaměřené na jiné konkrétní oblasti politiky se zařadí do jim příslušné zastřešující oblasti;

| c) | finanční produkty na podporu činností týkajících se výzkumu, inovací nebo digitalizace spadají do oblasti zaměřené výzkum, inovace a digitalizaci, s výjimkou produktů, které jsou uvedeny pod písmeny a) a b); |
| --- | --- |

c)

finanční produkty na podporu činností týkajících se výzkumu, inovací nebo digitalizace spadají do oblasti zaměřené výzkum, inovace a digitalizaci, s výjimkou produktů, které jsou uvedeny pod písmeny a) a b);

| d) | finanční produkty na podporu operací týkajících se infrastruktury, souvisejících mobilních aktiv, zavádění inovativních technologií, u nichž je riziko hlavně na straně poptávky a vývoje trhu specifického pro dané odvětví, spadají do oblasti týkající se udržitelné infrastruktury, s výhradou těchto podmínek:






  i) | finanční produkty související se sociální infrastrukturou (32) se zařadí do oblasti týkající se sociálních investic a dovedností; |
| --- | --- | --- |

d)

finanční produkty na podporu operací týkajících se infrastruktury, souvisejících mobilních aktiv, zavádění inovativních technologií, u nichž je riziko hlavně na straně poptávky a vývoje trhu specifického pro dané odvětví, spadají do oblasti týkající se udržitelné infrastruktury, s výhradou těchto podmínek:

i)

finanční produkty související se sociální infrastrukturou (32) se zařadí do oblasti týkající se sociálních investic a dovedností;

| ii) | finanční produkty související s infrastrukturou, u nichž hlavní riziko spočívá v činnostech souvisejících s technologickým vývojem a inovacemi, se přiřadí do oblasti zaměřené na výzkum, inovace a digitalizaci. Finanční produkty související s projekty, které sledují příslušné cíle politiky týkající se udržitelné infrastruktury, však mohou provádět a vypracovávat i malé a střední podniky a společnosti se střední tržní kapitalizací v rámci oblasti týkající se udržitelné infrastruktury, pokud portfolia nespadají pod písmeno b). |
| --- | --- |

ii)

finanční produkty související s infrastrukturou, u nichž hlavní riziko spočívá v činnostech souvisejících s technologickým vývojem a inovacemi, se přiřadí do oblasti zaměřené na výzkum, inovace a digitalizaci. Finanční produkty související s projekty, které sledují příslušné cíle politiky týkající se udržitelné infrastruktury, však mohou provádět a vypracovávat i malé a střední podniky a společnosti se střední tržní kapitalizací v rámci oblasti týkající se udržitelné infrastruktury, pokud portfolia nespadají pod písmeno b).

Kapitálovou podporu malým a středním podnikům je možné v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. g) nařízení o Programu InvestEU poskytnout prostřednictvím finančních produktů spadajících pod jakoukoli oblast politiky.

Společné finanční produkty spadají do dvou nebo více složek podle příslušného alokačního mechanismu záruk, jak je stanoveno v záručních dohodách. Tento alokační mechanismus záruk může sestávat z předem určeného poměrného rozdělení každé finanční nebo investiční operace mezi příslušné oblasti politiky nebo jiného mechanismu.

Každá jednotlivá finanční nebo investiční operace navržená prováděcím partnerem se přiřadí k příslušnému finančnímu produktu, jemuž odpovídá. U finanční nebo investiční operace, která splňuje kritéria více než jednoho vytvořeného finančního produktu, se tato operace přiřadí k tomu finančnímu produktu, pod nějž spadá její hlavní cíl v souladu s čl. 8 odst. 4 nařízení o Programu InvestEU.

Prováděcí partner navrhne ve svém podání u konkrétní finanční nebo investiční operace příslušný finanční produkt v rámci oblasti politiky, do které se má finanční nebo investiční operace přiřadit.

2.7.   Zeměpisná a odvětvová diverzifikace

Objem finančních a investičních operací krytých zárukou EU v jakýchkoli třech členských státech by neměl činit více než 45 % částky financování podpořeného z Fondu InvestEU u všech prováděcích partnerů souhrnně na konci investičního období. Nezahrnuje to finanční a investiční operace nebo jejich příslušné části spadající do složek členského státu.

Dále je třeba vyvinout maximální úsilí, aby bylo zajištěno, že na konci investičního období bude pokryta široká škála způsobilých oblastí uvedených v příloze II nařízení o Programu InvestEU. Bude zahrnovat zejména rodící se nebo nedostatečně rozvinuté trhy a zohledňovat finanční produkty poskytované prováděcím partnerem. Finanční produkt se může vztahovat na kteroukoli ze způsobilých oblastí pro finanční a investiční operace uvedených v příloze II nařízení o Programu InvestEU.

Mohou být vytvořeny investiční platformy na podporu zeměpisné diverzifikace kombinující úsilí a odbornost prováděcích partnerů s národními podpůrnými bankami a institucemi s omezenými zkušenostmi s používáním finančních nástrojů.

V rámci složek členského státu budou zeměpisná působnost a zvláštní účelové vázání zahrnuty do příslušných dohod o příspěvcích.

2.8.   Složky členského státu v oblastech politiky

Pro jednu nebo několik příslušných oblastí politiky mohou být zřízeny složky členského státu. Budou tvořit účelově vázané příděly od přispívajících členských států za účelem zajištění plnění politických cílů fondů se sdíleným řízením, Nástroje pro oživení a odolnost nebo pro účely stanovené v dohodě o příspěvcích v závislosti na původu poskytnuté částky. Složky členského státu mohou mimo jiné poskytovat kapitálovou podporu pro malé a střední podniky v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. g) nařízení o Programu InvestEU.

Finanční a investiční operace v rámci složek členského státu se provádějí v souladu s pravidly Fondu InvestEU a dodržují tyto investiční pokyny a dohodu o příspěvcích podle článku 10 nařízení o Programu InvestEU, včetně cílů přispívajících programů.

Každá složka členského státu (33) může poskytovat podporu ve vztahu k finančním produktům uvedeným v oddíle 2.3.2.2 v následujících scénářích:

| a) | stávající finanční produkt určený pro složku EU lze provádět také v rámci složky členského státu. Příspěvek je účelově vázán pro členský stát (členské státy) nebo region (regiony) původu; |
| --- | --- |

a)

stávající finanční produkt určený pro složku EU lze provádět také v rámci složky členského státu. Příspěvek je účelově vázán pro členský stát (členské státy) nebo region (regiony) původu;

| b) | mohou být připraveny individuálně přizpůsobené finanční produkty, které by řešily zvláštní potřeby a vyhovovaly konkrétním konečným příjemcům členského státu nebo regionu původu. Tímto finančním produktem může být nový druh finančního produktu nebo finanční produkt, který se výrazně liší od stávajícího finančního produktu vypracovaného pro složku EU; |
| --- | --- |

b)

mohou být připraveny individuálně přizpůsobené finanční produkty, které by řešily zvláštní potřeby a vyhovovaly konkrétním konečným příjemcům členského státu nebo regionu původu. Tímto finančním produktem může být nový druh finančního produktu nebo finanční produkt, který se výrazně liší od stávajícího finančního produktu vypracovaného pro složku EU;

| c) | finanční produkt může doplňkově kombinovat podporu ze složek EU a členského státu. |
| --- | --- |

c)

finanční produkt může doplňkově kombinovat podporu ze složek EU a členského státu.

Dva nebo více členských států mohou s Komisí uzavřít společnou dohodu o příspěvcích v souladu s čl. 10 odst. 2 nařízení o Programu InvestEU.

2.9.   Operace kombinování zdrojů čerpající podporu z Fondu InvestEU

Operace kombinování zdrojů (34) vymezené v čl. 2 bodě 5 a uvedené v čl. 6 odst. 2 nařízení o Programu InvestEU zahrnují podporu z Fondu InvestEU. Návrh finanční nebo investiční operace, která je součástí této operace kombinování zdrojů, předkládá prováděcí partner ke schválení investičnímu výboru.

Provádění operace kombinování zdrojů se uskuteční podle pravidel Programu InvestEU. Kombinovaný prvek poskytnutý z odvětvového programu (35) může mít podobu grantu nebo finančního nástroje a splňuje pravidla způsobilosti daného odvětvového programu. Kombinovaný prvek v podobě finančního nástroje lze kombinovat a sdílet riziko se zárukou InvestEU, jak je dále uvedeno v záruční dohodě. Příslušný pracovní program (36) bude představovat rozhodnutí o financování kombinovaného prvku odvětvového programu a uvádět jeho podobu, cíle, rozpočtovou částku odvětvového programu, která má být přidělena operacím kombinování zdrojů, a seznam subjektů zapojených do operace kombinování zdrojů. Rozhodnutím o kombinovaném prvku z odvětvového programu není dotčeno rozhodnutí investičního výboru o záruce EU podle nařízení o Programu InvestEU.

Při navrhování a provádění operace kombinování zdrojů se zvláštní pozornost věnuje účinnosti a přiměřenosti kombinované podpory Unie. V záruční dohodě bude uveden finanční produkt (produkty), u nichž lze operace kombinování zdrojů provádět, a konkrétní ustanovení platná pro operace kombinování zdrojů. Mohou zahrnovat orientační nebo povinné stropy příslušných tranší podpory Unie. Dále mohou být souhrnné informace (nebo podrobné informace, pokud je tak sjednáno v záruční dohodě) o operacích kombinování zdrojů přezkoumány během projednávání seznamu projektů s Komisí. Ve srovnávacím přehledu se uvede, zda operace kombinování zdrojů využívá grantovou složku, nebo finanční nástroj z jiných programů Unie.

Kromě přezkumu seznamu poskytne prováděcí partner Komisi konkrétní informace o způsobilosti každé finanční nebo investiční operace využívající kombinaci zdrojů v rámci finančního produktu, jak je uvedeno v záruční dohodě. U stejnorodých nepřímých finančních nebo investičních operací mohou být v záruční dohodě stanovena konkrétní kritéria způsobilosti pro transakce s konečnými příjemci, která mohou nahradit tyto požadované konkrétní informace.

2.10.   Strategické investice

Finanční nebo investiční operace v rámci Programu InvestEU mohou přispívat k činnostem, které mají pro Unii strategický význam, jak je stanoveno v čl. 8 odst. 3 nařízení o Programu InvestEU. Tyto činnosti budou považovány za strategické investice, pokud:

| i) | se týkají projektů a konečných příjemců, s nimiž souvisejí rizika pro bezpečnost nebo veřejný pořádek Unie a jejích členských států, zejména investic v odvětvích obrany a výzkumu vesmíru a kybernetické bezpečnosti:






  — | v oblasti obrany investice do obranných technologií a produktů uvedených v ročním pracovním programu pro Evropský obranný fond, |
| --- | --- | --- |

i)

se týkají projektů a konečných příjemců, s nimiž souvisejí rizika pro bezpečnost nebo veřejný pořádek Unie a jejích členských států, zejména investic v odvětvích obrany a výzkumu vesmíru a kybernetické bezpečnosti:

—

v oblasti obrany investice do obranných technologií a produktů uvedených v ročním pracovním programu pro Evropský obranný fond,

| — | v oblasti vesmíru, investice do následujících produktů:






  — | atomových hodin (například pro systémy pro určování polohy programu Galileo), |
| --- | --- | --- |

—

v oblasti vesmíru, investice do následujících produktů:

—

atomových hodin (například pro systémy pro určování polohy programu Galileo),

| — | strategických nosných raket (tj. kosmické nosné prostředky pro vesmírné systémy řízené Unií) a |
| --- | --- |

—

strategických nosných raket (tj. kosmické nosné prostředky pro vesmírné systémy řízené Unií) a

| — | kosmických produktů uvedených v seznamu, o kterém každoročně rozhoduje Komise a který je sdělen řídící radě, |
| --- | --- |

—

kosmických produktů uvedených v seznamu, o kterém každoročně rozhoduje Komise a který je sdělen řídící radě,

| — | v oblasti kybernetické bezpečnosti investice zaměřené výhradně na vývoj a zavedení nástrojů a řešení pro kybernetickou bezpečnost, včetně případů, kdy jsou součástí zavádění nebo modernizace digitálních sítí a datové infrastruktury; |
| --- | --- |

—

v oblasti kybernetické bezpečnosti investice zaměřené výhradně na vývoj a zavedení nástrojů a řešení pro kybernetickou bezpečnost, včetně případů, kdy jsou součástí zavádění nebo modernizace digitálních sítí a datové infrastruktury;

nebo

| ii) | přispívají k odolnosti Unie v oblastech, které pro ni mají strategický význam a jsou uvedeny v oddílech 6.1.1.8, 6.2.1.1 a 6.4.1.1, podporou a posilováním strategických hodnotových řetězců a zachováním a posílením činností, které mají pro Unii strategický význam, včetně významných projektů společného evropského zájmu, v oblastech kritické infrastruktury, transformačních technologií, průlomových inovací a vstupů pro podniky a spotřebitele. |
| --- | --- |

ii)

přispívají k odolnosti Unie v oblastech, které pro ni mají strategický význam a jsou uvedeny v oddílech 6.1.1.8, 6.2.1.1 a 6.4.1.1, podporou a posilováním strategických hodnotových řetězců a zachováním a posílením činností, které mají pro Unii strategický význam, včetně významných projektů společného evropského zájmu, v oblastech kritické infrastruktury, transformačních technologií, průlomových inovací a vstupů pro podniky a spotřebitele.

U přímých operací zajistí prováděcí partner, aby byla při strategických investicích dodržována omezení stanovená v níže uvedených odstavcích. U nepřímých operací prováděcí partner smluvně vyžaduje, aby dodržování stejných omezení zajistil finanční zprostředkovatel.

Omezení se vztahují na konečné příjemce spadající pod bod i) v prvním odstavci, s výjimkou přímých operací do 10 000 000 EUR a transakcí v rámci nepřímých operací do 10 000 000 EUR.

Pro účely omezení stanovených v tomto oddíle se:

| a) | „kontrolou“ rozumí schopnost přímo nebo nepřímo vykonávat rozhodující vliv na právní subjekt prostřednictvím jednoho nebo více zprostředkujících právních subjektů; |
| --- | --- |

a)

„kontrolou“ rozumí schopnost přímo nebo nepřímo vykonávat rozhodující vliv na právní subjekt prostřednictvím jednoho nebo více zprostředkujících právních subjektů;

| b) | „výkonným vedením“ rozumí orgán právního subjektu jmenovaný v souladu s vnitrostátním právem a případně podřízený výkonnému řediteli nebo jakékoli jiné osobě se srovnatelnou rozhodovací pravomocí, která má pravomoc určovat strategii, cíle a celkové směřování právního subjektu a která dohlíží na rozhodování managementu a sleduje jej; |
| --- | --- |

b)

„výkonným vedením“ rozumí orgán právního subjektu jmenovaný v souladu s vnitrostátním právem a případně podřízený výkonnému řediteli nebo jakékoli jiné osobě se srovnatelnou rozhodovací pravomocí, která má pravomoc určovat strategii, cíle a celkové směřování právního subjektu a která dohlíží na rozhodování managementu a sleduje jej;

| c) | „subjektem ze třetí země“ rozumí subjekt usazený ve třetí zemi nebo usazený na území Unie s výkonným vedením ve třetí zemi. Místo usazení právního subjektu je určeno umístěním jeho sídla. |
| --- | --- |

c)

„subjektem ze třetí země“ rozumí subjekt usazený ve třetí zemi nebo usazený na území Unie s výkonným vedením ve třetí zemi. Místo usazení právního subjektu je určeno umístěním jeho sídla.

Konečný příjemce spadající pod bod i) není ovládán třetí zemí ani subjekty z třetí země a má své výkonné vedení v Unii.

Pokud je konečný příjemce spadající pod bod i) zapojen do strategické investice v oblasti konektivity 5G, vztahují se opatření a plány na snižování rizik podle souboru opatření EU pro kybernetickou bezpečnost sítí 5G (37) také na jeho dodavatele. Mezi tyto dodavatele patří zejména prodejci a výrobci telekomunikačních zařízení a další externí dodavatelé, jako jsou poskytovatelé cloudové infrastruktury, poskytovatelé spravovaných služeb, systémoví integrátoři, poskytovatelé zabezpečení a údržby a výrobci přenosových zařízení.

Pokud je konečný příjemce spadající pod bod i) zapojen do strategické investice v oblasti obrany, vztahuje se toto omezení také na jeho dodavatele a subdodavatele.

Omezení týkající se neexistence kontroly ze strany třetí země nebo subjektu ze třetí země stanovená ve třech výše uvedených odstavcích se nevztahují na konkrétní finanční a investiční operaci, u níž může konečný příjemce spadající pod bod i) prokázat, že je právním subjektem, pro nějž členský stát, ve kterém je usazen, schválil záruku v souladu se zásadami, které se týkají způsobilých subjektů, uvedenými v příslušných ustanoveních nařízení o Evropském obranném fondu (dále jen „EDF“) (38), nebo výjimku Komise, a to v souladu se zásadami, které se týkají způsobilých subjektů uvedených v příslušných ustanoveních nařízení o vesmíru (39). Prováděcí partner musí oznámit Komisi každou povolenou odchylku od omezení stanovených v tomto oddíle 2.10.

Koneční příjemci spadající pod bod i) neudělí výhradní povolení k právům duševního vlastnictví na související stěžejní technologie a technologie, které napomáhají k zajištění základních bezpečnostních zájmů Unie a jejích členských států a přímo vyplývají z těchto strategických investic, třetím zemím nebo subjektům ze třetích zemí, ani jim tato práva duševního vlastnictví nepřevedou, pokud to neschválí členský stát, ve kterém je konečný příjemce usazen.

Toto omezení přestane platit pět let po datu poslední výplaty financování.

3.   PODPOROVÁNÍ UDRŽITELNÝCH INVESTIC

Program InvestEU jako důležitá součást investičního plánu pro udržitelnou Evropu/investičního plánu Zelené dohody (40) pomůže splnit cíle Zelené dohody pro Evropu a mechanismu pro spravedlivou transformaci. Přispěje také k budování sociálního rozměru Unie.

Nařízení o Programu InvestEU obsahuje zvláštní právní požadavky týkající se příspěvku k cílům v oblasti klimatu a životního prostředí, jakož i k udržitelnosti finančních a investičních operací, jimž je poskytována záruka EU. V souvislosti s Programem InvestEU označuje udržitelnost dopad na tři dimenze uvedené v nařízení o Programu InvestEU: klima, životní prostředí a sociální dimenzi.

Dále podle čl. 8 odst. 5 nařízení o Programu InvestEU projekty, které nejsou slučitelné s cíli v oblasti klimatu, nejsou podle zásad stanovených v pokynech k ověřování udržitelnosti pro podporu způsobilé.

Návrh finančních produktů v rámci Programu InvestEU zohledňuje příspěvek k cílům udržitelnosti, mimo jiné rozšiřováním trhu zelených a udržitelných dluhopisů; zaváděním inovativních a udržitelných řešení v oblastech oběhového hospodářství, bioekonomiky, modré ekonomiky, potravin a změny klimatu; ochranou životního prostředí a přírodního kapitálu (ovzduší, vody, přírody, půdy a biologické rozmanitosti); transformací a dekarbonizací energeticky náročných průmyslových odvětví, mimo jiné prostřednictvím investic do digitálních technologií a oběhových systémů; sladěním odvětví, která potřebují podporu, s cíli Evropské unie v oblasti klimatu do roku 2030 a 2050; nutností řešit související negativní dopady, které mohou nepříznivě ovlivnit zejména zranitelné občany, včetně občanů, kteří potřebují prohloubit dovednosti nebo změnit kvalifikaci a přizpůsobit se novým formám práce, a zaostávající regiony, pokud jde o vytváření udržitelných průmyslových odvětví a služeb; jakož i podporou genderové rovnosti a rovnosti z jiných důvodů.

Prováděcím partnerům se doporučuje, aby podporovali hospodářské činnosti, které jsou v souladu s kritérii nařízení EU 2020/852 (41).

Předkladatelům projektů, finančním zprostředkovatelům nebo prováděcím partnerům (42) mohou být poskytnuty specializované poradenské služby, zejména za účelem vybudování kapacit pro řešení požadavků na prověřování udržitelnosti a pro vytvoření seznamu projektů řešících výše uvedené cíle.

3.1.   Sledování klimatu a stavu životního prostředí a podávání zpráv

Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění nařízení o Programu InvestEU, očekává se, že alespoň 30 % celkového finančního krytí Programu InvestEU bude vynaloženo na souhrnný objem finančních a investičních operací, které přispějí k dosažení cílů v oblasti klimatu. Kromě toho je v čl. 8 odst. 8 nařízení o Programu InvestEU stanoven pro složku EU zvláštní cíl ve výši nejméně 60 % celkového objemu finančních a investičních operací týkajících se cílů v oblasti klimatu a životního prostředí v rámci oblasti týkající se udržitelné infrastruktury. Očekává se také, že finanční a investiční operace přispějí k celkovým cílům Unie v oblasti biologické rozmanitosti.

Cíle v oblasti klimatu a životního prostředí se vztahují jak na složku EU, tak i na složku členského státu v rámci Fondu InvestEU. Dosažení cílů (43) se však počítá a sleduje zvlášť pro složku EU a zvlášť pro složky členského státu.

Prováděcí partneři měří příspěvek finančních a investičních operací, které předkládají investičnímu výboru, k cílům v oblasti klimatu a životního prostředí v souladu s pokyny Komise k systému EU pro sledování klimatu a stavu životního prostředí, jak je uvedeno v čl. 8 odst. 7 nařízení o Programu InvestEU. Sledování klimatu a stavu životního prostředí v rámci Programu InvestEU bude vycházet z uceleného systému shromažďování, označování a agregování příslušných informací od všech prováděcích partnerů, přičemž bude zajištěna kompatibilita s širší metodikou sledování klimatu platnou pro všechny příslušné programy financované z rozpočtu Unie. Tento systém bude muset vhodným způsobem používat kritéria pro určení, zda je hospodářská činnost udržitelná z hlediska životního prostředí v souladu s nařízením o zřízení rámce pro usnadnění udržitelných investic (44).

Aby bylo možné sledovat splnění 30 % cíle v oblasti klimatu a 60 % kumulativního cíle v oblasti klimatu a/nebo životního prostředí pro oblast týkající se udržitelné infrastruktury, poskytnou prováděcí partneři v době předložení návrhu Komisi informace potřebné pro sledování příspěvku k těmto cílům v souladu s pokyny vydanými Komisí. Tytéž informace se rovněž předloží investičnímu výboru jako součást žádosti o podporu z Fondu InvestEU.

Podle záručních dohod budou prováděcí partneři povinni každoročně podávat Komisi souhrnnou zprávu o operacích přispívajících k cílům v oblasti klimatu a životního prostředí, případně samostatnou zprávu za každý přispívající fond se sdíleným řízením ve složce členského státu. Tyto zprávy budou podle potřeby obsahovat příslušné ukazatele.

3.2.   Prověření udržitelnosti

V souladu s čl. 8 odst. 5 nařízení o Programu InvestEU prověří prováděcí partner finanční a investiční operace, aby zjistil, zda podporují projekty nad určitou velikost (45), a je-li tomu tak, zda mají významný environmentální, klimatický či sociální dopad. V kladném případě podléhají prověření udržitelnosti v souladu s pokyny vypracovanými Komisí ve spolupráci s potenciálními prováděcími partnery. Pokud prováděcí partner dospěje k závěru, že prověření udržitelnosti se nemá provádět, sdělí investičnímu výboru své odůvodnění.

Za prověření udržitelnosti na základě informací poskytnutých předkladateli projektu a v souladu s pokyny Komise bude odpovědný prováděcí partner. Při podávání žádosti o podporu z Programu InvestEU předloží prováděcí partneři podle potřeby shrnutí z prověření udržitelnosti. S náležitým přihlédnutím k pravidlům a postupům, pokud jde o důvěrné a obchodně citlivé informace, včetně duševního vlastnictví, se shrnutí z prověření udržitelnosti zveřejní, jakmile použití záruky EU pro konkrétní operaci schválí investiční výbor.

Pokyny Komise se vypracují tak, aby odpovídaly pokynům vypracovaným pro jiné programy Unie a na základě stávajících předpisů (46), stávajících pokynů, nástrojů a osvědčených postupů k zajištění odolnosti vůči změně klimatu a posuzování environmentálních externalit (47), a vhodným způsobem zohlední kritéria pro určení, zda je hospodářská činnost udržitelná z hlediska životního prostředí, jak je stanoveno v nařízení (EU) 2020/852, včetně zásady „významně nepoškozovat“. Prověření rovněž přispěje k zajištění, aby se investiční operace v rámci Programu InvestEU zaměřovaly na odstranění nerovností, nebo alespoň nepřispívaly k zachování nebo zvyšování stávajících nerovností.

3.3.   Režim pro spravedlivou transformaci v rámci Programu InvestEU

Jako součást investičního plánu pro udržitelnou Evropu/investičního plánu Zelené dohody pro Evropu přispěje Program InvestEU k mechanismu pro spravedlivou transformaci specializovaným režimem pro spravedlivou transformaci v rámci Programu InvestEU realizovaným prostřednictvím finančních produktů InvestEU. Režim pro spravedlivou transformaci v rámci Programu InvestEU podpoří investice, které řeší sociální, ekonomické a environmentální výzvy vyplývající z přechodu k dosažení cíle Unie v oblasti klimatu do roku 2030 a jejího cíle dosáhnout do roku 2050 klimatické neutrality. Aby bylo možné využívat výhod režimu pro spravedlivou transformaci v rámci Programu InvestEU, stanoví členské státy v příslušném územním plánu spravedlivé transformace odvětví a činností, které mají být podporovány, v souladu se zásadami týkajícími se plánů spravedlivé transformace stanovenými v příslušných ustanoveních nařízení o Fondu pro spravedlivou transformaci (dále jen „nařízení o FST“) (48).

Režim pro spravedlivou transformaci v rámci Programu InvestEU podporuje ekonomicky životaschopné investice subjektů soukromého a veřejného sektoru, které jsou v souladu s cíli spravedlivé transformace. Projekty nebo koneční příjemci se nacházejí na územích, na něž se vztahuje schválený územní plán spravedlivé transformace podle nařízení o Fondu pro spravedlivou transformaci. Kromě toho mohou být podporovány projekty nebo koneční příjemci, kteří se nenacházejí na těchto územích, ale přispívají k uspokojení svých rozvojových potřeb za předpokladu, že financování těchto projektů je klíčové pro transformaci území s územním plánem spravedlivé transformace. Mohou to být například projekty infrastruktury, které zlepšují konektivitu regionů zapojených do spravedlivé transformace.

Režim pro spravedlivou transformaci v rámci Programu InvestEU podporuje investice v souladu s cíli (článek 3 nařízení o Programu InvestEU) a investičními prioritami (čl. 8 odst. 1 a příloha II nařízení o Programu InvestEU) stanovenými v nařízení o Programu InvestEU a v těchto investičních pokynech.

Režim pro spravedlivou transformaci v rámci Programu InvestEU může být prováděn prostřednictvím jakéhokoli finančního produktu InvestEU ve čtyřech oblastech politiky. Vzhledem ke specifičnosti území zapojených do spravedlivé transformace (například hospodářské rozdíly, struktura trhu práce, absorpční kapacita atd.) a dopadu na ekonomický výhled v důsledku pandemie COVID-19 lze u některých finančních produktů očekávat vyšší poptávku po financování a u jiných zase omezenou nebo žádnou poptávku. S ohledem na tyto faktory mohou být prováděcím partnerům a finančním zprostředkovatelům nabídnuty zvláštní pobídky. V odůvodněných případech mohou mít podobu výhodnějších ujednání o sdílení rizik u investičních portfolií mezi EU a prováděcím partnerem, nižší odměny za záruku EU nebo částečného krytí administrativních nákladů v rámci finančních a investičních operací přispívajících k režimu pro spravedlivou transformaci v rámci Programu InvestEU, jak je uvedeno v čl. 13 odst. 2 nařízení o Programu InvestEU, nebo jinou podobu sjednanou v záruční dohodě v souvislosti s jedním nebo několika finančními produkty. V případě potřeby lze příslušným předkladatelům projektů nebo finančním zprostředkovatelům nabídnout zvláštní poradenskou podporu pro přípravu seznamu životaschopných projektů.

Z případného snížení odměny za záruku EU mají plný prospěch koneční příjemci.

Příspěvek prováděcích partnerů k dosažení investičních cílů režimu pro spravedlivou transformaci v rámci Programu InvestEU se může lišit v závislosti na povaze dotčeného finančního produktu.

Prováděcí partneři sledují finanční a investiční operace nebo jejich příslušné složky podporující projekty nebo konečné příjemce v rámci režimu pro spravedlivou transformaci v rámci Programu InvestEU a podávají o nich zprávy. Po přijetí příslušného územního plánu spravedlivé transformace se tyto operace nebo jejich příslušné složky počítají jako investice mobilizované v rámci režimu pro spravedlivou transformaci v rámci Programu InvestEU, i když byly schváleny před přijetím plánu, pokud prováděcí partner ověří, že odpovídají cílům příslušného územního plánu spravedlivé transformace.

Financování v rámci režimu pro spravedlivou transformaci v rámci Programu InvestEU se s výjimkou poradenské podpory nekombinuje s úvěrovým nástrojem pro veřejný sektor (49) (pilíř 3).

4.   VYUŽITÍ ZÁRUKY EU

Záruka
  EU může být použita k pokrytí různých tranší rizika finančních nebo investičních operací v rámci různých finančních produktů nebo portfolií finančních a investičních operací v rámci finančních produktů. Podrobnosti o použití záruky EU se stanoví v záruční dohodě.

Záruka EU může být poskytnuta za podmínek pari passu s rizikovou pozicí zaujatou prováděcím partnerem nebo může krýt nejpodřízenější tranši, například tranši první ztráty nebo mezaninovou tranši. U záručních dohod, jež se vztahují na více než jednu oblast politiky, lze ztráty vzniklé u finančních produktů rozdělit do jedné nebo několika oblastí politiky, a to s ohledem na strukturu sdílení rizik vymezenou v záruční dohodě.

Podíl prováděcího partnera na první ztrátě se započítá do jeho finančního příspěvku, jak je uvedeno v čl. 2 bodě 7 nařízení o Programu InvestEU. Sdílení rizik v jiných formách, jako je podíl prováděcího partnera na mezaninové tranši, se může započítat do jeho finančního příspěvku s výhradou podmínek a metodiky výpočtu stanovených v záručních dohodách.

Doba životnosti a podmínky vypovězení finančního produktu se vymezí v záruční dohodě. V případě potřeby lze u finančního produktu na úrovni finanční nebo investiční operace předpokládat možnost ukončit investice nebo zlikvidovat expozice před koncem doby životnosti podkladových investic, pokud lze zajistit dosažení cílů politiky při dodržení finančních zájmů Unie i prováděcího partnera.

Aniž jsou dotčeny zásady stanovené v tomto oddíle 4, které se použijí obdobně, lze poměrnou velikost podřízené nebo mezaninové tranše stanovit také prostřednictvím převodního mechanismu, který bude upřesněn v záruční dohodě. Ten spočívá v uplatnění individuální převodní míry na každou finanční nebo investiční operaci, aby se určila úroveň příspěvku prováděcího partnera a záruky EU u této operace k dané podřízené nebo mezaninové tranši.

Pro využití záruky EU platí následující zásady, pokud není v těchto investičních pokynech v oddíle příslušné oblasti politiky stanoveno jinak. U složky členského státu se poměrná velikost první ztráty nebo mezaninové tranše může odlišovat od zásad stanovených v tomto oddíle 4, jak je uvedeno v příslušné dohodě o příspěvcích uzavřené mezi Komisí a členským státem.

4.1.   Obecné finanční produkty

4.1.1.   Využití záruky EU na operace dluhového typu

S výhradou ustanovení uvedených níže v oddílech 4.1.1.1 až 4.1.1.3 u portfolií podporujících operace dluhového typu v rámci finančních produktů v zásadě platí, že pokud záruka EU kryje první ztrátu, převezme prováděcí partner podíl na první ztrátě ve výši nejméně 5 %.

4.1.1.1.   Krytí jednotlivých operací

Tento oddíl 4.1.1.1 se vztahuje pouze na přímé operace.

Záruku EU lze použít k částečnému krytí jednotlivé operace za podmínek pari passu. V tom případě nesmí záruka EU na jednotlivou operaci překročit 50 % financování poskytovaného prováděcím partnerem. Prováděcí partner je povinen ponechat si minimálně 20 % podíl za podmínek pari passu na jednotlivé operaci za účelem sladění zájmů.

Záruka EU může mít i jiné podoby, včetně podřízené pozice, pokud jde o jednotlivou operaci. V tom případě se záruka EU na jednotlivou operaci omezuje na 25 % celkové výše financování poskytovaného prováděcím partnerem (50). Prováděcí partner musí převzít podíl alespoň 5 % v podřízené pozici.

4.1.1.2.   Krytí portfolií operací jiných než uvedených v oddíle 4.1.1.3

Záruka EU může v souvislosti s příslušným portfoliem finančních a investičních operací financovaných prováděcím partnerem krýt rovněž první ztrátu nebo mezaninovou tranši. Pokud záruka EU kryje první ztrátu, musí prováděcí partner převzít podíl na první ztrátě ve výši nejméně 5 %.

Poměrná velikost první ztráty bude vycházet z očekávaného rizikového profilu operací v rámci zaručeného portfolia. Omezí se nejvýše na 30 % z celkové výše financování poskytnuté prováděcím partnerem v rámci finančního produktu. V oblasti týkající se sociálních investic a dovedností může být poměrná velikost první ztráty zvýšena s ohledem na příslušnou část celkové částky financování.

4.1.1.3.   Krytí portfolií omezených a neomezených záruk

U zprostředkovaného dluhového financování, a to jak ve formě omezených záruk, tak ve formě neomezených záruk, kde odměna od finančních zprostředkovatelů nepostačuje k tomu, aby adekvátně odměnila riziko financování poskytnuté prováděcím partnerem, může záruka EU převzít podíl až do výše 100 % první ztráty nastavené na úrovni očekávaných ztrát. U tohoto zprostředkovaného dluhového financování v podobě omezených záruk může být poměrná velikost první ztráty krytá zárukou EU stanovena až na 100 % financování poskytnutého prováděcím partnerem.

V řádně odůvodněných případech může záruka EU u neomezených záruk nabízených prováděcím partnerem krýt ztráty i nad rámec očekávaných ztrát. V těchto případech se ocení část neočekávaných ztrát krytých zárukou EU, jak je uvedeno v záruční dohodě.

Ve výjimečných případech s vysokou hodnotou politiky může být u omezených záruk nabízených prováděcím partnerem nastavena poměrná velikost první ztráty krytá zárukou EU na úroveň vyšší než očekávané ztráty. V těchto případech se ocení část neočekávaných ztrát krytých zárukou EU, jak je uvedeno v záruční dohodě.

4.1.2.   Využití záruky EU na operace kapitálového typu

V zásadě platí, že u portfolií podporujících operace kapitálového typu musí prováděcí partneři investovat za podmínek pari passu do každé finanční nebo investiční operace na vlastní riziko u podílu, který zajišťuje dostatečné sladění zájmů, jak je předem stanoveno u každého finančního produktu. Část financování krytá zárukou EU představuje v souhrnu nejvýše 70 % celkového financování kapitálového typu poskytnutého prováděcím partnerem (což lze posuzovat na úrovni skupiny) za podmínek pari passu v rámci jednotlivých finančních produktů a financování na vlastní riziko představuje alespoň 5 % celkového financování kapitálového typu poskytnutého prováděcím partnerem za podmínek pari passu v rámci jakékoli finanční nebo investiční operace.

V řádně odůvodněných případech nemusí být ujednání o sdílení rizik mezi prováděcími partnery a Komisí za podmínek pari passu. Podřízené použití záruky EU může být například povoleno u veřejných statků se systémovým selháním trhu nebo u nesprávného ocenění externalit, jako jsou první operace svého druhu nebo vytvoření nového trhu.

Pouze ve výjimečných případech, včetně případů, kde je vysoká koncentrace rizika, může záruka EU krýt až 100 % první ztráty (což nesmí být více než 50 % celkového financování poskytnutého prováděcím partnerem v rámci daného portfolia). Skupinové financování s podílem na zisku pro prováděcího partnera a Komisi je ve všech případech úměrné jejich rizikové expozici.

4.2.   Tematické finanční produkty

4.2.1.   Využití záruky EU na operace dluhového typu

Záruka EU může v souvislosti s příslušným portfoliem operací dluhového typu financovaných prováděcím partnerem krýt první ztrátu. Vzhledem k vlastnostem těchto finančních produktů může být poměrná velikost první ztráty vyšší než 50 % cílového financování poskytnutého prováděcími partnery. Prováděcí partner převezme podíl alespoň 5 % na první ztrátě za účelem sladění zájmů. V řádně odůvodněných případech může být sladění zájmů zajištěno jinými finančními prostředky uvedenými v příslušné dohodě o záruce.

V řádně odůvodněných případech lze příspěvek prováděcích partnerů ke krytí ztrát zajištěných první ztrátou poskytovat postupně podle splatnosti portfolia a snižování souvisejícího rizika. Tento příspěvek lze poskytovat prostřednictvím výnosů pocházejících ze zaručeného nebo jiného portfolia (portfolií) nebo prostřednictvím jiných vhodných a inovativních mechanismů.

4.2.2.   Využití záruky EU na operace kapitálového typu

Záruka EU může v souvislosti s příslušným portfoliem operací kapitálového typu financovaných prováděcím partnerem krýt první ztrátu; poměrná velikost první ztráty může být vyšší než 50 % v souvislosti s příslušným portfoliem operací financovaných prováděcím partnerem. Prováděcí partner převezme podíl alespoň 5 % na první ztrátě za účelem sladění zájmů. V řádně odůvodněných případech může být sladění zájmů zajištěno jinými finančními prostředky uvedenými v příslušné dohodě o záruce.

V řádně odůvodněných případech lze příspěvek prováděcích partnerů ke krytí ztrát zajištěných první ztrátou poskytovat postupně podle splatnosti portfolia a snižování souvisejícího rizika. Tento příspěvek lze poskytovat prostřednictvím výnosů pocházejících ze zaručeného nebo jiného portfolia (portfolií) nebo prostřednictvím jiných vhodných a inovativních mechanismů.

5.   FINANCOVÁNÍ POSKYTOVANÉ PROVÁDĚCÍM PARTNEREM

Pro financování poskytované prováděcím partnerem platí následující zásady, pokud není v těchto investičních pokynech v oddíle příslušné složky politiky stanoveno jinak.

5.1.   Obecné finanční produkty

5.1.1.   Dluhové financování poskytované prováděcím partnerem

5.1.1.1.   Obecné dluhové financování

Prováděcí partner může poskytovat financování přímo konečným příjemcům, tedy v podobě přímých úvěrů nebo v jiných podobách přímého dluhového financování, nebo prostřednictvím finančních zprostředkovatelů.

5.1.1.2.   Omezené a neomezené záruky

Na finanční a investiční operace prováděné v rámci složky EU se vztahují tyto podmínky:

| a) | prováděcím partnerům může být nabídnuta záruka EU, aby mohli poskytnout omezenou nebo neomezenou záruku za portfolio nově vytvořených finančních transakcí pocházejících od finančního zprostředkovatele. K zařazení do těchto portfolií nejsou způsobilé transakce s konečnými příjemci, kteří jsou předmětem kolektivního úpadkového řízení nebo splňují kritéria podle svého vnitrostátního práva pro zařazení do kolektivního úpadkového řízení na žádost věřitelů; |
| --- | --- |

a)

prováděcím partnerům může být nabídnuta záruka EU, aby mohli poskytnout omezenou nebo neomezenou záruku za portfolio nově vytvořených finančních transakcí pocházejících od finančního zprostředkovatele. K zařazení do těchto portfolií nejsou způsobilé transakce s konečnými příjemci, kteří jsou předmětem kolektivního úpadkového řízení nebo splňují kritéria podle svého vnitrostátního práva pro zařazení do kolektivního úpadkového řízení na žádost věřitelů;

| b) | v případě omezené záruky za portfolio se horní limit stanoví na úrovni očekávaných ztrát nového portfolia, a to individuálně v každé záruční dohodě za portfolio uzavřené s finančním zprostředkovatelem (51). Očekávané ztráty se určí a zadokumentují na základě historických údajů a výhledových odhadů. Pokud příslušné údaje nejsou k dispozici, stanoví se horní limit na předem dohodnuté úrovni a uvede se v záruční dohodě uzavřené mezi Komisí a prováděcím partnerem. Maximální povolený horní limit je 25 %. U oblasti týkající se sociálních investic a dovedností může být maximální povolený horní limit vyšší; |
| --- | --- |

b)

v případě omezené záruky za portfolio se horní limit stanoví na úrovni očekávaných ztrát nového portfolia, a to individuálně v každé záruční dohodě za portfolio uzavřené s finančním zprostředkovatelem (51). Očekávané ztráty se určí a zadokumentují na základě historických údajů a výhledových odhadů. Pokud příslušné údaje nejsou k dispozici, stanoví se horní limit na předem dohodnuté úrovni a uvede se v záruční dohodě uzavřené mezi Komisí a prováděcím partnerem. Maximální povolený horní limit je 25 %. U oblasti týkající se sociálních investic a dovedností může být maximální povolený horní limit vyšší;

| c) | v řádně odůvodněných případech může být záruka poskytnuta až do výše očekávaných ztrát zdarma (u omezených i neomezených záruk), přičemž převzetí rizika, které převyšuje očekávané ztráty, musí být prováděcím partnerem oceněno, jak může být stanoveno v záruční dohodě uzavřené mezi Komisí a prováděcím partnerem. V obou případech mají ze snížení odměny za záruku EU plný prospěch koneční příjemci; |
| --- | --- |

c)

v řádně odůvodněných případech může být záruka poskytnuta až do výše očekávaných ztrát zdarma (u omezených i neomezených záruk), přičemž převzetí rizika, které převyšuje očekávané ztráty, musí být prováděcím partnerem oceněno, jak může být stanoveno v záruční dohodě uzavřené mezi Komisí a prováděcím partnerem. V obou případech mají ze snížení odměny za záruku EU plný prospěch koneční příjemci;

| d) | míra záruky pro jednotlivé finanční transakce zahrnuté do nového portfolia se obvykle stanoví na 50 %, ale u transakcí se zvláštní politickou hodnotou může být toto procento zvýšeno; |
| --- | --- |

d)

míra záruky pro jednotlivé finanční transakce zahrnuté do nového portfolia se obvykle stanoví na 50 %, ale u transakcí se zvláštní politickou hodnotou může být toto procento zvýšeno;

| e) | finanční zprostředkovatel je povinen ponechat si u každé finanční transakce minimálně 20 % expozice za podmínek pari passu se zárukou poskytnutou prováděcím partnerem. V řádně odůvodněných případech může být v záruční dohodě uzavřené mezi Komisí a prováděcím partnerem stanoveno nižší procento, je-li to v souladu s pravidly státní podpory, nebo pokud to pravidla státní podpory neporušuje. V oblasti týkající se sociálních investic a dovedností může být minimální expozice v řádně odůvodněných případech snížena na 5 %; |
| --- | --- |

e)

finanční zprostředkovatel je povinen ponechat si u každé finanční transakce minimálně 20 % expozice za podmínek pari passu se zárukou poskytnutou prováděcím partnerem. V řádně odůvodněných případech může být v záruční dohodě uzavřené mezi Komisí a prováděcím partnerem stanoveno nižší procento, je-li to v souladu s pravidly státní podpory, nebo pokud to pravidla státní podpory neporušuje. V oblasti týkající se sociálních investic a dovedností může být minimální expozice v řádně odůvodněných případech snížena na 5 %;

| f) | pokud jde o úhrady ztrát, záruka poskytnutá prováděcím partnerem se řadí na rovnocennou (pari passu) úroveň jako u finančního zprostředkovatele. Jestliže výše ztrát v případě omezených záruk překročí výši horního limitu záruky, lze odpovídající částku náhrady ztrát nejprve přiřadit expozicím s vyšší prioritou; případně lze uplatnit předem odhadnutou míru výtěžnosti; |
| --- | --- |

f)

pokud jde o úhrady ztrát, záruka poskytnutá prováděcím partnerem se řadí na rovnocennou (pari passu) úroveň jako u finančního zprostředkovatele. Jestliže výše ztrát v případě omezených záruk překročí výši horního limitu záruky, lze odpovídající částku náhrady ztrát nejprve přiřadit expozicím s vyšší prioritou; případně lze uplatnit předem odhadnutou míru výtěžnosti;

| g) | minimální doba do splatnosti finančních transakcí, které lze zahrnout do portfolií, je stanovena na dvanáct měsíců s výjimkou oblasti týkající se sociálních investic a dovedností, kde může být kratší. |
| --- | --- |

g)

minimální doba do splatnosti finančních transakcí, které lze zahrnout do portfolií, je stanovena na dvanáct měsíců s výjimkou oblasti týkající se sociálních investic a dovedností, kde může být kratší.

5.1.2.   Kapitálové financování poskytované prováděcím partnerem

Kapitálové a kvazikapitálové financování mohou prováděcí partneři poskytovat konečným příjemcům přímo (52) nebo prostřednictvím finančních zprostředkovatelů, jako jsou specializované fondy a investiční nástroje, včetně nástrojů spoluinvestování. Zprostředkující fondy nebo investiční nástroje se u konečných příjemců obvykle zaměřují na minoritní podíly.

Všechny následující podmínky se vztahují na investice provedené v rámci složky EU finančním zprostředkovatelům, jak je dále stanoveno v záručních dohodách s prováděcími partnery, a aby se předešlo pochybnostem, platí pro financování poskytnuté prováděcím partnerem v rámci Programu InvestEU (finanční nebo investiční operace), včetně částí krytých zárukou EU a finančním příspěvkem prováděcího partnera:

| a) | finanční zprostředkovatel, který obdrží investici v rámci Programu InvestEU (finanční nebo investiční operace), se v rámci své investiční strategie zaváže investovat do konečných příjemců způsobilých podle nařízení o Programu InvestEU částku rovnající se alespoň vyšší částce z:






  i) | 50 % z celkových investovaných částek zprostředkovatele a |
| --- | --- | --- |

a)

finanční zprostředkovatel, který obdrží investici v rámci Programu InvestEU (finanční nebo investiční operace), se v rámci své investiční strategie zaváže investovat do konečných příjemců způsobilých podle nařízení o Programu InvestEU částku rovnající se alespoň vyšší částce z:

i)

50 % z celkových investovaných částek zprostředkovatele a

| ii) | dvojnásobku částky čerpané v rámci investice kryté EU pro investiční účely, omezené na 80 % celkových investovaných částek zprostředkovatele; |
| --- | --- |

ii)

dvojnásobku částky čerpané v rámci investice kryté EU pro investiční účely, omezené na 80 % celkových investovaných částek zprostředkovatele;

| b) | investice prováděcích partnerů do fondů obvykle nepředstavují více než 25 % velikosti fondu. V případech vysoké přidané hodnoty v oblasti politiky mohou být povoleny investice představující nejvýše 50 % velikosti fondu, s výjimkou oblasti týkající se sociálních investic a dovedností nebo ve výjimečných případech s výjimkou fondů pro převod technologií v rámci jiných oblastí politiky, kde to může být nejvýše 75 % velikosti fondu. V případě fondu fondů platí tyto limity na úrovni fondů, do nichž se investuje; |
| --- | --- |

b)

investice prováděcích partnerů do fondů obvykle nepředstavují více než 25 % velikosti fondu. V případech vysoké přidané hodnoty v oblasti politiky mohou být povoleny investice představující nejvýše 50 % velikosti fondu, s výjimkou oblasti týkající se sociálních investic a dovedností nebo ve výjimečných případech s výjimkou fondů pro převod technologií v rámci jiných oblastí politiky, kde to může být nejvýše 75 % velikosti fondu. V případě fondu fondů platí tyto limity na úrovni fondů, do nichž se investuje;

| c) | investice tří nebo více prováděcích partnerů do fondů zaměřených na zelené a digitální investice na evropské úrovni mohou činit celkem nejvýše 75 % velikosti fondu; |
| --- | --- |

c)

investice tří nebo více prováděcích partnerů do fondů zaměřených na zelené a digitální investice na evropské úrovni mohou činit celkem nejvýše 75 % velikosti fondu;

| d) | u nástrojů a programů pro společnou investici bude v záručních dohodách uzavřených s prováděcími partnery stanoven konkrétní soubor pravidel; |
| --- | --- |

d)

u nástrojů a programů pro společnou investici bude v záručních dohodách uzavřených s prováděcími partnery stanoven konkrétní soubor pravidel;

| e) | investice prováděcích partnerů v rámci Programu InvestEU se provádějí za podmínek pari passu s jinými veřejnými a soukromými investory a způsobem, který je v souladu s tržními zásadami. Soulad s trhem vyžaduje, aby minimálně 30 % všech investic do fondu nebo do podkladových projektů fondu provedli soukromí investoři ve srovnatelné situaci se zbývajícími investory a za podmínek pari passu (53). Požadavky v tomto odstavci se nemusí vztahovat na účely investic v oblastech se zvláštním politickým významem pro EU, jak je blíže upřesněno v příslušné záruční dohodě uzavřené s prováděcím partnerem; |
| --- | --- |

e)

investice prováděcích partnerů v rámci Programu InvestEU se provádějí za podmínek pari passu s jinými veřejnými a soukromými investory a způsobem, který je v souladu s tržními zásadami. Soulad s trhem vyžaduje, aby minimálně 30 % všech investic do fondu nebo do podkladových projektů fondu provedli soukromí investoři ve srovnatelné situaci se zbývajícími investory a za podmínek pari passu (53). Požadavky v tomto odstavci se nemusí vztahovat na účely investic v oblastech se zvláštním politickým významem pro EU, jak je blíže upřesněno v příslušné záruční dohodě uzavřené s prováděcím partnerem;

| f) | investice prováděcích partnerů do fondů v rámci Programu InvestEU se obvykle uskuteční při prvním uzavření fondu; investice při dalším uzavření jsou možné pouze v řádně odůvodněných případech; |
| --- | --- |

f)

investice prováděcích partnerů do fondů v rámci Programu InvestEU se obvykle uskuteční při prvním uzavření fondu; investice při dalším uzavření jsou možné pouze v řádně odůvodněných případech;

| g) | finanční a investiční operace jsou dlouhodobé s dobou trvání obvykle v rozmezí pět až dvacet let; |
| --- | --- |

g)

finanční a investiční operace jsou dlouhodobé s dobou trvání obvykle v rozmezí pět až dvacet let;

| h) | investice do konečných příjemců, kteří jsou způsobilí v souladu s příslušným finančním produktem, mají podobu primárních investic (54). Za způsobilé lze v řádně odůvodněných případech považovat také sekundární investice, jak je uvedeno v záruční dohodě. |
| --- | --- |

h)

investice do konečných příjemců, kteří jsou způsobilí v souladu s příslušným finančním produktem, mají podobu primárních investic (54). Za způsobilé lze v řádně odůvodněných případech považovat také sekundární investice, jak je uvedeno v záruční dohodě.

5.2.   Tematické finanční produkty

5.2.1.   Dluhové financování poskytované prováděcím partnerem

Prováděcí partner může poskytovat financování konečným příjemcům v podobě přímých úvěrů nebo v jiných podobách přímého dluhového financování nebo prostřednictvím finančních zprostředkovatelů, určené pro příslušnou oblast politiky s vyšší unijní přidanou hodnotou.

5.2.2.   Kapitálové financování poskytované prováděcím partnerem

Kapitálové a kvazikapitálové financování mohou prováděcí partneři poskytovat konečným příjemcům přímo (55) nebo prostřednictvím specializovaných fondů a investičních nástrojů. Investice do fondů nebo jiných investičních nástrojů a platforem podporovaných zárukou EU mohou být v řádně odůvodněných případech také podřízené vůči ostatním investorům.

6.   OBLASTI POLITIKY

6.1.   Oblast politiky týkající se udržitelné infrastruktury

6.1.1.   Oblasti intervence

Cílem oblasti týkající se udržitelné infrastruktury je podpora finančních a investičních operací souvisejících s udržitelnou infrastrukturou v oblastech uvedených v čl. 8 odst. 1 písm. a) nařízení o Programu InvestEU. Aniž jsou dotčena ustanovení o vyloučených činnostech (oddíl 2.3.3 těchto investičních pokynů) a zásady přidělování Fondů InvestEU uvedené v oddíle 2.6, je pro podporu v rámci oblasti udržitelné infrastruktury způsobilá každá příslušná oblast související s udržitelnou infrastrukturou uvedená v příloze II nařízení o Programu InvestEU. Tato podpora se týká zejména bodů 1, 2, 3, 4, 9, 10, 11, 13 d), 14 a 15 přílohy II nařízení o Programu InvestEU, z nichž některé jsou dále popsány v oddílech 6.1.1.1 až 6.1.1.8, přičemž popis není úplný a je jen orientační. Způsobilé oblasti mohou mít stanovenu prioritu v souladu s oddílem 2.3.2.1.

Při respektování obecného cíle 60 % investic přispívajících k cílům Unie v oblasti klimatu a životního prostředí má mít financování poskytnuté prováděcími partnery zajištěnou dostatečnou míru diverzifikace mezi odvětvími s ohledem na finanční produkty, které prováděcí partneři používají.

V oblasti udržitelné infrastruktury může být také vedena podpora z odvětvových programů (oddíl 2.9 o kombinování zdrojů financování). Podporu investic v oblasti udržitelné infrastruktury lze dále kombinovat s podporou z fondů se sdíleným řízením nebo z Nástroje pro oživení a odolnost.

Podpora v oblasti udržitelné infrastruktury je nastavena tak, aby přidávala hodnotu poskytováním přístupu k financování v kterémkoli z následujících případů:

| a) | plnění cílů politiky a cílů souvisejících s udržitelným rozvojem v celoevropském měřítku. Týká se to například současné podpory ekonomických, environmentálních a sociálních cílů, jako je dodržování environmentálních, sociálních a správních zásad (dále jen „zásady ESG“) (56); |
| --- | --- |

a)

plnění cílů politiky a cílů souvisejících s udržitelným rozvojem v celoevropském měřítku. Týká se to například současné podpory ekonomických, environmentálních a sociálních cílů, jako je dodržování environmentálních, sociálních a správních zásad (dále jen „zásady ESG“) (56);

| b) | podpora vypracování infrastruktury jako třídy aktiv prosazováním důsledného uplatňování vysokých standardů udržitelnosti (včetně přístupnosti (57)), transparentnosti a srovnatelnosti v oblastech přípravy projektů, techniky financování a produktů, sledování a údajů; |
| --- | --- |

b)

podpora vypracování infrastruktury jako třídy aktiv prosazováním důsledného uplatňování vysokých standardů udržitelnosti (včetně přístupnosti (57)), transparentnosti a srovnatelnosti v oblastech přípravy projektů, techniky financování a produktů, sledování a údajů;

| c) | podpora projektů, které mají makroregionální a/nebo přeshraniční dopad, u nichž jsou náklady a přínosy rozděleny mezi několik členských států nebo u nichž náklady vznikají na vnitrostátní nebo místní úrovni, zatímco přínosy jsou realizovány přes hranice nebo na úrovni Unie; |
| --- | --- |

c)

podpora projektů, které mají makroregionální a/nebo přeshraniční dopad, u nichž jsou náklady a přínosy rozděleny mezi několik členských států nebo u nichž náklady vznikají na vnitrostátní nebo místní úrovni, zatímco přínosy jsou realizovány přes hranice nebo na úrovni Unie;

| d) | podpora projektů, které internalizují ekologické a socioekonomické náklady a přínosy plynoucí z politických priorit EU. Týká se to například příspěvků k přechodu k jiným druhům dopravy a využívání udržitelných paliv v dopravě, příspěvku k surovinové a energetické účinnosti a obnovitelné energii, zlepšení kvality ovzduší nebo vody, ochraně životního prostředí, podpory dlouhodobé ochrany a obnovy biologické rozmanitosti, udržitelné infrastruktury a řešení inspirovaných přírodou, podpoře bioekonomiky, snižování emisí skleníkových plynů, správě kulturního dědictví, cestovnímu ruchu, energetické náročnosti budov atd. Patří sem také podpora obnovy a dovybavení řešení mobilních dopravních prostředků; |
| --- | --- |

d)

podpora projektů, které internalizují ekologické a socioekonomické náklady a přínosy plynoucí z politických priorit EU. Týká se to například příspěvků k přechodu k jiným druhům dopravy a využívání udržitelných paliv v dopravě, příspěvku k surovinové a energetické účinnosti a obnovitelné energii, zlepšení kvality ovzduší nebo vody, ochraně životního prostředí, podpory dlouhodobé ochrany a obnovy biologické rozmanitosti, udržitelné infrastruktury a řešení inspirovaných přírodou, podpoře bioekonomiky, snižování emisí skleníkových plynů, správě kulturního dědictví, cestovnímu ruchu, energetické náročnosti budov atd. Patří sem také podpora obnovy a dovybavení řešení mobilních dopravních prostředků;

| e) | podpora infrastruktury transevropské sítě, vybavení a inovativních technologií, které slouží například jako veřejný statek pro energetický a dopravní systém atd. Tyto projekty mohou být také základním předpokladem pro vyšší úroveň investic do obnovitelných zdrojů, energetické účinnosti a reakce na straně poptávky, zdravotní péče (například řešení v oblasti elektronického zdravotnictví a péče), veřejné správy (jako jsou elektronické veřejné služby) a do propojené a automatizované mobility s alternativním pohonem; |
| --- | --- |

e)

podpora infrastruktury transevropské sítě, vybavení a inovativních technologií, které slouží například jako veřejný statek pro energetický a dopravní systém atd. Tyto projekty mohou být také základním předpokladem pro vyšší úroveň investic do obnovitelných zdrojů, energetické účinnosti a reakce na straně poptávky, zdravotní péče (například řešení v oblasti elektronického zdravotnictví a péče), veřejné správy (jako jsou elektronické veřejné služby) a do propojené a automatizované mobility s alternativním pohonem;

| f) | podpora udržitelné digitální konektivity a datových platforem a infrastruktur v celé Unii a projektů podporujících širokou škálu produktů a služeb souvisejících s komunikačními a informačními technologiemi, v případě potřeby podporujících mezinárodní propojenost EU, kde udržitelnost zahrnuje důraz na oběhovost infrastruktury a vybavení; |
| --- | --- |

f)

podpora udržitelné digitální konektivity a datových platforem a infrastruktur v celé Unii a projektů podporujících širokou škálu produktů a služeb souvisejících s komunikačními a informačními technologiemi, v případě potřeby podporujících mezinárodní propojenost EU, kde udržitelnost zahrnuje důraz na oběhovost infrastruktury a vybavení;

| g) | podpora rozvoje a provozu udržitelné kosmické infrastruktury (na oběžné dráze i na zemi), která umožňuje poskytování kosmických služeb a rozvoj aplikací založených na kosmických technologiích; |
| --- | --- |

g)

podpora rozvoje a provozu udržitelné kosmické infrastruktury (na oběžné dráze i na zemi), která umožňuje poskytování kosmických služeb a rozvoj aplikací založených na kosmických technologiích;

| h) | podpora projektů, u nichž přínosy závisí na dalších investicích do hodnotového nebo dodavatelského řetězce nebo sítě a/nebo s sebou nesou vysoké riziko „prvního tahu“; |
| --- | --- |

h)

podpora projektů, u nichž přínosy závisí na dalších investicích do hodnotového nebo dodavatelského řetězce nebo sítě a/nebo s sebou nesou vysoké riziko „prvního tahu“;

| i) | podpora interoperability u přeshraniční infrastruktury a služeb, včetně digitálních platforem a služeb; |
| --- | --- |

i)

podpora interoperability u přeshraniční infrastruktury a služeb, včetně digitálních platforem a služeb;

| j) | podpora zavádění a synergií s výzkumnou infrastrukturou, včetně elektronických infrastruktur, v celé Unii. Tato podpora se musí zaměřovat na rozvoj trhu se zařízeními, zdroji a službami, které komunity využívají na podporu inovací; |
| --- | --- |

j)

podpora zavádění a synergií s výzkumnou infrastrukturou, včetně elektronických infrastruktur, v celé Unii. Tato podpora se musí zaměřovat na rozvoj trhu se zařízeními, zdroji a službami, které komunity využívají na podporu inovací;

| k) | řešení účinného fungování vnitřního trhu podporou tržních investic v různých regulačních režimech (58); |
| --- | --- |

k)

řešení účinného fungování vnitřního trhu podporou tržních investic v různých regulačních režimech (58);

| l) | dosažení kritického množství a skupin a shromažďování projektů za účelem přilákání soukromých investorů. |
| --- | --- |

l)

dosažení kritického množství a skupin a shromažďování projektů za účelem přilákání soukromých investorů.

Podporu oblastí politiky uvedených v oddílech 6.1.1.1 až 6.1.1.8 mohou doplnit podpůrná opatření, jejichž cílem je pomoci orgánům veřejné správy a předkladatelům projektů rozvíjet kapacitu pro vymezování investičních strategií, kombinování zdrojů financování, plánování a seskupování projektů.

6.1.1.1.   Rozvoj odvětví energetiky

Podpora výroby, dodávek nebo využívání čisté a udržitelné obnovitelné energie se zaměří na projekty s vysokým vnímaným rizikem a kapitálovou náročností umožňující další integraci obnovitelných zdrojů energie ve všech odvětvích (výroba energie, vytápění a chlazení, doprava), jakož i další zdroje energie a řešení s nulovými a nízkými emisemi. Mohou sem orientačně patřit projekty v oblasti obnovitelné energie přeshraniční nebo příbřežní povahy (viz také oddíl 6.1.1.7), projekty zaměřené na dekarbonizaci budov, využití obnovitelných zdrojů energie v průmyslových procesech, výrobu a dodávky nízkouhlíkového plynu (jako je nízkouhlíkový čistý vodík nebo biometan v souladu s vodíkovou strategií (59)) (v komerčním rozsahu), pokročilá biopaliva, biomasu a další udržitelné projekty v oblasti alternativních paliv a ukládání energie na místě. Podpora by měla být poskytnuta také místně vedeným projektům v oblasti obnovitelných zdrojů, jako jsou projekty vedené energetickými společenstvími, často spojeným se zvyšováním energetické účinnosti. Podpora odvětví energetiky může případně přispívat k cílům směrnice (EU) 2018/2001 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (dále jen „RED II“
   (60)) a nařízení (EU) 2018/1999 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu (dále jen „nařízení o správě energetické unie“
   (61)), jakož i podporovat energetickou účinnost při investičních rozhodnutích, mimo jiné i prostřednictvím mechanismu pro financování energie z obnovitelných zdrojů v Unii (62).

Podpora u energetické účinnosti a úspor energie bude zahrnovat projekty v souladu se závazky Unie v rámci Agendy 2030 a Pařížské dohody a uskutečňovat cíle vytyčené ve směrnici 2012/27/EU (63) (snižování poptávky po energii prostřednictvím opatření k úspoře energie a řízení poptávky, uplatňování zásad oběhového hospodářství, podpora centrálního zásobování teplem a výroby energie v kogeneračních projektech ke snížení spotřeby energie a zamezení emisím skleníkových plynů a dalších znečišťujících látek). Podpora bude zahrnovat projekty v souladu s renovační vlnou (64), zejména její tři oblasti zájmu: řešení problematiky energetické chudoby a energeticky nejnáročnějších budov; renovaci veřejných budov, jako jsou administrativní, vzdělávací a zdravotnická zařízení, a dekarbonizaci vytápění a chlazení. Měly by být podporovány projekty, které modernizují systémy vytápění a chlazení budov, protože jsou nezbytné pro dekarbonizaci fondu budov EU. Využití místního potenciálu obnovitelné energie je rovněž zásadní ke snížení závislosti EU na dovážených fosilních palivech. Výše uvedené bude zahrnovat renovace stávajících budov zaměřené na energetickou účinnost, jejichž cílem nebo výsledkem je snížení jejich energetické náročnosti určené podle jednoho nebo několika kritérií stanovených v čl. 10 odst. 6 směrnice 2010/31/EU o energetické náročnosti budov (65), například prostřednictvím zlepšení dosaženého takovou renovací porovnáním certifikátů energetické náročnosti vydaných před renovací a po ní a výstavby vysoce energeticky účinných novostaveb, pouze pokud překračují vnitrostátní normy budov s téměř nulovou spotřebou energie (vzhledem k zákonné lhůtě, po níž mají být všechny novostavby v EU od 31. prosince 2020 budovami s téměř nulovou spotřebou energie), včetně modernizace budov díky technologiím připravenosti pro chytrá řešení a jejich začlenění do propojeného systému výroby a ukládání energie a digitálního a dopravního systému, a to i prostřednictvím zavedení infrastruktury pro elektromobilitu v souladu se směrnicí 2010/31/EU (66). Podpora bude zahrnovat také projekty řešící energetickou náročnost budov během jejich životního cyklu, jakož i projekty uplatňující evropský rámec pro posuzování udržitelnosti budov Level(s) (67). Zaměří se také na snižování energetické náročnosti podniků prostřednictvím lepší účinnosti postupů nebo výroby produktů s nižší uhlíkovou stopou, jakož i na rozvoj inovativních systémů zásobování teplem s nulovými a nízkými emisemi a kombinované výroby elektřiny a tepla.

Rozvoj, zvýšení inteligence a modernizace udržitelné energetické infrastruktury se zaměří na úroveň přenosu a distribuce. Bude také zahrnovat podporu projektů společného zájmu, jak je stanoveno v nařízení o hlavních směrech pro transevropskou energetickou infrastrukturu (68), digitalizaci a modernizaci energetických sítí s cílem usnadnit větší využívání obnovitelných zdrojů energie, jakož i projekty týkající se flexibility na straně poptávky a ukládání energie.

Podpora z Programu InvestEU bude rovněž podporovat zavádění nízkoemisních technologií: projekty, které zahrnují technologie zachycování, přepravy, ukládání a/nebo využití CO2
  (CCUS) a infrastrukturu pro výrobu elektřiny, tepla a chladu z obnovitelných zdrojů, nízkouhlíkových plynů (například vodíku) nebo průmyslové postupy, jakož i bioelektrárny a výrobní zařízení umožňující transformaci energetiky nebo pohlcování uhlíku.

6.1.1.2.   Rozvoj udržitelné dopravní infrastruktury, vybavení a inovativních technologií

Podpora rozvoje udržitelné dopravní infrastruktury, vybavení a inovativních technologií se zaměří na rozvoj udržitelné a bezpečné dopravní infrastruktury, nástaveb, řešení v oblasti mobility a vybavení a inovativních technologií v souladu s prioritami Unie v odvětví dopravy, strategií udržitelné a inteligentní mobility (69) a se závazky přijatými v rámci Pařížské dohody. Budou sem patřit projekty podporující rozvoj infrastruktury transevropské dopravní sítě (dále jen „TEN-T“), renovace a modernizace stávající infrastruktury a složek úrovní propojení u všech druhů dopravy, včetně jejích městských uzlů, námořních a vnitrozemských přístavů, letišť, multimodálních terminálů a jejich připojení k hlavním sítím a telematické aplikace uvedené v nařízení o TEN-T (70);

Podpora se přednostně zaměří na projekty v hlavní síti TEN-T určené v pracovních plánech koridorů hlavní sítě, které řeší chybějící spojení, úzká místa nebo přeshraniční spojení. Ve všech vhodných případech sem patří: renovace a modernizace stávající železniční, silniční, vodní a letecké infrastruktury, bezpečnostní modernizace pomocí vhodných postupů řízení bezpečnosti a modernizace environmentálního profilu, včetně zavedení digitálních systémů řízení dopravy, jako jsou ITS (71), RIS (72), ERTMS (73), SESAR, včetně palubního vybavení, a digitální dopravní infrastruktura pro interoperabilní sdílení dat a podávání zpráv mezi různými režimy a odvětvími. Bude sem spadat také vývoj a zavádění nových dopravních technologií a služeb, například v souvislosti s propojenými a autonomními druhy dopravy, integrovaným prodejem přepravních dokladů a méně znečišťujícími vnitrozemskými a námořními dopravními prostředky (včetně prevence úniků ropy z lodí). Dále bude zahrnovat podporu pro přizpůsobení sítě TEN-T, aby vyhovovala potřebám vojenské mobility, pokud je tato infrastruktura vhodná pro civilní i vojenské účely (dvojí užití).

Podpora se rovněž zaměří na projekty v oblasti infrastruktury TEN-T, které umožňují využívání alespoň dvou různých druhů dopravy, zejména terminály multimodální nákladní přepravy a logistické platformy a uzly osobní dopravy. Podpora se také zaměří na multimodální spoje a úseky posledního kilometru umožňující přesun nákladní nebo osobní dopravy na udržitelnější způsoby dopravy, jako je železniční doprava, veřejná/hromadná doprava, vnitrozemská plavba nebo pobřežní plavba.

Podporovány mohou být inteligentní a udržitelné projekty v oblasti městské mobility, zejména multimodální uzly pro osobní dopravu, aktivní druhy dopravy, vnitrozemské vodní cesty a inovativní řešení mobility, digitální dopravní infrastruktura pro plynulé a účinné propojení druhů cestování, infrastruktura pro aktivní mobilitu a mobilitu s nulovými emisemi. Projekty, jejichž cílem je podpora přechodu k udržitelným způsobům dopravy, se musí zaměřovat na zlepšení bezpečnosti uživatelů a nediskriminační dostupnost, a to i pro osoby s omezenou schopností pohybu a orientace. Projekty se dále zaměří na zlepšení bezpečnosti silničního provozu v souladu s cílem Unie zamezit smrtelným a vážným zraněním na evropských silnicích do roku 2050, přičemž zvláštní pozornost bude věnována nechráněným účastníkům silničního provozu, jako jsou cyklisté a chodci.

Při obnově a dovybavení mobilních dopravních prostředků musí být upřednostněny nediskriminační projekty v oblasti nákupu kolejových vozidel a plavidel pro použití v železniční dopravě, na vnitrozemských vodních cestách a v námořní dopravě. U železnice a vnitrozemské plavby budou součástí také investice do stávajících kolejových vozidel a plavidel, například digitální vybavení RIS, omezování hluku, vybavení systémem ERTMS a digitálními automatickými spřáhly. Zahrnuty budou i projekty v oblasti letectví, lodní dopravy, námořních a vnitrozemských vodních cest, odvětvích zohledňujících zásady oběhového hospodářství a směřujících k přechodu k udržitelným alternativním palivům, snižování znečištění všeho druhu a pomoc průmyslu při plnění nadcházejících závazků týkajících se emisí skleníkových plynů, včetně podpory lodí s nulovými emisemi a nahrazení starých letadel a plavidel novou generací dosahující významného snížení emisí, přičemž se vychází z emisí naměřených za celou dobu životnosti těchto plavidel. Dále jsou způsobilá plavidla a silniční vozidla s nulovými a nízkými emisemi (viz níže uvedený odstavec o infrastruktuře pro alternativní paliva).

Podpora pro železniční infrastrukturu, jiné projekty v oblasti železniční dopravy, infrastrukturu vnitrozemských vodních cest, projekty hromadné přepravy a námořní přístavy a mořské dálnice může být poskytnuta pro investice, které zamezují emisím skleníkových plynů a toxických znečišťujících látek či hluku nebo je snižují. Tyto investice mohou být zaměřeny také na přístavní zařízení pro příjem odpadu a další prostředky umožňující opatření na ochranu životního prostředí a investice do kombinované udržitelné infrastruktury, včetně zavádění drobné infrastruktury pro alternativní paliva a dalších řešení snižujících celkovou uhlíkovou stopu přístavů. Podporovány mohou být investice do ekologizace letištní infrastruktury a souvisejících služeb (jako je pozemní odbavení, operace pozemního provozu, letadla na zemi), které zamezují emisím nebo hluku nebo je snižují.

Podporováno může být zavádění infrastruktury dobíjecích a plnicích stanic pro všechny druhy dopravy v podobě elektřiny, vodíku a zkapalněného nebo stlačeného zemního plynu ve směsi s biometanem (> 50 %), zavádění silničních vozidel s nízkými a nulovými emisemi a platforem pro inteligentní konektivitu a interoperabilní služby. Při obnově vozového parku by silniční vozidla měla splňovat také příslušné vysoké bezpečnostní normy. Pokud jsou tato vozidla zaváděna prostřednictvím dovybavení, musí být dovybavena na normu nulových emisí z výfuku. Podporu lze poskytnout na zavádění plavidel a flotil s nulovými a nízkými emisemi využívajících udržitelná alternativní paliva, včetně LNG, a letadel využívajících udržitelné zdroje energie. Dovybavení plavidel umožní využívat v námořní a vnitrozemské lodní dopravě udržitelná alternativní paliva nebo elektřinu. Prioritou pro související investice bude i) zavádění veřejně přístupné infrastruktury dobíjecích a plnicích stanic a dobíjení s ohledem na zásady oběhového hospodářství; ii) infrastruktura dobíjecích a plnicích stanic používaná pro vozové parky veřejných orgánů nebo provozovatelů plnících závazky veřejné služby podle smlouvy o veřejné službě a iii) zavádění lehkých a těžkých vozidel s nulovými a nízkými emisemi a plavidel poháněných udržitelnými alternativními palivy nebo nízkoemisních letadel poháněných udržitelnými zdroji energie ve veřejných službách a soukromých vozových parcích a flotilách. Silniční infrastruktura musí být přístupná veřejnosti bez jakéhokoli omezení a bude umožňovat snadno použitelné jednorázové platby (například platbu bankovní kartou), aby uživatelé vozidel mohli platit poplatky, aniž by museli uzavírat s dotčeným provozovatelem smlouvu o službách. Dále se dostupná statická a dynamická data zpřístupní prostřednictvím společných nebo vnitrostátních přístupových bodů. Tyto požadavky na veřejnou přístupnost se nepoužijí v případě infrastruktury dobíjecích a plnicích stanic v soukromě spravovaných nebo provozovaných depech, jež slouží skupinám vozidel pro vymezené oblasti. Podporována může být infrastruktura pro vývoj, výrobu a dodávky udržitelných alternativních paliv pro leteckou, pozemní a vodní dopravu při provádění politik EU v oblasti dekarbonizace dopravy (jako jsou iniciativy ReFuelEU Aviation, FuelEU Maritime).

Podporovány mohou být další inteligentní a udržitelné projekty v oblasti mobility v městských a venkovských oblastech se zaměřením na bezpečnost silničního provozu: přístupnost; snižování emisí a hluku a rozvoj a zavádění nových dopravních technologií a služeb, jako jsou služby související s propojenými a autonomními druhy dopravy nebo integrovaným prodejem přepravních dokladů.

Podpora z Fondu InvestEU může být udělena na opatření určená k modernizaci, dosažení nebo udržení souladu s normami, včetně norem v oblasti životního prostředí a bezpečnostních norem, a na projekty údržby nebo modernizace stávající dopravní infrastruktury, obnovu stávající dopravní infrastruktury nebo bezpečných parkovacích ploch a zařízení.

6.1.1.3.   Životní prostředí a zdroje

Očekává se, že Fond InvestEU bude mobilizovat investice spojené s přírodním kapitálem a oběhovým hospodářstvím (74). V tomto smyslu, kromě ekologizace investic do tradičních oblastí infrastruktury uvedených v tomto oddíle 6.1.1.3, například investice zahrnují projekty mobility zaměřené na znečištění ovzduší a hluk, přírodu, spotřebu energie a nehody.

Podpora pro vodu, včetně dodávek pitné vody a hygienických zařízení, ochrany před povodněmi, účinnosti sítí, snižování úniků, infrastruktury pro odvádění a čištění odpadních vod, pobřežní infrastruktury a další zelené infrastruktury související s vodou, jejíž součásti budou investiční projekty a doprovodné služby podporující provádění politik Unie v oblasti životního prostředí týkajících se pozemních a mořských vodních zdrojů a souvisejících ekosystémových služeb, které jsou uvedeny například ve směrnicích 2008/56/ES (75), 2000/60/ES (76) a 2007/60/ES (77), směrnicích Rady 98/83/ES (78), 91/271/EHS (79) a 91/676/EHS (80), nařízení (EU) 2019/1009 (81) a nařízení (ES) č. 1107/2009 (82). Zvláštní pozornost je třeba věnovat i) zajištění přístupu k dodávkám vody a hygienickým zařízením pro všechny občany Unie tím, že se dokončí a bude udržovat infrastruktura pro pitnou vodu a čištění odpadních vod, která splňuje kritéria energetické účinnosti a prevence úniků, a ii) zajištění souladu s rámcovou směrnicí o vodě (2000/60/ES) a směrnicí o povodních (2007/60/ES), včetně opatření předpokládaných v plánech povodí a plánech pro zvládání povodňových rizik, zejména investice zajišťující dobrý ekologický stav řek, renovaci nebo modernizaci stávajících vodních elektráren za účelem zvýšení účinnosti a snížení dopadů na životní prostředí a snížení difúzních zdrojů znečištění ze zemědělství, akvakultury a průmyslových zdrojů, řešení pro účinnost využití vody, opětovné použití vody v jakémkoli odvětví a řešení inspirovaná přírodou ke snížení povodňových rizik.

Podpora infrastruktury pro nakládání s odpady, což zahrnuje infrastrukturu nezbytnou k podpoře přechodu k více oběhovému hospodářství v členských státech, zejména k dalšímu postupu při provádění hierarchie způsobů nakládání s odpady v EU, s hlavním zaměřením na předcházení vzniku odpadů. Aniž jsou dotčena kritéria pro vyloučení stanovená v příloze V nařízení o Programu InvestEU, měly by investiční projekty zahrnovat provádění plánů nakládání s odpady a programů předcházení vzniku odpadů (na základě pozměněné rámcové směrnice o odpadech 2008/98/ES (83)), zřízení a podporu sítí pro opětovné použití a opravy a zavedení funkčních systémů třídění a sběru odpadu a zařízení na recyklaci (včetně systémů a zařízení pro tříděný sběr komunálního bioodpadu a textilních výrobků).

Investice do zlepšování a obnovy ekosystémů a jejich služeb, které se musí zaměřovat na projekty, jež podporují ochranu, obnovu, správu a rozvoj přírodního kapitálu za účelem dosažení přínosů v oblasti biologické rozmanitosti a přizpůsobování se změně klimatu, mimo jiné prostřednictvím projektů zelené a modré infrastruktury. Bude zahrnovat řešení problémů založená na ekosystémech, jako jsou řešení týkající se systémů ovzduší a klimatu, moře, země, půdy, lesnictví, zemědělství, vody a odpadu a dopravy a energetiky. Podpora bude rovněž zahrnovat opatření zaměřená na sledování cílů strategie pro „biologickou rozmanitost“
   (84) a strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“
   (85) prostřednictvím zlepšování hodnotových řetězců produkce potravin (pokud nespadají do působnosti oblasti týkající se malých a středních podniků). Podporovány by měly být zejména přeshraniční projekty, jakož i projekty podporující udržitelné kulturní dědictví. Podpora může také zahrnovat renovaci průmyslových areálů (včetně kontaminovaných areálů) a obnovu umožňující trvale udržitelné využívání.

Podpora udržitelného rozvoje a širší bioekonomiky v městských, venkovských, pobřežních a příbřežních oblastech – měla by se týkat projektů infrastruktury, které nejsou zahrnuty do jiných oblastí a zaměřují se na zeměpisnou oblast, včetně investic do přírody a řešení inspirovaných přírodou, jejichž cílem je prevence nebo kontrola emisí skleníkových plynů, toxických znečišťujících látek, hluku a dalších dopadů nebo závislost na přírodním kapitálu a zároveň podpora přechodu k oběhovému hospodářství. Bude zahrnovat projekty infrastruktury zaměřené na podporu inkluzivních a přístupných inteligentních měst a jejich sítí, regionů a odvětví. Bude také obsahovat projekty zaměřené na podporu bioekonomiky prostřednictvím investic do průmyslových odvětví založených na biotechnologiích, mořských a suchozemských řešení, která nahrazují energeticky náročné nebo fosilní materiály, akvakultury a modré a zelené biotechnologie. Podpora se může týkat také moří a oceánů prostřednictvím oblasti modré ekonomiky a jejích finančních zásad, zejména prostřednictvím obnovitelné mořské energie a oběhového hospodářství.

Podpora v rámci opatření v oblasti změny klimatu, přizpůsobení se změně klimatu a zmírňování jejích následků, včetně snižování rizika přírodních katastrof, bude zahrnovat projekty infrastruktury zaměřené na přizpůsobení se změně klimatu a zvýšení odolnosti vůči současnému i budoucímu klimatu. Bude zahrnovat mimo jiné ochranu nízko položených oblastí, pobřežních oblastí a další opatření související se vzestupem hladiny moří, předcházením povodním, lepším a udržitelným využíváním dodávek vody a prevence sucha a přizpůsobení infrastruktury extrémním teplotám. Může zahrnovat i inovativní technologie, které přispívají k cílům Unie v oblasti odolnosti vůči změně klimatu nebo sociální udržitelnosti, případně k oběma těmto cílům, a splňují normy Unie v oblasti životního prostředí nebo sociální udržitelnosti.

Podpora projektů a podniků, které provádějí systémy oběhového hospodářství, včetně udržitelného využívání surovin, v souladu s cíli akčního plánu EU pro oběhové hospodářství (86). Tato podpora bude zahrnovat mimo jiné projekty integrující aspekty účinného využívání zdrojů do výroby a životního cyklu výrobku a všechny strategie, jejichž cílem je zajistit maximalizaci hodnoty a životnosti výrobků, prostředků a materiálních zdrojů, jakož i infrastrukturu a služby podporující průmyslovou symbiózu a sdílení prostředků mezi průmyslovými zařízeními napříč odvětvími a městskými a venkovskými komunitami. Zahrnuje také uplatnění oběhových obchodních modelů, které vedou k dematerializaci, podřízení výroby službám a intenzivnějšímu a účinnějšímu využívání výrobků a zdrojů a současně internalizují nebo odstraňují negativní externality. Investiční projekty by rovněž měly zahrnovat opatření vztahující se na celý hodnotový řetězec druhotných surovin, včetně uzavřených systémů, odstraňování starých toxických a problematických chemických látek, a to od zpracování vstupních surovin až po recyklaci. Zvláštní pozornost bude věnována odvětvím, která využívají nejvíce zdrojů a v nichž je vysoký potenciál oběhu, tj. elektronice a informačním a komunikačním technologiím (IKT), bateriím a vozidlům, obalům, plastům, textilním výrobkům, stavebnictví a budovám a také potravinářství, vodárenství a oblasti živin.

Podpora operací, které podporují dekarbonizaci a podstatné snížení emisí energeticky náročných průmyslových odvětví, včetně uzavřených systémů a zavádění inovativních technologií s nízkými emisemi uhlíku, včetně ukládání energie, zachycování uhlíku, přepravy, ukládání a/nebo využívání CO2 (CCUS), jakož i operací, které podporují dekarbonizaci řetězce výroby a distribuce energie postupným ukončováním využívání uhlí a ropy a postupným nahrazováním zemního plynu plyny s nízkým obsahem uhlíku. Rovněž budou podporovány oběhové uzavřené systémy při energeticky náročném zpracování materiálů, jako je ocel, hliník, plasty a cement, aby se odstranily nečistoty, které vedou ke ztrátě hodnoty recyklovaných materiálů.

6.1.1.4.   Rozvoj udržitelné a bezpečné infrastruktury digitální konektivity

Podpora rozvoje udržitelné a bezpečné infrastruktury digitální konektivity se musí zaměřovat na projekty, jež podporují širokou škálu produktů a služeb souvisejících s komunikačními a informačními technologiemi. Tato podpora může zahrnovat například projekty podporující univerzální (tj. zahrnující i venkovské/periferní oblasti) nasazení infrastruktury, zavádění digitálních sítí s velmi vysokou kapacitou, mimo jiné prostřednictvím zavádění systémů kabelového a bezdrátového připojení, včetně optických a 5G systémů připojení, a investice potřebné k dosažení strategických cílů Unie v oblasti digitální konektivity, které jsou definovány ve sdělení o připojení pro konkurenceschopný jednotný digitální trh (87).

Zaměří se také na projekty, jejichž cílem je zvýšení kapacity a odolnosti sítí Unie (například kvantově zabezpečené komunikační sítě, meziregionální a mezinárodní konektivita, mimo jiné prostřednictvím pozemních a podmořských kabelů, satelitních systémů, datových center a sítí na ochranu veřejnosti a odstraňování následků katastrof), a na podporu digitální transformace klíčových veřejných služeb.

Dále se zaměří na zavádění udržitelných a vysokokapacitních vzájemně propojených cloudových infrastruktur v EU (jako je zavedení softwarově definovaných infrastruktur pro optimalizaci vyrovnávání pracovní zátěže mezi cloudy a sítí zelené konektivity pro propojení cloudových infrastruktur), jakož i na podporu energeticky účinných evropských datových center nejlepších ve své třídě podpořených dovybavením datových center pro velké i malé společnosti (jako jsou nové chladicí systémy a řešení pro správu napájení).

Vhodné investiční cíle budou představovat rovněž infrastruktury digitální konektivity, zaměřené například na optimalizaci dopravní a energetické infrastruktury, spotřebu energie v budovách, na snižování odpadu a znečištění a na optimalizaci využívání přírodních zdrojů prostřednictvím digitálních řešení.

Přitom by se měly zaměřovat na projekty, jejichž cílem je snížení nebo zamezení emisí skleníkových plynů a zavádění infrastruktury, která je navržena tak, aby byla odolná, opravitelná, modernizovatelná a recyklovatelná v souladu se Zelenou dohodou pro Evropu.

6.1.1.5.   Rozvoj udržitelné vesmírné infrastruktury

Podpora udržitelného rozvoje a modernizace nové i stávající infrastruktury na oběžné dráze a pozemní infrastruktury. Tento krok umožní ekologizaci kosmického průmyslu pro odpalovací zařízení a kosmické lodě (například satelity) a související pozemní segmenty. Zahrnuje výrobu, montáž, testování, provoz, údržbu odpalovacích zařízení s cílem vyvinout ekologičtější kosmické lodě, odpalovací systémy a související zařízení. Zahrnuto je také čistší využívání vesmíru prostřednictvím stahování satelitů z oběžné dráhy a jejich vyřazování z provozu.

Podpora složek kosmického programu Unie a souvisejících služeb, jakož i podpora cílů „kosmické strategie pro Evropu“
   (88) za účelem maximalizace přínosů pro společnost a hospodářství Unie. Umožní vývoj specializovaných služeb a aplikací splňujících stávající i nově vznikající potřeby uživatelů, včetně služeb a aplikací v prioritních oblastech změny klimatu, udržitelného rozvoje, konektivity a bezpečnosti.

6.1.1.6.   Rozvoj infrastruktury udržitelného cestovního ruchu

Podpora rozvoje infrastruktury a služeb udržitelného cestovního ruchu musí přispívat k posílení dlouhodobé konkurenceschopnosti odvětví podporou projektů prosazujících přechod k udržitelnému, inovativnímu a digitálnímu cestovnímu ruchu.

6.1.1.7.   Rozvoj příbřežních oblastí pro dekarbonizaci

Podpora v této oblasti musí přispívat k výrobě elektřiny na moři za účelem uspokojení budoucí poptávky po elektřině. Musí rovněž zmírňovat mnohonásobné požadavky na půdní zdroje EU, neboť zlepší produktivitu vodních a mořských zdrojů, jako je například produkce a využívání řas a dalších nových zdrojů bílkovin, které mají potenciál zmírnit tlak na zemědělskou půdu.

Podpora se musí zaměřovat na zavádění:

| a) | plovoucích větrných parků; |
| --- | --- |

a)

plovoucích větrných parků;

| b) | vývoje za účelem transformace přístavů z přepravních uzlů na střediska pro obsluhu průmyslových odvětví těžby v pobřežních vodách; |
| --- | --- |

b)

vývoje za účelem transformace přístavů z přepravních uzlů na střediska pro obsluhu průmyslových odvětví těžby v pobřežních vodách;

| c) | kabeláže pro elektrizační soustavu na moři se zvláštním zaměřením na střídavé připojení od turbín k rozbočovačům, které pak využívají stejnosměrné propojovací vedení na břeh; |
| --- | --- |

c)

kabeláže pro elektrizační soustavu na moři se zvláštním zaměřením na střídavé připojení od turbín k rozbočovačům, které pak využívají stejnosměrné propojovací vedení na břeh;

| d) | zařízení pro využití energie vln a přílivu; |
| --- | --- |

d)

zařízení pro využití energie vln a přílivu;

| e) | pobřežní akvakultury. |
| --- | --- |

e)

pobřežní akvakultury.

6.1.1.8.   Strategické investice do kritické infrastruktury

Strategické investice v rámci oblasti týkající se udržitelné infrastruktury se mohou zaměřit na projekty přispívající ke stabilitě, provozní bezpečnosti a odolnosti částí kritické infrastruktury, ať už fyzických, nebo virtuálních, nebo dodavatelských řetězců pro kritickou infrastrukturu nebo přímo na kritické prvky infrastruktury, zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci Unie.

Podporované operace se mohou také zaměřit na společnosti, včetně malých a středních podniků, vyrábějící zboží a služby, které slouží k provozu a údržbě jakékoli prioritní kritické infrastruktury uvedené v tomto oddíle 6.1.1.8.

Investiční operace týkající se kritické infrastruktury se mohou zaměřit na operace definované jako evropské kritické infrastruktury podle směrnice Rady 2008/114/ES (89), které určily členské státy podle článku 3 uvedené směrnice. Podpora se může zaměřovat na dodavatelské řetězce pro čistou energii, zejména na výrobní kapacitu zařízení pro technologie energie z obnovitelných zdrojů (jako je solární fotovoltaika, větrná energie, vodní energie, obnovitelný vodík atd.).

Podporované operace se mohou také zaměřit na dodavatelské řetězce pro evropskou leteckou, železniční, silniční, vnitrozemskou vodní dopravu a námořní dopravu, včetně podpory investic do integrace druhů dopravy a výrobních kapacit.

U digitální infrastruktury jsou strategickými investicemi ty investice, které jsou úzce spjaty s cíli odolného a bezpečného poskytování služeb digitální komunikace, včetně kritických prvků připojení s velmi vysokou kapacitou a sítí 5G, kvantové komunikace, internetu věcí, médií, platforem online služeb, zabezpečeného cloud computingu, zpracování a ukládání dat, a se základními hodnotovými řetězci těchto infrastruktur a služeb. Vzhledem k různým architekturám a neustále se vyvíjejícím technologickým řešením, včetně řešení, která jsou důležitá pro kybernetickou bezpečnost (90), je nutné prověřovat vyvíjející se potřeby digitalizace a příslušné aspekty bezpečnostní a technologické autonomie a odolnosti tohoto přechodu související s přenosem, používáním a uchováváním dat. Hlavním cílem podpory projektů souvisejících s digitální
  volební infrastrukturou a citlivými zařízeními je posílení jejich bezpečnosti, odolnosti a ochrany před škodlivými a rušivými činnostmi, zejména před dezinformacemi, krádeží údajů a kybernetickými útoky.

Za strategické se rovněž považují investice do komunikační
  a mediální infrastruktury, pokud přispívají k nezávislé produkci evropského obsahu v souladu s cílem chránit demokratické hodnoty Unie a svrchovanost členských států v digitální éře, a produkci, ochranu duševního vlastnictví a zpeněžení evropského obsahu na celém světě.

Projekty související s kritickou vesmírnou infrastrukturou musí podporovat aktualizaci stávajících složek kosmického programu Unie a rozvoj nové vesmírné infrastruktury a služeb Unie. Zaměřují se zejména na: i) autonomní, spolehlivý a nákladově efektivní přístup do vesmíru a jeho využívání, které umožňují evropské nosné rakety, včetně inovativních koncepcí, jako je opětovné použití, vyspělá výroba, nové systémy kosmické dopravy; ii) dohled nad vesmírem a ochranu prostředků, iii) satelitní komunikaci a konektivitu, iv) další vyvíjející se potřeby.

Podporované operace se mohou rovněž zaměřovat na odolnost a konkurenceschopnost systémů a technologií kosmického odvětví a budou řešit zranitelnost hodnotových řetězců.

Podpora infrastruktury obranného průmyslu může zahrnovat modernizaci stávající nebo instalaci nové infrastruktury potřebné z technologického a průmyslového hlediska k podpoře životního cyklu obranných technologií a výrobků nebo výcvikových zařízení. Tyto infrastruktury zahrnují nejen tradiční leteckou, pozemní a námořní sféru, ale také rozvíjející se oblasti, jako jsou informace, vesmír a kybernetika. Může být použita také pro výzkum a vývoj, demonstraci, testování a certifikaci obranných systémů nebo technologií, včetně systémů a technologií, které byly vyvinuty v rámci Evropského obranného fondu, jakož i pro systémy a technologie dvojího užití. Měly by být podporovány nadnárodní projekty otevřené uživatelům z jiných členských států. Podpora se může rovněž zaměřovat na projekty, jejichž cílem je provádění celoevropských digitálních a kybernetických kapacit a infrastruktury související například s vývojovým prostředím pro virtuální inženýrství, digitálními zkušebními stavy a laboratořemi, novým kolaborativním bojovým prostředím, superpočítači, umělou inteligencí (UI) a souvisejícími pokročilými digitálními dovednostmi v oblasti obrany (například digitální loděnice; digitální model nebo dvojče vojenských systémů).

V oblasti kritických surovin mohou podporované investice zahrnovat projekty a příjemce přispívající ke zvýšení autonomie a odolnosti Unie v průmyslových ekosystémech pro elektromobilitu, baterie, obnovitelné energie, léčivé přípravky, digitální aplikace a obranu. Mezi prioritní investiční oblasti spojené s kritickými surovinami může patřit vývoj magnetů, využití vzácných zemin z použitých magnetů, rafinace vzácných zemin, primární rudy a recyklovaný těžební odpad (bauxit, železná ruda, uhelný odpad). V budoucnu se mohou objevit další potřeby v oblasti kritických surovin.

V zájmu zajištění bezpečných a udržitelných dodávek potravin mohou být podporovány příslušné investice, například do dopravy, logistiky, decentralizované infrastruktury potravinového řetězce a vytváření klastrů v oblasti dodávek potravin.

6.1.2.   Vlastnosti potenciálních finančních produktů

Podpora v rámci oblasti týkající se udržitelné infrastruktury bude nabízet prioritní a podřízené financování ve formě úvěrů, záruk, jakýchkoli jiných forem financování nebo úvěrového posílení, kvazikapitálového a kapitálového financování. Zaměří se na usnadnění přístupu k financování způsobilých projektů a podniků. Finanční produkty musí být k dispozici horizontálně pro různé oblasti, na které se vztahuje tato oblast politiky, nebo mohou být určeny pro konkrétní priority politiky, a to i v rámci tematických finančních produktů.

Finanční produkty musí být připraveny v souladu se stanovenými prioritami politiky a potřebami trhu.

6.1.2.1.   Finanční zprostředkovatelé, již mají být zapojeni

a)   
  u dluhového financování:

Ucházet se může finanční zprostředkovatel jakéhokoli druhu, včetně národních podpůrných bank a jiných veřejně vlastněných zprostředkovatelů, komerčních bank, záručních společností, diverzifikovaných dluhových fondů poskytujících prioritní a podřízené financování a leasingových společností, které mohou poskytovat financování v oblastech, na které se vztahuje oblast týkající se udržitelné infrastruktury, a to v plném souladu s platnými vnitrostátními právními předpisy a právními předpisy Unie a s příslušnými požadavky finančního nařízení.

b)   
  u kapitálového financování:

Ucházet se mohou veřejní nebo soukromí finanční zprostředkovatelé nebo subjekty, které budou zaregistrovány, fondy fondů, fondy soukromého kapitálu, fondy rizikového kapitálu, nástroje pro společnou investici, fondy rizikového dluhu, které mohou poskytovat kapitálové financování v oblastech, na které se vztahuje oblast týkající se udržitelné infrastruktury, a to v plném souladu s platnými vnitrostátními právními předpisy a právními předpisy EU a s příslušným požadavkem finančního nařízení.

Manažeři, poradci nebo jiné podobné osoby, kteří jsou spojeni s těmito zprostředkovateli (včetně začínajících manažerů nebo poradců), musí prokázat schopnost a dovednosti provádět tyto investice v oblastech, do nichž hodlají investovat v rámci oblasti týkající se udržitelné infrastruktury, schopnost získávat finanční prostředky a přilákat soukromý kapitál a schopnost vytvářet výnosy, které by přilákaly více soukromých investic do této třídy aktiv.

6.1.2.2.   Cíloví koneční příjemci

Oblast udržitelné infrastruktury se zaměřuje na podporu investic do infrastruktury a souvisejícího vybavení, které podporují mimo jiné:

| a) | samostatní předkladatelé; |
| --- | --- |

a)

samostatní předkladatelé;

| b) | soukromé, veřejné a poloveřejné společnosti; |
| --- | --- |

b)

soukromé, veřejné a poloveřejné společnosti;

| c) | zvláštní účelové jednotky. |
| --- | --- |

c)

zvláštní účelové jednotky.

6.1.2.3.   Obecné finanční produkty

Obecné finanční produkty se musí zaměřovat na zlepšení přístupu k financování samostatných projektů nebo seskupení menších projektů prostřednictvím financování poskytovaného přímo nebo nepřímo (například prostřednictvím investičních nástrojů) prováděcími partnery.

Obecné finanční produkty mohou podporovat různorodou škálu konečných příjemců s různými rizikovými profily, jako jsou:

| a) | projekty od regulovaných podniků na základě financování podniku nebo nezaručeného financování, včetně partnerství veřejného a soukromého sektoru (například energetika, doprava, odpady, veřejné vodovody a kanalizace a provozovatelé velké infrastruktury), nebo od veřejných nebo poloveřejných společností, které obvykle představují nízké riziko; |
| --- | --- |

a)

projekty od regulovaných podniků na základě financování podniku nebo nezaručeného financování, včetně partnerství veřejného a soukromého sektoru (například energetika, doprava, odpady, veřejné vodovody a kanalizace a provozovatelé velké infrastruktury), nebo od veřejných nebo poloveřejných společností, které obvykle představují nízké riziko;

| b) | projekty od neregulovaných podniků na základě financování podniku nebo nezaručeného financování, včetně partnerství veřejného a soukromého sektoru (například výroba energie, ukládání energie, energetická účinnost u energeticky náročných odvětví, dálniční koncesionáři, provozovatelé letištních/přístavních terminálů a železnic, zelená doprava, širokopásmová a vesmírná infrastruktura), které obvykle představují střední až vysoké riziko; |
| --- | --- |

b)

projekty od neregulovaných podniků na základě financování podniku nebo nezaručeného financování, včetně partnerství veřejného a soukromého sektoru (například výroba energie, ukládání energie, energetická účinnost u energeticky náročných odvětví, dálniční koncesionáři, provozovatelé letištních/přístavních terminálů a železnic, zelená doprava, širokopásmová a vesmírná infrastruktura), které obvykle představují střední až vysoké riziko;

| c) | zavádění projektů podporujících veřejné statky, včetně projektů zaváděných malými a středními podniky v oblasti elektromobility, energetické účinnosti, přírodního kapitálu nebo řešení inspirovaných přírodou místními orgány nebo filantropickými investory, a v oblasti vesmíru, které obvykle představují vysoké riziko; |
| --- | --- |

c)

zavádění projektů podporujících veřejné statky, včetně projektů zaváděných malými a středními podniky v oblasti elektromobility, energetické účinnosti, přírodního kapitálu nebo řešení inspirovaných přírodou místními orgány nebo filantropickými investory, a v oblasti vesmíru, které obvykle představují vysoké riziko;

| d) | portfolia transakcí v oblastech, jako je energetická účinnost a obnovitelná energie pro domácnosti nebo malé a střední podniky, ekologizace mobilních prostředků. |
| --- | --- |

d)

portfolia transakcí v oblastech, jako je energetická účinnost a obnovitelná energie pro domácnosti nebo malé a střední podniky, ekologizace mobilních prostředků.

U dluhového financování poskytovaného prováděcím partnerem:

| | Záruka EU může být poskytnuta na finanční a investiční operace, mimo jiné ve formě:






  a) | seniorních úvěrů, dluhopisů, leasingových smluv a úvěrových linek, včetně prioritních úvěrů u projektů s omezeným ručením; |
| --- | --- | --- |

Záruka EU může být poskytnuta na finanční a investiční operace, mimo jiné ve formě:

a)

seniorních úvěrů, dluhopisů, leasingových smluv a úvěrových linek, včetně prioritních úvěrů u projektů s omezeným ručením;

| b) | podřízených úvěrů, včetně úvěrů ve formě mezaninového financování; |
| --- | --- |

b)

podřízených úvěrů, včetně úvěrů ve formě mezaninového financování;

| c) | záruk (zajištěných nebo nezajištěných) pro financující třetí strany a dalších ujednání o sdílení rizik s finančními zprostředkovateli; |
| --- | --- |

c)

záruk (zajištěných nebo nezajištěných) pro financující třetí strany a dalších ujednání o sdílení rizik s finančními zprostředkovateli;

| d) | úvěrového posílení u nových investic (pro projektové dluhopisy, bankovní úvěry nebo jejich kombinace), a to i ve formě podřízených produktů. |
| --- | --- |

d)

úvěrového posílení u nových investic (pro projektové dluhopisy, bankovní úvěry nebo jejich kombinace), a to i ve formě podřízených produktů.

Podřízené financování lze také využít k posílení soukromého financování a diverzifikaci od bankovního financování k financování na kapitálovém trhu.

Záruku EU lze použít na vývoj finančních produktů, jež podporují využívání zelených dluhopisů.

6.1.2.4.   Tematické finanční produkty

Podpora z tematických finančních produktů se mimo jiné zaměří:

| a) | v oblasti dopravy na vysoce rizikové projekty v oblasti udržitelné mobility, inteligentní a bezpečnější dopravy; |
| --- | --- |

a)

v oblasti dopravy na vysoce rizikové projekty v oblasti udržitelné mobility, inteligentní a bezpečnější dopravy;

| b) | v oblasti obnovitelných zdrojů na konkrétní vysoce rizikové činnosti, jako jsou například:






  i) | přizpůsobené inovativní záruky v rámci složky členského státu, jejichž cílem je snížit kapitálové náklady na investice do obnovitelných zdrojů v tomto členském státě; |
| --- | --- | --- |

b)

v oblasti obnovitelných zdrojů na konkrétní vysoce rizikové činnosti, jako jsou například:

i)

přizpůsobené inovativní záruky v rámci složky členského státu, jejichž cílem je snížit kapitálové náklady na investice do obnovitelných zdrojů v tomto členském státě;

| ii) | vysoce rizikové záruční produkty na podporu trhu podnikových smluv o nákupu energie z obnovitelných zdrojů, které pomáhají zajistit vyšší úroveň dlouhodobého soukromého financování investic do obnovitelné energie; |
| --- | --- |

ii)

vysoce rizikové záruční produkty na podporu trhu podnikových smluv o nákupu energie z obnovitelných zdrojů, které pomáhají zajistit vyšší úroveň dlouhodobého soukromého financování investic do obnovitelné energie;

| c) | v oblasti energetické účinnosti na konkrétní vysoce rizikové činnosti, jako například:






  i) | domy s bytovými prostory: záruční nástroj lze kombinovat s granty k uvolnění soukromého financování a motivování domácností k řešení značného nedostatku financování renovací a modernizací domů s bytovými prostory, zejména u hloubkových renovací; |
| --- | --- | --- |

c)

v oblasti energetické účinnosti na konkrétní vysoce rizikové činnosti, jako například:

i)

domy s bytovými prostory: záruční nástroj lze kombinovat s granty k uvolnění soukromého financování a motivování domácností k řešení značného nedostatku financování renovací a modernizací domů s bytovými prostory, zejména u hloubkových renovací;

| ii) | smlouvy o energetických službách a společnosti poskytující energetické služby: záruční nástroj a revolvingový fond pro společnosti poskytující energetické služby k odstraňování překážek a uvolnění financování pro rozvoj smluv o energetických službách u projektů v oblasti energetické účinnosti; |
| --- | --- |

ii)

smlouvy o energetických službách a společnosti poskytující energetické služby: záruční nástroj a revolvingový fond pro společnosti poskytující energetické služby k odstraňování překážek a uvolnění financování pro rozvoj smluv o energetických službách u projektů v oblasti energetické účinnosti;

| iii) | bez ohledu na konečného příjemce úvěrové posílení v souvislosti se zelenými dluhopisy s cílem přilákat institucionální investory k financování nových projektů v oblasti energetické účinnosti a zároveň podpořit rozšíření současné omezené velikosti trhu se zelenými dluhopisy; |
| --- | --- |

iii)

bez ohledu na konečného příjemce úvěrové posílení v souvislosti se zelenými dluhopisy s cílem přilákat institucionální investory k financování nových projektů v oblasti energetické účinnosti a zároveň podpořit rozšíření současné omezené velikosti trhu se zelenými dluhopisy;

| d) | v oblasti inteligentnější a modernější elektrizační infrastruktury na projekty podporující:






  i) | nové obchodní modely pro využití zdrojů flexibility, jako je reakce na straně poptávky a ukládání energie; |
| --- | --- | --- |

d)

v oblasti inteligentnější a modernější elektrizační infrastruktury na projekty podporující:

i)

nové obchodní modely pro využití zdrojů flexibility, jako je reakce na straně poptávky a ukládání energie;

| ii) | decentralizované a drobné zdroje energie vyvinuté novými účastníky na trhu a energetickými společenstvími na nových trzích; |
| --- | --- |

ii)

decentralizované a drobné zdroje energie vyvinuté novými účastníky na trhu a energetickými společenstvími na nových trzích;

| e) | projekty podporující zavádění technologií s nízkými emisemi uhlíku na trh: na projekty, které zahrnují zachycování, přepravu, ukládání a/nebo využití CO2 (CCUS) související s výrobou elektřiny, vytápěním nebo chlazením, výrobu nízkouhlíkových plynů (například vodíku) nebo průmyslové postupy, ukládání energie a bioelektrárny a výrobní zařízení umožňující transformaci energetiky a náhradě uhlíkově náročných výrobků; |
| --- | --- |

e)

projekty podporující zavádění technologií s nízkými emisemi uhlíku na trh: na projekty, které zahrnují zachycování, přepravu, ukládání a/nebo využití CO2 (CCUS) související s výrobou elektřiny, vytápěním nebo chlazením, výrobu nízkouhlíkových plynů (například vodíku) nebo průmyslové postupy, ukládání energie a bioelektrárny a výrobní zařízení umožňující transformaci energetiky a náhradě uhlíkově náročných výrobků;

| f) | na vysoce rizikové udržitelné zelené investiční projekty nebo program podporující komplexní přístup založený na přírodním kapitálu vztahující se k ochraně a obnově životního prostředí a řízení přechodu na oběhovou, nízkoemisní bioekonomiku účinně využívající zdroje a posilující pohlcování uhlíku; |
| --- | --- |

f)

na vysoce rizikové udržitelné zelené investiční projekty nebo program podporující komplexní přístup založený na přírodním kapitálu vztahující se k ochraně a obnově životního prostředí a řízení přechodu na oběhovou, nízkoemisní bioekonomiku účinně využívající zdroje a posilující pohlcování uhlíku;

| g) | v digitálním sektoru na projekty s vysokým finančním rizikem, zejména na zavádění konektivity v bílých a šedých oblastech (tj. bez okamžité obchodní životaschopnosti), nebo projekty, které přinášejí významný technologický pokrok (například nikoli postupné modernizace, ale zavedení technologií nejnovější generace, včetně udržitelných sítí a datových infrastruktur); |
| --- | --- |

g)

v digitálním sektoru na projekty s vysokým finančním rizikem, zejména na zavádění konektivity v bílých a šedých oblastech (tj. bez okamžité obchodní životaschopnosti), nebo projekty, které přinášejí významný technologický pokrok (například nikoli postupné modernizace, ale zavedení technologií nejnovější generace, včetně udržitelných sítí a datových infrastruktur);

| h) | na vysoce riziková portfolia v oblastech energetické účinnosti, obnovitelné energie a ekologizace mobilních aktiv; |
| --- | --- |

h)

na vysoce riziková portfolia v oblastech energetické účinnosti, obnovitelné energie a ekologizace mobilních aktiv;

| i) | v kosmickém odvětví na vysoce rizikové nebo kapitálově náročné projekty spojené s vesmírnou infrastrukturou a souvisejícími službami, jakož i na nové koncepce vesmírné infrastruktury a řešení ve vesmíru a na zemi. |
| --- | --- |

i)

v kosmickém odvětví na vysoce rizikové nebo kapitálově náročné projekty spojené s vesmírnou infrastrukturou a souvisejícími službami, jakož i na nové koncepce vesmírné infrastruktury a řešení ve vesmíru a na zemi.

6.2.   Oblast týkající se výzkumu, inovací a digitalizace

6.2.1.   Oblasti intervence

Podpora v rámci oblasti týkající se výzkumu, inovací a digitalizace usnadní a urychlí přístup k financování projektů, předkladatelů, podniků a dalších inovativních subjektů v oblasti výzkumu a inovací (VaI) a podněcuje digitální transformaci podniků, trhů a členských států v souladu s čl. 3 odst. 2 písm. b) a čl. 8 odst. 1 písm. b) nařízení o Programu InvestEU. V souladu s cílem InvestEU, kterým je podpora konkurenceschopnosti Unie, bude mít oblast výzkumu, inovací a digitalizace vědecký, technologický, hospodářský a společenský dopad, neboť posílí vědeckou a technologickou základnu Unie, přičemž konečným cílem je splnění strategických priorit Unie a podpora zvyšování úrovně inovativních společností a zavádění technologií na trh. Investice v rámci oblasti výzkumu, inovací a digitalizace poskytnou Evropě prostředky k rozvoji odolnosti v klíčových průmyslových odvětvích.

Oblasti způsobilé pro finanční a investiční operace v rámci složky zaměřené na oblast výzkumu, inovací a digitalizace jsou uvedeny v příloze II nařízení o Programu InvestEU, zejména v bodech 5 a 6 uvedené přílohy. Pro financování v rámci oblasti výzkumu, inovací a digitalizace jsou rovněž způsobilé jakékoli další příslušné oblasti pro finanční a investiční operace uvedené v příloze II nařízení o Programu InvestEU, například v bodech 13 a 14, které spadají pod činnosti výzkumu, inovací a digitalizace. Mezi tyto oblasti mohou patřit činnosti v oblasti výzkumu, vývoje výrobků, demonstrace, inovací a digitalizace v odvětvích týkajících se mimo jiné energetiky, energeticky náročných průmyslových odvětví, životního prostředí, modré ekonomiky, námořních záležitostí, dopravy, zdravotnictví, věd o živé přírodě, biotechnologie, zemědělsko-potravinářské oblasti, obrany, vesmíru a kulturních a kreativních odvětví. Způsobilé oblasti mohou mít stanovenu prioritu v souladu s oddílem 2.3.2.1 těchto investičních pokynů.

Rozsah investic v oblasti výzkumu, inovací, demonstrace a digitalizace, včetně investic souvisejících s uváděním nových výrobků a technologií, které prošly fází výzkumu a vývoje, na trh, jakož i organizační inovace a inovace postupů, včetně nových a inovativních obchodních modelů. Zahrnuje také finanční a investiční operace v oblasti základního a aplikovaného výzkumu dosavadních systémů osvědčených v provozním prostředí (91).

Výzkum a vývoj je definován jako systematická práce prováděná s cílem zvýšit úroveň znalostí a navrhnout nové využití dostupných znalostí. Činnost musí být nová, kreativní, s nejistým výsledkem a musí se řídit systematickými, přenositelnými a reprodukovatelnými metodami (92).

Inovací se rozumí inovace výrobku, postupu a organizace, což zahrnuje vývoj, demonstraci, provedení, uvedení na trh a přijetí nového nebo výrazně vylepšeného výrobku nebo postupu (včetně obchodního modelu) nebo služby, která vytváří spotřebitelskou a/nebo společenskou hodnotu.

Digitalizace se týká výzkumu a inovací, demonstrace, testování, zavádění a přijetí digitálních technologií a služeb a dále investic, které přispívají k digitální transformaci podniků, průmyslových odvětví a oblastí veřejného zájmu v Unii.

Cílem podpory v rámci oblasti výzkumu, inovací a digitalizace bude dále významný příspěvek k Zelené dohodě pro Evropu, a bude se tedy zaměřovat na projekty s přínosem pro klima a životní prostředí. Tato oblast se může zaměřovat mimo jiné na projekty, jejichž cílem je předcházení nebo snižování emisí skleníkových plynů a znečištění z energeticky náročných průmyslových odvětví a z digitální ekonomiky a na zvyšování jejich materiálové účinnosti. Zaměří se na projekty využívající digitální technologie, služby a řešení k zamezení nebo snížení emisí skleníkových plynů, znečištění a odpadu v jiných hospodářských odvětvích, zejména (ale nejen) v průmyslu, dopravě, energetice a zemědělství. Podpora bude poskytována také investicím, které významně přispějí k oběhovému hospodářství, zejména v klíčových odvětvích, jež využívají nejvíce zdrojů a kde je vysoký potenciál oběhovosti.

Investice do kosmického ekosystému mohou podpořit cíle „kosmické strategie pro Evropu“ za účelem maximalizace přínosů pro společnost a hospodářství Unie zaměřením na projekty, které: i) urychlí zavádění digitálních aplikací a služeb založených na datech z kosmických systémů; ii) integrují data z kosmických systémů a služby do inovativních produktů v jiných tržních segmentech, například autonomní vozidla nebo sítě konektivity; a iii) zvyšují obchodní využití a výrobu kosmických technologií, včetně přístupu do vesmíru (93).

Oblast výzkumu, inovací a digitalizace může rovněž přispět k rozvoji obranného průmyslu, zejména podporou společností účastnících se inovačních projektů v odvětví obrany a v oblasti úzce souvisejících technologií dvojího užití a podporou dodavatelského řetězce v odvětví obrany.

Oblast výzkumu, inovací a digitalizace bude rovněž podporovat politické priority Unie stanovené v dalších programech, jako je Horizont Evropa, program Digitální Evropa, program Kreativní Evropa, Evropský vesmírný program, Evropský obranný fond, Evropský námořní, rybářský a akvakulturní fond, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova atd.

Oblast výzkumu, inovací a digitalizace může také směrovat prostředky z odvětvových programů, jako je inovační fond zřízený v rámci systému obchodování s emisemi (ETS) a další unijní a vnitrostátní programy a fondy. Tyto investice lze kombinovat s financováním poskytovaným v rámci programů EU nebo programů stanovených v rámci politiky soudržnosti (se sdíleným řízením) nebo vnitrostátních programů.

Podpora v rámci oblasti výzkumu, inovací a digitalizace je nastavena tak, aby přidávala hodnotu v oblasti politiky poskytováním přístupu k financování oblasti výzkumu, inovací a digitalizace v kterémkoli z následujících případů:

| a) | podpora investic do výzkumu a inovací s cílem posílit vědeckou a technologickou základnu Unie, urychlit průmyslovou transformaci, včetně investic do klíčových technologií, a dosáhnout cílů a úkolů programu Horizont Evropa; |
| --- | --- |

a)

podpora investic do výzkumu a inovací s cílem posílit vědeckou a technologickou základnu Unie, urychlit průmyslovou transformaci, včetně investic do klíčových technologií, a dosáhnout cílů a úkolů programu Horizont Evropa;

| b) | podpora digitální transformace malých a středních podniků a společností se střední tržní kapitalizací; |
| --- | --- |

b)

podpora digitální transformace malých a středních podniků a společností se střední tržní kapitalizací;

| c) | podpora projektů digitalizace a inovací, které zvyšují interoperabilitu a řeší rozdíly v úrovni digitalizace a inovací v různých členských státech, společnostech a odvětvích; |
| --- | --- |

c)

podpora projektů digitalizace a inovací, které zvyšují interoperabilitu a řeší rozdíly v úrovni digitalizace a inovací v různých členských státech, společnostech a odvětvích;

| d) | podpora rozvoje a zavádění strategických digitálních kapacit a technologií, včetně kyberneticky bezpečných digitálních řešení, jejichž výsledkem jsou inovativní a nevyzkoušené obchodní modely, které řeší společenské výzvy (například digitální řešení pro udržitelnost) a přispívají k odolnosti, oběhovosti a autonomii; |
| --- | --- |

d)

podpora rozvoje a zavádění strategických digitálních kapacit a technologií, včetně kyberneticky bezpečných digitálních řešení, jejichž výsledkem jsou inovativní a nevyzkoušené obchodní modely, které řeší společenské výzvy (například digitální řešení pro udržitelnost) a přispívají k odolnosti, oběhovosti a autonomii;

| e) | podpora investic do produktů, technologií, řešení nebo obchodních modelů, které ve srovnání s alternativními řešeními přinášejí výhody pro životní prostředí a klima a přispívají ke zmírňování změny klimatu a snižování dopadů na životní prostředí; |
| --- | --- |

e)

podpora investic do produktů, technologií, řešení nebo obchodních modelů, které ve srovnání s alternativními řešeními přinášejí výhody pro životní prostředí a klima a přispívají ke zmírňování změny klimatu a snižování dopadů na životní prostředí;

| f) | podpora rizikových investic, včetně přeshraničních, spojených s technologií, trhem, demonstrací, prováděním a podnikáním, které nesou vyšší riziko v důsledku nejistého úspěchu jejich výsledku nebo nejistého konečného finančního přínosu pro dotčený subjekt; |
| --- | --- |

f)

podpora rizikových investic, včetně přeshraničních, spojených s technologií, trhem, demonstrací, prováděním a podnikáním, které nesou vyšší riziko v důsledku nejistého úspěchu jejich výsledku nebo nejistého konečného finančního přínosu pro dotčený subjekt;

| g) | podpora operací, v jejichž rané fázi se provádí demonstrace, u nichž nejsou soukromí investoři ochotni riskovat, čelí nepředvídatelné návratnosti nebo volatilitě trhu; |
| --- | --- |

g)

podpora operací, v jejichž rané fázi se provádí demonstrace, u nichž nejsou soukromí investoři ochotni riskovat, čelí nepředvídatelné návratnosti nebo volatilitě trhu;

| h) | podpora operací, které využívají soukromé investice do oblasti výzkumu, inovací a digitalizace k dosažení cílů politiky EU; |
| --- | --- |

h)

podpora operací, které využívají soukromé investice do oblasti výzkumu, inovací a digitalizace k dosažení cílů politiky EU;

| i) | podpora přenosu a rozšiřování výsledků výzkumu a inovací, jakož i technologií na trh a podpora jejich průmyslového zavedení za účelem podpory tržních zprostředkovatelů a spolupráce mezi podniky; |
| --- | --- |

i)

podpora přenosu a rozšiřování výsledků výzkumu a inovací, jakož i technologií na trh a podpora jejich průmyslového zavedení za účelem podpory tržních zprostředkovatelů a spolupráce mezi podniky;

| j) | podpora investic do výzkumu a inovací ze strany výzkumných ústavů, univerzit a výzkumných organizací s cílem přispět k cílům programu Horizont Evropa a Erasmus+ a posílit vazby mezi poskytovateli služeb v oblasti výzkumu a vývoje (akademickými institucemi, výzkumnými středisky atd.) a podniky; |
| --- | --- |

j)

podpora investic do výzkumu a inovací ze strany výzkumných ústavů, univerzit a výzkumných organizací s cílem přispět k cílům programu Horizont Evropa a Erasmus+ a posílit vazby mezi poskytovateli služeb v oblasti výzkumu a vývoje (akademickými institucemi, výzkumnými středisky atd.) a podniky;

| k) | podpora rychle rostoucích inovativních společností, které hledají financování, aby mohly uvést na trh inovace po ověření technické a ekonomické proveditelnosti; |
| --- | --- |

k)

podpora rychle rostoucích inovativních společností, které hledají financování, aby mohly uvést na trh inovace po ověření technické a ekonomické proveditelnosti;

| l) | zajištění úspor z rozsahu a doplnění investic do oblasti výzkumu, inovací a digitalizace na národní, meziregionální a regionální úrovni, včetně zavádění nových výrobků, technologií nebo obchodních modelů napříč regiony v členských státech; |
| --- | --- |

l)

zajištění úspor z rozsahu a doplnění investic do oblasti výzkumu, inovací a digitalizace na národní, meziregionální a regionální úrovni, včetně zavádění nových výrobků, technologií nebo obchodních modelů napříč regiony v členských státech;

| m) | podpora tematických investičních platforem a dalších inovativních finančních produktů (s náležitým přihlédnutím k úsporám z rozsahu) nebo |
| --- | --- |

m)

podpora tematických investičních platforem a dalších inovativních finančních produktů (s náležitým přihlédnutím k úsporám z rozsahu) nebo

| n) | podpora řešení alternativního financování a řešení inovativního financování, jako je skupinové financování, tzv. podnikatelští andělé a riziková filantropie, podpora přenosu osvědčených postupů mezi finančními zprostředkovateli s cílem podpořit vznik široké nabídky produktů pro činnosti v oblasti výzkumu, inovací a digitalizace. |
| --- | --- |

n)

podpora řešení alternativního financování a řešení inovativního financování, jako je skupinové financování, tzv. podnikatelští andělé a riziková filantropie, podpora přenosu osvědčených postupů mezi finančními zprostředkovateli s cílem podpořit vznik široké nabídky produktů pro činnosti v oblasti výzkumu, inovací a digitalizace.

Opatření uvedená pod písmeny a) až n) dvanáctého odstavce tohoto oddílu 6.2.1 mohou být doplněna o:

| a) | shromažďování údajů v rámci celé EU o selháních trhu v oblasti výzkumu, inovací a digitalizace nebo o suboptimálních investičních situacích, sledování technologických a průmyslových změn s určením budoucích nových strategických hodnotových řetězců a zveřejňováním těchto informací a |
| --- | --- |

a)

shromažďování údajů v rámci celé EU o selháních trhu v oblasti výzkumu, inovací a digitalizace nebo o suboptimálních investičních situacích, sledování technologických a průmyslových změn s určením budoucích nových strategických hodnotových řetězců a zveřejňováním těchto informací a

| b) | poskytování technické pomoci a zlepšení bankovní financovatelnosti projektů v oblasti výzkumu, inovací a digitalizace v různých odvětvích. |
| --- | --- |

b)

poskytování technické pomoci a zlepšení bankovní financovatelnosti projektů v oblasti výzkumu, inovací a digitalizace v různých odvětvích.

6.2.1.1.   Strategické investice v rámci oblasti výzkumu, inovací a digitalizace

Strategické investice v rámci oblasti výzkumu, inovací a digitalizace mohou podporovat průmyslové využití demonstrovaných technologií pocházejících z EU, podporovat jejich trhy a průmysl EU jako světového průkopníka v souladu s cíli „nové průmyslové strategie pro Evropu“
   (94) a základními odvětvovými strategiemi, včetně digitální strategie („formování evropské digitální budoucnosti“
   (95)), „bílé knihy o umělé inteligenci“
   (96), „evropské strategie pro data“
   (97) (včetně společného evropského datového prostoru, například pro oblast zdraví a financí) a „evropské strategie očkování“
   (98). Musí se zaměřovat na rozšíření v průmyslu a na výrobu těchto podpůrných, transformačních, zelených a digitálních technologických a inovativních zařízení v odvětvích, na která se vztahuje složka zaměřená na oblast výzkumu, inovací a digitalizace, po fázi výzkumu, inovací a demonstrací.

Podporu lze poskytnout investicím do recyklačních a výrobních zařízení na
  výrobu komponentů a zařízení IKT
  v Unii, které přispívají k inovaci, udržitelnosti, odolnosti a autonomii evropského průmyslu IKT a jeho pododvětví a hodnotových řetězců. Tyto projekty se mohou týkat kterékoli z následujících oblastí výroby IKT: elektronické součástky (polovodiče a mikroprocesory), počítače a periferní zařízení, komunikační zařízení, spotřební elektronika, magnetická a optická média, elektronická a telekomunikační zařízení a jejich části, software, programování, zpracování dat, hosting a související činnosti a další.

V oblasti zdravotní péče musí být podporované operace zaměřeny na nové účinné a dostupné produkty zdravotní péče, včetně oblasti výzkumu, inovací a digitalizace a výroby léčiv, vakcín, zdravotnických prostředků, diagnostických přípravků a léčivých přípravků pro moderní terapii, nových antimikrobiálních látek a inovativního procesu vývoje, který nezahrnuje testování na zvířatech, na konkurenceschopnost celého farmaceutického průmyslu Unie, včetně výroby chemických látek a farmakologicky účinných látek.

V oblasti obrany, se investiční projekty souvisejících s technologií a/nebo výrobou (například modernizace, digitalizace a rozšíření stávajících výrobních kapacit nebo zřízení nových) mohou týkat strategických oblastí, kde investice přispějí k technologické a průmyslové autonomii obranného průmyslu Unie, čímž přispívají k její strategické autonomii a odolnosti. Podporu lze poskytnout na vývoj kritických a průlomových technologií v odvětví obrany v inovativních společnostech. Investice mohou také pomáhat úspěšně uskutečnit klíčové projekty, u nichž již byla podpořena fáze výzkumu a vývoje, například v rámci Evropského obranného fondu a jeho předchozích programů, ve fázích po výzkumu a vývoji, nebo podpořit dodavatelské řetězce zapojené do těchto projektů.

Projekty mohou rovněž zahrnovat ochranu a rozvoj kritických kapacit v dodavatelských řetězcích Unie v odvětví obrany ve vztahu ke strategickým oblastem a snižování závislosti na třetích zemích.

6.2.2.   Vlastnosti potenciálních finančních produktů

6.2.2.1.   Finanční zprostředkovatelé, již mají být zapojeni

a)   
  u dluhového financování:

Ucházet se může finanční zprostředkovatel jakéhokoli druhu, včetně národních podpůrných bank a jiných veřejně vlastněných zprostředkovatelů, komerčních bank, záručních společností, diverzifikovaných dluhových fondů poskytujících prioritní a podřízené financování a leasingových společností, které mohou poskytovat financování v oblastech, na které se vztahuje oblast výzkumu, inovací a digitalizace, a to v plném souladu s platnými vnitrostátními právními předpisy a právními předpisy EU a s příslušnými požadavky finančního nařízení.

b)   
  u kapitálového financování:

Ucházet se mohou veřejní nebo soukromí finanční zprostředkovatelé nebo subjekty, které budou zaregistrovány, fondy fondů, fondy soukromého kapitálu, fondy rizikového kapitálu, nástroje pro společnou investici, fondy rizikového dluhu, fondy typu podnikatelský anděl, fondy zaměřené na transfer technologií, které mohou poskytovat kapitálové financování v oblastech, na které se vztahuje oblast výzkumu, inovací a digitalizace, a to v plném souladu s platnými vnitrostátními právními předpisy a právními předpisy Unie a s příslušnými požadavky finančního nařízení.

Manažeři a poradci těchto zprostředkovatelů nebo jiné podobné osoby s nimi spojené (včetně začínajících manažerů nebo poradců) musí prokázat schopnost a dovednosti provádět tyto investice v oblastech, do nichž hodlají investovat v rámci oblasti výzkumu, inovací a digitalizace, schopnost získávat finanční prostředky a přilákat soukromý kapitál a schopnost vytvářet výnosy, které by přilákaly více soukromých investic do této třídy aktiv.

6.2.2.2.   Cíloví koneční příjemci

Oblast týkající se výzkumu, inovací a digitalizace se zaměřuje na podporu činností v oblasti výzkumu, inovací a digitalizace, které realizují:

| a) | samostatní předkladatelé; |
| --- | --- |

a)

samostatní předkladatelé;

| b) | soukromé, veřejné a poloveřejné společnosti, včetně malých a středních podniků a společností se střední tržní kapitalizací; |
| --- | --- |

b)

soukromé, veřejné a poloveřejné společnosti, včetně malých a středních podniků a společností se střední tržní kapitalizací;

| c) | zvláštní účelové jednotky; |
| --- | --- |

c)

zvláštní účelové jednotky;

| d) | univerzity, střediska pro přenos technologií a střediska vysokoškolského vzdělávání; |
| --- | --- |

d)

univerzity, střediska pro přenos technologií a střediska vysokoškolského vzdělávání;

| e) | výzkumná střediska; |
| --- | --- |

e)

výzkumná střediska;

| f) | výzkumné a technologické infrastruktury; |
| --- | --- |

f)

výzkumné a technologické infrastruktury;

| g) | inovační a digitalizační agentury, akcelerátory, inkubátory, centra, klastry; |
| --- | --- |

g)

inovační a digitalizační agentury, akcelerátory, inkubátory, centra, klastry;

| h) | další předkladatelé v oblasti výzkumu, inovací a digitalizace (například fyzické osoby, nadace pro financování výzkumu). |
| --- | --- |

h)

další předkladatelé v oblasti výzkumu, inovací a digitalizace (například fyzické osoby, nadace pro financování výzkumu).

Segmentace trhu a určení cílových skupin bude provedeno podle odvětví (v návaznosti na oblasti, v nichž budou prováděny priority politiky) a podle životního cyklu projektu nebo společnosti (na základě posouzení trhu).

Operace v rámci Fondu InvestEU, které jsou podporovány z příspěvku inovačního fondu ETS, respektují pravidla způsobilosti a kritéria výběru uvedená v čl. 10a odst. 8 směrnice 2003/87/ES (99) a v aktech v přenesené pravomoci přijatých na základě tohoto ustanovení.

6.2.2.3.   Obecné finanční produkty

Podpora v rámci oblasti výzkumu, inovací a digitalizace bude nabízet prioritní a podřízené financování ve formě úvěrů nebo záruk, jakýchkoli jiných forem financování, včetně rizikového dluhu a leasingu nebo úvěrového posílení, kvazikapitálového a kapitálového financování, aby se usnadnil přístup k financování projektů a společností v oblasti výzkumu, inovací a digitalizace. Finanční produkty mohou být poskytnuty horizontálně pro různé oblasti, na které se oblast politiky vztahuje, nebo mohou být určeny pro konkrétní priority politiky v rámci tematických finančních produktů.

Podpora z obecných finančních produktů se může zaměřovat mimo jiné na:

| a) | výzkumnou a technologickou infrastrukturu: podporovanou veřejnými nebo soukromými výzkumnými organizacemi (například výzkumnými ústavy a univerzitami), včetně zařízení přímo souvisejících s výzkumem a inovacemi a s činnostmi v oblasti digitalizace, jako jsou laboratoře nebo vysoce výkonná výpočetní střediska; |
| --- | --- |

a)

výzkumnou a technologickou infrastrukturu: podporovanou veřejnými nebo soukromými výzkumnými organizacemi (například výzkumnými ústavy a univerzitami), včetně zařízení přímo souvisejících s výzkumem a inovacemi a s činnostmi v oblasti digitalizace, jako jsou laboratoře nebo vysoce výkonná výpočetní střediska;

| b) | velké projekty v oblasti výzkumu, inovací a digitalizace: zlepšení přístupu k rizikovému financování u velkých projektů v oblasti výzkumu, inovací a digitalizace pocházejících od větších firem; partnerství veřejného a soukromého sektoru a zvláštní účelové jednotky nebo samostatné projekty; |
| --- | --- |

b)

velké projekty v oblasti výzkumu, inovací a digitalizace: zlepšení přístupu k rizikovému financování u velkých projektů v oblasti výzkumu, inovací a digitalizace pocházejících od větších firem; partnerství veřejného a soukromého sektoru a zvláštní účelové jednotky nebo samostatné projekty;

| c) | inovativní malé a střední podniky, malé společnosti se střední tržní kapitalizací a společnosti se střední tržní kapitalizací s cílem podpořit činnosti v oblasti výzkumu, inovací a digitalizace přispívající k růstu; |
| --- | --- |

c)

inovativní malé a střední podniky, malé společnosti se střední tržní kapitalizací a společnosti se střední tržní kapitalizací s cílem podpořit činnosti v oblasti výzkumu, inovací a digitalizace přispívající k růstu;

| d) | rychle rostoucí podniky nebo podniky zásadním způsobem využívající výzkum, inovace a digitalizaci, výzkumné a technologické infrastruktury, investice do výzkumu a inovací ze strany veřejných nebo soukromých výzkumných organizací (jako jsou výzkumné ústavy a univerzity) se sídlem v členských státech, které jsou podle evropského srovnávacího přehledu inovací označeny za „mírné inovátory“ a „slabší inovátory“. |
| --- | --- |

d)

rychle rostoucí podniky nebo podniky zásadním způsobem využívající výzkum, inovace a digitalizaci, výzkumné a technologické infrastruktury, investice do výzkumu a inovací ze strany veřejných nebo soukromých výzkumných organizací (jako jsou výzkumné ústavy a univerzity) se sídlem v členských státech, které jsou podle evropského srovnávacího přehledu inovací označeny za „mírné inovátory“ a „slabší inovátory“.

a)   
  u dluhového financování poskytovaného prováděcím partnerem

Záruka EU může být poskytnuta na finanční a investiční operace, mimo jiné ve formě:

| a) | přímého dluhu (včetně podřízených úvěrů), nezajištěných zápůjček, nezajištěných úvěrů, mezaninového financování, prioritních úvěrů a úvěrových linek; |
| --- | --- |

a)

přímého dluhu (včetně podřízených úvěrů), nezajištěných zápůjček, nezajištěných úvěrů, mezaninového financování, prioritních úvěrů a úvěrových linek;

| b) | (proti)záruk, záruk za úvěry, financovaných záruk a dalších forem sdílení rizik pro systémy záruk prováděné finančními zprostředkovateli nebo prováděcími partnery; |
| --- | --- |

b)

(proti)záruk, záruk za úvěry, financovaných záruk a dalších forem sdílení rizik pro systémy záruk prováděné finančními zprostředkovateli nebo prováděcími partnery;

| c) | přímých záruk a dalších forem sdílení rizik pro finanční zprostředkovatele nebo prováděcí partnery; |
| --- | --- |

c)

přímých záruk a dalších forem sdílení rizik pro finanční zprostředkovatele nebo prováděcí partnery;

| d) | úvěrového posílení u nových investic (pro projektové dluhopisy, bankovní úvěry nebo jejich kombinace); |
| --- | --- |

d)

úvěrového posílení u nových investic (pro projektové dluhopisy, bankovní úvěry nebo jejich kombinace);

| e) | přímé investice do finančního zprostředkovatele nebo společně s ním, ať již jde o investiční fond, (společný) investiční program, nebo zvláštní účelovou jednotku, která investuje přímo nebo nepřímo do prioritního nebo podřízeného dluhu nebo hybridního dluhového kapitálu. |
| --- | --- |

e)

přímé investice do finančního zprostředkovatele nebo společně s ním, ať již jde o investiční fond, (společný) investiční program, nebo zvláštní účelovou jednotku, která investuje přímo nebo nepřímo do prioritního nebo podřízeného dluhu nebo hybridního dluhového kapitálu.

Záruka EU se zaměří na snížení konkrétních obtíží, kterým životaschopné subjekty čelí při přístupu k financování, zejména z důvodu jejich vnímaného vyššího rizika nebo nedostatečného zajištění či omezené schopnosti poskytovatelů obchodního financování posoudit základní projekt nebo obchodní model.

b)   
  u kapitálového financování poskytovaného prováděcím partnerem

Kapitálové a kvazikapitálové investice se provádějí zejména formou:

| a) | přímých kapitálových investic do konečných příjemců; |
| --- | --- |

a)

přímých kapitálových investic do konečných příjemců;

| b) | společných investic a programů společných investic (včetně investičních platforem); |
| --- | --- |

b)

společných investic a programů společných investic (včetně investičních platforem);

| c) | kapitálu a záruk poskytovaných finančním zprostředkovatelům, kteří investují přímo do subjektů v jakékoli fázi jejich rozvoje, nebo záruk poskytovaných investorům do těchto finančních zprostředkovatelů; |
| --- | --- |

c)

kapitálu a záruk poskytovaných finančním zprostředkovatelům, kteří investují přímo do subjektů v jakékoli fázi jejich rozvoje, nebo záruk poskytovaných investorům do těchto finančních zprostředkovatelů;

| d) | režimu investic a/nebo sdílení rizik ve strukturách dluhových fondů; |
| --- | --- |

d)

režimu investic a/nebo sdílení rizik ve strukturách dluhových fondů;

| e) | investic do struktur fondu fondů. |
| --- | --- |

e)

investic do struktur fondu fondů.

6.2.2.4.   Tematické finanční produkty

Podpora z tematických finančních produktů se může zaměřovat na:

| a) | tematické nástroje financování poskytující dluhové a/nebo kapitálové financování pro oblasti, jako jsou:






  i) | inovativní projekty, v jejichž rané fázi se provádí demonstrace, a projekty digitalizace vysoce rizikových tematických oblastí, jako je nízkouhlíkový průmysl, doprava, energetika a vesmír; |
| --- | --- | --- |

a)

tematické nástroje financování poskytující dluhové a/nebo kapitálové financování pro oblasti, jako jsou:

i)

inovativní projekty, v jejichž rané fázi se provádí demonstrace, a projekty digitalizace vysoce rizikových tematických oblastí, jako je nízkouhlíkový průmysl, doprava, energetika a vesmír;

| ii) | klinický vývoj, validace a vstup na trh v oblasti infekčních nemocí, vzácných a komplexních onemocnění, neurodegenerativních onemocnění a dalších; |
| --- | --- |

ii)

klinický vývoj, validace a vstup na trh v oblasti infekčních nemocí, vzácných a komplexních onemocnění, neurodegenerativních onemocnění a dalších;

| iii) | udržitelná modrá ekonomika a udržitelné využívání mořských zdrojů, například akvakultura a modrá biotechnologie; |
| --- | --- |

iii)

udržitelná modrá ekonomika a udržitelné využívání mořských zdrojů, například akvakultura a modrá biotechnologie;

| iv) | potravinové systémy, systémy založené na biotechnologiích a širší bioekonomika; |
| --- | --- |

iv)

potravinové systémy, systémy založené na biotechnologiích a širší bioekonomika;

| v) | oběhové hospodářství, řešení inspirovaná přírodou a přírodní kapitál; |
| --- | --- |

v)

oběhové hospodářství, řešení inspirovaná přírodou a přírodní kapitál;

| vi) | klimatické technologie, služby a přizpůsobení se změně klimatu. |
| --- | --- |

vi)

klimatické technologie, služby a přizpůsobení se změně klimatu.

Tematické oblasti budou vybrány podle priorit politiky a posouzení uvedeného v oddíle 2.3.2.2 těchto investičních pokynů.

| b) | další formy sdílení rizik, jako jsou investiční platformy, které katalyzují financování třetích stran do konkrétních oblastí strategického významu politiky v oblasti výzkumu, inovací a digitalizace doplňkově a v synergii s investicemi ze stávajících vnitrostátních, místních a veřejných systémů financování. Uvedené platformy splňují tyto podmínky:






  i) | poskytují přístup k financování prostřednictvím dluhových a/nebo kapitálových produktů projektům v konkrétních tematických oblastech a spravují je finanční zprostředkovatelé nebo správci fondů vybranými postupy popsanými v oddíle 2.3.1; |
| --- | --- | --- |

b)

další formy sdílení rizik, jako jsou investiční platformy, které katalyzují financování třetích stran do konkrétních oblastí strategického významu politiky v oblasti výzkumu, inovací a digitalizace doplňkově a v synergii s investicemi ze stávajících vnitrostátních, místních a veřejných systémů financování. Uvedené platformy splňují tyto podmínky:

i)

poskytují přístup k financování prostřednictvím dluhových a/nebo kapitálových produktů projektům v konkrétních tematických oblastech a spravují je finanční zprostředkovatelé nebo správci fondů vybranými postupy popsanými v oddíle 2.3.1;

| ii) | poskytují podporu celkové digitalizaci výrobního odvětví a technologií Unie, jak je uvedeno v bodě 6 přílohy II nařízení o Programu InvestEU, a dalším způsobilým oblastem; |
| --- | --- |

ii)

poskytují podporu celkové digitalizaci výrobního odvětví a technologií Unie, jak je uvedeno v bodě 6 přílohy II nařízení o Programu InvestEU, a dalším způsobilým oblastem;

| iii) | podporují technologie, produkty nebo obchodní modely, které čelí většímu riziku z důvodu své technologické inovativnosti nebo proto, že sledují nové trhy nebo významné narušení trhu; |
| --- | --- |

iii)

podporují technologie, produkty nebo obchodní modely, které čelí většímu riziku z důvodu své technologické inovativnosti nebo proto, že sledují nové trhy nebo významné narušení trhu;

| iv) | zaměřují se na zřizování zařízení pro provádění demonstrací v rané fázi projektu a průmyslovou výrobu, jejichž cílem je provedení průlomových a vysoce inovativních procesů vytvářejících trh nebo výrobu nových výrobků s vysokým inovačním obsahem vytvářejícím trh v konkrétní oblasti. |
| --- | --- |

iv)

zaměřují se na zřizování zařízení pro provádění demonstrací v rané fázi projektu a průmyslovou výrobu, jejichž cílem je provedení průlomových a vysoce inovativních procesů vytvářejících trh nebo výrobu nových výrobků s vysokým inovačním obsahem vytvářejícím trh v konkrétní oblasti.

6.3.   Oblast týkající se malých a středních podniků

6.3.1.   Oblasti intervence

Podpora v rámci oblasti týkající se malých a středních podniků musí usnadňovat přístup k financování a jeho dostupnost především pro malé a střední podniky, ale také pro malé společnosti se střední tržní kapitalizací a zvyšovat jejich globální konkurenceschopnost v jakékoli fázi jejich rozvoje, zejména u podniků, které jsou vnímány jako vysoce rizikové a postrádají dostatečné zajištění, hlavně v raných fázích vývoje.

Podpora v rámci oblasti týkající se malých a středních podniků musí být dále zaměřena na zajištění diverzifikovanějších zdrojů financování, včetně podřízeného dluhu, kapitálového a kvazikapitálového financování, aby se zvýšila schopnost malých a středních podniků a malých podniků se střední tržní kapitalizací financovat svůj vznik, růst, rozvoj a převod, odolávat zhoršení hospodářské situace a přispívat k odolnosti hospodářství a finančního systému během hospodářského útlumu nebo šoků. Podpora může být poskytnuta na investice a provozní kapitál, jakož i na financování rizik od fáze založení po fázi expanze, pro zajištění vedoucího postavení v oblasti technologií v inovativních a udržitelných odvětvích, se zaměřením zejména na malé a střední podniky, jejichž aktivity se soustřeďují na nehmotná aktiva z důvodu činností v oblasti výzkumu, inovací a digitalizace nebo z důvodu specifik daného odvětví, například kulturního a tvůrčího odvětví (100). V případě potřeby může být poskytnuto financování na akvizici podniku nebo účasti v podniku ze strany zaměstnanců. Způsobilé oblasti mohou mít stanovenu prioritu, jak je uvedeno v oddíle 2.3.2.1 těchto investičních pokynů. Produkty v rámci oblasti týkající se malých a středních podniků budou vyvíjeny v souladu s prioritami a oblastmi uvedenými ve „Strategii pro udržitelnou a digitální Evropu zaměřené na malé a střední podniky“
   (101).

Podpora v rámci oblasti týkající se malých a středních podniků bude doplňovat iniciativy Unie prováděné v rámci unie kapitálových trhů.

Podpora v rámci oblasti týkající se malých a středních podniků má přidávat hodnotu tím, že bude podporovat dluhové financování především pro malé a střední podniky (jakož i pro malé společnosti se střední tržní kapitalizací) v kterémkoli z následujících případů:

| a) | nedochází k adekvátnímu řešení selhání trhu nebo suboptimálních investičních situací (pokud jde o objemy, pokrytí nebo ochotu riskovat, případně o časový rámec) prostřednictvím finančních nástrojů stanovených na regionální nebo vnitrostátní úrovni; výše uvedené může zahrnovat vytvoření režimů zajišťujících větší účinnost, účelnost nebo úspory z rozsahu, protože členské státy se mohou zdráhat vytvářet vlastní režimy podpory s ohledem na faktory nákladové efektivity; |
| --- | --- |

a)

nedochází k adekvátnímu řešení selhání trhu nebo suboptimálních investičních situací (pokud jde o objemy, pokrytí nebo ochotu riskovat, případně o časový rámec) prostřednictvím finančních nástrojů stanovených na regionální nebo vnitrostátní úrovni; výše uvedené může zahrnovat vytvoření režimů zajišťujících větší účinnost, účelnost nebo úspory z rozsahu, protože členské státy se mohou zdráhat vytvářet vlastní režimy podpory s ohledem na faktory nákladové efektivity;

| b) | podniky působící v jasně definovaných hospodářských odvětvích s nedostatečným financováním (například v některých případech v kulturních a tvůrčích odvětvích, včetně odvětví médií), což přispívá k dosažení priorit politiky EU; |
| --- | --- |

b)

podniky působící v jasně definovaných hospodářských odvětvích s nedostatečným financováním (například v některých případech v kulturních a tvůrčích odvětvích, včetně odvětví médií), což přispívá k dosažení priorit politiky EU;

| c) | potřeba urychlit přizpůsobení podniků jasně určeným strukturálním změnám, což přispěje k dosažení priorit politiky EU; |
| --- | --- |

c)

potřeba urychlit přizpůsobení podniků jasně určeným strukturálním změnám, což přispěje k dosažení priorit politiky EU;

| d) | finanční řešení, která pomáhají dosáhnout cílů unie kapitálových trhů, včetně řešení, která jsou poskytována na přeshraniční bázi; |
| --- | --- |

d)

finanční řešení, která pomáhají dosáhnout cílů unie kapitálových trhů, včetně řešení, která jsou poskytována na přeshraniční bázi;

| e) | přenos osvědčených postupů v celé Unii (což může zahrnovat i poskytování technické pomoci) uskutečňující se mezi finančními zprostředkovateli s ohledem na podporu vzniku široké nabídky produktů pro transakce financování malých a středních podniků s vyšším rizikem, které jsou vhodné pro jejich konkrétní finanční potřeby. |
| --- | --- |

e)

přenos osvědčených postupů v celé Unii (což může zahrnovat i poskytování technické pomoci) uskutečňující se mezi finančními zprostředkovateli s ohledem na podporu vzniku široké nabídky produktů pro transakce financování malých a středních podniků s vyšším rizikem, které jsou vhodné pro jejich konkrétní finanční potřeby.

Dále je podpora v rámci oblasti týkající se malých a středních podniků nastavena tak, aby přidávala hodnotu v oblasti politiky podporováním fondů poskytujících řešení dluhového financování a kapitálového nebo kvazikapitálového financování přizpůsobeného pro malé a střední podniky a pro malé společnosti se střední tržní kapitalizací v kterémkoli z následujících případů:

| a) | finanční zprostředkovatelé získávají finanční prostředky nebo investují či poskytují financování na přeshraniční bázi, což podporuje diverzifikaci rizik a přitahuje a shromažďuje soukromý kapitál; |
| --- | --- |

a)

finanční zprostředkovatelé získávají finanční prostředky nebo investují či poskytují financování na přeshraniční bázi, což podporuje diverzifikaci rizik a přitahuje a shromažďuje soukromý kapitál;

| b) | investice podporuje vytváření větších fondů, které dokážou dosahovat dostatečných výnosů, aby mohly přilákat soukromé investory; |
| --- | --- |

b)

investice podporuje vytváření větších fondů, které dokážou dosahovat dostatečných výnosů, aby mohly přilákat soukromé investory;

| c) | nedochází k adekvátnímu řešení selhání trhu nebo suboptimálních investičních situací (pokud jde o objemy, pokrytí fáze rozvoje, případně o časový rámec) prostřednictvím finančních nástrojů stanovených na regionální nebo vnitrostátní úrovni. Může zahrnovat vytvoření režimů zajišťujících posílenou účinnost, účelnost nebo úspory z rozsahu, protože členské státy se mohou zdráhat vytvářet vlastní režimy podpory s ohledem na faktory nákladové efektivity; |
| --- | --- |

c)

nedochází k adekvátnímu řešení selhání trhu nebo suboptimálních investičních situací (pokud jde o objemy, pokrytí fáze rozvoje, případně o časový rámec) prostřednictvím finančních nástrojů stanovených na regionální nebo vnitrostátní úrovni. Může zahrnovat vytvoření režimů zajišťujících posílenou účinnost, účelnost nebo úspory z rozsahu, protože členské státy se mohou zdráhat vytvářet vlastní režimy podpory s ohledem na faktory nákladové efektivity;

| d) | intervence má demonstrační a/nebo katalytické účinky a přispívá k cílům politiky Unie, včetně cílů unie kapitálových trhů; |
| --- | --- |

d)

intervence má demonstrační a/nebo katalytické účinky a přispívá k cílům politiky Unie, včetně cílů unie kapitálových trhů;

| e) | intervence zvyšuje dostupnost tržních řešení financování přizpůsobených pro malé a střední podniky a malé společnosti se střední tržní kapitalizací; |
| --- | --- |

e)

intervence zvyšuje dostupnost tržních řešení financování přizpůsobených pro malé a střední podniky a malé společnosti se střední tržní kapitalizací;

| f) | přenos osvědčených postupů v celé Unii s cílem podpořit vznik nových správců/řídících týmů fondů, aby se trh rizikového kapitálu v EU rozšířil a prohloubil. Může zahrnovat podporu alternativního financování a inovativních řešení financování, jako je skupinové financování, tzv. business angels a riziková filantropie. |
| --- | --- |

f)

přenos osvědčených postupů v celé Unii s cílem podpořit vznik nových správců/řídících týmů fondů, aby se trh rizikového kapitálu v EU rozšířil a prohloubil. Může zahrnovat podporu alternativního financování a inovativních řešení financování, jako je skupinové financování, tzv. business angels a riziková filantropie.

6.3.2.   Vlastnosti potenciálních finančních produktů

6.3.2.1.   Finanční zprostředkovatelé, již mají být zapojeni

a)   
  u dluhového financování:

Ucházet se může finanční zprostředkovatel jakéhokoli druhu, včetně národních podpůrných bank a jiných veřejně vlastněných zprostředkovatelů, komerčních bank, záručních společností, diverzifikovaných dluhových fondů poskytujících prioritní a podřízené financování a leasingových společností, které jsou zaměřeny na generování nových portfolií transakcí malých a středních podniků s vyšším rizikem a/nebo malých společností se střední tržní kapitalizací, včetně přizpůsobených transakcí dluhového financování zaměřených na hospodářská odvětví s nedostatečným financováním, a to v plném souladu s platnými vnitrostátními právními předpisy a právními předpisy Unie a s příslušnými požadavky finančního nařízení.

b)   
  u kapitálového financování:

Ucházet se mohou zavedení finanční zprostředkovatelé nebo subjekty, které budou zaregistrovány, včetně fondů soukromého kapitálu a mezaninových fondů, nástrojů pro společnou investici, fondů rizikového dluhu, fondů rizikového kapitálu, fondů typu podnikatelský anděl, fondu fondů, fondů pro převod technologií, které mohou poskytovat kapitálové financování a kvazikapitálové financování v oblastech, na něž se vztahuje oblast týkající se malých a středních podniků, a to v plném souladu s platnými vnitrostátními právními předpisy a právními předpisy Unie a s příslušnými požadavky finančního nařízení.

Manažeři, poradci nebo jiné podobné subjekty spojené s těmito zprostředkovateli, a to i včetně začínajících manažerů nebo poradců, musí prokázat schopnost a dovednosti provádět tyto investice, schopnost získávat finanční prostředky a přilákat soukromý kapitál a perspektivní schopnost vytvářet výnosy, včetně schopnosti vytvářet výnosy solidní investiční strategií, které by přilákaly více soukromých investic do této třídy aktiv.

6.3.2.2.   Cíloví koneční příjemci

a)   
  u dluhového financování:

Podpora dluhového financování bude poskytována prostřednictvím zprostředkovatelů nebo přímo prováděcím partnerem pro financování převážně malých a středních podniků, jakož i malých společností se střední tržní kapitalizací definovaných v nařízení o Programu InvestEU, které by neobdržely financování z trhu nebo by nezískaly podporu ve stejném rozsahu mimo jiné z důvodu vnímaného vyššího rizika, chybějícího (dostatečného) zajištění nebo proto, že podnik působí v jasně definované hospodářské oblasti s nedostatečným financováním nebo se zabývá činnostmi, jež představují priority politiky Unie.

V oprávněných případech může být podnikům v konkrétním odvětví nebo podnikům, které působí v oblasti konkrétního zaměření politiky, včetně spravedlivé transformace, poskytnuta specializovanější podpora. V těchto případech budou u příslušných finančních produktů pro inovativní malé a střední podniky a malé společnosti se střední tržní kapitalizací formulována jasná a jednoznačná kritéria způsobilosti. Kromě toho požadavky na podávání provozních zpráv umožní určit podporu poskytnutou pro dané odvětví nebo zaměření politiky.

b)   
  u kapitálového financování:

Ve složce EU bude podpora kapitálového financování poskytována prostřednictvím zprostředkovatelů (a to i prostřednictvím nástrojů pro společnou investici) malým a středním podnikům a malým společnostem se střední tržní kapitalizací podle definic uvedených v nařízení o Programu InvestEU, konkrétně těm činnostem, které by pomohly dosáhnout cílů politiky Unie uvedených v článku 3 nařízení o Programu InvestEU.

Určení lze provést podle investiční strategie správce fondu se zaměřením na odvětví nebo činnosti spadající pod priority politiky Unie a podle životního cyklu společnosti na základě posouzení trhu.

6.3.2.3.   Vlastnosti finančních produktů

Finanční produkty budou doplňovat použití finančních nástrojů pro malé a střední podniky v členských státech na vnitrostátní a regionální úrovni v souladu s požadavky na adicionalitu podle přílohy V nařízení o Programu InvestEU.

a)   
  u dluhového financování poskytovaného prováděcím partnerem

Záruka EU může být poskytnuta na finanční a investiční operace ve formě:

| a) | přímých úvěrů poskytnutých prováděcím partnerem; |
| --- | --- |

a)

přímých úvěrů poskytnutých prováděcím partnerem;

| b) | protizáruk, záruk za úvěry a dalších forem sdílení rizik pro systémy záruk prováděné finančními zprostředkovateli nebo prováděcím partnerem; |
| --- | --- |

b)

protizáruk, záruk za úvěry a dalších forem sdílení rizik pro systémy záruk prováděné finančními zprostředkovateli nebo prováděcím partnerem;

| c) | přímých záruk a dalších forem sdílení rizik pro finanční zprostředkovatele nebo prováděcí partnery; |
| --- | --- |

c)

přímých záruk a dalších forem sdílení rizik pro finanční zprostředkovatele nebo prováděcí partnery;

| d) | přímých investic do finančního zprostředkovatele nebo společně s ním, ať již jde o investiční fond, (společný) investiční program nebo zvláštní účelovou jednotku, která investuje přímo nebo nepřímo do prioritního nebo podřízeného dluhu. |
| --- | --- |

d)

přímých investic do finančního zprostředkovatele nebo společně s ním, ať již jde o investiční fond, (společný) investiční program nebo zvláštní účelovou jednotku, která investuje přímo nebo nepřímo do prioritního nebo podřízeného dluhu.

Pomocí těchto řešení se záruka EU zaměří na snížení konkrétních obtíží, kterým životaschopné podniky čelí při přístupu k financování z důvodu jejich vnímaného vyššího rizika nebo chybějícího (dostatečného) zajištění. Lze toho dosáhnout mimo jiné podporou následujících transakcí:

| a) | počátečního financování; |
| --- | --- |

a)

počátečního financování;

| b) | financování transakcí s výrazně sníženými (nebo žádnými) požadavky na zajištění (nezajištěné úvěry); |
| --- | --- |

b)

financování transakcí s výrazně sníženými (nebo žádnými) požadavky na zajištění (nezajištěné úvěry);

| c) | podřízeného financování; |
| --- | --- |

c)

podřízeného financování;

| d) | financování transakcí s podmínkami nebo dobou splácení, které finanční zprostředkovatelé obvykle neposkytují. |
| --- | --- |

d)

financování transakcí s podmínkami nebo dobou splácení, které finanční zprostředkovatelé obvykle neposkytují.

Způsobilost návrhu finančního zprostředkovatele na vytvoření portfolia finančních transakcí bude stanovena pro každého zprostředkovatele a v případě přímého financování pro každého prováděcího partnera ve vztahu k jeho stávajícím obchodním činnostem. Záruka EU má v zásadě vést k tomu, aby finanční zprostředkovatel nebo prováděcí partner rozšířil svou obchodní činnost o financování transakcí, které by v případě neexistence záruky EU nefinancoval vzhledem k vyššímu rizikovému profilu tohoto portfolia. Pokud již finanční zprostředkovatel má specializovaný finanční produkt pro malé a střední podniky s vyšším rizikem, ale jeho schopnost uspokojit tržní poptávku je omezená, lze záruku EU použít na podporu významného zvýšení objemu tohoto finančního produktu pro malé a střední podniky s vyšším rizikem.

Finanční transakce, které lze zařadit do portfolií, budou mimo jiné zahrnovat investiční úvěry, nástroje pro poskytování provozního kapitálu (včetně revolvingových nástrojů), nástroje pro financování obchodu, úvěry (včetně úvěrů, které jsou součástí běžného účtu nebo jsou s ním spojené), bankovní záruky, leasingové transakce, podřízené úvěry a úvěry na emise prioritního nebo podřízeného dluhu.

b)   
  u kapitálového financování poskytovaného prováděcím partnerem

Záruka EU se použije k zajištění investic do zprostředkujících fondů rizikového kapitálu, včetně fondu fondů a nástrojů pro společnou investici, které poskytují kapitál a kvazikapitál malým a středním podnikům a malým společnostem se střední tržní kapitalizací v jakékoli fázi jejich rozvoje, a fondů poskytujících dluhové financování malým a středním podnikům a malým společnostem se střední tržní kapitalizací.

Možný vznik dalších produktů:

Oblast týkající se malých a středních podniků bude k dispozici také pro vytváření pilotních finančních produktů k řešení selhání trhu a suboptimálních investičních situací nebo k přilákání soukromých investic (například poskytováním záruk investorům). Pokud budou tyto pilotní projekty úspěšné, mohou být následně zavedeny plnohodnotně. V řádně odůvodněných případech se tyto pilotní projekty mohou na základě posouzení trhu odchýlit od podmínek stanovených v oddílech 4 a 5 těchto investičních pokynů.

6.4.   Oblast týkající se sociálních investic a dovedností

6.4.1.   Oblasti intervence

Podpora v rámci oblasti týkající se sociálních investic a dovedností musí usnadňovat zavádění projektů na posílení sociálního rozměru Unie, jak je zdůrazněno v evropském pilíři sociálních práv. V rámci oblasti týkající se sociálních investic a dovedností je kladen důraz na pozitivní sociální dopad. Opatření v rámci této oblasti se zaměřují zejména na vzestupné sbližování, snižování nerovností, zvyšování odolnosti a inkluzivnosti prostřednictvím podpory rozvoje zaměstnanosti a dovedností, včetně podnikání a samostatné výdělečné činnosti, sociálních podniků, sociální ekonomiky a sociálního začleňování, zlepšování zdraví občanů, jejich dobrých životních podmínek a celkové kvality života; podporu výsledků vzdělávání a předávání dovedností a podporu spravedlivého přechodu na nízkouhlíkové hospodářství. Cílem opatření je rovněž zvyšování přístupnosti a dostupnosti mikrofinancování a financování pro sociální podniky, podpora finančních a investičních operací souvisejících se sociálními investicemi, kompetencemi a dovednostmi a rozvoj a konsolidace trhů pro sociální investice v oblastech uvedených v čl. 8 odst. 1 písm. d) a v souladu s čl. 3 odst. 2 písm. d) nařízení o Programu InvestEU. Oblast týkající se sociálních investic a dovedností usnadní rozvoj dovedností a klíčových kompetencí, párování, zavádění a větší využití dovedností prostřednictvím vzdělávání, odborné přípravy, včetně školení na pracovišti a souvisejících činností s cílem dosáhnout cílů politiky stanovených v dokumentech „Evropská agenda dovedností“
   (102), „doporučení Rady k odbornému vzdělávání a přípravě“
   (103), „Evropský vzdělávací prostor“
   (104) a „Akční plán digitálního vzdělávání na období 2021–2027“
   (105).

Oblasti způsobilé pro finanční a investiční operace v rámci oblasti týkající se sociálních investic a dovedností jsou uvedeny v příloze II nařízení o Programu InvestEU, zejména v bodě 12. Způsobilé oblasti mohou mít stanovenu prioritu v souladu s oddílem 2.3.2.1 těchto investičních pokynů.

Oblast týkající se sociálních investic a dovedností bude podporovat mikrofinancování a sociální podniky. V případě mikrofinancování se mikropůjčkou (nebo mikroúvěrem) rozumí půjčka až do výše 50 000 EUR. Podporováno bude zejména poskytování investičních částek sociálním podnikům do výše 500 000 EUR, ale oblast bude zaměřena i na větší částky do výše 2 000 000 EUR na podporu jejich expanze a rozšiřování.

Podpora bude rovněž zahrnovat opatření na podporu genderové rovnosti a rovnosti z jiných důvodů, sociálního začlenění, nabídky a poptávky po dovednostech, vzdělávání, odborné přípravy a souvisejících služeb, včetně rozvoje udržitelné sociální infrastruktury v městských a venkovských oblastech. Oblast bude také podporovat sociální infrastrukturu (včetně zdravotnické a vzdělávací infrastruktury, jakož i sociálního a studentského bydlení), projekty zahrnující sociální inovace, zdravotní služby, stárnutí a dlouhodobou péči, přístup k prevenci, možnosti inovativní léčby a elektronického zdravotnictví, začlenění a přístupnost a kulturní a tvůrčí činnosti se sociálním cílem.

Oblast týkající se sociálních investic a dovedností se také zaměří na poskytování udržitelného a etického financování pro konečné příjemce, kteří čelí omezením nebo překážkám, jež ovlivňují jejich lidská práva a základní svobody. Zaměří se zejména na projekty, které zahrnují přiměřenou míru (perspektivní) finanční životaschopnosti, ale nejsou realizovány (nebo nikoli v dostatečném rozsahu) na trhu z důvodu vyšších rizik, chybějícího zajištění, nedosažení optimálního rozsahu bez podpory veřejného sektoru nebo z důvodu jiných překážek na trhu. Podporované projekty musí přispívat k přilákání soukromých investic, aby byly naplněny neuspokojené potřeby.

Finanční a investiční operace se zaměří na zajištění sociální infrastruktury a souvisejících služeb, které se mohou týkat:

| a) | inkluzivního vzdělávání a odborné přípravy, včetně předškolního vzdělávání a péče, a související vzdělávací infrastruktury a služeb, alternativní a inkluzivní péče o děti, ubytování a digitálního vybavení pro studenty, které je přístupné pro všechny, podpory digitálních dovedností od prvních školních let, univerzálního zavedení IKT a přístupu k nim ve všech vzdělávacích a školicích institucích a nástrojů a platforem vzdáleného přístupu a distančního vzdělávání; |
| --- | --- |

a)

inkluzivního vzdělávání a odborné přípravy, včetně předškolního vzdělávání a péče, a související vzdělávací infrastruktury a služeb, alternativní a inkluzivní péče o děti, ubytování a digitálního vybavení pro studenty, které je přístupné pro všechny, podpory digitálních dovedností od prvních školních let, univerzálního zavedení IKT a přístupu k nim ve všech vzdělávacích a školicích institucích a nástrojů a platforem vzdáleného přístupu a distančního vzdělávání;

| b) | cenově dostupného sociálního bydlení; |
| --- | --- |

b)

cenově dostupného sociálního bydlení;

| c) | zdravotní a dlouhodobé péče, včetně klinik, nemocnic, primární péče, služeb domácí a komunitní péče; |
| --- | --- |

c)

zdravotní a dlouhodobé péče, včetně klinik, nemocnic, primární péče, služeb domácí a komunitní péče;

| d) | projektů zdravotní infrastruktury, které přispívají k rozvoji strategicky a zeměpisně vyvážené sítě modernizované, digitalizované a odolné infrastruktury prevence a zdravotní péče schopné zajistit všeobecný přístup ke kritické infrastruktuře zdravotní péče a službám v celé EU. Podporované projekty mohou také řešit konkrétní naléhavé potřeby zdravotní péče a reakce na mimořádné události (106) prostřednictvím rozvoje mobilních a polních zdravotnických stanic nebo zdravotnické dopravy; |
| --- | --- |

d)

projektů zdravotní infrastruktury, které přispívají k rozvoji strategicky a zeměpisně vyvážené sítě modernizované, digitalizované a odolné infrastruktury prevence a zdravotní péče schopné zajistit všeobecný přístup ke kritické infrastruktuře zdravotní péče a službám v celé EU. Podporované projekty mohou také řešit konkrétní naléhavé potřeby zdravotní péče a reakce na mimořádné události (106) prostřednictvím rozvoje mobilních a polních zdravotnických stanic nebo zdravotnické dopravy;

| e) | podpůrných sociálních služeb poskytovaných na komunitní úrovni a případně integrovaným způsobem. |
| --- | --- |

e)

podpůrných sociálních služeb poskytovaných na komunitní úrovni a případně integrovaným způsobem.

Sociální infrastruktura, obvykle financovaná subjekty veřejného sektoru nebo závislými subjekty, čelí značnému nedostatku financování. Dopad pandemie COVID-19 tyto potřeby dále prohloubil.

Investice do sociální infrastruktury ve smyslu přílohy II nařízení o InvestEU písm. d) bodu 12, jejichž cílem je řešit selhání trhu nebo nepříznivé investiční situace, mohou zahrnovat operace se subjekty veřejného sektoru. V takové situaci může být finanční produkt určený na investice do sociální infrastruktury prosazovaný subjekty veřejného sektoru v rámci oblasti týkající se sociálních investic a dovedností dohodnut v dohodě o záruce s cílem řešit selhání trhu podle přílohy V oddílu A bodu 2 písm. f) nařízení o InvestEU. Finanční a investiční operace v rámci takového finančního produktu splňují požadavky adicionality stanovené v čl. 209 odst. 2 písm. b) finančního nařízení a v příloze V nařízení o InvestEU.

Pro podporu operací v rámci Fondu InvestEU je nezbytný soulad s příslušnými unijními, vnitrostátními nebo regionálními právními předpisy v sociální oblasti. Intervence by měly plně respektovat zásadu subsidiarity doplňováním vnitrostátních a regionálních režimů podpory, pokud tyto režimy existují. Služby zajišťované v rámci podporovaných projektů musí být případně poskytovány na místní komunitní úrovni. Pokud jde o infrastrukturu v oblasti zdravotnictví, je třeba se zaměřit na rozvoj modelů přecházejících od ústavní péče k prevenci, primární péči a komunitní péči a ke službám podporujícím integrovanou individuálně zaměřenou péči a nezávislý život v souladu s Úmluvou OSN o právech osob se zdravotním postižením.

Pokud jde o investice do cenově dostupného sociálního bydlení, zvláštní důraz bude kladen na poskytování řešení bydlení, která sledují cíl vymanit lidi ze sociálního vyloučení v součinnosti s vnitrostátními nebo regionálními režimy podpory, pokud tyto režimy podpory existují. Pro účely investic podporovaných z Fondu InvestEU je třeba cenově dostupné sociální bydlení (107) chápat jako bydlení, které je zaměřeno na znevýhodněné osoby nebo sociálně méně zvýhodněné skupiny (108), které z důvodu příjmových nebo sociálních omezení čelí vážné deprivaci v oblasti bydlení nebo nemohou získat bydlení za tržních podmínek. Při zaměření na osoby spadající pod definici bezdomovectví a vyloučení z bydlení podle typologie ETHOS by se poskytování sociálního bydlení mělo co nejvíce řídit přístupem, jehož těžištěm je otázka bydlení. Infrastruktura a služby by měly respektovat příslušné normy kvality a úmluvy OSN a nesmí vést k segregaci nebo izolaci určitých skupin.

Kromě řešení financování poskytovaných tradičními finančními zprostředkovateli může také poskytování věcných služeb opravňovat organizace, jako jsou instituce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy nebo poskytovatelé zdravotní péče, sociálních služeb a sociální péče, aby mohly nepřímo využívat záruku EU prostřednictvím prováděcího partnera.

V oblasti týkající se sociálních investic a dovedností bude kladen zvláštní důraz na inkluzivnost osob ve zranitelných situacích a na jejich přístup ke kvalitním službám a dále na začleňování a dostupnost pro osoby se zdravotním postižením a pro stárnoucí obyvatelstvo.

Podpora v rámci oblasti týkající se sociálních investic a dovedností bude dále určena pro poskytování inkluzivního vzdělávání a odborné přípravy, včetně odborného vzdělávání, a souvisejících služeb zahrnujících základní a další vzdělávání a odbornou přípravu, včetně vzdělávání dospělých, a organizační a procesní inovace, včetně nových a inovativních podnikatelských modelů. Oblast týkající se sociálních investic a dovedností také podpoří inovativní řešení v oblasti zdravotnictví, jako jsou služby elektronického zdravotnictví a nové modely péče. Podpora se zaměří na podporování genderové rovnosti a rovnosti z jiných důvodů, rozšiřování samostatné výdělečné činnosti a sociální integrace osob ve zranitelných situacích, včetně státních příslušníků třetích zemí.

Zvláštní pozornost je třeba věnovat sociálním podnikům a jejich činnostem, jako jsou iniciativy zvyšující dopad, podpora rozvoje digitálních a podnikatelských dovedností pro znevýhodněné skupiny při řešení rozdílů mezi pohlavími a jiných rozdílů z hlediska rozmanitosti v těchto oblastech. Podpora v rámci oblasti týkající se sociálních investic a dovedností se bude zabývat případy selhání trhu v celé Unii v oblasti financování sociálních podniků a financování se sociálním dopadem, mikrofinancováním, nedostatečným financováním a inovacemi v oblasti zdraví, stárnutí, vzdělávání a bydlení, a to zavedením silnější intervence Unie a účinnějším testováním trhu zaměřeným na posílení sociálního rozměru Unie.

Oblast týkající se sociálních investic a dovedností bude podporovat poptávku po dovednostech a jejich nabídku, řešit nedostatky dovedností konečných příjemců nebo zlepšovat využití dovedností a podporovat trhy s investicemi do dovedností.

Poradenská podpora může rovněž přispět k hledání nových způsobů poskytování sociálních služeb a obecně pomoci rozvíjet nabídku a poptávku po dovednostech v souladu s nařízením o Programu InvestEU.

Pokud jde o mikrofinancování, je cílem politiky podporovat kvalitní a udržitelné zaměstnání a sociální začlenění podporou vytváření pracovních míst a výdělečných činností, zejména u osob ve zranitelných situacích, které si přejí založit nebo rozvíjet mikropodnik, včetně samostatně výdělečné činnosti. Finanční zprostředkovatelé působící v oblasti mikrofinancování musí dále přímo nebo nepřímo zajistit poskytování nefinančních služeb, jako jsou služby v oblasti rozvoje podnikání (mentorství, koučování a školení), které jsou nedílnou součástí mikrofinancování. Podmínky, jako jsou náklady na půjčky (včetně úrokové sazby) a požadavky na zajištění u mikrofinancování přímo nebo nepřímo podpořeného v rámci Programu InvestEU, musí odrážet přínos plynoucí z podpory a musí být odůvodnitelné s ohledem na podkladová rizika a skutečné náklady na financování související s úvěrem.

Předpokladem pro podporu z Fondu InvestEU je, že se finanční zprostředkovatelé poskytující mikrofinancování musí připojit (v případě nebankovních finančních institucí) k „evropskému kodexu řádného chování při poskytování mikroúvěrů“
   (109) nebo tento kodex schválit (v případě bank), aby byly zajištěny vysoké etické normy poskytování mikroúvěrů, mimo jiné z hlediska správy, řízení a ochrany zákazníků. Finanční zprostředkovatelé se budou snažit zabránit tomu, aby se jednotlivci a podniky předlužovali, mimo jiné s ohledem na jejich schopnost splácet, a zajistí cenově dostupné náklady na půjčky.

Podpora v rámci oblasti týkající se sociálních investic a dovedností bude v souladu s cíli ESF+, včetně jeho navrhovaných operačních cílů na podporu rozvoje tržního ekosystému souvisejícího s poskytováním finančních prostředků pro sociální podniky a mikrofinancováním mikropodniků při zahájení podnikání a v rozvojových fázích, zejména podniků, které zaměstnávají osoby ve zranitelných situacích. V rámci ESF+ bude Komise poskytovat poradenství pro výstavbu sociální infrastruktury (včetně bydlení a infrastruktury pro zdravotnictví, péči o děti, dlouhodobou péči a vzdělávání a odbornou přípravu) potřebné pro provádění evropského pilíře sociálních práv. Účast v ESF+ však není podmínkou přístupu k podpoře z Fondu InvestEU.

Podpora v rámci oblasti týkající se sociálních investic a dovedností bude rovněž řešena v oblasti sociálních inovací, které mohou zahrnovat inovativní sociální řešení a režimy zaměřené na zvýšení sociálních dopadů a výsledků s cílem přispět k dosažení cílů politiky v této oblasti.

Při sledování těchto cílů se doporučuje kombinovat podporu z Fondu InvestEU s příspěvky dárců, filantropů, fundací a dalších subjektů ze soukromého sektoru. Cílem Fondu InvestEU je posílení zapojení soukromého sektoru, aby pomohl naplňovat evropský pilíř sociálních práv, mimo jiné podporou kvalitního zaměstnání, inkluzivního vzdělávání a odborné přípravy, zdravotnictví, sociálního začlenění a aktivní účasti ve společnosti, jakož i přístupnosti a inkluzivity zdravotně postižených. Aktéři ze soukromého sektoru budou moci přispět k cílům oblasti týkající se sociálních investic a dovedností prostřednictvím přímých příspěvků (dary, vratné a nevratné formy podpory) a/nebo společných investic do projektů či finančních zprostředkovatelů podporovaných nepřímo z Fondu InvestEU.

Podobně se doporučuje seskupování menších projektů, protože mnoho projektů v sociálním prostoru je příliš malých na to, aby přilákaly zájem soukromých investorů nebo účinněji využívaly veřejné peníze. Například oblast reforem sociální politiky může zahrnovat provádění sociální infrastruktury a služeb, jako jsou nové modely sociální péče a zdravotní péče, na několika místech v pravomoci vnitrostátního nebo regionálního orgánu prostřednictvím řady drobných projektů. Za účelem zvýšení zájmu investorů může být nutné seskupit malé projekty do jediného investičního návrhu. Seskupování může zahrnovat:

| a) | seskupení malých projektů v oblasti sociální infrastruktury nebo technologií nebo sociálních služeb do jediného investičního návrhu, který zahrnuje řadu dílčích projektů na různých místech; |
| --- | --- |

a)

seskupení malých projektů v oblasti sociální infrastruktury nebo technologií nebo sociálních služeb do jediného investičního návrhu, který zahrnuje řadu dílčích projektů na různých místech;

| b) | seskupení investičních potřeb pro sociální infrastrukturu, technologie a sociální služby do jediného projektu nebo investiční nabídky. Může to vyžadovat kombinaci zdrojů financování nebo nástrojů; |
| --- | --- |

b)

seskupení investičních potřeb pro sociální infrastrukturu, technologie a sociální služby do jediného projektu nebo investiční nabídky. Může to vyžadovat kombinaci zdrojů financování nebo nástrojů;

| c) | seskupení investičních potřeb pro sociální infrastrukturu a služby do většího investičního nástroje pro obnovu nebo rozvoj měst či venkova se zaměřením na sociální začlenění nebo v rámci programů „občanského párovacího financování“. |
| --- | --- |

c)

seskupení investičních potřeb pro sociální infrastrukturu a služby do většího investičního nástroje pro obnovu nebo rozvoj měst či venkova se zaměřením na sociální začlenění nebo v rámci programů „občanského párovacího financování“.

Opatření uvedená pod písmeny a) až c) předchozího odstavce mohou být doplněna podpůrnými opatřeními, jejichž cílem je i) pomoci předkladatelům projektů a finančním zprostředkovatelům rozvíjet dovednosti pro konfigurování investičních strategií, kombinování zdrojů nebo hybridní financování, plánování a seskupování projektů; ii) podpořit rozvoj sociálních inovátorů, sociálních podniků, investorů se sociálním dopadem a filantropů, včetně rizikových filantropů; a iii) vytvořit celoevropskou síť středisek pro přenos a koučování v oblasti sociálních inovací se sociálním dopadem, inovativní vzdělávací a školicí služby, například poskytování poradenství, služby v oblasti prognózy, posuzování a ověřování dovedností nebo služby pomáhající sladit poptávku s nabídkou dovedností a partnerství mezi vzděláváním a podnikáním a dále centra excelence, včetně center excelence odborného vzdělávání a přípravy.

Tato opatření lze rovněž doplnit shromažďováním údajů o případech selhání trhu nebo nepříznivých investičních situacích v rámci celé EU v oblastech politiky souvisejících s oblastí týkající se sociálních investic a dovedností a jejich zveřejňováním.

6.4.1.1.   Strategické investice v rámci oblasti týkající se sociálních investic a dovedností

Podpora vzdělávání a odborné přípravy se zaměří zejména na projekty přispívající k digitalizaci evropských systémů vzdělávání a odborné přípravy, včetně podpory počítačové gramotnosti od raných školních let, všeobecného zavedení IKT a přístupu k nim ve vzdělávacích a školicích institucích a nástrojů a platforem vzdáleného přístupu a distančního vzdělávání. Podporovaná opatření by se rovněž měla zaměřovat na další digitalizační programy, jejichž cílem je celoživotní a inkluzivní přístup a podpora v oblasti digitálních dovedností a řešení pro všechny sociální skupiny a věkové kategorie. Podpora vzdělávání a odborné přípravy by dále měla usnadnit rozvoj nových dovedností a posílení již získaných dovedností, což by zajistilo účinné fungování strategických a kritických činností uvedených v oddílech 6.1.1.8 a 6.2.1.1 těchto investičních pokynů.

6.4.2.   Vlastnosti potenciálních finančních produktů

6.4.2.1.   Finanční zprostředkovatelé, již mají být zapojeni

a)   
  u dluhového financování:

Ucházet se mohou finanční zprostředkovatelé, včetně národních podpůrných bank a institucí, komerčních bank, záručních společností a institucí, diverzifikovaných dluhových fondů poskytujících prioritní a podřízené financování, mikrofinančních institucí, leasingových společností, platforem pro skupinové úvěrování dluhového a kapitálového typu, zvláštních účelových jednotek, nástrojů pro párovací financování, fondů a programů pro společnou investici, nebankovních finančních institucí, včetně úvěrových fondů, poskytovatelů „trpělivého“ kapitálu, jako jsou družstva, úvěrová družstva, pojišťovny, penzijní fondy, fondy soukromého kapitálu/typu podnikatelský anděl, fondy fondů.

Způsobilí jsou rovněž zprostředkovatelé na trhu sociálních investic (včetně zprostředkovatelů investiční připravenosti a budování kapacit působících v prostoru mikrofinancování a financování sociálních podniků, společností poskytujících finanční technologie, institucí vysokoškolského vzdělávání, univerzit, výzkumných středisek a znalostních a inovačních společenství EIT, fundací, platforem skupinového financování a institucí odborného vzdělávání a přípravy, včetně center excelence odborného vzdělávání a přípravy a partnerství mezi vzdělávacími institucemi a podniky). Ucházet se mohou také další skupiny investorů, včetně korporátních investorů, investorů do sociálních dopadů, (sociálních) investorů typu podnikatelský anděl, podnikatelů ve vzdělávání (například hromadné otevřené on-line kurzy „MOOC“), rizikových filantropů a filantropů.

Ucházet se mohou další veřejně vlastnění zprostředkovatelé a zprostředkovatelé působící v sociální infrastruktuře, financování sociálních podniků a prostoru sociální ekonomiky (například etické nebo alternativní banky, družstevní banky), kteří mohou poskytovat financování ve způsobilých oblastech, na něž se vztahuje oblast týkající se sociálních investic a dovedností, a to v plném souladu s platnými vnitrostátními právními předpisy a právními předpisy Unie a s příslušným požadavkem finančního nařízení.

Potenciální veřejní finanční zprostředkovatelé uvedení v těchto pokynech mohou také hrát roli při kombinování podpory z Fondu InvestEU s dalšími ústředními programy financování Unií a fondy se sdíleným řízením.

b)   
  u kapitálového financování:

Finanční zprostředkovatelé mohou zahrnovat mimo jiné národní podpůrné banky a instituce, komerční banky, záruční společnosti a instituce, úvěrové fondy, dluhové fondy, penzijní fondy, mikrofinanční instituce, leasingové společnosti, platformy pro skupinové úvěrování dluhového a kapitálového typu, zvláštní účelové jednotky, nástroje pro párovací financování, fondy nebo programy pro společné investice.

Způsobilí finanční zprostředkovatelé pro kapitálové financování mohou zahrnovat i nebankovní finanční instituce, včetně poskytovatelů „trpělivého“ kapitálu, jako jsou družstva, úvěrová družstva, pojišťovny a subjekty, které budou zaregistrovány, fondy fondů, fondy soukromého kapitálu, fondy rizikového kapitálu, fondy typu podnikatelský anděl, fondy pro přenos technologií, fondy nebo programy pro společnou investici, rizikové dluhové fondy, jiné režimy nebo programy, které poskytují investice do vlastního kapitálu, kvazikapitálu, hybridního dluhového kapitálu a dalších forem mezaninového financování.

Způsobilí mohou být rovněž zprostředkovatelé na trhu sociálních investic (včetně zprostředkovatelů investiční připravenosti a budování kapacit působících v prostoru mikrofinancování a financování sociálních podniků, společností poskytujících finanční technologie, institucí vysokoškolského vzdělávání, univerzit, výzkumných středisek a znalostních a inovačních společenství EIT, fundací, platforem skupinového financování a institucí odborného vzdělávání a přípravy, včetně center excelence odborného vzdělávání a přípravy a partnerství mezi vzdělávacími institucemi a podniky). Další skupiny investorů, včetně korporátních investorů, investorů se sociálním dopadem, (sociálních) investorů typu podnikatelský anděl, podnikatelů ve vzdělávání (například MOOC), rizikových filantropů a filantropů, mohou působit jako finanční zprostředkovatelé v plném souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy a právními předpisy Unie, pokud mohou vytvářet projekty nebo investiční portfolia v oblastech, na něž se vztahuje oblast sociálních investic a dovedností.

Manažeři finančních zprostředkovatelů (včetně začínajících manažerů nebo poradců) musí prokázat schopnost a zkušenosti provádět tyto investice v oblasti spadající pod oblast týkající se sociálních investic a dovedností a schopnost získávat finanční prostředky a přilákat soukromý kapitál a dále perspektivní schopnost zajistit finanční životaschopnost (a to i prostřednictvím solidní investiční strategie), aby přilákali více soukromých investic do konkrétní třídy aktiv.

6.4.2.2.   Cíloví koneční příjemci

Oblast týkající se sociálních investic a dovedností je určena pro podpůrné intervence v různých oblastech politiky, a proto se zaměřuje na širokou škálu konečných příjemců, mezi něž mohou patřit:

| a) | fyzické osoby:






  i) | osoby ve zranitelných situacích (například osoby, které zažívají sociální vyloučení nebo jim sociální vyloučení hrozí, včetně osob bez domova nebo osob žijících v těžké deprivaci v oblasti bydlení, osoby, které ztratily zaměstnání nebo jim ztráta zaměstnání hrozí, případně mají potíže se vstupem nebo návratem na trh práce, osoby z menšinových skupin, státní příslušníci třetích zemí, osoby ve znevýhodněné situaci, pokud jde o přístup na tradiční úvěrový trh, které chtějí založit své vlastní mikropodniky nebo je rozvíjet); |
| --- | --- | --- |

a)

fyzické osoby:

i)

osoby ve zranitelných situacích (například osoby, které zažívají sociální vyloučení nebo jim sociální vyloučení hrozí, včetně osob bez domova nebo osob žijících v těžké deprivaci v oblasti bydlení, osoby, které ztratily zaměstnání nebo jim ztráta zaměstnání hrozí, případně mají potíže se vstupem nebo návratem na trh práce, osoby z menšinových skupin, státní příslušníci třetích zemí, osoby ve znevýhodněné situaci, pokud jde o přístup na tradiční úvěrový trh, které chtějí založit své vlastní mikropodniky nebo je rozvíjet);

| ii) | děti, rodiče, učitelé a ředitelé škol; |
| --- | --- |

ii)

děti, rodiče, učitelé a ředitelé škol;

| iii) | potenciální nebo stávající žáci a studenti (včetně dospělých studujících); |
| --- | --- |

iii)

potenciální nebo stávající žáci a studenti (včetně dospělých studujících);

| b) | podniky:






  i) | mikropodniky, včetně osob samostatně výdělečně činných, zejména mikropodniky, které zaměstnávají zranitelné osoby; |
| --- | --- | --- |

b)

podniky:

i)

mikropodniky, včetně osob samostatně výdělečně činných, zejména mikropodniky, které zaměstnávají zranitelné osoby;

| ii) | sociální podniky; |
| --- | --- |

ii)

sociální podniky;

| iii) | veřejné společnosti; |
| --- | --- |

iii)

veřejné společnosti;

| iv) | malé a střední podniky; |
| --- | --- |

iv)

malé a střední podniky;

| v) | další společnosti ze soukromého sektoru; |
| --- | --- |

v)

další společnosti ze soukromého sektoru;

| c) | poskytovatelé vzdělávání, odborné přípravy a souvisejících služeb, včetně iniciativy „Evropské univerzity“, škol, institucí vzdělávání a odborné přípravy, včetně center excelence odborného vzdělávání a přípravy a poskytovatelů předškolního vzdělávání a péče; |
| --- | --- |

c)

poskytovatelé vzdělávání, odborné přípravy a souvisejících služeb, včetně iniciativy „Evropské univerzity“, škol, institucí vzdělávání a odborné přípravy, včetně center excelence odborného vzdělávání a přípravy a poskytovatelů předškolního vzdělávání a péče;

| d) | zvláštní účelové jednotky; |
| --- | --- |

d)

zvláštní účelové jednotky;

| e) | sdružení, fundace, vzájemné společnosti a družstva; |
| --- | --- |

e)

sdružení, fundace, vzájemné společnosti a družstva;

| f) | nevládní organizace; |
| --- | --- |

f)

nevládní organizace;

| g) | orgány veřejné moci; |
| --- | --- |

g)

orgány veřejné moci;

| h) | zdravotnické orgány, poskytovatelé zdravotních služeb, poskytovatelé sociálních služeb, poskytovatelé technologií, zdravotničtí pracovníci, pacienti, soukromé osoby; |
| --- | --- |

h)

zdravotnické orgány, poskytovatelé zdravotních služeb, poskytovatelé sociálních služeb, poskytovatelé technologií, zdravotničtí pracovníci, pacienti, soukromé osoby;

| i) | v oblasti sociální infrastruktury mohou být cílovými konečnými příjemci předkladatelé projektů, veřejné společnosti, správci budov/zařízení, poskytovatelé sociálního bydlení, partnerství veřejného a soukromého sektoru. |
| --- | --- |

i)

v oblasti sociální infrastruktury mohou být cílovými konečnými příjemci předkladatelé projektů, veřejné společnosti, správci budov/zařízení, poskytovatelé sociálního bydlení, partnerství veřejného a soukromého sektoru.

Finanční a investiční operace budou rovněž podporovat projekty organizací soukromého a veřejného sektoru, které působí v oblasti sociálních investic nebo které tyto investice potřebují.

Mezi tyto organizace patří mimo jiné malé a střední podniky, velké korporace, družstva, fundace, rizikoví filantropové, podniky zaměřené na dopad, instituce a poskytovatelé vzdělávání a odborné přípravy, podniky s trojí zodpovědností, místní a obecní úřady.

Jejich činnosti zahrnují různá odvětví a pododvětví, mimo jiné inteligentní a inkluzivní mobilitu, obnovu měst, socioekonomické oživení a budování venkovských komunit a mezigenerační solidaritu, inkluzivní komunity, bezdomovectví, integraci osob ve zranitelných situacích, včetně osob se zdravotním postižením, problémy s duševním zdravím a demencí, rozvoj komunit, integrace státních příslušníků třetích zemí řešící demografické a migrační výzvy a integrace nových populací, digitální inkluzivnost a kompetence k podnikavosti.

6.4.2.3.   Obecné finanční produkty

Podpora z Fondu InvestEU bude podložena jednotnou rozpočtovou zárukou EU vztahující se na finanční produkty, které řeší diverzifikované portfolio rizik. Může to zahrnovat mimo jiné bankovní záruky, úvěry, kapitál, mezaninový dluh, specializované fondy a investiční platformy (které mohou mít vrstvenou strukturu první ztráty, mezaninové tranše a prioritního dluhu), investiční podporu systému uzavírání smluv a partnerství se sociálními výsledky, provozní kapitál, podporu pořízení hmotného a nehmotného majetku a leasingové transakce. Finanční transakce mají minimální splatnost dvanáct měsíců, avšak pro konkrétní segmenty s typickou splatností kratší než průměr, například mikrofinancování, může být minimální splatnost zkrácena až na tři měsíce. Zvláštní pozornost bude věnována poskytování „trpělivého“ kapitálu, kdy se místo okamžitých výnosů očekává vytvoření dlouhodobé ekonomické hodnoty.

Toho lze dosáhnout mimo jiné prostřednictvím specializovaných investičních nástrojů, které mohou zprostředkovatelům poskytovat úvěry, vlastní kapitál, hybridní kapitál a nástroje pro sdílení rizik nebo přímé financování konečným příjemcům.

Záruky umožní prováděcím partnerům a zprostředkovatelům zaměřit se na konečné příjemce uvedené v oddíle 6.4.2.2 za lepších finančních a nefinančních podmínek, než jaké by měli bez záruky, čímž se dále přenese výhoda plynoucí ze zásahu EU. Snížení rizikové přirážky účtované konečným příjemcům lze zvážit zejména u operací podporovaných z Fondu InvestEU v rámci oblasti týkající se sociálních investic a dovedností. V souladu s rizikovým profilem aktiv (často nehmotné povahy) v rámci oblasti týkající se sociálních investic a dovedností bude možné krytí první ztráty zárukou.

Podporovány mohou být pilotní systémy uzavírání smluv na dosažení sociálních výsledků, včetně investic do systémů plateb podle výsledků a dluhopisů se sociálním dopadem v konkrétních oblastech, v nichž veřejné zadavatelské subjekty (nebo také soukromé subjekty) sledují sociální dopady na základě předem stanovených sociálních výsledků, jestliže vedou k adicionalitě v souladu s přílohou V nařízení o Programu InvestEU. Budou zahrnovat převzetí rizika soukromého sektoru a nespadají do oblasti působnosti základních sociálních služeb, v nichž by v případě selhání musely zakročit veřejné orgány. Pokud to tak bude, mohou být možnými oblastmi intervence přístup ke vzdělávání a odborné přípravě, zdravotnictví a péče, migrace a integrace státních příslušníků třetích zemí, služby zaměstnanosti, zvyšování kvalifikace a sociální služby. V případě zacílení na sociální služby lze zahájit pilotní systémy uzavírání smluv na dosažení sociálních výsledků, jejichž účelem je ověřit, zda je inovativní zásah účinný a škálovatelný. Tyto systémy by měly zajistit transparentnost pokud jde o jejich nastavení, fungování a sledování jejich účinnosti.

a)   
  u dluhového financování poskytovaného prováděcím partnerem

Dluhové nástroje podporované zárukou EU prostřednictvím prováděcích partnerů a finančních zprostředkovatelů se zaměří převážně na projekty, které mají potíže získat dluhové financování na trhu, mimo jiné z důvodu chybějícího zajištění, úvěrové historie nebo vysoce rizikového profilu, případně nízkých očekávaných výnosů.

Záruka EU může být poskytnuta na finanční a investiční operace ve formě:

| a) | přímého dluhu (včetně podřízených úvěrů), dluhopisů, nezajištěných půjček, nezajištěných úvěrů, podnikových úvěrů, mezaninových investic, prioritních úvěrů a úvěrových linek; |
| --- | --- |

a)

přímého dluhu (včetně podřízených úvěrů), dluhopisů, nezajištěných půjček, nezajištěných úvěrů, podnikových úvěrů, mezaninových investic, prioritních úvěrů a úvěrových linek;

| b) | úvěrového posílení u nových investic (pro projektové dluhopisy, bankovní úvěry nebo jejich kombinace) a úvěrů na projekty v oblasti sociální a vzdělávací infrastruktury, podnikových úvěrů nebo prioritního dluhu a podřízených úvěrů pro zvláštní účelové jednotky a struktury partnerství veřejného a soukromého sektoru (v programech financování projektů); |
| --- | --- |

b)

úvěrového posílení u nových investic (pro projektové dluhopisy, bankovní úvěry nebo jejich kombinace) a úvěrů na projekty v oblasti sociální a vzdělávací infrastruktury, podnikových úvěrů nebo prioritního dluhu a podřízených úvěrů pro zvláštní účelové jednotky a struktury partnerství veřejného a soukromého sektoru (v programech financování projektů);

| c) | střednědobého dluhu, včetně rámcových úvěrů vyplacených prostřednictvím finančních zprostředkovatelů a zahrnujících více konečných příjemců; |
| --- | --- |

c)

střednědobého dluhu, včetně rámcových úvěrů vyplacených prostřednictvím finančních zprostředkovatelů a zahrnujících více konečných příjemců;

| d) | (proti)záruk, záruk za úvěry, zajištěných záruk a dalších ujednání o sdílení rizik pro systémy prováděné finančními zprostředkovateli a záruk (zajištěných nebo nezajištěných) pro financující třetí strany; |
| --- | --- |

d)

(proti)záruk, záruk za úvěry, zajištěných záruk a dalších ujednání o sdílení rizik pro systémy prováděné finančními zprostředkovateli a záruk (zajištěných nebo nezajištěných) pro financující třetí strany;

| e) | záručních produktů vztahujících se na nově vytvořené úvěry, které mohou na základě platných předpisů a případně se souhlasem příslušných vnitrostátních regulačních orgánů povolit finančním zprostředkovatelům snížení kapitálových požadavků; |
| --- | --- |

e)

záručních produktů vztahujících se na nově vytvořené úvěry, které mohou na základě platných předpisů a případně se souhlasem příslušných vnitrostátních regulačních orgánů povolit finančním zprostředkovatelům snížení kapitálových požadavků;

| f) | cílených záručních mechanismů, které mohou být navrženy tak, aby umožňovaly a podporovaly sociální investice z nadační jistiny fundací a filantropických organizací, což pomůže snížit riziko těchto investic a dosáhnout určité úrovně návratnosti. Tyto mechanismy budou obvykle spojeny se závazkem, že výnosy z použití záruky generované na straně investorů budou vynaloženy na granty a nevratnou pomoc v souladu s prioritními oblastmi financování Programu InvestEU. |
| --- | --- |

f)

cílených záručních mechanismů, které mohou být navrženy tak, aby umožňovaly a podporovaly sociální investice z nadační jistiny fundací a filantropických organizací, což pomůže snížit riziko těchto investic a dosáhnout určité úrovně návratnosti. Tyto mechanismy budou obvykle spojeny se závazkem, že výnosy z použití záruky generované na straně investorů budou vynaloženy na granty a nevratnou pomoc v souladu s prioritními oblastmi financování Programu InvestEU.

b)   
  u kapitálového financování poskytovaného prováděcím partnerem

Za účelem dosažení kritického množství a zajištění flexibility ve strukturách financování, které obvykle souvisí s bankovními úvěry, je třeba použít kapitálové financování. Kapitálové operace mohou přilákat různý „trpělivý“ kapitál, který se používá ve fázích předcházejících bankovní financovatelnosti začínajících podniků ve všech odvětvích, a umožnit, aby sociální podniky postupně opouštěly financování založené na grantech a zvyšovaly svůj inovační a růstový potenciál.

Potenciální kapitálové produkty, na něž se může vztahovat záruka EU, zahrnují:

| a) | (ne)přímé kapitálové a kvazikapitálové investice, hybridní dluhové kapitálové a jiné formy mezaninového financování v soukromých nebo veřejných akciových fondech, soukromých dluhových fondech, fondech rizikového kapitálu, finančních zprostředkovatelích, jako jsou mikrofinanční instituce a poskytovatelé sociálního financování (například za účelem budování kapacit, podpory fondů spojených s inkubátory, akcelerátory nebo poskytování služeb inkubátoru sociálním podnikům a sociálním inovátorům, včetně inovativních poskytovatelů vzdělávání, odborné přípravy a souvisejících služeb, nebo za účelem společných investic spolu se sociálními podniky a investory typu podnikatelský anděl či rizikovými filantropy a podpory některých inovativních finančních řešení). Za určitých zvláštních okolností lze rovněž zvážit odklon od tradiční zásady podmínek pari passu směrem k asymetrickému modelu rozdělení rizik a sdílení výnosů; |
| --- | --- |

a)

(ne)přímé kapitálové a kvazikapitálové investice, hybridní dluhové kapitálové a jiné formy mezaninového financování v soukromých nebo veřejných akciových fondech, soukromých dluhových fondech, fondech rizikového kapitálu, finančních zprostředkovatelích, jako jsou mikrofinanční instituce a poskytovatelé sociálního financování (například za účelem budování kapacit, podpory fondů spojených s inkubátory, akcelerátory nebo poskytování služeb inkubátoru sociálním podnikům a sociálním inovátorům, včetně inovativních poskytovatelů vzdělávání, odborné přípravy a souvisejících služeb, nebo za účelem společných investic spolu se sociálními podniky a investory typu podnikatelský anděl či rizikovými filantropy a podpory některých inovativních finančních řešení). Za určitých zvláštních okolností lze rovněž zvážit odklon od tradiční zásady podmínek pari passu směrem k asymetrickému modelu rozdělení rizik a sdílení výnosů;

| b) | přímé kapitálové účasti, vlastní kapitál, konvertibilní půjčky společníků a kombinace různých druhů kapitálových podílů vydaných investorům. Zváží se také umožnění asymetrického sdílení výnosů a rizika; |
| --- | --- |

b)

přímé kapitálové účasti, vlastní kapitál, konvertibilní půjčky společníků a kombinace různých druhů kapitálových podílů vydaných investorům. Zváží se také umožnění asymetrického sdílení výnosů a rizika;

| c) | otevřených kapitálových podílů, tichých podílů, půjček společníků nebo kombinací různých druhů kapitálových podílů vydaných investorům a darů, včetně pokročilých návratných a nevratných forem podpory. Tyto produkty nezahrnují hlasovací ani správcovská práva pro investory (včetně spoluinvestorů). |
| --- | --- |

c)

otevřených kapitálových podílů, tichých podílů, půjček společníků nebo kombinací různých druhů kapitálových podílů vydaných investorům a darů, včetně pokročilých návratných a nevratných forem podpory. Tyto produkty nezahrnují hlasovací ani správcovská práva pro investory (včetně spoluinvestorů).

Prováděcí partneři využívající záruky EU by měli mít alespoň stejné podmínky (pari passu)jako ostatní investoři. V rámci oblasti týkající se sociálních investic a dovedností však tato zásada podmínek pari passu nemusí – je-li to řádně odůvodněno – platit, to znamená, že investice prováděcích partnerů, kteří využívají záruky EU, mohou být s ohledem na kaskádu rizika a výnosů v podřízené pozici i asymetrické.

Skupina investorů ochotných investovat do sociálních nástrojů je v současné době vzhledem k vnímání návratnosti a rizika omezená. Především se provádění programu nebude zaměřovat na maximalizaci výnosů, ale spíše na dosažení úrovně návratnosti, která je dostatečná, aby zajišťovala sladění pobídek a účasti investorů. Vzhledem k tomu, že důraz bude kladen spíše na generování sociální návratnosti investice než na finanční výnosy, může být cílová návratnost portfolia u operace i 0 %.

6.4.2.4.   Tematické finanční produkty

Tyto produkty mají podobu pilotních finančních produktů a platforem pro řešení selhání trhu a suboptimálních investičních situací, zrychlují rozvoj trhu sociálních investic nebo lákají více soukromých investic a přispívají k řešení financování přizpůsobených pro dosažení sociálního dopadu (110).

V případě financování prováděcím partnerem na podporu mikrofinančních institucí a poskytovatelů sociálního financování pro účely budování kapacit se neuplatní požadavek, aby prováděcí partner poskytl z vlastních zdrojů 5 % příspěvek na první ztrátu, jak je uvedeno výše v oddíle 4.2.2.

---

(1)  
  Úř. věst. L 107, 26.3.2021, s. 30.

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se zavádí Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace (2014–2020) a zrušuje rozhodnutí č. 1982/2006/ES (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 104).

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se vytváří Nástroj pro propojení Evropy, mění nařízení (EU) č. 913/2010 a zrušují nařízení (ES) č. 680/2007 a (ES) č. 67/2010 (Úř. věst. L 348, 20.12.2013, s. 129).

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/694 ze dne 29. dubna 2021, kterým se zavádí program Digitální Evropa a zrušuje rozhodnutí (EU) 2015/2240 (Úř. věst. L 166, 11.5.2021, s. 1).

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/690 ze dne 28. dubna 2021, kterým se zavádí program pro vnitřní trh, pro konkurenceschopnost podniků včetně malých a středních podniků, pro oblast rostlin, zvířat, potravin a krmiv a pro evropskou statistiku (Program pro jednotný trh) a kterým se zrušují nařízení (EU) č. 99/2013, (EU) č. 1287/2013, (EU) č. 254/2014 a (EU) č. 652/2014 (Úř. věst. L 153, 3.5.2021, s. 1).

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/696 ze dne 28. dubna 2021, kterým se zavádí Kosmický program Unie a zřizuje Agentura Evropské unie pro Kosmický program a zrušují nařízení (EU) č. 912/2010, (EU) č. 1285/2013 a (EU) č. 377/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU (Úř. věst. L 170, 12.5.2021, s. 69).

(7)  Nařízení o Evropském fondu pro regionální rozvoj a o Fondu soudržnosti dosud nezveřejněno. Čeká se na druhé čtení v parlamentu.

(8)  Nařízení o Evropském fondu pro regionální rozvoj a o Fondu soudržnosti dosud nezveřejněno. Čeká se na druhé čtení v parlamentu.

(9)  Nařízení o Evropském sociálním fondu plus a o Fondu soudržnosti (ESF+) dosud nezveřejněno. Čeká se na druhé čtení v parlamentu.

(10)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 18. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).

(11)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 ze dne 17. prosince 2013 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 487).

(12)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1295/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se zavádí program Kreativní Evropa (2014–2020) a zrušují rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 221).

(13)  Nařízení, kterým se zřizuje Azylový, migrační a integrační fond, dosud nezveřejněno. Čeká se na postoj Rady v prvním čtení.

(14)  Nařízení, kterým se zřizuje Fond pro vnitřní bezpečnost, dosud nezveřejněno. Čeká se na postoj Rady v prvním čtení.

(15)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 508/2014 ze dne 15. května 2014 o Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2328/2003, (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006 a (ES) č. 791/2007 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1255/2011 (Úř. věst. L 149, 20.5.2014, s. 1).

(16)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1293/2013 ze dne 11. prosince 2013 o zřízení programu pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE) a o zrušení nařízení (ES) č. 614/2007 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 185).

(17)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/410 ze dne 14. března 2018, kterou se mění směrnice 2003/87/ES za účelem posílení nákladově efektivních způsobů snižování emisí a investic do nízkouhlíkových technologií a rozhodnutí (EU) 2015/1814 (Úř. věst. L 76, 19.3.2018, s. 3), a Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/856 ze dne 26. února 2019, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES, pokud jde o fungování inovačního fondu (Úř. věst. L 140, 28.5.2019, s. 6).

(18)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/522 ze dne 24. března 2021, kterým se zavádí program činnosti Unie v oblasti zdraví (program EU pro zdraví) („EU4Health“) na období 2021–2027 a zrušuje nařízení (EU) č. 282/2014 (Úř. věst. L 107, 26.3.2021, s. 1).

(19)  Nařízení, kterým se zřizuje Fond pro spravedlivou transformaci, dosud nezveřejněno. Čeká se na podpis aktu.

(20)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/697 ze dne 29. dubna 2021, kterým se zřizuje Evropský obranný fond a zrušuje nařízení (EU) 2018/1092 (Úř. věst. L 170, 12.5.2021, s. 149).

(21)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

(22)  V souladu s posledním odstavcem oddílu A přílohy V nařízení o Programu InvestEU nebudou zárukou EU podporovány refinanční operace, s výjimkou zvláštních výjimečných a řádně odůvodněných okolností. Finanční a investiční operace, jež se vztahují na stávající portfolia a jež spadají pod tuto výjimku, mohou být nejprve zahájeny pouze v rámci pilotního projektu s omezeným rozpočtem podle příslušné oblasti politiky a splňují všechny podmínky stanovené v příloze V nařízení o Programu InvestEU a dále uvedené v záruční dohodě.

(23)  Přímé kapitálové a kvazikapitálové financování není v rámci složky EU oblasti týkající se malých a středních podniků povoleno.

(24)  Finanční nebo investiční operace ve formě záruky nebo zahrnující záruku prováděcího partnera poskytnutou financující třetí straně ve vztahu ke konkrétním projektům posouzeným a vybraným prováděcím partnerem se považuje za přímou operaci.

(25)  Společnosti se střední tržní kapitalizací jsou společnosti, které mají nejvýše 3 000 zaměstnanců, ale nejsou malými nebo středními podniky. Malé společnosti se střední tržní kapitalizací jsou společnosti vymezené v čl. 2 bodě 22 nařízení o Programu InvestEU.

(26)  To jest vládní orgány nebo subjekty plně zaručené členským státem.

(27)  U projektů s vysokou přidanou hodnotou politiky a v případech, kdy je zásadní přilákat prostřednictvím struktur financování (jako jsou syndikované úvěry) další soukromé investory, může toto číslo dosáhnout až 70 % celkových nákladů na projekt, jak je dále stanoveno v záruční dohodě.

(28)  Pokud jde o 50 % limit, mohou se uplatnit výjimky týkající se velikosti fondu v případě, že se použije složka členského státu. V oddíle 5.1.2 jsou stanovena další pravidla pro investice do fondů soukromého kapitálu.

(29)  Nařízení (EU) č. 651/2014 ze dne 17. června 2014, kterým se v souladu s články 107 a 108 Smlouvy prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné s vnitřním trhem (Úř. věst. L 187, 26.6.2014, s. 1).

(30)  Doposud neschváleno.

(31)  Pokud jde o státní podporu, čl. 1 odst. 4 písm. c) obecného nařízení o blokových výjimkách stanoví, že se toto nařízení nevztahuje na podniky v obtížích.

(32)  Sociální infrastruktura v souvislosti s oblastí týkající se sociálních investic a dovedností znamená infrastrukturu podporující poskytování sociálních služeb a vybraných služeb obecného zájmu (vzdělávání a zdravotnictví), které jsou vymezeny ve sděleních Komise o sociálních službách obecného zájmu a službách obecného zájmu (KOM(2007) 725 v konečném znění a KOM(2006) 177 v konečném znění). Přesněji řečeno, sociální infrastruktura v oblasti sociálních služeb podporuje poskytování podpůrných služeb, které prostřednictvím personalizované podpory umožňují lidem překonat jejich nepříznivou sociální situaci, zajišťují začlenění do společnosti a zvyšují jejich zaměstnatelnost. Tento druh infrastruktury je obvykle realizován na místní úrovni a zahrnuje integrované zajišťování a komunitní poskytování služeb.

(33)  Složka členského státu by se mohla financovat z kteréhokoli z těchto fondů se sdíleným řízením: EFRR, Fondu soudržnosti, ESF +, EZFRV a ENRF; nebo z peněžního příspěvku od členského státu, včetně těch podpořených z Nástroje pro oživení a odolnost.

(34)  Operace kombinování zdrojů se nepovažuje za finanční nebo investiční operaci ve smyslu čl. 2 bodu 5 nařízení o Programu InvestEU, které tvoří součást této operace kombinování zdrojů.

(35)  Pro účely těchto investičních pokynů se „odvětvovými programy“ rozumí programy Unie ve smyslu čl. 2 bodu 5 nařízení o Programu InvestEU. Pro účely tohoto oddílu 2.9 jsou důležité pouze odvětvové programy, pro něž je v právním základu uvedeno odpovídající zmocňovací ustanovení.

(36)  V případě kombinování zdrojů financování s inovačním fondem ETS příslušné rozhodnutí přijaté v souladu s akty v přenesené pravomoci přijatými na základě čl. 10a odst. 8 směrnice 2003/87/ES ve znění směrnice (EU) 2018/410 (Úř. věst. L 76, 19.3.2018, s. 3).

(37)  Skupina pro spolupráci v oblasti bezpečnostních sítí a informací, Cybersecurity of 5G networks EU Toolbox of risk mitigating measures (Kybernetická bezpečnost sítí 5G – soubor nástrojů EU pro zmírnění rizik), 01/2020, https://ec.europa.eu/newsroom/dae/document.cfm?doc_id=64468.

(38)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/697 ze dne 29. dubna 2021, kterým se zřizuje Evropský obranný fond a zrušuje nařízení (EU) 2018/1092 (Úř. věst. L 170, 12.5.2021, s. 149).

(39)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/696 ze dne 28. dubna 2021, kterým se zavádí Kosmický program Unie a zřizuje Agentura Evropské unie pro Kosmický program a zrušují nařízení (EU) č. 912/2010, (EU) č. 1285/2013 a (EU) č. 377/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU (Úř. věst. L 170, 12.5.2021, s. 69).

(40)  Sdělení Komise Investiční plán pro udržitelnou Evropu Investiční plán Zelené dohody pro Evropu (COM(2020) 21 final).

(41)  Nařízení (EU) 2020/852 o zřízení rámce pro usnadnění udržitelných investic a o změně nařízení (EU) 2019/2088 (Úř. věst. L 198, 22.6.2020, s. 13) a příslušné akty v přenesené pravomoci.

(42)  Poradenská podpora prováděcím partnerům bude doplňovat technickou pomoc poskytovanou v rámci Nástroje technické podpory.

(43)  30 % pro klima a 60 % pro klima a životní prostředí v rámci oblasti týkající se udržitelné infrastruktury.

(44)  Nařízení (EU) 2020/852 o zřízení rámce pro usnadnění udržitelných investic a o změně nařízení (EU) 2019/2088 (Úř. věst. L 198, 22.6.2020, s. 13).

(45)  Konkrétní prahové hodnoty, které mají být použity, budou stanoveny v pokynech k udržitelnosti vydaných Komisí podle čl. 8 odst. 6 nařízení o Programu InvestEU.

(46)  Například: směrnice 2011/92/EU o posuzování vlivů některých veřejných a soukromých záměrů na životní prostředí (Úř. věst. L 26, 28.1.2012, s. 1), ve znění směrnice 2014/52/EU (Úř. věst. L 124, 25.4.2014, s. 1); směrnice 92/43/EHS o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7); směrnice 2000/60/ES, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1); směrnice 2010/75/EU o průmyslových emisích (integrované prevenci a omezování znečištění) (Úř. věst. L 334, 17.12.2010, s. 17).

(47)  
  „Climate change and major projects. Outline of the climate change related requirements and guidance for major projects in the 2014-2020 programming period: ensuring resilience to the adverse impact of climate change and reducing the emission of greenhouse gases“ (Změna klimatu a velké projekty. Nástin požadavků souvisejících se změnou klimatu a pokyny pro velké projekty v programovém období 2014–2020: Zajištění odolnosti vůči nepříznivému dopadu změny klimatu a snižování emisí skleníkových plynů), Evropská komise (25. srpna 2016) https://ec.europa.eu/clima/sites/clima/files/docs/major_projects_en.pdf; jakož i „Integrating Climate Change Information and Adaptation in Project Development: Emerging Experience from Practitioners“ (Začlenění informací o změně klimatu a přizpůsobení se změně klimatu do vývoje projektů: Prozatím nashromážděné zkušenosti z praxe), pracovní skupina finančních institucí Evropské unie pro přizpůsobení se změně klimatu (květen 2016) https://ec.europa.eu/clima/sites/clima/files/docs/integrating_climate_change_en.pdf

(48)  Nařízení, kterým se zřizuje Fond pro spravedlivou transformaci, dosud nezveřejněno. Čeká se na podpis aktu.

(49)  Nařízení o úvěrovém nástroji pro veřejný sektor v rámci mechanismu pro spravedlivou transformaci dosud nezveřejněno. Čeká se na postoj Rady v prvním čtení.

(50)  V případě, že se jedná o finanční nebo investiční operaci v podobě záruky poskytnuté prováděcím partnerem financující třetí straně, vztahuje se limit 25 % na financování poskytnuté financující třetí stranou.

(51)  Horní limit může být výjimečně v řádně odůvodněných případech nastaven na vyšší než očekávanou úroveň ztrát v rámci složky členského státu oblasti týkající se malých a středních podniků.

(52)  Přímé kapitálové a kvazikapitálové financování není v rámci složky EU oblasti týkající se malých a středních podniků povoleno.

(53)  U oblasti týkající se malých a středních podniků je na úrovni fondu požadováno minimálně 30 % financování od soukromých investorů. V případě nástrojů spoluinvestování se může soukromá účast uskutečnit také na úrovni investice do jednotlivých konečných příjemců.

(54)  Primární investicí se rozumí přímá nebo nepřímá investice (včetně investice ve formě úvěru) do konečného příjemce, jejímž výsledkem je financování plynoucí přímo nebo nepřímo ke konečnému příjemci.

(55)  Přímé kapitálové a kvazikapitálové financování není v rámci složky EU oblasti týkající se malých a středních podniků povoleno.

(56)  Viz například sdělení Komise o financování udržitelného růstu (COM(2018) 97 final) a vstupy poskytnuté expertní skupinou na vysoké úrovni pro udržitelné financování prostřednictvím její závěrečné zprávy zveřejněné dne 31. ledna 2018, online na <https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/180131-sustainable-finance-final-report_en.pdf>.

(57)  V souladu s požadavky na přístupnost uvedenými v evropském aktu o přístupnosti (směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/882 ze dne 17. dubna 2019 o požadavcích na přístupnost u výrobků a služeb (Úř. věst. L 151, 7.6.2019, s. 70).

(58)  Členské státy mají nejrůznější regulační rámce podporující udržitelnou energetickou infrastrukturu, které přinášejí řadu rizik souvisejících s politikou, uspořádáním trhu a regulací, což ovlivňuje kapitálové náklady na investice.

(59)  Sdělení Komise o vodíkové strategii pro klimaticky neutrální Evropu (COM(2020) 301 final).

(60)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 82).

(61)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 ze dne 11. prosince 2018 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU a 2013/30/EU, směrnice Rady 2009/119/ES a (EU) 2015/652 a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 1).

(62)  Mechanismus Unie pro financování energie z obnovitelných zdrojů je zřízen článkem 33 nařízení o správě energetické unie.

(63)  Směrnice 2012/27/EU o energetické účinnosti, o změně směrnic 2009/125/ES a 2010/30/EU a o zrušení směrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES (Úř. věst. L 315, 14.11.2012, s. 1).

(64)  Sdělení Komise „Renovační vlna pro Evropu – ekologické budovy, nová pracovní místa, lepší životní úroveň“ (COM(2020) 662 final).

(65)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU ze dne 19. května 2010 o energetické náročnosti budov (Úř. věst. L 153, 18.6.2010, s. 13).

(66)  
  Úř. věst. L 153, 18.6.2010, s. 13.

(67)  https://ec.europa.eu/environment/topics/circular-economy/levels_en.

(68)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 347/2013 ze dne 17. dubna 2013, kterým se stanoví hlavní směry pro transevropské energetické sítě a kterým se zrušuje rozhodnutí č. 1364/2006/ES a mění nařízení (ES) č. 713/2009, (ES) č. 714/2009 a (ES) č. 715/2009 (Úř. věst. L 115, 25.4.2013, s. 39).

(69)  Sdělení Komise o strategii pro udržitelnou a inteligentní mobilitu – nasměrování evropské dopravy do budoucnosti (COM(2020)789 final).

(70)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1315/2013 ze dne 11. prosince 2013 o hlavních směrech Unie pro rozvoj transevropské dopravní sítě a o zrušení rozhodnutí č. 661/2010/EU (Úř. věst. L 348, 20.12.2013, s. 1).

(71)  Inteligentní dopravní systém.

(72)  Říční informační služby.

(73)  Evropský systém řízení železničního provozu.

(74)  Sdělení Komise „Chvíle pro Evropu: náprava škod a příprava na příští generaci“ (COM(2020) 456 final).

(75)  Směrnice 2008/56/ES, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti mořské environmentální politiky (dále jen „rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí“) (Úř. věst. L 164, 25.6.2008, s. 19).

(76)  Směrnice 2000/60/ES, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (dále jen „rámcová směrnice o vodě“) (Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1).

(77)  Směrnice 2007/60/ES o vyhodnocování a zvládání povodňových rizik (dále jen „směrnice o povodních“) (Úř. věst. L 288, 6.11.2007, s. 27).

(78)  Směrnice Rady 98/83/ES ze dne 3. listopadu 1998 o jakosti vody určené k lidské spotřebě (dále jen „směrnice o pitné vodě“) (Úř. věst. L 330, 5.12.1998, s. 32).

(79)  Směrnice Rady 91/271/EHS ze dne 21. května 1991 o čištění městských odpadních vod (dále jen „směrnice o čištění městských odpadních vod“) (Úř. věst. L 135, 30.5.1991, s. 40).

(80)  Směrnice Rady 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (dále jen „směrnice o dusičnanech“) (Úř. věst. L 375, 31.12.1991, s. 1).

(81)  Nařízení (EU) 2019/1009, kterým se stanoví pravidla pro dodávání hnojivých výrobků EU na trh a kterým se mění nařízení (ES) č. 1069/2009 a (ES) č. 1107/2009 a zrušuje nařízení (ES) č. 2003/2003 (dále jen „nařízení o hnojivech“) (Úř. věst. L 170, 25.6.2019, s. 1).

(82)  Nařízení (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a o zrušení směrnic Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (dále jen „nařízení o přípravcích na ochranu rostlin“) (Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 1).

(83)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES ze dne 19. listopadu 2008 o odpadech (Úř. věst. L 312, 22.11.2008, s. 3) ve znění směrnice 2018/851/EU (Úř. věst. L 150, 14.6.2018, s. 109).

(84)  Sdělení Komise o strategii EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030 – Navrácení přírody do našeho života (COM(2020) 380 final).

(85)  Sdělení Komise o strategii „od zemědělce ke spotřebiteli“ pro spravedlivé, zdravé a ekologické potravinové systémy (COM(2020) 381 final).

(86)  Sdělení Komise o novém akčním plánu pro oběhové hospodářství – Čistší a konkurenceschopnější Evropa (COM(2020) 98 final).

(87)  Sdělení Komise „Připojení pro konkurenceschopný jednotný digitální trh – na cestě k evropské gigabitové společnosti“ (COM/2016/587 final).

(88)  Sdělení Komise o kosmické strategii pro Evropu (COM(2016) 705 final).

(89)  Směrnice Rady 2008/114/ES ze dne 8. prosince 2008 o určování a označování evropských kritických infrastruktur a o posouzení potřeby zvýšit jejich ochranu (Úř. věst. L 345, 23.12.2008, s. 75).

(90)  Kybernetická bezpečnostní rizika je třeba posuzovat podle příslušného práva Unie a vnitrostátního práva, včetně souboru bezpečnostních opatření pro sítě 5G.

(91)  Úrovně technologické připravenosti.

(92)  OECD, Frascati Manual 2015 – Guidelines for Collecting and Reporting Data on Research and Experimental Development (Pokyny pro shromažďování a vykazování údajů o výzkumu a experimentálním vývoji), s. 44, https://read.oecd-ilibrary.org/science-and-technology/frascati-manual-2015_9789264239012-en.

(93)  V souladu s nejnovější aktualizací seznamu opatření v oblasti kritických vesmírných technologií pro strategickou nezávislost Evropy, který vypracovala Komise, agentura ESA a společná pracovní skupina agentury EDA.

(94)  Sdělení Komise Nová průmyslová strategie pro Evropu (COM/2020/102 final).

(95)  Sdělení Komise Formování digitální budoucnosti Evropy (COM(2020) 64 final).

(96)  Bílá kniha o umělé inteligenci – evropský přístup k excelenci a důvěře (COM(2020) 65 final).

(97)  Sdělení Komise Evropská strategie pro data (COM(2020) 66 final).

(98)  Sdělení Komise Strategie EU pro očkovací látky proti COVID-19 (COM(2020) 245 final).

(99)  Směrnice 2003/87/ES ve znění směrnice (EU) 2018/410 (Úř. věst. L 76, 19.3.2018, s. 3).

(100)  Jak je uvedeno v bodě 8 přílohy II nařízení o Programu InvestEU.

(101)  Sdělení Komise Strategie pro udržitelnou a digitální Evropu zaměřená na malé a střední podniky (COM(2020) 103 final) (oddíl 4. Zlepšení přístupu k financím).

(102)  Sdělení Komise Evropská agenda dovedností pro udržitelnou konkurenceschopnost, sociální spravedlnost a odolnost (COM(2020) 274 final).

(103)  Doporučení Rady 2020/C 417/01 ze dne 24. listopadu 2020 o odborném vzdělávání a přípravě pro udržitelnou konkurenceschopnost, sociální spravedlnost a odolnost (Úř. věst. C 417, 2.12.2020, s. 1).

(104)  Sdělení Komise o vytvoření Evropského prostoru vzdělávání do roku 2025 (COM(2020) 625 final).

(105)  Sdělení Komise Akční plán digitálního vzdělávání 2021–2027: Nové nastavení vzdělávání a odborné přípravy pro digitální věk (COM(2020) 624 final).

(106)  Viz například Overview of Natural and Man-Made Disasters and Risks the European Union may face (Přehled přírodních a člověkem způsobených katastrof a rizik, kterým může být Evropská unie vystavena) https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/285d038f-b543-11e7-837e-01aa75ed71a1.

(107)  Cenově dostupné projekty sociálního bydlení mohou spočívat v opatřeních, jako je:

| a) | zajištění nového, nesegregovaného a přístupného nájemního sociálního bytového fondu prostřednictvím jednoho nebo několika z těchto opatření:






  • | výstavba novostaveb, |
| --- | --- | --- |

a)

zajištění nového, nesegregovaného a přístupného nájemního sociálního bytového fondu prostřednictvím jednoho nebo několika z těchto opatření:

•

výstavba novostaveb,

| • | rekonstrukce nebo přeměna stávajících budov, |
| --- | --- |

•

rekonstrukce nebo přeměna stávajících budov,

| • | získání jednotlivých bytových jednotek ze soukromého trhu s bydlením (nákupem nebo zprostředkováním); |
| --- | --- |

•

získání jednotlivých bytových jednotek ze soukromého trhu s bydlením (nákupem nebo zprostředkováním);

| b) | zřízení agentury pro pronájem sociálních bytů; |
| --- | --- |

b)

zřízení agentury pro pronájem sociálních bytů;

| c) | poskytování řešení, jejichž těžištěm je otázka bydlení, kombinující zajištění nájemních bytových jednotek s podpůrnými službami v blízkosti (tj. poskytovaných na místě nebo snadno přístupných); |
| --- | --- |

c)

poskytování řešení, jejichž těžištěm je otázka bydlení, kombinující zajištění nájemních bytových jednotek s podpůrnými službami v blízkosti (tj. poskytovaných na místě nebo snadno přístupných);

| d) | přizpůsobení stávajícího sociálního bytového fondu potřebám osob se zdravotním postižením, včetně bytů obývaných vlastníky; |
| --- | --- |

d)

přizpůsobení stávajícího sociálního bytového fondu potřebám osob se zdravotním postižením, včetně bytů obývaných vlastníky;

| e) | cílená podpora pro marginalizované komunity, které ve svých současných bytových podmínkách zažívají vážnou deprivaci, včetně bytů obývaných vlastníky. |
| --- | --- |

e)

cílená podpora pro marginalizované komunity, které ve svých současných bytových podmínkách zažívají vážnou deprivaci, včetně bytů obývaných vlastníky.

(108)  Podle definice na vnitrostátní, regionální, případně místní úrovni a/nebo podle hospodářských a sociálních souvislostí.

(109)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=8312&furtherPubs=yes

(110)  Například poskytováním záruk pro investory, zřízením zrychlovacích nástrojů pro správce nástrojů se sociálním dopadem nebo vytvořením pobídkových mechanismů pro dosažení sociálního dopadu pro sociální podniky).

---

| 2.7.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 234/67 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 234/67

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2021/1079

ze dne 24. června 2021,

kterým se stanoví prováděcí pravidla k některým ustanovením nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/880 o vstupu a dovozu kulturních statků

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/880 ze dne 17. dubna 2019 o vstupu a dovozu kulturních statků (1), a zejména na čl. 3 odst. 6, čl. 4 odst. 12, čl. 5 odst. 3 a čl. 8 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Za účelem řádného provádění nařízení (EU) 2019/880 je nezbytné stanovit prováděcí pravidla pro stanovení systému dovozních licencí pro některé kategorie kulturních statků uvedených v části B přílohy uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Za účelem řádného provádění nařízení (EU) 2019/880 je nezbytné stanovit prováděcí pravidla pro stanovení systému dovozních licencí pro některé kategorie kulturních statků uvedených v části B přílohy uvedeného nařízení.

| (2) | Je rovněž nezbytné stanovit pravidla týkající se systému prohlášení dovozce pro kategorie uvedené v části C přílohy nařízení (EU) 2019/880. |
| --- | --- |

(2)

Je rovněž nezbytné stanovit pravidla týkající se systému prohlášení dovozce pro kategorie uvedené v části C přílohy nařízení (EU) 2019/880.

| (3) | Dále je nezbytné stanovit pravidla týkající se výjimek z požadavků na získání dovozní licence nebo na podávání prohlášení dovozce za určitých podmínek. |
| --- | --- |

(3)

Dále je nezbytné stanovit pravidla týkající se výjimek z požadavků na získání dovozní licence nebo na podávání prohlášení dovozce za určitých podmínek.

| (4) | V úložištích v Unii by mělo být zajištěno bezpečné uložení kulturních statků, kterým hrozí bezprostřední riziko zničení nebo ztráty v třetí zemi, s cílem zajistit jejich bezpečnost, zachování v dobrém stavu a bezpečné navrácení, až to situace dovolí. S cílem zajistit, že kulturní statky svěřené k bezpečnému uložení nebudou v Unii odkloněny a uvedeny na trh, by měly na úložiště dohlížet nebo je provozovat veřejné subjekty a kulturní statky by vždy měly zůstat pod jejich přímým dohledem. |
| --- | --- |

(4)

V úložištích v Unii by mělo být zajištěno bezpečné uložení kulturních statků, kterým hrozí bezprostřední riziko zničení nebo ztráty v třetí zemi, s cílem zajistit jejich bezpečnost, zachování v dobrém stavu a bezpečné navrácení, až to situace dovolí. S cílem zajistit, že kulturní statky svěřené k bezpečnému uložení nebudou v Unii odkloněny a uvedeny na trh, by měly na úložiště dohlížet nebo je provozovat veřejné subjekty a kulturní statky by vždy měly zůstat pod jejich přímým dohledem.

| (5) | Kulturní statky svěřené k bezpečnému uložení v úložišti v členském státě by měly být propuštěny do vhodného celního režimu, který by zaručoval jejich uchovávání po neurčitou dobu, a měla by být přijata opatření pro případ, že lze předpokládat, že riziková situace ve třetí zemi bude v dohledné budoucnosti přetrvávat. Aby mohla široká veřejnost využívat dočasné přítomnosti těchto kulturních statků na území Unie, mělo by být povoleno jejich vystavování v prostorách provozovaných stejným subjektem, který provozuje příslušné úložiště, a to na základě předchozího souhlasu třetí země, a pokud byly tyto kulturní statky propuštěny do režimu uskladnění v celním skladu, na základě předchozího schválení celních orgánů v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 (2). Přemístění kulturních statků do výstavních prostor by mělo být povoleno pouze v případě, pokud lze zaručit jejich bezpečnost a zachování v dobrém stavu. |
| --- | --- |

(5)

Kulturní statky svěřené k bezpečnému uložení v úložišti v členském státě by měly být propuštěny do vhodného celního režimu, který by zaručoval jejich uchovávání po neurčitou dobu, a měla by být přijata opatření pro případ, že lze předpokládat, že riziková situace ve třetí zemi bude v dohledné budoucnosti přetrvávat. Aby mohla široká veřejnost využívat dočasné přítomnosti těchto kulturních statků na území Unie, mělo by být povoleno jejich vystavování v prostorách provozovaných stejným subjektem, který provozuje příslušné úložiště, a to na základě předchozího souhlasu třetí země, a pokud byly tyto kulturní statky propuštěny do režimu uskladnění v celním skladu, na základě předchozího schválení celních orgánů v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 (2). Přemístění kulturních statků do výstavních prostor by mělo být povoleno pouze v případě, pokud lze zaručit jejich bezpečnost a zachování v dobrém stavu.

| (6) | Osvobození od povinnosti získat dovozní licenci nebo předložit celním orgánům prohlášení dovozce v případě dočasného použití kulturních statků pro vzdělávací nebo vědecké účely, pro účely konzervování, restaurování nebo digitalizace, pro výstavní účely, pro účely scénického umění, výzkumu prováděného akademickými institucemi nebo pro účely spolupráce mezi muzei či podobnými institucemi by mělo být zajištěno takovým způsobem, aby kulturní statky byly použity pouze pro tyto účely. Zařízení a instituce veřejného sektoru jsou, pokud jde o použití dočasně dovezených kulturních statků, považovány za důvěryhodné; mělo by být proto od nich vyžadováno pouze to, aby se zaregistrovaly v elektronickém systému. Institucím nebo zařízením, které jsou soukromoprávními subjekty nebo smíšenými (veřejnými/soukromými) subjekty, by mělo být rovněž umožněno využívat tohoto osvobození, pokud je jejich registrace v elektronickém systému následně potvrzena příslušným orgánem. Toto osvobození by také mělo být prováděno tak, aby se zajistilo, že tytéž předměty, jež byly propuštěny do režimu dočasného použití, jsou na konci tohoto režimu zpětně vyvezeny a že celní orgány mohou prostřednictvím centralizovaného elektronického systému snadno identifikovat zařízení, na něž se toto osvobození vztahuje. |
| --- | --- |

(6)

Osvobození od povinnosti získat dovozní licenci nebo předložit celním orgánům prohlášení dovozce v případě dočasného použití kulturních statků pro vzdělávací nebo vědecké účely, pro účely konzervování, restaurování nebo digitalizace, pro výstavní účely, pro účely scénického umění, výzkumu prováděného akademickými institucemi nebo pro účely spolupráce mezi muzei či podobnými institucemi by mělo být zajištěno takovým způsobem, aby kulturní statky byly použity pouze pro tyto účely. Zařízení a instituce veřejného sektoru jsou, pokud jde o použití dočasně dovezených kulturních statků, považovány za důvěryhodné; mělo by být proto od nich vyžadováno pouze to, aby se zaregistrovaly v elektronickém systému. Institucím nebo zařízením, které jsou soukromoprávními subjekty nebo smíšenými (veřejnými/soukromými) subjekty, by mělo být rovněž umožněno využívat tohoto osvobození, pokud je jejich registrace v elektronickém systému následně potvrzena příslušným orgánem. Toto osvobození by také mělo být prováděno tak, aby se zajistilo, že tytéž předměty, jež byly propuštěny do režimu dočasného použití, jsou na konci tohoto režimu zpětně vyvezeny a že celní orgány mohou prostřednictvím centralizovaného elektronického systému snadno identifikovat zařízení, na něž se toto osvobození vztahuje.

| (7) | K zajištění sledovatelnosti kulturních statků propuštěných do režimu dočasného použití za uplatnění výjimky z požadavku na předložení dovozní licence nebo prohlášení dovozce podle čl. 3 odst. 4 písm. b) a c) nařízení (EU) 2019/880 je vhodné stanovit pravidla upravující popis těchto kulturních statků, který by se měl nahrát do elektronického systému podle článku 8 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(7)

K zajištění sledovatelnosti kulturních statků propuštěných do režimu dočasného použití za uplatnění výjimky z požadavku na předložení dovozní licence nebo prohlášení dovozce podle čl. 3 odst. 4 písm. b) a c) nařízení (EU) 2019/880 je vhodné stanovit pravidla upravující popis těchto kulturních statků, který by se měl nahrát do elektronického systému podle článku 8 uvedeného nařízení.

| (8) | Pro správné uplatňování čl. 3 odst. 5 nařízení (EU) 2019/880 a s cílem zajistit jednotné provádění a zabránit zneužívání této výjimky ze strany stálých prodejních míst, jako jsou aukční domy, obchody se starožitnostmi a galerie, by měly obchodní umělecké veletrhy splňovat určité podmínky, pokud jde o jejich délku trvání, účel a dostupnost široké veřejnosti, jakož i o publicitu, která je jim věnována. |
| --- | --- |

(8)

Pro správné uplatňování čl. 3 odst. 5 nařízení (EU) 2019/880 a s cílem zajistit jednotné provádění a zabránit zneužívání této výjimky ze strany stálých prodejních míst, jako jsou aukční domy, obchody se starožitnostmi a galerie, by měly obchodní umělecké veletrhy splňovat určité podmínky, pokud jde o jejich délku trvání, účel a dostupnost široké veřejnosti, jakož i o publicitu, která je jim věnována.

| (9) | S cílem zajistit jednotné provádění ustanovení nařízení (EU) 2019/880 o dovozních licencích jsou nezbytná pravidla upravující vypracování, předkládání a přezkum žádostí a vydávání a platnost příslušných licencí pomocí centralizovaného elektronického systému. |
| --- | --- |

(9)

S cílem zajistit jednotné provádění ustanovení nařízení (EU) 2019/880 o dovozních licencích jsou nezbytná pravidla upravující vypracování, předkládání a přezkum žádostí a vydávání a platnost příslušných licencí pomocí centralizovaného elektronického systému.

| (10) | S cílem předcházet neoprávněnému použití dovozní licence, kterou příslušný orgán zrušil, by elektronický systém pro dovoz kulturních statků uvedený v článku 8 nařízení (EU) 2019/880 měl podávat výstrahu, jež upozorní celní a příslušné orgány jiných členských států. |
| --- | --- |

(10)

S cílem předcházet neoprávněnému použití dovozní licence, kterou příslušný orgán zrušil, by elektronický systém pro dovoz kulturních statků uvedený v článku 8 nařízení (EU) 2019/880 měl podávat výstrahu, jež upozorní celní a příslušné orgány jiných členských států.

| (11) | Legální původ kulturního statku, který byl dovezen do Unie v minulosti na základě dovozní licence, byl příslušným orgánem členského státu již přezkoumán. S cílem zajistit konzistentnost s tímto posouzením a usnadnit obchodování by nová žádost o zpětný dovoz téhož kulturního statku měla podléhat zjednodušeným požadavkům. |
| --- | --- |

(11)

Legální původ kulturního statku, který byl dovezen do Unie v minulosti na základě dovozní licence, byl příslušným orgánem členského státu již přezkoumán. S cílem zajistit konzistentnost s tímto posouzením a usnadnit obchodování by nová žádost o zpětný dovoz téhož kulturního statku měla podléhat zjednodušeným požadavkům.

| (12) | V souladu s nařízením (EU) 2019/880 začíná 90denní lhůta, ve které má příslušný orgán rozhodnout o žádosti o dovozní licenci, běžet v okamžiku, kdy tento orgán obdrží úplnou žádost. S cílem zajistit rovné zacházení a urychlené vyřizování žádostí o licenci, jsou-li k prokázání legálního vývozu kromě informací, které předložil žadatel ve své elektronické žádosti, nezbytné další informace, měla by 90denní lhůta začít běžet až v okamžiku, kdy žadatel předloží požadované další informace jejich nahráním do elektronického systému. Jelikož důkazní břemeno při prokazování legálního vývozu nese žadatel, měla by být žádost, pokud nebyly příslušnému orgánu ve stanoveném termínu předloženy tyto požadované další informace, zamítnuta jako neúplná. |
| --- | --- |

(12)

V souladu s nařízením (EU) 2019/880 začíná 90denní lhůta, ve které má příslušný orgán rozhodnout o žádosti o dovozní licenci, běžet v okamžiku, kdy tento orgán obdrží úplnou žádost. S cílem zajistit rovné zacházení a urychlené vyřizování žádostí o licenci, jsou-li k prokázání legálního vývozu kromě informací, které předložil žadatel ve své elektronické žádosti, nezbytné další informace, měla by 90denní lhůta začít běžet až v okamžiku, kdy žadatel předloží požadované další informace jejich nahráním do elektronického systému. Jelikož důkazní břemeno při prokazování legálního vývozu nese žadatel, měla by být žádost, pokud nebyly příslušnému orgánu ve stanoveném termínu předloženy tyto požadované další informace, zamítnuta jako neúplná.

| (13) | S cílem zamezit vstupu kulturních statků, jež byly protiprávně vyvezeny ze třetí země, do Unie, by měly být spolu se žádostí o dovozní licenci vždy předloženy určité dokumenty nebo informace osvědčující legální vývoz vydané orgány třetí země, které daný kulturní statek dostatečně identifikují a zakládají odpovědnost vývozce, nebo by jimi měl deklarant předkládající prohlášení dovozce disponovat pro případ, že si jejich předložení vyžádají celní orgány. |
| --- | --- |

(13)

S cílem zamezit vstupu kulturních statků, jež byly protiprávně vyvezeny ze třetí země, do Unie, by měly být spolu se žádostí o dovozní licenci vždy předloženy určité dokumenty nebo informace osvědčující legální vývoz vydané orgány třetí země, které daný kulturní statek dostatečně identifikují a zakládají odpovědnost vývozce, nebo by jimi měl deklarant předkládající prohlášení dovozce disponovat pro případ, že si jejich předložení vyžádají celní orgány.

| (14) | Aby bylo žadateli umožněno prokázat legální původ v případě, že země, ve které byl kulturní statek vytvořen nebo objeven, v době jeho vývozu neměla systém vývozních osvědčení, mělo by být příslušným subjektům umožněno předložit na podporu své žádosti o dovozní licenci kombinaci jiných forem důkazů, nebo je mít pro případ, že si tyto dokumenty vyžádá celní úřad. Členské státy by v takovém případě měly vyžadovat, aby dané subjekty poskytly co možná nejvíce různých druhů důkazů, včetně historie a vlastnictví předmětu, jejichž prostřednictvím lze určit jeho pravost a vlastnictví. |
| --- | --- |

(14)

Aby bylo žadateli umožněno prokázat legální původ v případě, že země, ve které byl kulturní statek vytvořen nebo objeven, v době jeho vývozu neměla systém vývozních osvědčení, mělo by být příslušným subjektům umožněno předložit na podporu své žádosti o dovozní licenci kombinaci jiných forem důkazů, nebo je mít pro případ, že si tyto dokumenty vyžádá celní úřad. Členské státy by v takovém případě měly vyžadovat, aby dané subjekty poskytly co možná nejvíce různých druhů důkazů, včetně historie a vlastnictví předmětu, jejichž prostřednictvím lze určit jeho pravost a vlastnictví.

| (15) | S cílem zajistit, aby prohlášení dovozce podle nařízení (EU) 2019/880 byla jednotná, jsou nezbytná pravidla upravující vypracování podepsaného prohlášení v centralizovaném elektronickém systému a obsah standardizovaného popisu kulturního statku. |
| --- | --- |

(15)

S cílem zajistit, aby prohlášení dovozce podle nařízení (EU) 2019/880 byla jednotná, jsou nezbytná pravidla upravující vypracování podepsaného prohlášení v centralizovaném elektronickém systému a obsah standardizovaného popisu kulturního statku.

| (16) | Celní orgány mají provádět jiné kontroly než namátkové kontroly, založené především na analýze rizik. S cílem zajistit, že předmět předložený celním orgánům je ten předmět, na který byla obdržena dovozní licence nebo k němuž bylo vypracováno prohlášení dovozce, měly by celní orgány provádět kontroly s uplatňováním kritérií řízení rizik v souladu s články 46 až 49 nařízení (EU) č. 952/2013. |
| --- | --- |

(16)

Celní orgány mají provádět jiné kontroly než namátkové kontroly, založené především na analýze rizik. S cílem zajistit, že předmět předložený celním orgánům je ten předmět, na který byla obdržena dovozní licence nebo k němuž bylo vypracováno prohlášení dovozce, měly by celní orgány provádět kontroly s uplatňováním kritérií řízení rizik v souladu s články 46 až 49 nařízení (EU) č. 952/2013.

| (17) | Nařízení (EU) 2019/880 ukládá Komisi vytvořit centralizovaný elektronický systém k řízení dovozu kulturních statků ze třetích zemí na celní území Unie. Měly by být stanoveny podrobné podmínky pro provozování a používání tohoto systému, přístup k němu, nouzová opatření a bezpečnost tohoto systému a informací uchovávaných nebo vyměňovaných jeho prostřednictvím. |
| --- | --- |

(17)

Nařízení (EU) 2019/880 ukládá Komisi vytvořit centralizovaný elektronický systém k řízení dovozu kulturních statků ze třetích zemí na celní území Unie. Měly by být stanoveny podrobné podmínky pro provozování a používání tohoto systému, přístup k němu, nouzová opatření a bezpečnost tohoto systému a informací uchovávaných nebo vyměňovaných jeho prostřednictvím.

| (18) | Za účelem zajištění odpovídající úrovně bezpečnosti prostředků pro elektronickou identifikaci a elektronických osvědčení a za účelem digitalizace a harmonizace procesů by dovozní licence a prohlášení dovozce měly splňovat normy pro elektronické podpisy, elektronické pečetě a elektronická časová razítka na různých úrovních záruky totožnosti stanovené nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 910/2014 (3) a prováděcím rozhodnutím Komise (EU) 2015/1506 (4). |
| --- | --- |

(18)

Za účelem zajištění odpovídající úrovně bezpečnosti prostředků pro elektronickou identifikaci a elektronických osvědčení a za účelem digitalizace a harmonizace procesů by dovozní licence a prohlášení dovozce měly splňovat normy pro elektronické podpisy, elektronické pečetě a elektronická časová razítka na různých úrovních záruky totožnosti stanovené nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 910/2014 (3) a prováděcím rozhodnutím Komise (EU) 2015/1506 (4).

| (19) | Přístup k obsahu dovozních licencí, žádostem o ně, prohlášením dovozce a veškerým informacím nebo dokumentům předloženým na jejich podporu by měl být vyhrazen pouze orgánům členských států odpovídajícím za provádění nařízení (EU) 2019/880 a samotným žadatelům a deklarantům. S cílem usnadnit obchodování, např. v případě převodu vlastnictví k dovezenému kulturnímu statku, by však držitelům dovozních licencí nebo původcům prohlášení dovozce mělo být umožněno poskytnout přístup ke svým vlastním licencím nebo prohlášením třetím stranám. |
| --- | --- |

(19)

Přístup k obsahu dovozních licencí, žádostem o ně, prohlášením dovozce a veškerým informacím nebo dokumentům předloženým na jejich podporu by měl být vyhrazen pouze orgánům členských států odpovídajícím za provádění nařízení (EU) 2019/880 a samotným žadatelům a deklarantům. S cílem usnadnit obchodování, např. v případě převodu vlastnictví k dovezenému kulturnímu statku, by však držitelům dovozních licencí nebo původcům prohlášení dovozce mělo být umožněno poskytnout přístup ke svým vlastním licencím nebo prohlášením třetím stranám.

| (20) | Členské státy mohou omezit počet celních úřadů, jež mohou vyřizovat formality při dovozu kulturních statků. Aby se dovozci dozvěděli, které celní úřady jsou příslušné pro provádění dovozních formalit, měly by jim být tyto informace zpřístupněny v centralizovaném elektronickém systému a měly by být pravidelně aktualizovány. |
| --- | --- |

(20)

Členské státy mohou omezit počet celních úřadů, jež mohou vyřizovat formality při dovozu kulturních statků. Aby se dovozci dozvěděli, které celní úřady jsou příslušné pro provádění dovozních formalit, měly by jim být tyto informace zpřístupněny v centralizovaném elektronickém systému a měly by být pravidelně aktualizovány.

| (21) | Nařízení (EU) 2019/880 stanoví, že jeho čl. 3 odst. 2 až 5, 7 a 8, čl. 4 odst. 1 až 10, čl. 5 odst. 1 a 2 a čl. 8 odst. 1 se použijí ode dne zprovoznění elektronického systému podle článku 8 uvedeného nařízení nebo nejpozději od 28. června 2025. Datum použitelnosti tohoto nařízení by proto mělo být odpovídajícím způsobem odloženo. |
| --- | --- |

(21)

Nařízení (EU) 2019/880 stanoví, že jeho čl. 3 odst. 2 až 5, 7 a 8, čl. 4 odst. 1 až 10, čl. 5 odst. 1 a 2 a čl. 8 odst. 1 se použijí ode dne zprovoznění elektronického systému podle článku 8 uvedeného nařízení nebo nejpozději od 28. června 2025. Datum použitelnosti tohoto nařízení by proto mělo být odpovídajícím způsobem odloženo.

| (22) | V souladu s čl. 42 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 (5) byl konzultován evropský inspektor ochrany údajů, který vydal stanovisko dne 23. dubna 2021. |
| --- | --- |

(22)

V souladu s čl. 42 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 (5) byl konzultován evropský inspektor ochrany údajů, který vydal stanovisko dne 23. dubna 2021.

| (23) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro otázky kulturních statků (6), |
| --- | --- |

(23)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro otázky kulturních statků (6),

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

KAPITOLA I

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 1

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| 1) | „úložištěm“ bezpečné skladovací prostory na celním území Unie určené členským státem za účelem bezpečného uložení kulturních statků, které jsou významné pro archeologii, prehistorii, historii, literaturu, umění nebo vědu a které – kdyby zůstaly na svém stávajícím místě – by byly vystaveny vážné a bezprostřední hrozbě zničení nebo ztráty; |
| --- | --- |

1)

„úložištěm“ bezpečné skladovací prostory na celním území Unie určené členským státem za účelem bezpečného uložení kulturních statků, které jsou významné pro archeologii, prehistorii, historii, literaturu, umění nebo vědu a které – kdyby zůstaly na svém stávajícím místě – by byly vystaveny vážné a bezprostřední hrozbě zničení nebo ztráty;

| 2) | „třetí zemí“ země nebo území mimo celní území Unie podle definice v čl. 1 bodě 11 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446 (7); |
| --- | --- |

2)

„třetí zemí“ země nebo území mimo celní území Unie podle definice v čl. 1 bodě 11 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446 (7);

7

| 3) | „zemí zájmu“ třetí země, ve které kulturní statek, jenž má být dovezen, byl vytvořen nebo objeven, nebo poslední země, ve které se kulturní statek nacházel po dobu delší než pět let a pro jiné účely než dočasné použití, tranzit, zpětný vývoz nebo překládka v souladu s čl. 4 odst. 4 a čl. 5 odst. 2 nařízení (EU) 2019/880; |
| --- | --- |

3)

„zemí zájmu“ třetí země, ve které kulturní statek, jenž má být dovezen, byl vytvořen nebo objeven, nebo poslední země, ve které se kulturní statek nacházel po dobu delší než pět let a pro jiné účely než dočasné použití, tranzit, zpětný vývoz nebo překládka v souladu s čl. 4 odst. 4 a čl. 5 odst. 2 nařízení (EU) 2019/880;

| 4) | „systémem ICG“ elektronický systém pro dovoz kulturních statků podle článku 8 nařízení (EU) 2019/880; |
| --- | --- |

4)

„systémem ICG“ elektronický systém pro dovoz kulturních statků podle článku 8 nařízení (EU) 2019/880;

| 5) | „systémem TRACES“ systém podle čl. 133 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/625 (8); |
| --- | --- |

5)

„systémem TRACES“ systém podle čl. 133 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/625 (8);

8

| 6) | „elektronickým podpisem“ elektronický podpis podle definice v čl. 3 bodě 10 nařízení (EU) č. 910/2014; |
| --- | --- |

6)

„elektronickým podpisem“ elektronický podpis podle definice v čl. 3 bodě 10 nařízení (EU) č. 910/2014;

| 7) | „zaručenou elektronickou pečetí“ elektronická pečeť splňující technické specifikace stanovené v prováděcím rozhodnutí (EU) 2015/1506; |
| --- | --- |

7)

„zaručenou elektronickou pečetí“ elektronická pečeť splňující technické specifikace stanovené v prováděcím rozhodnutí (EU) 2015/1506;

| 8) | „kvalifikovanou elektronickou pečetí“ kvalifikovaná elektronická pečeť podle definice v čl. 3 bodě 27 nařízení (EU) č. 910/2014; |
| --- | --- |

8)

„kvalifikovanou elektronickou pečetí“ kvalifikovaná elektronická pečeť podle definice v čl. 3 bodě 27 nařízení (EU) č. 910/2014;

| 9) | „kvalifikovaným elektronickým časovým razítkem“ elektronické časové razítko podle definice v čl. 3 bodě 34 nařízení (EU) č. 910/2014; |
| --- | --- |

9)

„kvalifikovaným elektronickým časovým razítkem“ elektronické časové razítko podle definice v čl. 3 bodě 34 nařízení (EU) č. 910/2014;

| 10) | „číslem EORI“ registrační a identifikační číslo hospodářských subjektů podle definice v čl. 1 bodě 18 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446. |
| --- | --- |

10)

„číslem EORI“ registrační a identifikační číslo hospodářských subjektů podle definice v čl. 1 bodě 18 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446.

KAPITOLA II

PODROBNÉ PODMÍNKY PRO OSVOBOZENÍ OD POŽADAVKŮ NA DOKUMENTACI

Článek 2

Bezpečné uložení

1.   Členské státy, které dovážejí kulturní statky za účelem jejich bezpečného uložení, vytvoří úložiště pro jejich uskladnění. Tyto skladovací prostory jsou speciálně vybaveny pro přijetí kulturních statků a zajištění jejich bezpečnosti a zachování v dobrém stavu. Jako úložiště nelze vymezit svobodná pásma podle článku 243 nařízení (EU) č. 952/2013.

2.   Pokud členský stát vytvoří úložiště, určí orgán veřejné moci pro jeho provozování nebo dohled nad jeho provozováním a nahraje kontaktní údaje tohoto orgánu do systému ICG. Komise tyto informace zpřístupní na internetu.

3.   Jako orgány veřejné moci pro provozování nebo dohled nad provozováním úložiště mohou členské státy určit pouze státní, regionální nebo místní orgány nebo veřejnoprávní subjekty podle definice v čl. 2 odst. 1 bodě 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU (9).

4.   Kulturní statky v kategoriích uvedených v částech B a C přílohy nařízení (EU) 2019/880, které jsou významné pro archeologii, prehistorii, historii, literaturu, umění nebo vědu, mohou být dočasně umístěny do úložiště na celním území Unie s cílem zabránit jejich zničení nebo ztrátě v důsledku ozbrojeného konfliktu, přírodní pohromy nebo jiných nouzových situací týkajících se dotyčné třetí země.

5.   Dovoz kulturních statků za účelem uvedeným v čl. 3 odst. 4 písm. b) nařízení (EU) 2019/880 vyžaduje předchozí schválení oficiální žádosti o bezpečné uložení zaslané orgánem veřejné moci třetí země, která tato kulturní statky vlastní nebo drží, orgánu veřejné moci v Unii, který byl určen pro provozování nebo dohled nad provozováním úložiště, do něhož mají být kulturní statky umístěny.

6.   Neexistuje-li konkrétní ujednání mezi stranami, náklady na uskladnění a údržbu kulturních statků umístěných do úložiště nese členský stát, ve kterém se toto úložiště nachází.

7.   Pokud jde o celní režim, do kterého lze kulturní statky během jejich uskladnění v úložišti propustit, platí toto:

| a) | subjekt, jenž úložiště provozuje, navrhne kulturní statky k propuštění do režimu uskladnění v soukromém celním skladu v souladu s článkem 240 nařízení (EU) č. 952/2013 za předpokladu, že tento subjekt je držitelem oprávnění k provozování soukromého celního skladu v prostorách tohoto úložiště; |
| --- | --- |

a)

subjekt, jenž úložiště provozuje, navrhne kulturní statky k propuštění do režimu uskladnění v soukromém celním skladu v souladu s článkem 240 nařízení (EU) č. 952/2013 za předpokladu, že tento subjekt je držitelem oprávnění k provozování soukromého celního skladu v prostorách tohoto úložiště;

| b) | alternativně může subjekt provozující úložiště navrhnout kulturní statky k propuštění do volného oběhu s osvobozením od dovozního cla v souladu s články 42 až 44 nařízení Rady (ES) č. 1186/2009 (10); |
| --- | --- |

b)

alternativně může subjekt provozující úložiště navrhnout kulturní statky k propuštění do volného oběhu s osvobozením od dovozního cla v souladu s články 42 až 44 nařízení Rady (ES) č. 1186/2009 (10);

| c) | subjekt provozující úložiště může nejprve umístit kulturní statky do režimu dočasného použití. Je-li zvolen tento celní režim, provedou se opatření, aby mohly být tyto kulturní statky následně propuštěny do některého z režimů podle písmene a) nebo b) v případě, že maximální povolená doba dočasného použití podle článku 251 nařízení (EU) č. 952/2013 uplyne a její prodloužení není povoleno, zatímco bezpečné vrácení kulturních statků do třetí země není dosud možné. |
| --- | --- |

c)

subjekt provozující úložiště může nejprve umístit kulturní statky do režimu dočasného použití. Je-li zvolen tento celní režim, provedou se opatření, aby mohly být tyto kulturní statky následně propuštěny do některého z režimů podle písmene a) nebo b) v případě, že maximální povolená doba dočasného použití podle článku 251 nařízení (EU) č. 952/2013 uplyne a její prodloužení není povoleno, zatímco bezpečné vrácení kulturních statků do třetí země není dosud možné.

8.   Kulturní statky mohou být z prostor úložiště dočasně vyjmuty za účelem vystavení pro veřejnost, jsou-li splněny tyto podmínky:

| a) | třetí země, ze které byly kulturní statky dovezeny, k tomu udělila souhlas; |
| --- | --- |

a)

třetí země, ze které byly kulturní statky dovezeny, k tomu udělila souhlas;

| b) | celní orgány schválily vyjmutí v souladu s čl. 240 odst. 3 nařízení (EU) č. 952/2013; |
| --- | --- |

b)

celní orgány schválily vyjmutí v souladu s čl. 240 odst. 3 nařízení (EU) č. 952/2013;

| c) | prostory určené k vystavení poskytují přiměřené podmínky pro zajištění ochrany, konzervace a údržby těchto kulturních statků. |
| --- | --- |

c)

prostory určené k vystavení poskytují přiměřené podmínky pro zajištění ochrany, konzervace a údržby těchto kulturních statků.

Článek 3

Dočasné použití pro vzdělávací, vědecké nebo výzkumné účely

1.   Propuštění kulturních statků do režimu dočasného použití podle čl. 3 odst. 4 písm. c) nařízení (EU) 2019/880 se povolí bez dovozní licence nebo prohlášení dovozce pro tyto účely:

| a) | výlučné použití kulturních statků veřejnoprávními vědeckými nebo vzdělávacími zařízeními nebo institucemi odborné přípravy k výukovým, vzdělávacím nebo vědecko-výzkumným účelům a na jejich odpovědnost; |
| --- | --- |

a)

výlučné použití kulturních statků veřejnoprávními vědeckými nebo vzdělávacími zařízeními nebo institucemi odborné přípravy k výukovým, vzdělávacím nebo vědecko-výzkumným účelům a na jejich odpovědnost;

| b) | dočasné zapůjčení kulturních statků patřících do stálých sbírek muzeí a obdobných institucí ve třetích zemích těmito muzei a institucemi veřejnoprávním muzeím nebo obdobným institucím na celním území Unie za účelem vystavení těchto kulturních statků pro veřejnost nebo jejich využití při uměleckých představeních; |
| --- | --- |

b)

dočasné zapůjčení kulturních statků patřících do stálých sbírek muzeí a obdobných institucí ve třetích zemích těmito muzei a institucemi veřejnoprávním muzeím nebo obdobným institucím na celním území Unie za účelem vystavení těchto kulturních statků pro veřejnost nebo jejich využití při uměleckých představeních;

| c) | digitalizace, a sice zachování jejich vyobrazení nebo zvuků ve formě vhodné pro přenos a počítačové zpracování, institucí pro tento účel vhodně vybavenou a v odpovědnosti a za dohledu veřejnoprávního muzea nebo obdobné instituce; |
| --- | --- |

c)

digitalizace, a sice zachování jejich vyobrazení nebo zvuků ve formě vhodné pro přenos a počítačové zpracování, institucí pro tento účel vhodně vybavenou a v odpovědnosti a za dohledu veřejnoprávního muzea nebo obdobné instituce;

| d) | restaurování nebo konzervování provedené profesionálními odborníky v odpovědnosti veřejnoprávního muzea nebo obdobné instituce, pokud toto zacházení nebo manipulace nepřesahuje to, co je nezbytné pro opravu kulturních statků, jejich opětovné uvedení do dobrého stavu nebo zachování v dobrém stavu. |
| --- | --- |

d)

restaurování nebo konzervování provedené profesionálními odborníky v odpovědnosti veřejnoprávního muzea nebo obdobné instituce, pokud toto zacházení nebo manipulace nepřesahuje to, co je nezbytné pro opravu kulturních statků, jejich opětovné uvedení do dobrého stavu nebo zachování v dobrém stavu.

2.   Pro účely odstavce 1 dotčené zařízení nebo instituce poskytnou veškeré záruky, jež jsou považovány za nezbytné k tomu, aby mohl být kulturní statek vrácen třetí zemi ve stejném stavu a aby mohl být kulturní statek popsán nebo označen tak, že v době propuštění do režimu dočasného použití nebudou pochybnosti o tom, že dovezený kulturní statek je tentýž jako statek, který bude na konci tohoto režimu zpětně vyvezen.

3.   Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, členské státy mohou udělit soukromým nebo polosoukromým zařízením nebo institucím na svém území výjimku podle čl. 3 odst. 4 písm. c) nařízení (EU) 2019/880 pro účely vymezené v odstavci 1 tohoto článku, pokud poskytnou nezbytné záruky, že kulturní statek bude na konci režimu dočasného použití vrácen třetí zemi v dobrém stavu.

4.   Za účelem využití výjimky podle odstavce 1 se veřejnoprávní zařízení a instituce a oprávněná soukromá nebo polosoukromá zařízení nebo instituce zaregistrují do systému ICG. Tato informace se prostřednictvím systému ICG zpřístupní celním orgánům v Unii.

Článek 4

Sledovatelnost

Držitelé kulturních statků osvobození od požadavků na dokumentaci podle čl. 3 odst. 4 písm. b) a c) nařízení (EU) 2019/880 uvedou v systému ICG standardizovaný obecný popis kulturních statků před předložením odpovídajícího celního prohlášení.

Obecný popis se provede podle datového slovníku stanoveného v příloze I v úředním jazyce členského státu, do kterého má být kulturní statek dovezen.

Článek 5

Dočasné použití kulturních statků nabízených k prodeji na obchodních uměleckých veletrzích

1.   Za účelem uplatnění výjimky stanovené v čl. 3 odst. 5 nařízení (EU) 2019/880 musí obchodní umělecký veletrh, na němž mají být kulturní statky prezentovány, splňovat všechny tyto podmínky:

| a) | jedná se o časově omezenou obchodní akci, jinou než veřejná dražba, na které jsou kulturní statky vystaveny za účelem případného prodeje; |
| --- | --- |

a)

jedná se o časově omezenou obchodní akci, jinou než veřejná dražba, na které jsou kulturní statky vystaveny za účelem případného prodeje;

| b) | je dostupný široké veřejnosti, a to bez ohledu na to, zda má tato veřejnost v úmyslu nakupovat, či nikoli; |
| --- | --- |

b)

je dostupný široké veřejnosti, a to bez ohledu na to, zda má tato veřejnost v úmyslu nakupovat, či nikoli;

| c) | je předem inzerován prostřednictvím elektronických nebo konvenčních médií širokého dosahu, např. v novinách, časopisech nebo výstavních katalozích. |
| --- | --- |

c)

je předem inzerován prostřednictvím elektronických nebo konvenčních médií širokého dosahu, např. v novinách, časopisech nebo výstavních katalozích.

2.   Aby bylo možné využít výjimku stanovenou v čl. 3 odst. 5 nařízení (EU) 2019/880, musí být kulturní statek popsán nebo označen tak, aby v době propuštění do režimu dočasného použití nemohly být žádné pochybnosti o tom, že dovezený kulturní statek je tentýž jako statek, který bude na konci režimu dočasného použití zpětně vyvezen nebo propuštěn do jiného celního režimu podle čl. 2 bodu 3 nařízení (EU) 2019/880.

3.   Pro účely čl. 251 odst. 1 druhé věty nařízení (EU) č. 952/2013 dobu, po kterou může kulturní statek zůstat v režimu dočasného použití, určí celní orgány s ohledem na čas potřebný pro účely výstavy a vydání dovozní licence v případě, že kulturní statek má po ukončení obchodního uměleckého veletrhu zůstat na celním území Unie.

4.   V souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (EU) 2019/880 se žádost o dovozní licenci předloží u příslušného orgánu členského státu, do kterého byl kulturní statek poprvé dovezen a v němž byl propuštěn do režimu dočasného použití.

KAPITOLA III

PODROBNÉ PODMÍNKY PRO DOVOZNÍ LICENCI

Článek 6

Obecné zásady

1.   Platnost dovozní licence skončí v každém z těchto případů:

| a) | kulturní statek je propuštěn do volného oběhu; |
| --- | --- |

a)

kulturní statek je propuštěn do volného oběhu;

| b) | dovozní licence byla použita pouze k propuštění kulturního statku do jednoho nebo více celních režimů uvedených v čl. 2 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2019/880 a kulturní statek je následně zpětně vyvezen z celního území Unie. |
| --- | --- |

b)

dovozní licence byla použita pouze k propuštění kulturního statku do jednoho nebo více celních režimů uvedených v čl. 2 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2019/880 a kulturní statek je následně zpětně vyvezen z celního území Unie.

2.   Pro každý kulturní statek se vydá samostatná dovozní licence.

Pokud se však zásilka skládá z několika kulturních statků, může příslušný orgán určit, zda se jedna dovozní licence vztahuje na jeden nebo několik kulturních statků v této zásilce.

3.   Před vydáním dovozní licence může příslušný orgán požadovat, aby mu kulturní statky, jež mají být dovezeny, byly zpřístupněny za účelem fyzické prohlídky na celním úřadě nebo v jiných prostorách v rámci jeho pravomoci, kde jsou kulturní statky drženy v režimu dočasného uskladnění. Podle uvážení příslušného orgánu, a je-li to považováno za nezbytné, může být fyzická prohlídka provedena na dálku přes video spojení.

4.   Veškeré náklady související se žádostí o dovozní licenci nese žadatel.

5.   Příslušný orgán může jím vydanou dovozní licenci zrušit, jestliže podmínky, za nichž byla udělena, již nejsou splněny. Správní rozhodnutí o zrušení dovozní licence spolu s odůvodněním a informacemi o opravných prostředcích se oznámí držiteli dovozní licence prostřednictvím systému ICG. Zrušení dovozní licence aktivuje v systému ICG upozornění, jímž jsou informovány celní a příslušné orgány ostatních členských států.

6.   Použitím dovozních licencí nejsou dotčeny povinnosti týkající se celních dovozních formalit nebo souvisejících dokumentů.

Článek 7

Konzistentnost vydaných dovozních licencí

1.   Držitel kulturního statku, pro který byla vydána dovozní licence před vývozem nebo zpětným vývozem z Unie, může na tuto licenci odkázat v každé nové žádosti o dovoz.

2.   Žadatel prokáže, že kulturní statek byl vyvezen nebo zpětně vyvezen z celního území Unie a že kulturní statek, pro nějž se žádá o dovozní licenci, je tentýž jako kulturní statek, pro který byla licence dříve udělena. Příslušný orgán ověří, zda jsou tyto podmínky splněny, a vydá novou dovozní licenci na základě prvků předchozí dovozní licence, pokud nemá na základě nových informací důvodné pochybnosti ohledně legálního vývozu daného kulturního statku ze země zájmu.

Článek 8

Seznam podpůrných dokladů k prokázání legálního původu uvedeného v žádosti o dovozní licenci

1.   Žadatel poskytne příslušnému orgánu důkazy o tom, že dotčený kulturní statek byl vyvezen ze země zájmu v souladu s jejími právními a správními předpisy, nebo poskytne důkazy o tom, že v době, kdy byl kulturní statek odvezen z jejího území, takové právní a správní předpisy neexistovaly. Zejména:

| a) | žádost o dovozní licenci musí obsahovat podepsané prohlášení, kterým žadatel výslovně přejímá odpovědnost za pravdivost všech tvrzení uvedených v žádosti a prohlašuje, že vynaložil veškerou náležitou péči k zajištění toho, aby kulturní statek, který má v úmyslu dovézt, byl ze země zájmu vyvezen legálně; |
| --- | --- |

a)

žádost o dovozní licenci musí obsahovat podepsané prohlášení, kterým žadatel výslovně přejímá odpovědnost za pravdivost všech tvrzení uvedených v žádosti a prohlašuje, že vynaložil veškerou náležitou péči k zajištění toho, aby kulturní statek, který má v úmyslu dovézt, byl ze země zájmu vyvezen legálně;

| b) | pokud právní a správní předpisy země zájmu podmiňují vývoz kulturních statků z jejího území povinností získat předchozí oprávnění, žadatel nahraje do systému ICG kopie příslušných vývozních osvědčení nebo vývozních licencí vydaných příslušným orgánem veřejné moci země zájmu, jež potvrzují, že vývoz dotyčného kulturního statku byl tímto orgánem řádně schválen; |
| --- | --- |

b)

pokud právní a správní předpisy země zájmu podmiňují vývoz kulturních statků z jejího území povinností získat předchozí oprávnění, žadatel nahraje do systému ICG kopie příslušných vývozních osvědčení nebo vývozních licencí vydaných příslušným orgánem veřejné moci země zájmu, jež potvrzují, že vývoz dotyčného kulturního statku byl tímto orgánem řádně schválen;

| c) | k žádosti se připojí barevné fotografie předmětu na neutrálním pozadí podle specifikací stanovených v příloze II; |
| --- | --- |

c)

k žádosti se připojí barevné fotografie předmětu na neutrálním pozadí podle specifikací stanovených v příloze II;

| d) | jiné druhy dokumentů, které lze předložit na podporu žádosti o dovozní licenci, mohou být mimo jiné tyto:






  i) | celní dokumenty poskytující důkazy o pohybech kulturního statku v minulosti; |
| --- | --- | --- |

d)

jiné druhy dokumentů, které lze předložit na podporu žádosti o dovozní licenci, mohou být mimo jiné tyto:

i)

celní dokumenty poskytující důkazy o pohybech kulturního statku v minulosti;

| ii) | prodejní faktury; |
| --- | --- |

ii)

prodejní faktury;

| iii) | doklady o pojištění; |
| --- | --- |

iii)

doklady o pojištění;

| iv) | přepravní doklady; |
| --- | --- |

iv)

přepravní doklady;

| v) | zprávy o stavu; |
| --- | --- |

v)

zprávy o stavu;

| vi) | vlastnické tituly včetně závětí formou notářského zápisu nebo ručně psaných závětí prohlášených za platné podle právních předpisů země, ve které byly pořízeny; |
| --- | --- |

vi)

vlastnické tituly včetně závětí formou notářského zápisu nebo ručně psaných závětí prohlášených za platné podle právních předpisů země, ve které byly pořízeny;

| vii) | místopřísežná prohlášení vývozce, prodejce nebo jiné třetí strany, jež byla učiněna ve třetí zemi a v souladu s jejími právními předpisy, osvědčující den, kdy kulturní statek opustil třetí zemi, ve které byl vytvořen nebo objeven, nebo jiné úkony na podporu jeho legálního původu; |
| --- | --- |

vii)

místopřísežná prohlášení vývozce, prodejce nebo jiné třetí strany, jež byla učiněna ve třetí zemi a v souladu s jejími právními předpisy, osvědčující den, kdy kulturní statek opustil třetí zemi, ve které byl vytvořen nebo objeven, nebo jiné úkony na podporu jeho legálního původu;

| viii) | znalecké posudky; |
| --- | --- |

viii)

znalecké posudky;

| ix) | muzejní publikace, výstavní katalogy; články v příslušných periodikách; |
| --- | --- |

ix)

muzejní publikace, výstavní katalogy; články v příslušných periodikách;

| x) | dražební katalogy, inzeráty a jiné reklamní prodejní materiály; |
| --- | --- |

x)

dražební katalogy, inzeráty a jiné reklamní prodejní materiály;

| xi) | fotografické nebo filmové důkazy, jež podporují zákonnost vývozu kulturního statku ze země zájmu nebo umožňují určit, kdy se tam nacházel nebo kdy opustil její území. |
| --- | --- |

xi)

fotografické nebo filmové důkazy, jež podporují zákonnost vývozu kulturního statku ze země zájmu nebo umožňují určit, kdy se tam nacházel nebo kdy opustil její území.

2.   Dokumenty a jiné informační záznamy uvedené v odst. 1 písm. d) příslušný orgán nezávisle posoudí s ohledem na okolnosti a vnímané riziko nedovoleného obchodování v každém jednotlivém případě.

3.   Příslušný orgán může požadovat, aby žadatel nahrál úřední překlady dokumentů uvedených v odst. 1 písm. b) a d) do úředního jazyka příslušného členského státu.

Článek 9

Procesní pravidla týkající se vyřizování žádostí o dovozní licence

1.   Příslušný orgán si může vícekrát vyžádat doplňující informace v souladu s čl. 4 odst. 6 nařízení (EU) 2019/880, a to ve lhůtě 21 dnů stanovené v uvedeném ustanovení.

2.   Žadatel poskytne požadované doplňující informace do 40 dnů, a pokud tak neučiní, žádost se zamítne. Poté, co žadatel předloží požadované informace, příslušný orgán je prozkoumá a vynese rozhodnutí do 90 dnů. Jestliže si příslušný orgán vyžádal informace vícekrát, 90denní lhůta začíná běžet od předložení poslední informace žadatelem.

3.   Pokud je žádost o dovozní licenci podána v jiném členském státě, než je členský stát, ve kterém je žadatel usazen, systém ICG o tom vyrozumí příslušný orgán členského státu, ve kterém je žadatel usazen.

4.   Pokud příslušný orgán, který obdrží toto oznámení, disponuje jakýmikoli informacemi, které považuje za důležité pro vyřízení žádosti, zašle tyto informace prostřednictvím systému ICG příslušnému orgánu, u nějž byla žádost o dovozní licenci podána.

5.   V případě, že žádost není podána u orgánu, který je příslušný pro vydání dovozní licence podle čl. 4 odst. 1 nařízení (EU) 2019/880, orgán, který žádost obdržel, ji neprodleně předá vhodnému příslušnému orgánu.

Článek 10

Kontroly dovozních licencí

1.   Při provádění celních kontrol v souladu s články 46 až 49 nařízení (EU) č. 952/2013 celní úřad, u nějž je celní prohlášení za účelem dovozu kulturních statků předloženo, zajistí, aby předložené kulturní statky odpovídaly statkům popsaným v dovozní licenci a aby bylo na tuto licenci odkázáno v celním prohlášení.

2.   Pokud jsou kulturní statky propuštěny do režimu uskladnění v celním skladu podle článku 240 nařízení (EU) č. 952/2013, uvede se v celním prohlášení číslo sazebního zařazení těchto statků v databázi TARIC.

3.   Pokud jsou kulturní statky propuštěny do režimu svobodného pásma, kontroly podle odstavce 1 provede příslušný celní úřad, u nějž byla předložena dovozní licence v souladu s čl. 245 odst. 1 nařízení (EU) č. 952/2013. Držitel kulturního statku při jeho předložení celním orgánům uvede číslo sazebního zařazení tohoto statku v databázi TARIC.

KAPITOLA IV

PODROBNÉ PODMÍNKY PRO PROHLÁŠENÍ DOVOZCE

Článek 11

Obecné zásady

1.   Prohlášení dovozce se vypracují za použití formuláře poskytnutého pro tento účel v systému ICG, a to v jednom z úředních jazyků členského státu, do něhož má být kulturní statek dovezen, a předloží se celním orgánům.

2.   S výjimkou mincí kategorie e) v části C přílohy nařízení (EU) 2019/880 se vypracuje samostatné prohlášení dovozce pro každý kulturní statek, který má být dovezen. V témž prohlášení dovozce může být uvedena více než jedna mince stejné nominální hodnoty, stejného materiálového složení a stejného původu podle specifikací stanovených v příloze I tohoto nařízení.

3.   Prohlášení dovozce se vypracuje a předloží pro každý následný zpětný dovoz téhož kulturního statku, pokud se nepoužije výjimka stanovená v čl. 3 odst. 4 písm. a), b) nebo c) nařízení (EU) 2019/880.

Článek 12

Seznam podpůrných dokladů k prokázání legálního původu, jimiž by měl deklarant disponovat

1.   Prohlášení dovozce obsahuje podepsané prohlášení, kterým dovozce přejímá odpovědnost a výslovně prohlašuje, že vynaložil veškerou náležitou péči k zajištění toho, aby kulturní statek, který má v úmyslu dovézt, byl ze země zájmu vyvezen legálně.

2.   K prohlášení dovozce se připojí standardizované informace popisující kulturní statek s dostatečnou mírou podrobnosti, aby mohl být identifikován celními orgány, včetně barevných fotografií kulturních statků na neutrálním pozadí podle specifikací uvedených v příloze II.

3.   Pokud právní a správní předpisy země zájmu podmiňují vývoz kulturních statků z jejího území získáním předchozího oprávnění, dovozce musí mít příslušná povolení vydaná příslušným orgánem veřejné moci země zájmu, jež osvědčují, že vývoz dotyčného kulturního statku byl tímto orgánem řádně schválen. Tyto dokumenty se na vyžádání poskytnou celním orgánům.

4.   Jiné druhy dokumentů, kterými by držitel kulturního statku mohl disponovat a, je-li o to požádán, podpořit své prohlášení dovozce, mohou být mimo jiné:

| a) | celní dokumenty poskytující důkazy o pohybech kulturního statku v minulosti; |
| --- | --- |

a)

celní dokumenty poskytující důkazy o pohybech kulturního statku v minulosti;

| b) | prodejní faktury; |
| --- | --- |

b)

prodejní faktury;

| c) | doklady o pojištění; |
| --- | --- |

c)

doklady o pojištění;

| d) | přepravní doklady; |
| --- | --- |

d)

přepravní doklady;

| e) | zprávy o stavu; |
| --- | --- |

e)

zprávy o stavu;

| f) | vlastnické tituly včetně závětí formou notářského zápisu nebo ručně psaných závětí prohlášených za platné podle právních předpisů země, ve které byly pořízeny; |
| --- | --- |

f)

vlastnické tituly včetně závětí formou notářského zápisu nebo ručně psaných závětí prohlášených za platné podle právních předpisů země, ve které byly pořízeny;

| g) | místopřísežná prohlášení vývozce, prodejce nebo jiné třetí strany, jež byla učiněna ve třetí zemi a v souladu s jejími právními předpisy, osvědčující den, kdy kulturní statek opustil třetí zemi, ve které byl vytvořen nebo objeven, nebo jiné úkony na podporu jeho legálního původu; |
| --- | --- |

g)

místopřísežná prohlášení vývozce, prodejce nebo jiné třetí strany, jež byla učiněna ve třetí zemi a v souladu s jejími právními předpisy, osvědčující den, kdy kulturní statek opustil třetí zemi, ve které byl vytvořen nebo objeven, nebo jiné úkony na podporu jeho legálního původu;

| h) | znalecké posudky; |
| --- | --- |

h)

znalecké posudky;

| i) | muzejní publikace, výstavní katalogy; články v příslušných periodikách; |
| --- | --- |

i)

muzejní publikace, výstavní katalogy; články v příslušných periodikách;

| j) | dražební katalogy, inzeráty a jiné reklamní prodejní materiály; |
| --- | --- |

j)

dražební katalogy, inzeráty a jiné reklamní prodejní materiály;

| k) | fotografické nebo filmové důkazy, jež podporují zákonnost vývozu kulturního statku ze země zájmu nebo umožňují určit, kdy se tam nacházel nebo kdy opustil její území. |
| --- | --- |

k)

fotografické nebo filmové důkazy, jež podporují zákonnost vývozu kulturního statku ze země zájmu nebo umožňují určit, kdy se tam nacházel nebo kdy opustil její území.

5.   Dokumenty a jiné informační záznamy uvedené v odstavci 4 se nezávisle posoudí na základě okolností a s ohledem na vnímané riziko nedovoleného obchodování v každém jednotlivém případě.

6.   Celní orgán může požadovat, aby držitel kulturního statku nahrál úřední překlady dokumentů uvedených v odstavcích 3 a 4 do úředního jazyka příslušného členského státu.

Článek 13

Kontroly prohlášení dovozce

1.   Při provádění celních kontrol v souladu s články 46 až 49 nařízení (EU) č. 952/2013 celní úřad, u nějž je celní prohlášení za účelem dovozu kulturních statků předloženo, zajistí, aby deklarované kulturní statky odpovídaly statkům popsaným v prohlášení dovozce a aby bylo na toto prohlášení odkázáno v celním prohlášení.

2.   Pokud jsou kulturní statky propuštěny do režimu uskladnění v celním skladu, uvede se v celním prohlášení číslo sazebního zařazení těchto statků v databázi TARIC.

3.   Pokud jsou kulturní statky propuštěny do režimu svobodného pásma, kontroly podle odstavce 1 provede celní úřad, u nějž bylo předloženo prohlášení dovozce v souladu s čl. 245 odst. 1 nařízení (EU) č. 952/2013. Držitel kulturního statku při jeho předložení celním orgánům uvede číslo sazebního zařazení tohoto statku v databázi TARIC.

KAPITOLA V

OPATŘENÍ A PODROBNÁ PRAVIDLA TÝKAJÍCÍ SE ELEKTRONICKÉHO SYSTÉMU PRO DOVOZ KULTURNÍCH STATKŮ

Článek 14

Zavedení ICG

Komise:

| a) | vyvine systém ICG jako nezávislý modul systému TRACES; |
| --- | --- |

a)

vyvine systém ICG jako nezávislý modul systému TRACES;

| b) | zajistí fungování, údržbu, podporu a veškeré potřebné aktualizace nebo vývoj systému ICG; |
| --- | --- |

b)

zajistí fungování, údržbu, podporu a veškeré potřebné aktualizace nebo vývoj systému ICG;

| c) | má přístup ke všem údajům, informacím a dokumentům v systému ICG za účelem vypracování výročních zpráv a za účelem vývoje, fungování a údržby systému; |
| --- | --- |

c)

má přístup ke všem údajům, informacím a dokumentům v systému ICG za účelem vypracování výročních zpráv a za účelem vývoje, fungování a údržby systému;

| d) | zajistí vzájemné propojení mezi systémem ICG a vnitrostátními celními systémy, a to prostřednictvím jednotného portálu Evropské unie pro oblast celnictví. |
| --- | --- |

d)

zajistí vzájemné propojení mezi systémem ICG a vnitrostátními celními systémy, a to prostřednictvím jednotného portálu Evropské unie pro oblast celnictví.

Článek 15

Kontaktní místa

1.   Členské státy a Komise určí kontaktní místa za účelem správy systému ICG, řízení jeho vývoje, stanovení jeho priorit a sledování jeho řádného provozování.

2.   Kontaktní místo Komise vede a aktualizuje seznam všech kontaktních míst a zpřístupní ho ostatním kontaktním místům.

Článek 16

Používání čísla EORI

Držitelé kulturních statků, kteří žádají o dovozní licenci nebo předkládají prohlášení dovozce, používají ke své identifikaci číslo EORI.

Článek 17

Elektronické dovozní licence

1.   Žádosti o elektronickou dovozní licenci se vyplňují na základě datového slovníku uvedeného v příloze I a podepisuje je držitel kulturního statku svým elektronickým podpisem.

2.   Elektronické dovozní licence podepisuje schvalující osoba příslušného orgánu svým elektronickým podpisem, jsou zapečetěny zaručenou nebo kvalifikovanou elektronickou pečetí vydávajícího příslušného orgánu a poté zapečetěny systémem ICG s použitím zaručené nebo kvalifikované elektronické pečeti.

3.   Elektronickým kvalifikovaným časovým razítkem se označí tyto kroky v procesu vydávání elektronické dovozní licence:

| a) | podání žádosti držitelem kulturního statku; |
| --- | --- |

a)

podání žádosti držitelem kulturního statku;

| b) | každé vyžádání chybějících nebo doplňujících informací příslušným orgánem od žadatele v souladu s čl. 4 odst. 6 nařízení (EU) 2019/880; |
| --- | --- |

b)

každé vyžádání chybějících nebo doplňujících informací příslušným orgánem od žadatele v souladu s čl. 4 odst. 6 nařízení (EU) 2019/880;

| c) | každé předložení doplňujících informací nebo dokumentů žadatelem na základě vyžádání příslušného orgánu; |
| --- | --- |

c)

každé předložení doplňujících informací nebo dokumentů žadatelem na základě vyžádání příslušného orgánu;

| d) | každé rozhodnutí o žádosti přijaté příslušným orgánem; |
| --- | --- |

d)

každé rozhodnutí o žádosti přijaté příslušným orgánem;

| e) | uplynutí 90denní lhůty od přijetí úplné žádosti, aniž bylo vydáno rozhodnutí příslušného orgánu. |
| --- | --- |

e)

uplynutí 90denní lhůty od přijetí úplné žádosti, aniž bylo vydáno rozhodnutí příslušného orgánu.

Článek 18

Elektronická prohlášení dovozce

1.   Elektronické prohlášení dovozce se vypracuje pomocí systému ICG alespoň v jednom z úředních jazyků členského státu, ve kterém je kulturní statek poprvé propuštěn do některého z celních režimů podle čl. 2 bodu 3 nařízení (EU) 2019/880. Vyplní se podle datového slovníku uvedeného v příloze I.

2.   Elektronická prohlášení dovozce podepisuje držitel kulturního statku svým elektronickým podpisem a jsou zapečetěna systémem TRACES s použitím zaručené nebo kvalifikované elektronické pečeti.

Článek 19

Přístup k dovozním licencím, prohlášením dovozce a obecným popisům v systému ICG

1.   Každý držitel kulturního statku má v systému ICG přístup ke svým vlastním dovozním licencím, prohlášením dovozce a obecným popisům podle článku 4.

2.   Celní a příslušné orgány mají přístup k dovozním licencím, o nichž bylo přijato rozhodnutí, k prohlášením dovozce a obecným popisům podle článku 4.

3.   Aniž je dotčeno právo Komise na přístup podle čl. 14 písm. c), orgány, které se neúčastní zpracovávání, vytváření nebo přenášení údajů, informací nebo dokumentů v systému ICG, nebo osoby, které se neúčastní příslušných dovozních operací, nemají k těmto údajům, informacím nebo dokumentům přístup.

4.   Odchylně od odstavce 3 mohou držitelé kulturních statků poskytnout prostřednictvím systému ICG přístup ke svým dovozním licencím, prohlášením dovozce nebo obecným popisům podle článku 4 následnému držiteli těchto statků.

Článek 20

Společná správa

1.   Komise a členské státy jsou považovány za správce údajů odpovědné za zpracování osobních údajů nezbytné pro zřízení, provozování a údržbu systému ICG.

2.   Komise odpovídá za:

| a) | stanovení technických prostředků, jejichž cílem je informovat subjekty údajů a umožnit jim uplatňovat svá práva, a jejich zavedení v systému ICG; |
| --- | --- |

a)

stanovení technických prostředků, jejichž cílem je informovat subjekty údajů a umožnit jim uplatňovat svá práva, a jejich zavedení v systému ICG;

| b) | zajištění zabezpečení zpracování; |
| --- | --- |

b)

zajištění zabezpečení zpracování;

| c) | určení kategorií svých zaměstnanců a externích poskytovatelů, kterým může být umožněn přístup k systému; |
| --- | --- |

c)

určení kategorií svých zaměstnanců a externích poskytovatelů, kterým může být umožněn přístup k systému;

| d) | ohlašování a oznamování každého porušení zabezpečení osobních údajů v systému ICG evropskému inspektorovi ochrany údajů podle článku 34 nařízení (EU) 2018/1725, resp. subjektům údajů podle článku 35 uvedeného nařízení; |
| --- | --- |

d)

ohlašování a oznamování každého porušení zabezpečení osobních údajů v systému ICG evropskému inspektorovi ochrany údajů podle článku 34 nařízení (EU) 2018/1725, resp. subjektům údajů podle článku 35 uvedeného nařízení;

| e) | zajištění, aby její pracovníci a externí poskytovatelé byli náležitě vyškoleni k plnění svých úkolů v rámci systému ICG v souladu s nařízením (EU) 2018/1725. |
| --- | --- |

e)

zajištění, aby její pracovníci a externí poskytovatelé byli náležitě vyškoleni k plnění svých úkolů v rámci systému ICG v souladu s nařízením (EU) 2018/1725.

3.   Celní orgány a příslušné orgány členských států odpovídají za:

| a) | zajištění výkonu práv subjektů údajů podle nařízení (EU) 2016/679 (11) a podle tohoto nařízení; |
| --- | --- |

a)

zajištění výkonu práv subjektů údajů podle nařízení (EU) 2016/679 (11) a podle tohoto nařízení;

| b) | zajištění zabezpečení a důvěrnosti osobních údajů podle kapitoly IV oddílu 2 nařízení (EU) 2016/679; |
| --- | --- |

b)

zajištění zabezpečení a důvěrnosti osobních údajů podle kapitoly IV oddílu 2 nařízení (EU) 2016/679;

| c) | určení pracovníků a odborníků, kteří mají mít přístup k systému ICG; |
| --- | --- |

c)

určení pracovníků a odborníků, kteří mají mít přístup k systému ICG;

| d) | zajištění, aby pracovníci a odborníci, kteří mají přístup k systému ICG, byli náležitě vyškoleni k plnění svých úkolů v souladu s nařízením (EU) 2016/679 a v příslušných případech se směrnicí (EU) 2016/680 (12). |
| --- | --- |

d)

zajištění, aby pracovníci a odborníci, kteří mají přístup k systému ICG, byli náležitě vyškoleni k plnění svých úkolů v souladu s nařízením (EU) 2016/679 a v příslušných případech se směrnicí (EU) 2016/680 (12).

4.   Nejpozději do tří let po vstupu tohoto nařízení v platnost uzavřou Komise a členské státy formou dohody ujednání o společné správě.

Článek 21

Aktualizace seznamů určených celních úřadů

Členské státy v systému ICG průběžně aktualizují seznamy celních úřadů, které jsou příslušné k projednání dovozu kulturních statků, podle článku 6 nařízení (EU) 2019/880.

Článek 22

Dostupnost elektronických systémů

1.   Komise a členské státy uzavřou provozní dohody, ve kterých stanoví praktické požadavky na dostupnost a výkonnost systému ICG a na kontinuitu provozu.

2.   Systém ICG musí být trvale k dispozici, s výjimkou těchto případů:

| a) | ve zvláštních případech spojených s používáním elektronického systému, jež jsou stanoveny v dohodách uvedených v odstavci 1, nebo na vnitrostátní úrovni při neexistenci takových dohod; |
| --- | --- |

a)

ve zvláštních případech spojených s používáním elektronického systému, jež jsou stanoveny v dohodách uvedených v odstavci 1, nebo na vnitrostátní úrovni při neexistenci takových dohod;

| b) | v případě vyšší moci. |
| --- | --- |

b)

v případě vyšší moci.

Článek 23

Nouzová opatření

1.   Kontaktní místa systému ICG vedou on-line veřejnou databázi, jež obsahuje vyplnitelnou elektronickou šablonu všech dokumentů, které lze vydávat v systému ICG.

2.   Není-li systém ICG nebo některá z jeho funkcí k dispozici po více než osm hodin, mohou uživatelé použít vyplnitelnou elektronickou šablonu uvedenou v odstavci 1.

3.   Členské státy stanoví své vnitrostátní provozní podrobnosti pro předkládání prohlášení dovozce a zpracování žádostí o dovozní licence po dobu, kdy systém ICG není z jakéhokoli důvodu k dispozici.

4.   Jakmile je systém ICG nebo nedostupná funkce opět k dispozici, subjekty použijí dokumenty vytvořené v souladu s odstavcem 2 k zaznamenání týchž informací do systému.

Článek 24

Bezpečnost systému ICG

1.   Při vývoji, údržbě a používání systému ICG členské státy a Komise stanoví a zachovávají odpovídající bezpečnostní opatření k zajištění jeho efektivního, spolehlivého a bezpečného provozu. Rovněž zajistí, aby byla zavedena opatření pro kontrolu zdroje údajů a pro ochranu údajů proti nebezpečí neoprávněného přístupu, ztrátě, změnám nebo zničení.

2.   Každé zadání údajů, jejich změna nebo vymazání se zaznamená, přičemž se uvede účel příslušného úkonu, přesný čas jeho provedení a totožnost osoby, která jej učinila.

3.   Členské státy informují sebe navzájem, Komisi a případně dotčený subjekt o veškerých případech narušení bezpečnosti systému ICG nebo podezření na takové narušení.

KAPITOLA VI

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 25

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Použije se ode dne uvedeného v čl. 16 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) 2019/880.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 24. června 2021.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 151, 7.6.2019, s. 1.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. L 269, 10.10.2013, s. 1).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 910/2014 ze dne 23. července 2014 o elektronické identifikaci a službách vytvářejících důvěru pro elektronické transakce na vnitřním trhu a o zrušení směrnice 1999/93/ES (Úř. věst. L 257, 28.8.2014, s. 73).

3

(4)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2015/1506 ze dne 8. září 2015, kterým se stanoví specifikace pro formáty zaručených elektronických podpisů a zaručených pečetí uznávaných subjekty veřejného sektoru podle čl. 27 odst. 5 a čl. 37 odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 910/2014 o elektronické identifikaci a službách vytvářejících důvěru pro elektronické transakce na vnitřním trhu (Úř. věst. L 235, 9.9.2015, s. 37).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 ze dne 23. října 2018 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení nařízení (ES) č. 45/2001 a rozhodnutí č. 1247/2002/ES (Úř. věst. L 295, 21.11.2018, s. 39).

5

(6)  Článek 8 nařízení Rady (ES) č. 116/2009 ze dne 18. prosince 2008 o vývozu kulturních statků (Úř. věst. L 39, 10.2.2009, s. 1).

6

(7)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446 ze dne 28. července 2015, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013, pokud jde o podrobná pravidla k některým ustanovením celního kodexu Unie (Úř. věst. L 343, 29.12.2015, s. 1).

7

(8)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/625 ze dne 15. března 2017 o úředních kontrolách a jiných úředních činnostech prováděných s cílem zajistit uplatňování potravinového a krmivového práva a pravidel týkajících se zdraví zvířat a dobrých životních podmínek zvířat, zdraví rostlin a přípravků na ochranu rostlin, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001, (ES) č. 396/2005, (ES) č. 1069/2009, (ES) č. 1107/2009, (EU) č. 1151/2012, (EU) č. 652/2014, (EU) 2016/429 a (EU) 2016/2031, nařízení Rady (ES) č. 1/2005 a (ES) č. 1099/2009 a směrnic Rady 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES a 2008/120/ES a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 854/2004 a (ES) č. 882/2004, směrnic Rady 89/608/EHS, 89/662/EHS, 90/425/EHS, 91/496/EHS, 96/23/ES, 96/93/ES a 97/78/ES a rozhodnutí Rady 92/438/EHS (Úř. věst. L 95, 7.4.2017, s. 1).

8

(9)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání veřejných zakázek a o zrušení směrnice 2004/18/ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 65).

9

(10)  Nařízení Rady (ES) č. 1186/2009 ze dne 16. listopadu 2009 o systému Společenství pro osvobození od cla (Úř. věst. L 324, 10.12.2009, s. 23).

10

(11)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).

11

(12)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/680 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů příslušnými orgány za účelem prevence, vyšetřování, odhalování či stíhání trestných činů nebo výkonu trestů, o volném pohybu těchto údajů a o zrušení rámcového rozhodnutí Rady 2008/977/SVV (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 89).

12

---

PŘÍLOHA I

Datový slovník a specifikace pro vypracování obecných popisů, dovozních licencí a prohlášení dovozce

Záznamy uvedené v této části představují datový slovník pro vyplnění obecného popisu podle článku 4, dovozní licence podle kapitoly III a prohlášení dovozce podle kapitoly IV.

Není-li stanoveno jinak nebo stanoveno právními předpisy Unie, veškeré záznamy a položky se týkají elektronických obecných popisů, dovozních licencí a prohlášení dovozce.

Všechny položky jsou povinné, kromě položek označených hvězdičkou (*).

| Položka | Popis |
| --- | --- |
| ČÁST I –

  Držitel kulturního statku |
| | Druh dokumentu |
| | Vyberte druh dokumentu: obecný popis, dovozní licence, prohlášení dovozce |
| I.1 | Referenční číslo |
| | Toto je jedinečný alfanumerický kód přidělený danému dokumentu systémem ICG. |
| I.2 | Stav |
| | Toto je stav dokumentu v systému ICG. |
| I.3 | Kód QR |
| | Toto je jedinečné strojově čitelné optické označení přidělené systémem ICG s hypertextovými odkazy na elektronickou verzi dokumentu. |
| I.4 | Vnitrostátní reference* |
| | Příslušný orgán může tuto položku použít k uvedení jedinečného vnitrostátního alfanumerického kódu přiděleného danému dokumentu. |
| I.5 | Místní reference* |
| | Držitel kulturního statku může tuto položku použít k uvedení jedinečného alfanumerického kódu přiděleného danému dokumentu pro vnitřní použití držitele. |
| I.6 | Země dovozu a příslušný orgán nebo celní úřad |
| | Vyberte členský stát dovozu, tj. členský stát, do něhož má být kulturní statek dovezen poprvé, a
  pro dovozní licenci:
  vyberte odpovídající příslušný orgán v členském státě dovozu
  pro prohlášení dovozce:
  vyberte celní úřad |
| I.7 | Odchylky* |
| | Pouze pro prohlášení dovozce


  Použijte tuto položku v případě, že se na kulturní statky vztahuje tato odchylka:







  — | dovoz (režim dočasného použití) pro obchodní umělecký veletrh |

Položka

Popis

ČÁST I –

Držitel kulturního statku

Druh dokumentu

Vyberte druh dokumentu: obecný popis, dovozní licence, prohlášení dovozce

I.1

Referenční číslo

Toto je jedinečný alfanumerický kód přidělený danému dokumentu systémem ICG.

I.2

Stav

Toto je stav dokumentu v systému ICG.

I.3

Kód QR

Toto je jedinečné strojově čitelné optické označení přidělené systémem ICG s hypertextovými odkazy na elektronickou verzi dokumentu.

I.4

Vnitrostátní reference*

Příslušný orgán může tuto položku použít k uvedení jedinečného vnitrostátního alfanumerického kódu přiděleného danému dokumentu.

I.5

Místní reference*

Držitel kulturního statku může tuto položku použít k uvedení jedinečného alfanumerického kódu přiděleného danému dokumentu pro vnitřní použití držitele.

I.6

Země dovozu a příslušný orgán nebo celní úřad

Vyberte členský stát dovozu, tj. členský stát, do něhož má být kulturní statek dovezen poprvé, a

pro dovozní licenci:

vyberte odpovídající příslušný orgán v členském státě dovozu

pro prohlášení dovozce:

vyberte celní úřad

I.7

Odchylky*

Pouze pro prohlášení dovozce

Použijte tuto položku v případě, že se na kulturní statky vztahuje tato odchylka:

—

dovoz (režim dočasného použití) pro obchodní umělecký veletrh

I.8

Místo určení

Pouze pro prohlášení dovozce

Vyberte členský stát, ve kterém mají být kulturní statky propuštěny do režimu dočasného použití, je-li uplatněna odchylka.

Uveďte název uměleckého veletrhu a adresu místa konání uměleckého veletrhu.

I.9

Délka trvání povoleného režimu dočasného použití*

Pouze pro prohlášení dovozce

Tuto položku automaticky vyplní systém ICG na základě režimu dočasného použití povoleného celními orgány ve vnitrostátních celních systémech.

I.10

Propojení s jinými dokumenty*

Tuto položku může automaticky vyplnit systém ICG na základě jiných dokumentů souvisejících s tímto dokumentem (např. kulturní statky podléhající dovozní licenci, dovezené do Unie na základě odchylky pro obchodní umělecké veletrhy s prohlášením dovozce, které mají být předloženy k licenčnímu řízení až později).

I.11

Země zájmu

Uveďte zemi zájmu podle definice v čl. 1 bodě 3.

Dále uveďte, zda:

| a) | se jedná o zemi, ve které byl kulturní statek vytvořen a/nebo objeven, nebo |
| --- | --- |

a)

se jedná o zemi, ve které byl kulturní statek vytvořen a/nebo objeven, nebo

| b) | v případě, že země, ve které byl kulturní statek vytvořen a/nebo objeven, není známa, nebo je známa, ale kulturní statek z ní byl vyvezen před 24. dubnem 1972, je-li to poslední země, ve které se kulturní statek legálně nacházel po více než pět let před jeho odesláním do Unie. |
| --- | --- |

b)

v případě, že země, ve které byl kulturní statek vytvořen a/nebo objeven, není známa, nebo je známa, ale kulturní statek z ní byl vyvezen před 24. dubnem 1972, je-li to poslední země, ve které se kulturní statek legálně nacházel po více než pět let před jeho odesláním do Unie.

I.12

Kategorie předmětu

Uveďte kategorii kulturního statku podle části B nebo C přílohy nařízení (EU) 2019/880.

Popis kulturního statku (oddíl)

Tento oddíl obsahuje položky I.13 až I.16.

Pro dovozní licenci:

Tento oddíl se zopakuje a vyplní zvlášť pro každou položku v zásilce.

Pro prohlášení dovozce:

Každé prohlášení dovozce musí sestávat pouze z jednoho oddílu pro popis kulturního statku. S výjimkou mincí kategorie e) části C přílohy nařízení (EU) 2019/880, které jsou stejné nominální hodnoty, stejného materiálového složení a stejného původu, pokud zásilka sestává z více než jednoho kulturního statku, musí být pro každou z těchto položek vypracováno samostatné prohlášení dovozce.

I.13

Jedinečný identifikační kód (ID) kulturního statku

Toto je jedinečný alfanumerický kód přidělený systémem ICG každému jednotlivému kulturnímu statku.

I.14

Kód TARIC

Uveďte odpovídající klasifikační kód TARIC pro dovezený kulturní statek.

I.15

Popis kulturního statku

Uveďte tyto informace o kulturním statku:

| — | Druh kulturního statku: uveďte druh, např. socha, malba, kniha atd. |
| --- | --- |

—

Druh kulturního statku: uveďte druh, např. socha, malba, kniha atd.

| — | Materiály: uveďte, jaké materiály byly použity pro zhotovení kulturního statku. |
| --- | --- |

—

Materiály: uveďte, jaké materiály byly použity pro zhotovení kulturního statku.

| — | Technika (techniky): uveďte, jaká technika (jaké techniky) byla použita (byly použity) pro zhotovení kulturního statku. |
| --- | --- |

—

Technika (techniky): uveďte, jaká technika (jaké techniky) byla použita (byly použity) pro zhotovení kulturního statku.

| — | Název kulturního statku: uveďte název nebo jméno, pod kterým je kulturní statek znám (je-li znám). |
| --- | --- |

—

Název kulturního statku: uveďte název nebo jméno, pod kterým je kulturní statek znám (je-li znám).

| — | Předmět: uveďte předmět/žánr/téma kulturního statku. |
| --- | --- |

—

Předmět: uveďte předmět/žánr/téma kulturního statku.

| — | Datováno: není-li u kategorií uvedených v části B přílohy nařízení (EU) 2019/880 známo přesné datum, uveďte století a část století (první čtvrtina, první polovina) nebo tisíciletí.






  — | U starožitných kulturních statků uvedených v části C přílohy nařízení (EU) 2019/880, u nichž nestačí uvést století, upřesněte rok, i když je přibližný (např. kolem roku 1790, přibližně rok 1660). |
| --- | --- | --- |

—

Datováno: není-li u kategorií uvedených v části B přílohy nařízení (EU) 2019/880 známo přesné datum, uveďte století a část století (první čtvrtina, první polovina) nebo tisíciletí.

—

U starožitných kulturních statků uvedených v části C přílohy nařízení (EU) 2019/880, u nichž nestačí uvést století, upřesněte rok, i když je přibližný (např. kolem roku 1790, přibližně rok 1660).

| — | V případě celků (archivy a knihovny) uveďte nejčasnější a nejpozdější datum. |
| --- | --- |

—

V případě celků (archivy a knihovny) uveďte nejčasnější a nejpozdější datum.

| — | V případě kulturních statků paleontologického zájmu uveďte geologickou epochu (je-li známa). |
| --- | --- |

—

V případě kulturních statků paleontologického zájmu uveďte geologickou epochu (je-li známa).

| — | Tvůrce: uveďte tvůrce kulturního statku. Není-li tvůrce znám, uveďte „neznámý“. |
| --- | --- |

—

Tvůrce: uveďte tvůrce kulturního statku. Není-li tvůrce znám, uveďte „neznámý“.

| — | Původ: uveďte historický původ kulturního statku, např. u mezopotamské sochy lze uvést „Babylon, Achaimenovská říše“. |
| --- | --- |

—

Původ: uveďte historický původ kulturního statku, např. u mezopotamské sochy lze uvést „Babylon, Achaimenovská říše“.

| — | Popis: stručný popis kulturního statku, včetně jakýchkoli dalších informací. |
| --- | --- |

—

Popis: stručný popis kulturního statku, včetně jakýchkoli dalších informací.

| — | Celní hodnota: pro dovozní licence a prohlášení dovozce uveďte hodnotu kulturního statku pro celní účely. |
| --- | --- |

—

Celní hodnota: pro dovozní licence a prohlášení dovozce uveďte hodnotu kulturního statku pro celní účely.

I.16

Fotografie a rozměry

Poskytněte fotografie kulturního statku:

| — | v příslušných případech tříčtvrteční pohled (u trojrozměrných předmětů), |
| --- | --- |

—

v příslušných případech tříčtvrteční pohled (u trojrozměrných předmětů),

| — | pohled zepředu, |
| --- | --- |

—

pohled zepředu,

| — | v příslušných případech pohled zleva (u trojrozměrných předmětů), |
| --- | --- |

—

v příslušných případech pohled zleva (u trojrozměrných předmětů),

| — | v příslušných případech pohled zprava (u trojrozměrných předmětů), |
| --- | --- |

—

v příslušných případech pohled zprava (u trojrozměrných předmětů),

| — | pohled zezadu, |
| --- | --- |

—

pohled zezadu,

| — | v příslušných případech pohled shora (u trojrozměrných předmětů), |
| --- | --- |

—

v příslušných případech pohled shora (u trojrozměrných předmětů),

| — | v příslušných případech pohled zdola (u trojrozměrných předmětů). |
| --- | --- |

—

v příslušných případech pohled zdola (u trojrozměrných předmětů).

U kulturních statků vykazujících charakteristické prvky poskytněte fotografii charakteristického prvku a textový popis.

U kulturních statků s označením poskytněte fotografii a textový popis označení.

U kulturních statků obsahujících nápisy poskytněte fotografii nápisu a text nápisu v původním jazyce a pokud možno jeho překlad.

Rozměry:

Uveďte hmotnost, tvar a rozměry kulturního statku. V případě mincí uveďte také počet kusů, na které se může vztahovat jedno prohlášení dovozce.

I.17

Podpůrné doklady*

Tuto položku použijte k nahrání podpůrných dokladů do systému ICG.

I.18

Držitel kulturního statku

Uveďte jméno a adresu, zemi, kód země ISO alfa 2 a číslo EORI držitele kulturního statku.

I.19

Vlastník kulturního statku*

Uveďte jméno a adresu, zemi a kód země ISO alfa 2 vlastníka kulturního statku.

I.20

Prohlášení držitele kulturního statku

Pro dovozní licenci a prohlášení dovozce:

„Tímto místopřísežně prohlašuji, že veškeré uvedené informace jsou správné, úplné a pravdivé a že podle mého nejlepšího vědomí kulturní statek, který mám v úmyslu dovézt do Evropské unie, byl vyvezen v souladu s právními a správními předpisy <země zájmu uvedené v položce I.11>.“

Pro prohlášení dovozce:

Uveďte, zda země zájmu vyžaduje licenci, oprávnění nebo jiný druh povolení k tomu, aby mohl být dotyčný kulturní statek legálně vyvezen z jejího území, a pokud ano, uveďte, zda takový dokument máte k dispozici.

Pro dovozní licenci:

Uveďte, zda země zájmu vyžaduje licenci, oprávnění nebo jiný druh povolení k tomu, aby mohl být dotyčný kulturní statek legálně vyvezen z jejího území, a pokud ano, nahrajte tento dokument.

Prohlášení musí být podepsáno elektronickým podpisem držitele kulturního statku, opatřeno datovým razítkem a elektronicky zapečetěno zaručenou nebo kvalifikovanou elektronickou pečetí systému ICG.

I.21

Reakce na vyžádání dalších informací*

Pouze pro dovozní licenci, povinné v případě, že si příslušný orgán v položce II.1 vyžádá další informace.

Uveďte, jaké informace byly poskytnuty v reakci na vyžádání dalších informací ze strany příslušného orgánu.

Po vyplnění této položky se licence musí znovu podepsat.

ČÁST II –

Příslušný orgán

II.1

Vyžádání dalších informací*

Pouze pro dovozní licenci.

Tuto položku může použít příslušný orgán pro vyžádání dalších informací od žadatele-držitele kulturního statku.

II.2

Rozhodnutí o žádosti o dovozní licenci

Pouze pro dovozní licenci.

Uveďte, zda je dovozní licence udělena, či nikoli.

Je-li žádost o dovozní licenci zamítnuta, uveďte důvody zamítnutí, jak je stanoveno v čl. 4 odst. 7 nařízení (EU) 2019/880.

II.3

Elektronický podpis a elektronická pečeť

Pouze pro dovozní licenci.

Elektronický podpis schvalující osoby příslušného orgánu vybraného v položce I.6.

Zaručená nebo kvalifikovaná elektronická pečeť příslušného orgánu vybraného v položce I.6.

Zaručená nebo kvalifikovaná elektronická pečeť systému ICG.

Elektronické časové razítko.

VYSVĚTLIVKY

| 1) | Při kontrole původu kulturního statku se zohlední chování žadatele z hlediska náležité péče, a sice zda žadatel vynaložil náležitou péči a pozornost při získávání předmětů. Kromě dostupnosti příslušných osvědčení nebo dokumentace je třeba zohlednit takové aspekty, jako je povaha stran transakce, uhrazená nebo deklarovaná cena, riziko spojené se zemí vývozu nebo konkrétní kategorií kulturních statků a to, zda žadatel konzultoval veškeré dostupné registry odcizených kulturních statků a veškeré relevantní informace, které bylo možné rozumně získat, nebo zda učinil jakýkoli jiný krok, který by učinila rozumná osoba za okolností daného případu. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Za uspokojivý důkaz o původu nebo historii kulturního statku lze považovat znalecké posudky ve formě odůvodněného určení původu vypracované uznávaným, nezávislým odborníkem, např. spolupracovníkem univerzity nebo výzkumného ústavu, soudním znalcem nebo osobou ustanovenou soudem nebo schváleným a uznávaným odborníkem, za předpokladu, že neexistuje žádný patrný střet zájmů. Místopřísežné prohlášení nebo obdobné podepsané prohlášení učiněné třetími stranami, např. vývozcem nebo prodejcem, podle práva třetí země lze vzít v úvahu, pokud je potvrzeno jinými formami důkazů a podepsaná osoba si je vědoma důsledků nepravdivého prohlášení. Příslušné orgány každopádně v každém jednotlivém případě nezávisle vyhodnotí a dle vlastního uvážení zváží předložené důkazy, a to podle konkrétních okolností a podle vnímaného rizika nedovoleného obchodování. |
| --- | --- |

2)

---

PŘÍLOHA II

Šablony dovozní licence a prohlášení dovozce

| Pozn.: | Pořadí položek v šabloně, jejich velikost a tvar jsou orientační.









  DOVOZNÍ LICENCE PRO KULTURNÍ STATKY |
| --- | --- |
| I.1 | Referenční číslo |

Pozn.:

DOVOZNÍ LICENCE PRO KULTURNÍ STATKY

I.1

| I.2 | Stav: |
| --- | --- |

I.2

| I.3 | KÓD QR |
| --- | --- |

I.3

| I.4 | Vnitrostátní reference |
| --- | --- |

I.4

| I.5 | Místní reference |
| --- | --- |

I.5

| I.6 | Země dovozu a příslušný orgán |
| --- | --- |

I.6

| I.10 | Propojení s jinými dokumenty: |
| --- | --- |

I.10

| I.11 | Země zájmu: |
| --- | --- |

I.11

POPIS KULTURNÍHO STATKU

| I.12 | Kategorie kulturního statku v souladu s částí B přílohy nařízení (EU) 2019/880: |
| --- | --- |

I.12

Kategorie kulturního statku v souladu s částí B přílohy nařízení (EU) 2019/880:

☐ kategorie c)

☐ kategorie d)

| I.13 | Jedinečný kód (ID) kulturního statku: |
| --- | --- |

I.13

| I.14 | Kód TARIC: |
| --- | --- |

I.14

| I.15 | Popis kulturního statku nebo kulturních statků |
| --- | --- |

I.15

Druh kulturního statku:

Materiály:

Technika (techniky):

Název kulturního statku:

Předmět:

Datováno:

Tvůrce:

Původ:

Popis:

Celní hodnota:

| I.16 | Fotografie a rozměry |
| --- | --- |

I.16

Fotografie (tříčtvrteční pohled)

Rozměry (měly by odpovídat fotografiím)

Fotografie (pohled zepředu)

Fotografie (pohled zleva)

Fotografie (pohled zprava)

Fotografie (pohled zezadu)

Fotografie (pohled shora)

Fotografie (pohled zdola)

Fotografie (další)

Rozměry (měly by odpovídat fotografiím)

Fotografie (označení)

Druh označení:

Fotografie (charakteristické prvky)

Druh charakteristického prvku

Popis:

Fotografie (nápisy)

Původní text:

Přeložený text:

| I.17 | Podpůrné doklady: |
| --- | --- |

I.17

| I.18 | Držitel kulturního statku:
  Jméno
  Ulice a číslo domu:
  Obec
  Poštovní směrovací číslo
  Země
  Číslo EORI |
| --- | --- |

I.18

Jméno

Ulice a číslo domu:

Obec

Poštovní směrovací číslo

Země

Číslo EORI

| I.19 | Vlastník kulturního statku:
  Jméno
  Ulice a číslo domu:
  Obec
  Poštovní směrovací číslo
  Země |
| --- | --- |

I.19

Jméno

Ulice a číslo domu:

Obec

Poštovní směrovací číslo

Země

| I.20 | Prohlášení:

  Tímto místopřísežně prohlašuji, že veškeré uvedené informace jsou správné, úplné a pravdivé a že podle mého nejlepšího vědomí kulturní statek, který mám v úmyslu dovézt do Evropské unie, byl vyvezen v souladu s právními a správními předpisy

  ...,







  ☐ | jež nevyžadují vývozní licenci / osvědčení/povolení |
| --- | --- | --- |

I.20

Tímto místopřísežně prohlašuji, že veškeré uvedené informace jsou správné, úplné a pravdivé a že podle mého nejlepšího vědomí kulturní statek, který mám v úmyslu dovézt do Evropské unie, byl vyvezen v souladu s právními a správními předpisy

...,

☐

jež nevyžadují vývozní licenci / osvědčení/povolení

| ☐ | jež vyžadují vývozní licenci / /osvědčení/povolení/, |
| --- | --- |

☐

jež vyžadují vývozní licenci / /osvědčení/povolení/,

kterou/které jsem nahrál do systému ICG.

kterou/které jsem nenahrál do systému ICG.

Elektronický podpis držitele kulturního statku

Zaručená nebo kvalifikovaná elektronická pečeť systému ICG

Datum (časové razítko)

| I.21 | Reakce na vyžádání dalších informací |
| --- | --- |

I.21

ČÁST II

Příslušný orgán

| II.1 | Vyžádání dalších informací |
| --- | --- |

II.1

| II.2 | Rozhodnutí o žádosti o dovozní licenci |
| --- | --- |

II.2

| II.3 | Elektronický podpis a elektronická pečeť
  Elektronický podpis schvalující osoby příslušného orgánu vybraného v položce I.6.
  Zaručená nebo kvalifikovaná elektronická pečeť příslušného orgánu vybraného v položce I.6.
  Zaručená nebo kvalifikovaná elektronická pečeť systému ICG. |
| --- | --- |

II.3

Elektronický podpis schvalující osoby příslušného orgánu vybraného v položce I.6.

Zaručená nebo kvalifikovaná elektronická pečeť příslušného orgánu vybraného v položce I.6.

Zaručená nebo kvalifikovaná elektronická pečeť systému ICG.

| PROHLÁŠENÍ DOVOZCE PRO KULTURNÍ STATKY |
| --- |
| I.1 | Referenční číslo |

PROHLÁŠENÍ DOVOZCE PRO KULTURNÍ STATKY

I.1

| I.2 | Stav: |
| --- | --- |

I.2

| I.3 | KÓD QR |
| --- | --- |

I.3

| I.4 | Vnitrostátní reference |
| --- | --- |

I.4

| I.5 | Místní reference |
| --- | --- |

I.5

| I.6 | Země dovozu a příslušný orgán |
| --- | --- |

I.6

| I.7 | Odchylky:
  Obchodní umělecký veletrh ☐ |
| --- | --- |

I.7

Odchylky:

Obchodní umělecký veletrh ☐

| I.8 | Místo určení: |
| --- | --- |

I.8

| I.9 | Délka trvání povoleného režimu dočasného použití: |
| --- | --- |

I.9

| I.10 | Propojení s jinými dokumenty: |
| --- | --- |

I.10

| I.11 | Země zájmu: |
| --- | --- |

I.11

POPIS KULTURNÍHO STATKU

| I.12 | Kategorie kulturního statku v souladu s nařízením (EU) 2019/880: |
| --- | --- |

I.12

Kategorie kulturního statku v souladu s nařízením (EU) 2019/880:

kategorie ☐

části B

kategorie ☐

části C

| I.13 | Jedinečný identifikační kód (ID) kulturního statku: |
| --- | --- |

I.13

| I.14 | Kód TARIC: |
| --- | --- |

I.14

| I.15 | Popis kulturního statku nebo kulturních statků |
| --- | --- |

I.15

Druh kulturního statku:

Materiály:

Technika (techniky):

Název kulturního statku:

Předmět:

Datováno:

Tvůrce:

Původ:

Popis:

Celní hodnota:

| I.16 | Fotografie a rozměry |
| --- | --- |

I.16

Fotografie (tříčtvrteční pohled)

Rozměry (měly by odpovídat fotografiím)

Fotografie (pohled zepředu)

Fotografie (pohled zleva)

Fotografie (pohled zprava)

Fotografie (pohled zezadu)

Fotografie (pohled shora)

Fotografie (pohled zdola)

Fotografie (další)

Rozměry (měly by odpovídat fotografiím)

Fotografie (označení)

Druh označení:

Fotografie (charakteristické prvky)

Druh charakteristického prvku

Popis:

Fotografie (nápisy)

Původní text:

Přeložený text:

| I.17 | Podpůrné doklady: |
| --- | --- |

I.17

| I.18 | Držitel kulturního statku:
  Jméno
  Ulice a číslo domu:
  Obec
  Poštovní směrovací číslo
  Země
  Číslo EORI |
| --- | --- |

I.18

Jméno

Ulice a číslo domu:

Obec

Poštovní směrovací číslo

Země

Číslo EORI

| I.19 | Vlastník kulturního statku:
  Jméno
  Ulice a číslo domu:
  Obec
  Poštovní směrovací číslo
  Země |
| --- | --- |

I.19

Jméno

Ulice a číslo domu:

Obec

Poštovní směrovací číslo

Země

| I.20 | Prohlášení:
  Tímto místopřísežně prohlašuji, že veškeré uvedené informace jsou správné, úplné a pravdivé a že podle mého nejlepšího vědomí kulturní statek, který mám v úmyslu dovézt do Evropské unie, byl vyvezen v souladu s právními a správními předpisy ...,






  ☐ | jež nevyžadují vývozní licenci / osvědčení/povolení |
| --- | --- | --- |

I.20

Tímto místopřísežně prohlašuji, že veškeré uvedené informace jsou správné, úplné a pravdivé a že podle mého nejlepšího vědomí kulturní statek, který mám v úmyslu dovézt do Evropské unie, byl vyvezen v souladu s právními a správními předpisy ...,

☐

jež nevyžadují vývozní licenci / osvědčení/povolení

| ☐ | jež vyžadují vývozní licenci / /osvědčení/povolení, kterou/které mám k dispozici |
| --- | --- |

☐

jež vyžadují vývozní licenci / /osvědčení/povolení, kterou/které mám k dispozici

Elektronický podpis držitele kulturního statku

Zaručená nebo kvalifikovaná elektronická pečeť systému ICG

Datum (časové razítko)

---

| 2.7.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 234/90 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 234/90

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2021/1080

ze dne 28. června 2021,

kterým se mění nařízení (ES) č. 1126/2008, kterým se přijímají některé mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002, pokud jde o mezinárodní účetní standardy 16, 37 a 41 a mezinárodní standardy účetního výkaznictví 1, 3 a 9

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 ze dne 19. července 2002 o uplatňování mezinárodních účetních standardů (1), a zejména na čl. 3 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| 1) | Nařízením Komise (ES) č. 1126/2008 (2) byly přijaty některé mezinárodní standardy a interpretace, které existovaly ke dni 15. října 2008. |
| --- | --- |

1)

Nařízením Komise (ES) č. 1126/2008 (2) byly přijaty některé mezinárodní standardy a interpretace, které existovaly ke dni 15. října 2008.

| 2) | Dne 14. května 2020 zveřejnila Rada pro mezinárodní účetní standardy (IASB) několik menších změn mezinárodního účetního standardu (IAS) 16 Pozemky, budovy a zařízení, IAS 37 Rezervy, podmíněné závazky a podmíněná aktiva a mezinárodních standardů účetního výkaznictví (IFRS) 3 Podnikové kombinace. Tyto změny poskytují další objasnění pro jednotnější uplatňování standardů nebo se jimi aktualizují odkazy. |
| --- | --- |

2)

Dne 14. května 2020 zveřejnila Rada pro mezinárodní účetní standardy (IASB) několik menších změn mezinárodního účetního standardu (IAS) 16 Pozemky, budovy a zařízení, IAS 37 Rezervy, podmíněné závazky a podmíněná aktiva a mezinárodních standardů účetního výkaznictví (IFRS) 3 Podnikové kombinace. Tyto změny poskytují další objasnění pro jednotnější uplatňování standardů nebo se jimi aktualizují odkazy.

| 3) | Dne 14. května 2020 vydala Rada pro mezinárodní účetní standardy (IASB) v rámci procesu soustavného zkvalitňování rovněž dokument Roční zdokonalení standardů IFRS pro cyklus 2018–2020. Roční zdokonalení je zaměřeno na zjednodušení a vyjasnění stávajících standardů. Cílem ročních zdokonalení je vyřešit nenaléhavé, avšak nezbytné otázky projednávané radou IASB během projektového cyklu, které se týkají pasáží mezinárodních standardů účetního výkaznictví s nedostatečnou konzistentností nebo pasáží, jejichž znění je třeba vysvětlit. Roční zdokonalení zahrnují změny IAS 41 Zemědělství, IFRS 1 První přijetí Mezinárodních standardů účetního výkaznictví a IFRS 9 Finanční nástroje. |
| --- | --- |

3)

Dne 14. května 2020 vydala Rada pro mezinárodní účetní standardy (IASB) v rámci procesu soustavného zkvalitňování rovněž dokument Roční zdokonalení standardů IFRS pro cyklus 2018–2020. Roční zdokonalení je zaměřeno na zjednodušení a vyjasnění stávajících standardů. Cílem ročních zdokonalení je vyřešit nenaléhavé, avšak nezbytné otázky projednávané radou IASB během projektového cyklu, které se týkají pasáží mezinárodních standardů účetního výkaznictví s nedostatečnou konzistentností nebo pasáží, jejichž znění je třeba vysvětlit. Roční zdokonalení zahrnují změny IAS 41 Zemědělství, IFRS 1 První přijetí Mezinárodních standardů účetního výkaznictví a IFRS 9 Finanční nástroje.

| 4) | Po konzultaci s Evropskou poradní skupinou pro účetní výkaznictví dospěla Komise k závěru, že změny IAS 16 Pozemky, budovy a zařízení, IAS 37 Rezervy, podmíněné závazky a podmíněná aktiva, IAS 41 Zemědělství, IFRS 1 První přijetí Mezinárodních standardů účetního výkaznictví, IFRS 3 Podnikové kombinace a IFRS 9 Finanční nástroje splňují kritéria pro přijetí stanovená v čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1606/2002. |
| --- | --- |

4)

Po konzultaci s Evropskou poradní skupinou pro účetní výkaznictví dospěla Komise k závěru, že změny IAS 16 Pozemky, budovy a zařízení, IAS 37 Rezervy, podmíněné závazky a podmíněná aktiva, IAS 41 Zemědělství, IFRS 1 První přijetí Mezinárodních standardů účetního výkaznictví, IFRS 3 Podnikové kombinace a IFRS 9 Finanční nástroje splňují kritéria pro přijetí stanovená v čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1606/2002.

| 5) | Nařízení (ES) č. 1126/2008 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

5)

Nařízení (ES) č. 1126/2008 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| 6) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Regulativního výboru pro účetnictví, |
| --- | --- |

6)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Regulativního výboru pro účetnictví,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha nařízení (ES) č. 1126/2008 se mění takto:

| a) | Mezinárodní účetní standard (IAS) 16 Pozemky, budovy a zařízení se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení. |
| --- | --- |

a)

Mezinárodní účetní standard (IAS) 16 Pozemky, budovy a zařízení se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Pozemky, budovy a zařízení

| b) | IAS 37 Rezervy, podmíněná aktiva a podmíněné závazky se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení. |
| --- | --- |

b)

IAS 37 Rezervy, podmíněná aktiva a podmíněné závazky se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Rezervy, podmíněná aktiva a podmíněné závazky

| c) | IAS 41 Zemědělství se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení; |
| --- | --- |

c)

IAS 41 Zemědělství se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení;

Zemědělství

| d) | mezinárodní standard účetního výkaznictví (IFRS) 1 První přijetí Mezinárodních standardů účetního výkaznictví se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení; |
| --- | --- |

d)

mezinárodní standard účetního výkaznictví (IFRS) 1 První přijetí Mezinárodních standardů účetního výkaznictví se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení;

První přijetí Mezinárodních standardů účetního výkaznictví

| e) | IFRS 3 Podnikové kombinace se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení. |
| --- | --- |

e)

IFRS 3 Podnikové kombinace se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Podnikové kombinace

| f) | Mezinárodní standard účetního výkaznictví (IFRS) 9 Finanční nástroje se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení; |
| --- | --- |

f)

Mezinárodní standard účetního výkaznictví (IFRS) 9 Finanční nástroje se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení;

Finanční nástroje

Článek 2

Změny uvedené v článku 1 začnou jednotlivé společnosti uplatňovat nejpozději prvním dnem prvního účetního období, které začíná dne sobota 1. ledna 2022 nebo po tomto datu.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 28. června 2021.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 243, 11.9.2002, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise (ES) č. 1126/2008 ze dne 3. listopadu 2008, kterým se přijímají některé mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (Úř. věst. L 320, 29.11.2008, s. 1).

2

---

PŘÍLOHA

Změny IAS 16 Pozemky, budovy a zařízení

Změny IAS 37 Rezervy, podmíněná aktiva a podmíněné závazky

Změny IFRS 3 Podnikové kombinace

Roční zdokonalení standardů IFRS pro cyklus 2018–2020

Změny IAS 16 Pozemky, budovy a zařízení

Mění se odstavce 17 a 74. vkládají se nové odstavce 20 A, 74 A, 80D a 81N. Požadavky uvedené původně v odst. 74 písm. d) nebyly změněny, ale byly přesunuty do odst. 74 A písm. a).

OCENĚNÍ K OKAMŽIKU UZNÁNÍ

...

Součásti pořizovacích nákladů

...

| 17. | Příklady přímo přiřaditelných nákladů jsou:
  ...






  e) | náklady na odzkoušení správné funkčnosti aktiva (tj. posouzení, zda technická a fyzická výkonnost aktiva je taková, že je možné aktivum použít ve výrobě nebo k zásobování zbožím či službami, za účelem pronájmu jiným osobám, nebo k administrativním účelům); a
  ... |
| --- | --- | --- |

17.

...

e)

náklady na odzkoušení správné funkčnosti aktiva (tj. posouzení, zda technická a fyzická výkonnost aktiva je taková, že je možné aktivum použít ve výrobě nebo k zásobování zbožím či službami, za účelem pronájmu jiným osobám, nebo k administrativním účelům); a

...

...

| 20 A | Během uvádění pozemků, budov a zařízení na místo a do stavu nezbytného k tomu, aby je bylo možné provozovat způsobem zamýšleným vedením, mohou být vyrobeny určité položky (například vzorky vyrobené při testování toho, zda aktivum řádně funguje). Účetní jednotka vykazuje výnosy z prodeje všech těchto položek a náklady na tyto položky v hospodářském výsledku v souladu s platnými standardy. Účetní jednotka oceňuje náklady na tyto položky uplatněním požadavků na oceňování podle IAS 2.
  ... |
| --- | --- |

20 A

...

ZVEŘEJNĚNÍ

...

| 74. | V účetní závěrce se zveřejní také následující informace:

  ...






  b) | částka výdajů zahrnutá do účetní hodnoty položky pozemků, budov a zařízení během výstavby a |
| --- | --- | --- |

74.

...

b)

částka výdajů zahrnutá do účetní hodnoty položky pozemků, budov a zařízení během výstavby a

| c) | částka smluvních závazků plynoucích z pořízení pozemků, budov a zařízení |
| --- | --- |

c)

částka smluvních závazků plynoucích z pořízení pozemků, budov a zařízení

| 74 A | Pokud nejsou prezentovány samostatně ve výkazu o úplném výsledku, v účetní závěrce se zveřejní také následující informace:







  a) | částka kompenzace od třetích stran za položky pozemků, budov a zařízení, u nichž došlo ke znehodnocení, ztrátě nebo postoupení, která je zahrnuta v hospodářském výsledku, a |
| --- | --- | --- |

74 A

a)

částka kompenzace od třetích stran za položky pozemků, budov a zařízení, u nichž došlo ke znehodnocení, ztrátě nebo postoupení, která je zahrnuta v hospodářském výsledku, a

| b) | částky výnosů a nákladů zahrnuté do hospodářského výsledku v souladu s odstavcem 20 A, které se týkají položek, které nejsou výsledkem běžné činnosti účetní jednotky, a která položka (položky) ve výkazu o úplném výsledku zahrnuje tyto výnosy a náklady. |
| --- | --- |

b)

částky výnosů a nákladů zahrnuté do hospodářského výsledku v souladu s odstavcem 20 A, které se týkají položek, které nejsou výsledkem běžné činnosti účetní jednotky, a která položka (položky) ve výkazu o úplném výsledku zahrnuje tyto výnosy a náklady.

PŘECHODNÁ USTANOVENÍ

...

| 80D | Dokumentem Pozemky, budovy a zařízení — Výnosy před zamýšleným použitím vydaným v květnu 2020 byly změněny odstavce 17 a 74 a doplněny nové odstavce 20 A a 74 A. Účetní jednotka uplatní tyto změny retrospektivně, avšak pouze na položky pozemků, budov a zařízení, které jsou uvedeny na místo a do stavu nezbytného k tomu, aby je bylo možné provozovat způsobem zamýšleným vedením, nebo po zahájení nejdřívějšího období uvedeného v účetní závěrce, ve které účetní jednotka poprvé použije změny. Účetní jednotka vykáže kumulativní dopad prvotní aplikace těchto změn jako úpravu počátečního zůstatku nerozděleného zisku (nebo případně jiné vhodné komponenty vlastního kapitálu) k počátku uvedeného nejdřívějšího vykazovaného období. |
| --- | --- |

80D

DATUM ÚČINNOSTI

...

| 81N | Dokumentem Pozemky, budovy a zařízení — Výnosy před zamýšleným použitím vydaným v květnu 2020 byly změněn odstavce 17 a 74 a byly doplněny nové odstavce 20 A, 74 A a 80D. Účetní jednotka použije tyto změny pro účetní období začínající 1. ledna 2022 nebo později. Dřívější použití je povoleno. Pokud účetní jednotka použije uvedené změny pro dřívější období, tuto skutečnost zveřejní. |
| --- | --- |

81N

Změny IAS 37 Rezervy, podmíněná aktiva a podmíněné závazky

Vkládají se odstavce 68 A, 94 A a 105 a mění se odstavec 69. Odstavec 68 se nemění, ale je zde uveden pro lepší přehlednost.

APLIKACE PRAVIDEL UZNÁNÍ A OCEŇOVÁNÍ

...

Nevýhodné smlouvy

...

| 68. | Nevýhodnou smlouvu definuje tento standard jako smlouvu, jejíž neodvratitelné náklady na splnění závazku stanoveného smlouvou překračují ekonomické přínosy, jejichž přijetí se na základě takové smlouvy očekává. Neodvratitelné náklady vyplývající ze smlouvy odráží přinejmenším čisté náklady na ukončení smlouvy, které představují buď náklady na splnění smlouvy, nebo veškeré kompenzace a pokuty vzniklé nesplněním smlouvy, budou-li nižší. |
| --- | --- |

68.

| 68 A | Náklady na plnění smlouvy zahrnují náklady, které přímo souvisejí se smlouvou. Náklady, které přímo souvisejí se smlouvou, zahrnují:






  a) | mezní náklady na plnění takové smlouvy – jako jsou přímé osobní náklady a materiál; a |
| --- | --- | --- |

68 A

a)

mezní náklady na plnění takové smlouvy – jako jsou přímé osobní náklady a materiál; a

| b) | přiřazení dalších nákladů, které přímo souvisejí s plněním smlouvy – například přiřazení odpisů za položku pozemků, budov a zařízení, které byly mimo jiné použity při plnění této smlouvy. |
| --- | --- |

b)

přiřazení dalších nákladů, které přímo souvisejí s plněním smlouvy – například přiřazení odpisů za položku pozemků, budov a zařízení, které byly mimo jiné použity při plnění této smlouvy.

| 69. | Dříve, než je vytvořena samostatná rezerva na nevýhodnou smlouvu, vykáže účetní jednotka veškerá snížení hodnoty aktiv použitých při plnění této smlouvy (viz IAS 36).
  ... |
| --- | --- |

69.

...

PŘECHODNÁ USTANOVENÍ

...

| 94 A | Dokumentem Nevýhodné smlouvy – náklady na plnění smlouvy vydaným v květnu 2020 byl doplněn odstavec 68 A a změněn odstavec 69. Účetní jednotka uplatní tyto změny na smlouvy, u nichž k začátku ročního účetního období, v němž účetní jednotka použije tyto změny poprvé (datum prvotního použití změn) ještě nesplnila veškeré své závazky. Účetní jednotka nesmí přepracovat srovnávací informace. Účetní jednotka namísto toho vykáže kumulativní dopad prvotní aplikace této změny jako úpravu počátečního zůstatku nerozděleného zisku nebo jiné vhodné komponenty vlastního kapitálu ke dni prvotní aplikace. |
| --- | --- |

94 A

DATUM ÚČINNOSTI

...

| 105. | Dokumentem Nevýhodné smlouvy – náklady na plnění smlouvy vydaným v květnu 2020 byly doplněny odstavce 68 A a 94 A a změněn odstavec 69. Účetní jednotka použije tyto změny pro účetní období začínající 1. ledna 2022 nebo později. Dřívější použití je povoleno. Pokud účetní jednotka použije uvedené změny pro dřívější období, tuto skutečnost zveřejní. |
| --- | --- |

105.

Změny IFRS 3 Podnikové kombinace

Mění se odstavec 11 a v odstavci 11 se zrušuje poznámka pod čarou Koncepční rámec pro sestavování a předkládání účetní závěrky Mění se odstavce 14, 21, 22 a 23 a vkládají se nové odstavce 21 A, 21B, 21C, 23 A a 64Q. Doplňuje se nadpis nad odstavcem 21 A a mění se nadpisy pod odstavcem 21 a nad odstavcem 22. Odstavec 10 se nemění, ale je uveden pro lepší přehlednost.

METODA KOUPĚ

...

Vykázání a ocenění nabytých identifikovatelných aktiv, převzatých závazků a případného nekontrolního podílu v nabývaném podniku

Princip vykázání

| 10. | Nabyvatel k datu akvizice vykáže nabytá identifikovatelná aktiva, převzaté závazky a případné nekontrolní podíly v nabývaném podniku odděleně od goodwillu. Vykázání nabytých identifikovatelných aktiv a převzatých závazků podléhá ustanovením odstavců 11 a 12. |
| --- | --- |

10.

Podmínky pro vykázání

| 11. | Aby mohly být nabytá aktiva a převzaté závazky vykázány v rámci metody koupě, musí k datu akvizice splnit definice aktiva a závazku v Koncepčním rámci pro účetní výkaznictví. Například pokud nabyvatel očekává vynaložení nákladů v souvislosti s realizací svých plánů na ukončení některých činnosti nabývaného podniku nebo ukončení některých zaměstnaneckých poměrů nebo přemístění zaměstnanců, ale není k tomu zavázán, nejedná se k datu akvizice o závazek. Tyto náklady tudíž nabyvatel v rámci metody koupě nevykáže. Místo toho tyto náklady vykáže až v pokombinační účetní závěrce v souladu s jinými standardy IFRS.
  ... |
| --- | --- |

11.

...

| 14. | Odstavce B31 až B40 obsahují návod k vykazování nehmotných aktiv. Odstavce 21 A až 28B specifikují druhy identifikovatelných aktiv a závazků obsahujících položky, ke kterým tento IFRS stanovuje omezené výjimky z principu vykázání a z podmínek pro vykázání.
  ... |
| --- | --- |

14.

...

Výjimky z principů vykázání nebo ocenění

| 21. | Tento IFRS stanovuje omezené výjimky z principů vykázání a ocenění uvedených v tomto standardu. Odstavce 21 A až 31 A stanoví jak konkrétní položky, na které se výjimky vztahují, tak i povahu daných výjimek. Nabyvatel zaúčtuje dotčené položky v souladu s požadavky uvedenými v odstavcích 21 A až 31 A, což povede k tomu, že některé položky budou:






  a) | vykázány na základě dodatečných podmínek k těm, které jsou obsaženy v odstavcích 11 a 12, nebo na základě požadavků obsažených v jiných IFRS, takže výsledné vykázání bude odlišné od použití principů vykázání a podmínek pro vykázání; |
| --- | --- | --- |

21.

a)

vykázány na základě dodatečných podmínek k těm, které jsou obsaženy v odstavcích 11 a 12, nebo na základě požadavků obsažených v jiných IFRS, takže výsledné vykázání bude odlišné od použití principů vykázání a podmínek pro vykázání;

| b) | oceněny v jiné částce než v jejich reálné hodnotě k datu akvizice. |
| --- | --- |

b)

oceněny v jiné částce než v jejich reálné hodnotě k datu akvizice.

Výjimky z principu vykázání

Závazky a podmíněné závazky spadající do působnosti IAS 37 nebo IFRIC 21

| 21 A | Odstavec 21B se vztahuje na závazky a podmíněné závazky, které by spadaly do působnosti IAS 37 Rezervy, podmíněná aktiva a podmíněné závazky nebo IFRIC 21 Poplatky, pokud by vznikly odděleně a nikoli v podnikové kombinaci. |
| --- | --- |

21 A

| 21B | Dokument Koncepční rámec pro účetní výkaznictví definuje závazek jako „stávající povinnost účetní jednotky převést ekonomický zdroj v důsledku minulých událostí“. V případě rezervy nebo podmíněného závazku, které by spadaly do oblasti působnosti IAS 37, použije nabyvatel k určení, zda k datu akvizice existuje současný závazek v důsledku minulých událostí, odstavce 15–22 IAS 37. V případě poplatku, který by spadal do oblasti působnosti IFRIC 21, použije nabyvatel k určení, zda k události zakládající závazek k úhradě poplatku došlo k datu akvizice, IFRIC 21. |
| --- | --- |

21B

| 21C | Současný závazek určený v souladu s odstavcem 21B by mohl splňovat definici podmíněného závazku uvedenou v odst. 22 písm. b). Je-li tomu tak, použije se na tento podmíněný závazek odstavec 23. |
| --- | --- |

21C

Podmíněné závazky a podmíněná aktiva

| 22. | IAS 37 definuje podmíněný závazek jako:






  a) | pravděpodobný závazek, který vzniká jako důsledek událostí v minulosti a jehož existence bude potvrzena pouze tím, že dojde nebo nedojde k jedné nebo více nejistým událostem v budoucnosti, které nejsou plně pod kontrolou účetní jednotky; nebo |
| --- | --- | --- |

22.

a)

pravděpodobný závazek, který vzniká jako důsledek událostí v minulosti a jehož existence bude potvrzena pouze tím, že dojde nebo nedojde k jedné nebo více nejistým událostem v budoucnosti, které nejsou plně pod kontrolou účetní jednotky; nebo

| b) | současný závazek, který vznikl jako důsledek událostí v minulosti, avšak není vykázán, protože:






  i) | není pravděpodobné, že k vypořádání závazku bude nezbytný odtok prostředků představujících ekonomický užitek; nebo |
| --- | --- | --- |

b)

současný závazek, který vznikl jako důsledek událostí v minulosti, avšak není vykázán, protože:

i)

není pravděpodobné, že k vypořádání závazku bude nezbytný odtok prostředků představujících ekonomický užitek; nebo

| ii) | výše závazku nemůže být s dostatečnou mírou spolehlivosti vyčíslena. |
| --- | --- |

ii)

výše závazku nemůže být s dostatečnou mírou spolehlivosti vyčíslena.

| 23. | Nabyvatel k datu akvizice vykáže podmíněný závazek převzatý v podnikové kombinaci, pokud se jedná o současný závazek, který vznikl jako důsledek událostí v minulosti a jehož reálnou hodnotu lze spolehlivě stanovit. Na rozdíl od odst. 14 písm. b) a odstavců 23, 27, 29 a 30 IAS 37 tedy nabyvatel k datu akvizice vykáže podmíněný závazek převzatý v podnikové kombinaci, dokonce i když není pravděpodobné, že k jeho vyrovnání bude nezbytný odtok prostředků představujících ekonomický užitek. Návod k následnému účetnímu řešení podmíněných závazků obsahuje odstavec 56 tohoto IFRS. |
| --- | --- |

23.

| 23 A | IAS 37 definuje podmíněné aktivum jako „možné aktivum, které vzniklo jako důsledek událostí v minulosti a jehož existence bude potvrzena pouze tím, že dojde nebo nedojde k jedné nebo více nejistým událostem v budoucnosti, které nejsou plně pod kontrolou účetní jednotky.“ Nabyvatel k datu akvizice podmíněné aktivum nevykáže.
  ... |
| --- | --- |

23 A

...

DATUM ÚČINNOSTI A PŘECHODNÁ USTANOVENÍ

Datum účinnosti

...

| 64Q | Dokumentem Odkaz na koncepční rámec vydaným v květnu 2020 byly změněny odstavce 11, 14, 21, 22 a 23 a byly doplněny odstavce 21 A, 21B, 21C a 23 A. Účetní jednotka použije tyto změny na podnikové kombinace, jejichž datum akvizice je na začátku nebo po začátku prvního účetního období počínajícího 1. ledna 2022 nebo později. Dřívější použití je povoleno, pokud účetní jednotka zároveň nebo dříve použije veškeré ostatní změny provedené dokumentem Změny odkazů na koncepční rámec ve standardech IFRS vydaným v březnu 2018. |
| --- | --- |

64Q

Změna IFRS 1 První přijetí Mezinárodních standardů účetního výkaznictví

Vkládají se odstavec 39AG a v dodatku D odstavec D13 A. Mění se odst. D1 písm. f).

DATUM ÚČINNOSTI

...

| 39AG | Dokumentem Roční zdokonalení standardů IFRS pro cyklus 2018–2020 vydaném v květnu 2020 byl změněn odst. D1 písm. f) a doplněn odstavec D13 A. Účetní jednotka použije tuto změnu v ročních účetních obdobích začínajících 1. ledna 2022 nebo později. Dřívější použití je povoleno. Pokud účetní jednotka použije tyto změny pro dřívější období, tuto skutečnost zveřejní. |
| --- | --- |

39AG

Dodatek D

Výjimky z ostatních IFRS

Tento dodatek je nedílnou součástí IFRS.

| D1 | Účetní jednotka může použít jednu či více následujících výjimek:
  ...






  f) | kumulativní rozdíly z přepočtu cizích měn (odstavce D12–D13 A); |
| --- | --- | --- |

D1

...

f)

kumulativní rozdíly z přepočtu cizích měn (odstavce D12–D13 A);

...

Kumulativní rozdíly z přepočtu cizích měn

...

| D13 A | Namísto uplatnění odstavce D12 nebo odstavce D13 se dceřiný podnik, který využívá výjimky uvedené v odst. D16 písm. a), může rozhodnout, že ve své účetní závěrce ocení kumulativní rozdíly z přepočtu cizích měn u všech zahraničních operací v účetní hodnotě, která by byla zahrnuta do konsolidované účetní závěrky mateřské společnosti na základě data přechodu mateřské společnosti na IFRS, pokud nedošlo k úpravám spojeným s konsolidačními postupy a s důsledky podnikové kombinace, v níž došlo k nabytí dceřiné společnosti mateřskou společností. Podobnou možnost volby má přidružený nebo společný podnik, který využívá výjimku v odst. D16 písm. a).
  ... |
| --- | --- |

D13 A

...

Změna IFRS 9 Finanční nástroje

Změna IFRS 9 Finanční nástroje

Vkládají se nové odstavce 7.1.9, 7.2.35 a jejich názvy a odstavec B3.3.6 A. Mění se odstavec B3.3.6. Požadavky v odstavci B3.3.6 A nebyly změněny, ale byly přesunuty z odstavce B3.3.6.

Kapitola 7 Datum účinnosti a přechodná ustanovení

Kapitola 7 Datum účinnosti a přechodná ustanovení

7.1   DATUM VSTUPU V PLATNOST

...

| 7.1.9. | Dokumentem Roční zdokonalení standardů IFRS pro cyklus 2018–2020 vydaným v květnu 2020 byly doplněny nové odstavce 7.2.35 a B3.3.6 A a změněn odstavec B3.3.6. Účetní jednotka použije tuto změnu v ročních účetních obdobích začínajících 1. ledna 2022 nebo později. Dřívější použití je povoleno. Pokud účetní jednotka použije tyto změny pro dřívější období, tuto skutečnost zveřejní. |
| --- | --- |

7.1.9.

Dokumentem Roční zdokonalení standardů IFRS pro cyklus 2018–2020

7.2   PŘECHODNÉ OBDOBÍ

...

Přechodné období pro roční zdokonalení standardů IFRS

Přechodné období pro roční zdokonalení standardů IFRS

| 7.2.35. | Účetní jednotka použije Roční zdokonalení standardů IFRS pro cyklus 2018–2020 na finanční závazky, které jsou změněny nebo směněny na začátku ročního účetního období, v němž účetní jednotka poprvé použije změnu, nebo po něm. |
| --- | --- |

7.2.35.

Účetní jednotka použije Roční zdokonalení standardů IFRS pro cyklus 2018–2020

Dodatek B

Aplikační příručka

Tento dodatek je nedílnou součástí tohoto standardu.

...

ZAÚČTOVÁNÍ A ODÚČTOVÁNÍ (KAPITOLA 3)

...

Odúčtování finančních závazků (oddíl 3.3)

...

| B3.3.6 | Pro účely odstavce 3.3.2 se významnou změnou podmínek rozumí případ, kdy diskontovaná současná hodnota peněžních toků za nových podmínek, včetně veškerých uhrazených poplatků snížených pomocí původní efektivní úrokové míry o veškeré přijaté poplatky, se liší minimálně o 10 % od diskontované současné hodnoty zbývajících peněžních toků plynoucích z původního finančního závazku. Při stanovení těchto uhrazených poplatků snížených o veškeré přijaté poplatky zahrnuje dlužník pouze poplatky, které byly zaplaceny nebo přijaty mezi dlužníkem a věřitelem, včetně poplatků uhrazených nebo přijatých dlužníkem nebo věřitelem jménem druhé strany. |
| --- | --- |

B3.3.6

| B3.3.6 A | Jestliže se uzavření nového úvěru nebo změna úvěrových podmínek účtuje jako zánik závazku, veškeré náklady nebo poplatky, které účetní jednotce v této souvislosti vzniknou, se zaúčtují k datu zániku do výnosů nebo nákladů. Jestliže se uzavření nového úvěru nebo změna úvěrových podmínek neúčtuje jako zánik závazku, veškeré náklady nebo poplatky, které účetní jednotce vzniknou, budou mít vliv na účetní hodnotu závazku a budou se odpisovat po zbývající dobu trvání modifikovaného závazku.
  ... |
| --- | --- |

B3.3.6 A

...

Změna IAS 41 Zemědělství

Změna IAS 41 Zemědělství

Mění se odstavec 22 a doplňuje se nový odstavec 65.

UZNÁNÍ A OCENĚNÍ

...

| 22. | Účetní jednotka nezahrnuje žádné peněžní toky související s financováním aktiv nebo obnovou biologických aktiv po sklizni (například náklady na obnovu výsadby stromů v pěstovaném lese po jeho vytěžení).
  ... |
| --- | --- |

22.

Účetní jednotka nezahrnuje žádné peněžní toky související s financováním aktiv nebo obnovou biologických aktiv po sklizni (například náklady na obnovu výsadby stromů v pěstovaném lese po jeho vytěžení).

...

DATUM ÚČINNOSTI A PŘECHODNÁ USTANOVENÍ

...

| 65. | Dokumentem Roční zdokonalení standardů IFRS pro cyklus 2018–2020 vydaným v květnu 2020 byl změněn odstavec 22. Účetní jednotka použije tuto změnu k oceňování reálnou hodnotou na začátku nebo po začátku prvního účetního období počínajícího 1. ledna 2022 nebo později. Dřívější použití je povoleno. Pokud účetní jednotka použije tyto změny pro dřívější období, tuto skutečnost zveřejní. |
| --- | --- |

65.

Dokumentem Roční zdokonalení standardů IFRS pro cyklus 2018–2020

---

ROZHODNUTÍ

| 2.7.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 234/99 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 234/99

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2021/1081

ze dne 28. června 2021,

kterým se mění rozhodnutí (EU) 2018/1220 o jednacím řádu výboru podle článku 143 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, a zejména na čl. 143 odst. 4 uvedeného nařízení (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutí Komise (EU) 2018/1220 (2) stanoví jednací řád výboru podle článku 143 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutí Komise (EU) 2018/1220 (2) stanoví jednací řád výboru podle článku 143 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046.

| (2) | Komise stanovila 1. červen 2021 datem, od něhož Úřad evropského veřejného žalobce začne plnit své úkoly v rámci vyšetřování a trestního stíhání (3) vyplývající z nařízení Rady (EU) 2017/1939 (4). Je proto vhodné stanovit praktické způsoby úzké spolupráce mezi výborem a úřadem s ohledem na způsoby spolupráce stanovené mezi Evropskou komisí a úřadem v dohodě uvedené v čl. 103 odst. 1 zmíněného nařízení. |
| --- | --- |

(2)

Komise stanovila 1. červen 2021 datem, od něhož Úřad evropského veřejného žalobce začne plnit své úkoly v rámci vyšetřování a trestního stíhání (3) vyplývající z nařízení Rady (EU) 2017/1939 (4). Je proto vhodné stanovit praktické způsoby úzké spolupráce mezi výborem a úřadem s ohledem na způsoby spolupráce stanovené mezi Evropskou komisí a úřadem v dohodě uvedené v čl. 103 odst. 1 zmíněného nařízení.

| (3) | Aby byla zajištěna kontinuita fungování výboru, a tím i trvalost ochrany finančních zájmů Unie, je třeba upřesnit, že předseda výboru nadále vykonává svůj mandát, dokud není skutečně nahrazen, nebo alespoň během prvních měsíců po skončení funkčního období. |
| --- | --- |

(3)

Aby byla zajištěna kontinuita fungování výboru, a tím i trvalost ochrany finančních zájmů Unie, je třeba upřesnit, že předseda výboru nadále vykonává svůj mandát, dokud není skutečně nahrazen, nebo alespoň během prvních měsíců po skončení funkčního období.

| (4) | Je třeba, aby minimální podmínky pro funkci nebo funkční skupinu požadované pro zástupce členů výboru zastupující Evropskou komisi byly sladěny s podmínkami požadovanými pro členy zastupující příslušné schvalující osoby. Za tímto účelem by měly být stanoveny na úrovni funkční skupiny vedoucího oddělení nebo rovnocenné úrovni. |
| --- | --- |

(4)

Je třeba, aby minimální podmínky pro funkci nebo funkční skupinu požadované pro zástupce členů výboru zastupující Evropskou komisi byly sladěny s podmínkami požadovanými pro členy zastupující příslušné schvalující osoby. Za tímto účelem by měly být stanoveny na úrovni funkční skupiny vedoucího oddělení nebo rovnocenné úrovni.

| (5) | Aby se zajistilo fungování výboru uvedeného v článku 143 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046, mělo by toto rozhodnutí vstoupit v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(5)

Aby se zajistilo fungování výboru uvedeného v článku 143 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046, mělo by toto rozhodnutí vstoupit v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

| (6) | Rozhodnutí (EU) 2018/1220 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(6)

Rozhodnutí (EU) 2018/1220 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Rozhodnutí (EU) 2018/1220 se mění takto:

| 1. | V článku 2 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

  „1.   Předseda výboru je v souladu s čl. 143 odst. 3 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046, v návaznosti na výzvu k vyjádření zájmu, jmenován Komisí na funkční období pěti let, které nelze prodloužit. Jeho funkční období začíná dnem stanoveným v rozhodnutí o jmenování. Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku – řada C.
  Na konci funkčního období, vyžaduje-li to fungování výboru, zůstává předseda ve funkci, dokud není nahrazen. Toto období nesmí přesáhnout šest měsíců.“ |
| --- | --- |

1.

V článku 2 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Předseda výboru je v souladu s čl. 143 odst. 3 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046, v návaznosti na výzvu k vyjádření zájmu, jmenován Komisí na funkční období pěti let, které nelze prodloužit. Jeho funkční období začíná dnem stanoveným v rozhodnutí o jmenování. Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku – řada C.

Na konci funkčního období, vyžaduje-li to fungování výboru, zůstává předseda ve funkci, dokud není nahrazen. Toto období nesmí přesáhnout šest měsíců.“

| 2. | V článku 5 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

  „1.   Jedním ze dvou stálých členů výboru zastupujících Komisi je na základě čl. 143 odst. 2 písm. b) nařízení (EU, Euratom) 2018/1046 ředitel Ústřední finanční služby na Generálním ředitelství pro rozpočet. Generální ředitel pro rozpočet určí jako zástupce tohoto stálého člena úředníka alespoň ve funkční skupině vedoucího oddělení nebo rovnocenné úrovně.
  Generální ředitel pro rozpočet určí ad personam druhého stálého člena zastupujícího Komisi z řad úředníků Komise ve funkční skupině alespoň AD 14. Generální ředitel pro rozpočet určí jako zástupce tohoto stálého člena úředníka alespoň ve funkční skupině vedoucího oddělení nebo rovnocenné úrovně.“ |
| --- | --- |

2.

V článku 5 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Jedním ze dvou stálých členů výboru zastupujících Komisi je na základě čl. 143 odst. 2 písm. b) nařízení (EU, Euratom) 2018/1046 ředitel Ústřední finanční služby na Generálním ředitelství pro rozpočet. Generální ředitel pro rozpočet určí jako zástupce tohoto stálého člena úředníka alespoň ve funkční skupině vedoucího oddělení nebo rovnocenné úrovně.

Generální ředitel pro rozpočet určí ad personam druhého stálého člena zastupujícího Komisi z řad úředníků Komise ve funkční skupině alespoň AD 14. Generální ředitel pro rozpočet určí jako zástupce tohoto stálého člena úředníka alespoň ve funkční skupině vedoucího oddělení nebo rovnocenné úrovně.“

| 3. | V článku 6 se odstavce 3 a 4 nahrazují tímto:

  „3.   V případech, kdy žádost předkládajícího orgánu vychází především z informací poskytnutých úřadem OLAF, se jeho zástupce účastní jednání výboru a podílí se na ústních a písemných postupech. Na žádost předsedy může předkládat připomínky.
  V případech, kdy žádost předkládajícího orgánu zcela nebo zčásti vychází z informací poskytnutých Úřadem evropského veřejného žalobce, musí být poskytnutí informací Úřadem evropského veřejného žalobce a jeho účast jako pozorovatele v souladu s ustanoveními dohody uvedené v čl. 103 odst. 1 nařízení Rady (EU) 2017/1939.


  4.   V ostatních případech může být úřad OLAF na žádost předsedy vyzván, aby poskytl informace nebo stanoviska. Úřad evropského veřejného žalobce může být rovněž na žádost předsedy vyzván, aby poskytl informace nebo stanoviska v souladu s ustanoveními dohody uvedené v čl. 103 odst. 1 nařízení Rady (EU) 2017/1939.“ |
| --- | --- |

3.

V článku 6 se odstavce 3 a 4 nahrazují tímto:

„3.   V případech, kdy žádost předkládajícího orgánu vychází především z informací poskytnutých úřadem OLAF, se jeho zástupce účastní jednání výboru a podílí se na ústních a písemných postupech. Na žádost předsedy může předkládat připomínky.

V případech, kdy žádost předkládajícího orgánu zcela nebo zčásti vychází z informací poskytnutých Úřadem evropského veřejného žalobce, musí být poskytnutí informací Úřadem evropského veřejného žalobce a jeho účast jako pozorovatele v souladu s ustanoveními dohody uvedené v čl. 103 odst. 1 nařízení Rady (EU) 2017/1939.

4.   V ostatních případech může být úřad OLAF na žádost předsedy vyzván, aby poskytl informace nebo stanoviska. Úřad evropského veřejného žalobce může být rovněž na žádost předsedy vyzván, aby poskytl informace nebo stanoviska v souladu s ustanoveními dohody uvedené v čl. 103 odst. 1 nařízení Rady (EU) 2017/1939.“

| 4. | Vkládá se nový článek, který zní:



  „Článek 9a
  Spolupráce s Úřadem evropského veřejného žalobce
  Způsoby spolupráce s Úřadem evropského veřejného žalobce jsou stanoveny v dohodě uvedené v čl. 103 odst. 1 nařízení Rady (EU) 2017/1939.“ |
| --- | --- |

4.

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 9a

Spolupráce s Úřadem evropského veřejného žalobce

Způsoby spolupráce s Úřadem evropského veřejného žalobce jsou stanoveny v dohodě uvedené v čl. 103 odst. 1 nařízení Rady (EU) 2017/1939.“

| 5. | V článku 10 se odstavec 4 nahrazuje tímto:

  „4.   Doporučující žádost obsahuje všechny informace vyžadované ustanoveními čl. 142 odst. 3 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046. Obsahuje rovněž ostatní relevantní informace uvedené v článku 136 výše uvedeného nařízení, a to i včetně případných zpráv úřadu OLAF, a informace poskytnuté Úřadem evropského veřejného žalobce, aby bylo možné přijmout vhodná opatření k ochraně finančních zájmů Unie. Zahrnuje řádně vyplněný informační formulář.“ |
| --- | --- |

5.

V článku 10 se odstavec 4 nahrazuje tímto:

„4.   Doporučující žádost obsahuje všechny informace vyžadované ustanoveními čl. 142 odst. 3 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046. Obsahuje rovněž ostatní relevantní informace uvedené v článku 136 výše uvedeného nařízení, a to i včetně případných zpráv úřadu OLAF, a informace poskytnuté Úřadem evropského veřejného žalobce, aby bylo možné přijmout vhodná opatření k ochraně finančních zájmů Unie. Zahrnuje řádně vyplněný informační formulář.“

| 6. | Článek 26 se nahrazuje tímto:

  „Článek 26
  Oznámení stanoviska a doporučení
  Výbor neprodleně oznámí stanovisko předkládajícímu orgánu, příslušné schvalující osobě a pozorovatelům. Je-li Úřad evropského veřejného žalobce přizván jako pozorovatel, použijí se ustanovení dohody uvedené v čl. 103 odst. 1 nařízení Rady (EU) 2017/1939.“ |
| --- | --- |

6.

Článek 26 se nahrazuje tímto:

Článek 26

„Článek 26

Oznámení stanoviska a doporučení

Výbor neprodleně oznámí stanovisko předkládajícímu orgánu, příslušné schvalující osobě a pozorovatelům. Je-li Úřad evropského veřejného žalobce přizván jako pozorovatel, použijí se ustanovení dohody uvedené v čl. 103 odst. 1 nařízení Rady (EU) 2017/1939.“

Článek 2

Vstup v platnost a zveřejnění

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

V Bruselu dne 28. června 2021.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.

1

(2)  Rozhodnutí Komise (EU) 2018/1220 ze dne 6. září 2018 o jednacím řádu výboru podle článku 143 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046, Úř. věst. L 226, 7.9.2018, s. 7.

2

(3)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2021/856 ze dne 25. května 2021, kterým se stanoví datum, k němuž Úřad evropského veřejného žalobce začne plnit své úkoly v rámci vyšetřování a trestního stíhání (Úř. věst. L 188, 28.5.2021, s. 100).

3

(4)  Nařízení Rady (EU, Euratom) 2017/1939 ze dne 12. října 2017, kterým se provádí posílená spolupráce za účelem zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce (Úř. věst. L 283, 30.10.2017, s. 1).

4

---

Opravy

| 2.7.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 234/102 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 234/102

---

Oprava rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) [2021/1074] ze dne 18. června 2021 o dočasném vyloučení některých expozic vůči centrálním bankám z celkové míry expozic s ohledem na pandemii COVID-19 a o zrušení rozhodnutí (EU) 2020/1306 (ECB/2021/27)

(
  Úřední věstník Evropské unie L 230 I ze dne 30. června 2021
  )

Titulní strana a strana 1, název rozhodnutí:

místo:

„
  Oprava rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) [2021/1074] ze dne 18. června 2021 o dočasném vyloučení některých expozic vůči centrálním bankám z celkové míry expozic s ohledem na pandemii COVID-19 a o zrušení rozhodnutí (EU) 2020/1306 (ECB/2021/27)


  “,

má být:

„
  Oprava rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2021/1074 ze dne 18. června 2021 o dočasném vyloučení některých expozic vůči centrálním bankám z celkové míry expozic s ohledem na pandemii COVID-19 a o zrušení rozhodnutí (EU) 2020/1306 (ECB/2021/27)

  “.’

---