# Euroopa Liidu L 226/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 226 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik25. juuni 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 226

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik25. juuni 2021

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2021/1032, 27. aprill 2021, millega täiendavalt pikendatakse loomade kaitset liidus ja väljaspool toimuvate vedude ajal käsitleva liidu õiguse kohaldamisel ilmnenud väidetavate rikkumiste ja haldusomavoli uurimise komisjoni ametiaega | 1 |
| | * | Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepinguga asutatud ühiskomitee otsus nr 1/2020, 5. november 2020, ühiste töömenetluste vastuvõtmise kohta [2021/1033] | 2 |
| | * | Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepinguga asutatud ühiskomitee otsus nr 2/2020, 5. november 2020, lepingu I ja II lisa muutmise ning ühenduse tehnilise standardi vastuvõtmise kohta [2021/1034] | 16 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/1035, 23. juuni 2021, millega muudetakse rakendusotsuseid 2013/648/EL ja 2013/650/EL seoses sellise loa hoidja ja teda liidus esindava äriühinguga, millega lubatakse lasta turule teatavaid geneetiliselt muundatud maisi sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid
  (teatavaks tehtud numbri C(2021) 4317 all)

   (
  1
  ) | 31 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/1036, 22. juuni 2021, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2018/1113 geneetiliselt muundatud suhkrupeedi H7-1 turule laskmiseks loa hoidja ja teda liidus esindava äriühingu osas
  (teatavaks tehtud numbri C(2021) 4325 all)

   (
  1
  ) | 34 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/1037, 16. juuni 2021, taotluse kohta registreerida Euroopa kodanikualgatus Fossiilkütuse reklaami ja sponsorluse keeld kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/788 | 36 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2021/1038, 23. juuni 2021, millega antakse Madalmaade Kuningriigile üleminekuperiood vastavalt otsusele 2008/477/EÜ seoses sagedusala 2500 – 2690 MHz suhtes kohaldatavate tehniliste tingimuste ajakohastamisega
  (teatavaks tehtud numbri C(2021) 4433 all) | 38 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

*

Euroopa Parlamendi otsus (EL) 2021/1032, 27. aprill 2021, millega täiendavalt pikendatakse loomade kaitset liidus ja väljaspool toimuvate vedude ajal käsitleva liidu õiguse kohaldamisel ilmnenud väidetavate rikkumiste ja haldusomavoli uurimise komisjoni ametiaega

1

*

Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepinguga asutatud ühiskomitee otsus nr 1/2020, 5. november 2020, ühiste töömenetluste vastuvõtmise kohta [2021/1033]

2

*

Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepinguga asutatud ühiskomitee otsus nr 2/2020, 5. november 2020, lepingu I ja II lisa muutmise ning ühenduse tehnilise standardi vastuvõtmise kohta [2021/1034]

16

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/1035, 23. juuni 2021, millega muudetakse rakendusotsuseid 2013/648/EL ja 2013/650/EL seoses sellise loa hoidja ja teda liidus esindava äriühinguga, millega lubatakse lasta turule teatavaid geneetiliselt muundatud maisi sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid
  (teatavaks tehtud numbri C(2021) 4317 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 4317 all)

1

31

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/1036, 22. juuni 2021, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2018/1113 geneetiliselt muundatud suhkrupeedi H7-1 turule laskmiseks loa hoidja ja teda liidus esindava äriühingu osas
  (teatavaks tehtud numbri C(2021) 4325 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 4325 all)

1

34

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/1037, 16. juuni 2021, taotluse kohta registreerida Euroopa kodanikualgatus Fossiilkütuse reklaami ja sponsorluse keeld kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/788

36

*

Komisjoni otsus (EL) 2021/1038, 23. juuni 2021, millega antakse Madalmaade Kuningriigile üleminekuperiood vastavalt otsusele 2008/477/EÜ seoses sagedusala 2500 – 2690 MHz suhtes kohaldatavate tehniliste tingimuste ajakohastamisega
  (teatavaks tehtud numbri C(2021) 4433 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 4433 all)

38

| | | III   Muud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND |
| | * | EMP ühiskomitee otsusnr 130/2021, 15. märts 2021, millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 10, mis käsitleb kaubaveoga seotud kontrolli ja formaalsuste lihtsustamist ning tolli turvameetmeid [2021/1039] | 41 |

III   Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

*

EMP ühiskomitee otsusnr 130/2021, 15. märts 2021, millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 10, mis käsitleb kaubaveoga seotud kontrolli ja formaalsuste lihtsustamist ning tolli turvameetmeid [2021/1039]

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 25.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 226/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 226/1

---

EUROOPA PARLAMENDI OTSUS (EL) 2021/1032,

27. aprill 2021,

millega täiendavalt pikendatakse loomade kaitset liidus ja väljaspool toimuvate vedude ajal käsitleva liidu õiguse kohaldamisel ilmnenud väidetavate rikkumiste ja haldusomavoli uurimise komisjoni ametiaega

EUROOPA PARLAMENT,

| — | võttes arvesse esimeeste konverentsi ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse esimeeste konverentsi ettepanekut,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 226, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 226,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 19. aprilli 1995. aasta otsust 95/167/EÜ, Euratom, ESTÜ Euroopa Parlamendi uurimisõiguse kasutamise erisätete kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 19. aprilli 1995. aasta otsust 95/167/EÜ, Euratom, ESTÜ Euroopa Parlamendi uurimisõiguse kasutamise erisätete kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 19. juuni 2020. aasta otsust (EL) 2020/1089 loomade kaitset liidus ja väljaspool toimuvate vedude ajal käsitleva liidu õiguse kohaldamisel ilmnenud väidetavate rikkumiste ja haldusomavoli uurimise komisjoni moodustamise, selle vastutusalade, liikmete arvu ja ametiaja kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. juuni 2020. aasta otsust (EL) 2020/1089 loomade kaitset liidus ja väljaspool toimuvate vedude ajal käsitleva liidu õiguse kohaldamisel ilmnenud väidetavate rikkumiste ja haldusomavoli uurimise komisjoni moodustamise, selle vastutusalade, liikmete arvu ja ametiaja kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 20. jaanuari 2021. aasta otsust (EL) 2021/429, millega pikendatakse loomade kaitset liidus ja väljaspool toimuvate vedude ajal käsitleva liidu õiguse kohaldamisel ilmnenud väidetavate rikkumiste ja haldusomavoli uurimise komisjoni ametiaega (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. jaanuari 2021. aasta otsust (EL) 2021/429, millega pikendatakse loomade kaitset liidus ja väljaspool toimuvate vedude ajal käsitleva liidu õiguse kohaldamisel ilmnenud väidetavate rikkumiste ja haldusomavoli uurimise komisjoni ametiaega (3),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 208 lõiget 11, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 208 lõiget 11,

| A. | arvestades, et uurimiskomisjon taotles oma ametiaja teistkordset pikendamist, et täielikult ja nõuetekohaselt oma mandaati täita; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et uurimiskomisjon taotles oma ametiaja teistkordset pikendamist, et täielikult ja nõuetekohaselt oma mandaati täita;

| 1. | otsustab pikendada uurimiskomisjoni ametiaega veel kolme kuu võrra. |
| --- | --- |

1.

otsustab pikendada uurimiskomisjoni ametiaega veel kolme kuu võrra.

Euroopa Parlamendi nimel

president

D. M. SASSOLI

---

(1)  
  EÜT L 113, 19.5.1995, lk 1.

1

(2)  
  ELT L 239 I, 24.7.2020, lk 1.

2

(3)  
  ELT L 86, 12.3.2021, lk 1.

3

---

| 25.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 226/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 226/2

---

EUROOPA LIIDU JA ŠVEITSI KONFÖDERATSIOONI VAHELISE KASVUHOONEGAASIDE HEITKOGUSTEGA KAUPLEMISE SÜSTEEMIDE SIDUMISE LEPINGUGA ASUTATUD ÜHISKOMITEE OTSUS nr 1/2020,

5. november 2020,

ühiste töömenetluste vastuvõtmise kohta [2021/1033]

ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepingut, (1) (edaspidi „leping“), eriti selle artikli 3 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühiskomitee 5. detsembri 2019. aasta otsusega nr 2/2019 (2) muudeti lepingu I ja II lisa, millega täideti lepingus sätestatud sidumise tingimused. |
| --- | --- |

(1)

Ühiskomitee 5. detsembri 2019. aasta otsusega nr 2/2019 (2) muudeti lepingu I ja II lisa, millega täideti lepingus sätestatud sidumise tingimused.

| (2) | Pärast ühiskomitee otsuse nr 2/2019 vastuvõtmist ja vastavalt lepingu artikli 21 lõikele 3 vahetasid lepinguosalised oma ratifitseerimis- või heakskiitmiskirju, kuna nad loevad kõiki lepingus sätestatud sidumise tingimusi täidetuks. |
| --- | --- |

(2)

Pärast ühiskomitee otsuse nr 2/2019 vastuvõtmist ja vastavalt lepingu artikli 21 lõikele 3 vahetasid lepinguosalised oma ratifitseerimis- või heakskiitmiskirju, kuna nad loevad kõiki lepingus sätestatud sidumise tingimusi täidetuks.

| (3) | Kooskõlas lepingu artikli 21 lõikega 4 jõustus leping 1. jaanuaril 2020. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas lepingu artikli 21 lõikega 4 jõustus leping 1. jaanuaril 2020.

| (4) | Lepingu artikli 3 lõike 6 kohaselt peaksid Šveitsi registri haldaja ja liidu põhihaldaja (lepingus „keskregistrihaldaja“) koostama ühised töömenetlused (lepingus „ühine tegevuskord“), mis on seotud liidu registri Euroopa Liidu tehingulogi ja Šveitsi registri Šveitsi täiendava tehingulogi vahelise ühenduse toimimiseks vajalike tehniliste ja muude aspektidega, võttes arvesse riigisisestes õigusaktides sätestatud prioriteete. Ühised töömenetlused peaksid jõustuma ühiskomitee otsuse alusel. |
| --- | --- |

(4)

Lepingu artikli 3 lõike 6 kohaselt peaksid Šveitsi registri haldaja ja liidu põhihaldaja (lepingus „keskregistrihaldaja“) koostama ühised töömenetlused (lepingus „ühine tegevuskord“), mis on seotud liidu registri Euroopa Liidu tehingulogi ja Šveitsi registri Šveitsi täiendava tehingulogi vahelise ühenduse toimimiseks vajalike tehniliste ja muude aspektidega, võttes arvesse riigisisestes õigusaktides sätestatud prioriteete. Ühised töömenetlused peaksid jõustuma ühiskomitee otsuse alusel.

| (5) | Kooskõlas artikli 13 lõikega 1 peaks ühiskomitee leppima kokku tehnilistes suunistes, et tagada lepingu nõuetekohane rakendamine, sealhulgas tehnilistes või muudes aspektides, mis on vajalikud ühenduse toimimiseks, võttes arvesse riigisisestes õigusaktides sätestatud prioriteete. Tehnilised suunised võib välja töötada lepingu artikli 12 lõike 5 kohaselt moodustatud töörühm. Töörühma peaksid kuuluma vähemalt Šveitsi registri haldaja ja liidu põhihaldaja ning töörühm peaks abistama ühiskomiteed lepingu artikli 13 kohaste ülesannete täitmisel. |
| --- | --- |

(5)

Kooskõlas artikli 13 lõikega 1 peaks ühiskomitee leppima kokku tehnilistes suunistes, et tagada lepingu nõuetekohane rakendamine, sealhulgas tehnilistes või muudes aspektides, mis on vajalikud ühenduse toimimiseks, võttes arvesse riigisisestes õigusaktides sätestatud prioriteete. Tehnilised suunised võib välja töötada lepingu artikli 12 lõike 5 kohaselt moodustatud töörühm. Töörühma peaksid kuuluma vähemalt Šveitsi registri haldaja ja liidu põhihaldaja ning töörühm peaks abistama ühiskomiteed lepingu artikli 13 kohaste ülesannete täitmisel.

| (6) | Arvestades suuniste tehnilist laadi ja vajadust kohandada neid toimuva arenguga, tuleks Šveitsi registri haldaja ja liidu põhihaldaja välja töötatud tehnilised suunised esitada ühiskomiteele teadmiseks või vajaduse korral heakskiitmiseks, |
| --- | --- |

(6)

Arvestades suuniste tehnilist laadi ja vajadust kohandada neid toimuva arenguga, tuleks Šveitsi registri haldaja ja liidu põhihaldaja välja töötatud tehnilised suunised esitada ühiskomiteele teadmiseks või vajaduse korral heakskiitmiseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Võetakse vastu käesolevale otsusele lisatud ühised töömenetlused.

Artikkel 2

Käesolevaga moodustatakse töörühm vastavalt lepingu artikli 12 lõikele 5. Töörühm abistab ühiskomiteed lepingu nõuetekohase rakendamise tagamisel, sealhulgas ühiste töömenetluste rakendamiseks vajalike tehniliste suuniste väljatöötamisel.

Töörühma kuuluvad vähemalt Šveitsi registri haldaja ja liidu põhihaldaja.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 5. november 2020

Ühiskomitee nimel

Euroopa Liidu määratud sekretär

Maja-Alexandra DITTEL

eesistuja

Beatriz YORDI

Šveitsi määratud sekretär

Caroline BAUMANN

---

(1)  
  ELT L 322, 7.12.2017, lk 3.

1

(2)  Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepinguga asutatud ühiskomitee 5. detsembri 2019. aasta otsus nr 2/2019, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepingu I ja II lisa (ELT L 314, 29.9.2020, lk 68).

2

---

LISA

Ühised töömenetlused vastavalt Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepingu artikli 3 lõikele 6

Menetlused ajutise lahenduse jaoks

1.   Mõisted

Tabel 1-1

Akronüümid ja mõisted

| Akronüüm/termin | Mõiste |
| --- | --- |
| Sertifitseerimisasutus | Elektroonilisi sertifikaate väljastav üksus |
| Šveits | Šveitsi Konföderatsioon |
| HKS | Heitkogustega kauplemise süsteem |
| EL | Euroopa Liit |
| IHR | Intsidendihaldusrühm |
| Teabevara | Teave, mis on ettevõttele või organisatsioonile väärtuslik |
| IT | Infotehnoloogia |
| ITIL | Infotehnoloogia infrastruktuuri andmik (Information Technology Infrastructure Library) |
| ITTH | IT-teenuste haldus |
| ÜTS | Ühenduse tehniline standard |
| Register | HKSi raames välja antud lubatud heitkoguse ühikute (LHÜd) arvestussüsteem, mille abil jälgitakse, kellele kuuluvad elektroonilistel kontodel hoitavad LHÜd. |
| MT | Muudatuse taotlus |
| TTL | Tundliku teabe loetelu |
| TS | Teenindussoov |
| Viki | Veebisait, mille abil kasutajad saavad vahetada teavet ja teadmisi sisu lisamise või kohandamisega otse veebilehitseja kaudu. |

Akronüüm/termin

Mõiste

Sertifitseerimisasutus

Elektroonilisi sertifikaate väljastav üksus

Šveits

Šveitsi Konföderatsioon

HKS

Heitkogustega kauplemise süsteem

EL

Euroopa Liit

IHR

Intsidendihaldusrühm

Teabevara

Teave, mis on ettevõttele või organisatsioonile väärtuslik

IT

Infotehnoloogia

ITIL

Infotehnoloogia infrastruktuuri andmik (Information Technology Infrastructure Library)

ITTH

IT-teenuste haldus

ÜTS

Ühenduse tehniline standard

Register

HKSi raames välja antud lubatud heitkoguse ühikute (LHÜd) arvestussüsteem, mille abil jälgitakse, kellele kuuluvad elektroonilistel kontodel hoitavad LHÜd.

MT

Muudatuse taotlus

TTL

Tundliku teabe loetelu

TS

Teenindussoov

Viki

Veebisait, mille abil kasutajad saavad vahetada teavet ja teadmisi sisu lisamise või kohandamisega otse veebilehitseja kaudu.

2.   Sissejuhatus

Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 23. novembril 2017 sõlmitud kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepinguga (edaspidi „leping“) nähakse ette selliste lubatud heitkoguse ühikute (edaspidi „LHÜd“) vastastikune tunnustamine, mida saab kasutada kohustuste täitmiseks Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemis (edaspidi „ELi HKS“) või Šveitsi heitkogustega kauplemise süsteemis (edaspidi „Šveitsi HKS“). ELi HKSi ja Šveitsi HKSi vahelise ühenduse töölerakendamiseks luuakse otseside liidu registri ELi tehingulogi ja Šveitsi registri täiendava tehingulogi vahel, mis võimaldab kummaski HKSis välja antud LHÜde ülekandmist ühest registrist teise (lepingu artikli 3 lõige 2). ELi HKSi ja Šveitsi HKSi vahelise ühenduse töölerakendamiseks tuleb 2020. aasta maiks või esimesel võimalusel võtta kasutusele ajutine lahendus. Lepinguosalised teevad koostööd, et asendada ajutine registriühenduse lahendus alalisega niipea kui võimalik (lepingu II lisa).

Lepingu artikli 3 lõike 6 kohaselt peavad Šveitsi registri haldaja ja liidu põhihaldaja (lepingus „keskregistrihaldaja“) koostama ühised töömenetlused (lepingus „ühine tegevuskord“), mis on seotud ühenduse toimimiseks vajalike tehniliste ja muude aspektidega, võttes arvesse riigisisestes õigusaktides sätestatud prioriteete. Haldajate koostatud ühised töömenetlused jõustuvad ühiskomitee otsuse alusel.

Käesolevas dokumendis esitatud ühised töömenetlused on ühiskomiteel kavas vastu võtta otsusega nr 1/2020. Kooskõlas käesoleva otsusega palub ühiskomitee Šveitsi registri haldajal ja liidu põhihaldajal töötada välja edasised tehnilised suunised registritevahelise ühenduse töölerakendamiseks ning tagada nende pidev kohandamine tehnika arenguga ning ühenduse ohutuse ja turvalisuse ning selle tõhusa ja tulemusliku toimimisega seotud uute nõuetega.

2.1.   Kohaldamisala

Käesolev dokument kujutab endast lepinguosaliste ühist arusaama ELi HKSi registri ja Šveitsi HKSi registri vahelise ühenduse menetluslike aluste loomisest. Selles kirjeldatakse ühenduse toimimisega seotud üldisi menetlusnõudeid, aga ühenduse töölerakendamiseks on vaja täiendavaid tehnilisi suuniseid.

Ühenduse nõuetekohaseks toimimiseks on vaja tehnilist kirjeldust, et ühenduse töölerakendamisega edasi liikuda. Lepingu artikli 3 lõike 7 kohaselt käsitletakse neid küsimusi üksikasjalikult ühenduse tehnilises standardis, mille ühiskomitee eraldi otsusega vastu võtab.

Ühiste töömenetluste eesmärk on tagada, et ELi HKSi registri ja Šveitsi HKSi registri vahelise ühenduse toimimisega seotud IT-teenuseid osutatakse tulemuslikult ja tõhusalt, eelkõige teenindussoovide täitmiseks, teenusetõrgete kõrvaldamiseks, probleemide lahendamiseks ning rutiinsete operatiivülesannete täitmiseks vastavalt IT-teenuste halduse rahvusvahelistele standarditele.

Kokkulepitud ajutise lahenduse jaoks on vaja üksnes järgmisi ühiseid töömenetlusi, mis on esitatud käesolevas dokumendis:

| — | intsidendihaldus; |
| --- | --- |

—

intsidendihaldus;

| — | probleemihaldus; |
| --- | --- |

—

probleemihaldus;

| — | teenindussoovi täitmine; |
| --- | --- |

—

teenindussoovi täitmine;

| — | muudatusehaldus; |
| --- | --- |

—

muudatusehaldus;

| — | väljalaskehaldus; |
| --- | --- |

—

väljalaskehaldus;

| — | turvaintsidendi haldus; |
| --- | --- |

—

turvaintsidendi haldus;

| — | infoturbe haldus. |
| --- | --- |

—

infoturbe haldus.

Hiljem alalise registriühenduse juurutamisel tuleb ühiseid töömenetlusi kohandada ja vajaduse korral täiendada.

2.2.   Adressaadid

Ühised töömenetlused on mõeldud ELi ja Šveitsi registri tugirühmadele.

3.   Lähenemisviis ja standardid

Kõigi ühiste töömenetluste suhtes kohaldatakse järgmisi põhimõtteid:

| — | EL ja Šveits lepivad kokku, et ühised töömenetlused määratakse kindlaks ITILi (infotehnoloogia infrastruktuuri andmik, versioon 3) alusel. Selle standardi kohaseid tavasid taaskasutatakse ja neid kohandatakse ajutise lahendusega seotud erivajadustele; |
| --- | --- |

—

EL ja Šveits lepivad kokku, et ühised töömenetlused määratakse kindlaks ITILi (infotehnoloogia infrastruktuuri andmik, versioon 3) alusel. Selle standardi kohaseid tavasid taaskasutatakse ja neid kohandatakse ajutise lahendusega seotud erivajadustele;

| — | ühiste töömenetluste rakendamiseks vajalik teabevahetus ja koordineerimine toimub Šveitsi ja ELi registrite kasutajatugede kaudu. Ülesanded määratakse alati ühe lepinguosalise siseselt; |
| --- | --- |

—

ühiste töömenetluste rakendamiseks vajalik teabevahetus ja koordineerimine toimub Šveitsi ja ELi registrite kasutajatugede kaudu. Ülesanded määratakse alati ühe lepinguosalise siseselt;

| — | kui ühise töömenetluse suhtes tekib lahkarvamusi, analüüsitakse seda ja lahendatakse see mõlema kasutajatoe koostöös. Kui kokkuleppele ei jõuta, eskaleeritakse ühise lahenduse leidmine järgmisele tasemele.







  Eskalatsioonitasemed | EL | Šveits |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. tase | ELi kasutajatugi | Šveitsi kasutajatugi |
| 2. tase | ELi käitusjuht | Šveitsi registri rakendusjuht |
| 3. tase | Ühiskomitee (kes võib lepingu artikli 12 lõiget 5 arvesse võttes selle ülesande delegeerida) |
| 4. tase | Ühiskomitee, kui 3. tase delegeeritakse |

—

kui ühise töömenetluse suhtes tekib lahkarvamusi, analüüsitakse seda ja lahendatakse see mõlema kasutajatoe koostöös. Kui kokkuleppele ei jõuta, eskaleeritakse ühise lahenduse leidmine järgmisele tasemele.

Eskalatsioonitasemed

EL

Šveits

1. tase

ELi kasutajatugi

Šveitsi kasutajatugi

2. tase

ELi käitusjuht

Šveitsi registri rakendusjuht

3. tase

Ühiskomitee (kes võib lepingu artikli 12 lõiget 5 arvesse võttes selle ülesande delegeerida)

4. tase

Ühiskomitee, kui 3. tase delegeeritakse

;

| — | kumbki lepinguosaline võib määrata kindlaks oma registrisüsteemi toimimise korra, võttes arvesse käesolevate ühiste töömenetlustega seotud nõudeid ja liideseid; |
| --- | --- |

—

kumbki lepinguosaline võib määrata kindlaks oma registrisüsteemi toimimise korra, võttes arvesse käesolevate ühiste töömenetlustega seotud nõudeid ja liideseid;

| — | ühiste töömenetluste, eelkõige intsidendihalduse, probleemihalduse ja teenindussoovide täitmise, ning lepinguosaliste vahelise suhtluse toetamiseks kasutatakse IT-teenuste haldusvahendit; |
| --- | --- |

—

ühiste töömenetluste, eelkõige intsidendihalduse, probleemihalduse ja teenindussoovide täitmise, ning lepinguosaliste vahelise suhtluse toetamiseks kasutatakse IT-teenuste haldusvahendit;

| — | lisaks on lubatud teabevahetus e-posti teel; |
| --- | --- |

—

lisaks on lubatud teabevahetus e-posti teel;

| — | mõlemad lepinguosalised tagavad, et infoturbenõudeid täidetakse vastavalt käitlemisjuhistele. |
| --- | --- |

—

mõlemad lepinguosalised tagavad, et infoturbenõudeid täidetakse vastavalt käitlemisjuhistele.

4.   Intsidendihaldus

Intsidendihaldusprotsessi eesmärk on taastada pärast intsidenti IT-teenuste tavapärane teenustase võimalikult kiiresti ja selliselt, et äritegevuse katkestus oleks minimaalne.

Intsidendihalduse raames tuleks samuti pidada intsidentide registrit aruandluse jaoks ja seda tuleks lõimida muude protsessidega, et soodustada pidevat täiustamist.

Intsidendihaldus hõlmab üldjoontes järgmisi tegevusi:

| — | intsidendi tuvastamine ja registreerimine; |
| --- | --- |

—

intsidendi tuvastamine ja registreerimine;

| — | klassifitseerimine ja esmane tugi; |
| --- | --- |

—

klassifitseerimine ja esmane tugi;

| — | uurimine ja diagnoosimine; |
| --- | --- |

—

uurimine ja diagnoosimine;

| — | lahendamine ja teenuse taastamine; |
| --- | --- |

—

lahendamine ja teenuse taastamine;

| — | intsidendi sulgemine. |
| --- | --- |

—

intsidendi sulgemine.

Intsidendi kogu elutsükli jooksul vastutab intsidendihaldusprotsess pidevalt intsidendiga tegelejate määramise, intsidendi seire, jälgimise ja intsidendiga seotud teabevahetuse korraldamise eest.

4.1.   Intsidendi tuvastamine ja registreerimine

Intsidendi võib tuvastada tugirühm, automaatsed seirevahendid või rutiinset järelevalvet teostav tehniline personal.

Kui intsident on tuvastatud, tuleb see registreerida ja sellele tuleb määrata kordumatu tunnuskood, mis võimaldab intsidenti nõuetekohaselt jälgida ja seirata. Intsidendi kordumatu tunnuskood on identifikaator, mille ühises piletisüsteemis määrab intsidendi tõstatanud lepinguosalise (ELi või Šveitsi) kasutajatugi, ning seda tuleb kasutada selle intsidendiga seotud kogu teabevahetuses.

Kõigi intsidentide puhul peaks kontaktpunkt olema pileti registreerinud lepinguosalise kasutajatugi.

4.2.   Klassifitseerimine ja esmane tugi

Intsidentide klassifitseerimise eesmärk on mõista ja kindlaks teha, milline süsteem ja/või teenus on intsidendist mõjutatud ja mil määral. Selleks et klassifitseerimine oleks tõhus, peaks see suunama intsidendi esimese katsega õige ressursi juurde, et kiirendada intsidendi lahendamist.

Klassifitseerimisetapis tuleks intsident liigitada ja prioriseerida vastavalt selle mõjule ja kiireloomulisusele, et seda saaks käsitleda vastavalt prioriteetsusest sõltuvale ajakavale.

Kui intsident võib mõjutada tundlike andmete konfidentsiaalsust või terviklust ja/või mõjutab süsteemi käideldavust, loetakse intsident ka turvaintsidendiks ja seda käsitletakse vastavalt käesoleva dokumendi peatükis „Turvaintsidentide haldus“ kirjeldatud protsessile.

Võimaluse korral teostab pileti registreerinud kasutajatugi esmase diagnoosimise. Selleks kontrollib kasutajatugi, kas intsident on teadaolev viga. Kui see on nii, siis on lahendustee või hädalahendus juba teada ja dokumenteeritud.

Kui kasutajatugi suudab intsidendi edukalt lahendada, sulgeb ta intsidendi selles etapis, kuna intsidendihalduse peamine eesmärk (st lõppkasutaja jaoks teenuse kiire taastamine) on täidetud. Kui see nii ei ole, eskaleerib kasutajatugi juhtumi edasiseks uurimiseks ja diagnoosimiseks asjakohasele lahendajate rühmale.

4.3.   Uurimine ja diagnoosimine

Intsidenti uuritakse ja diagnoositakse juhul, kui kasutajatugi ei suuda esialgse diagnoosimise käigus intsidenti lahendada ning see eskaleeritakse. Intsidendi eskaleerimine on uurimise ja diagnoosimise protsessi lahutamatu osa.

Uurimis- ja diagnoosimisetapis on tavapärane proovida intsidenti kontrollitud tingimustes uuesti esile kutsuda. Intsidendi uurimisel ja diagnoosimisel on oluline mõista intsidendini viinud sündmuste õiget järjekorda.

Eskaleerimine tähendab tõdemust, et intsidenti ei suudeta asjaomasel kasutajatoe tasandil lahendada ning see tuleb edastada kõrgema tasandi tugirühmale või teisele lepinguosalisele. Eskaleerimine võib toimuda kahel viisil: horisontaalselt (funktsionaalne) või vertikaalselt (hierarhiline).

Intsidendi registreerinud ja käivitanud kasutajatugi vastutab intsidendi eskaleerimise eest asjakohasele ressursile ning intsidendi üldise seisu ja sellega tegelejate määramise jälgimise eest.

Lepinguosaline, kellele intsident on määratud, vastutab taotletud tegevuste õigeaegse elluviimise ja oma kasutajatoele tagasiside andmise eest.

4.4.   Lahendamine ja teenuse taastamine

Intsidendi lahendamine ja teenuse taastamine toimub siis, kui intsidendist on täielikult aru saadud. Intsidendile lahenduse leidmine tähendab, et on kindlaks tehtud viis vea parandamiseks. Lahenduse kohaldamine on teenuse taastamise etapp.

Kui asjakohane ressurss on teenusetõrke kõrvaldanud, suunatakse intsident tagasi asjaomasele intsidendi registreerinud kasutajatoele, kes küsib intsidendi algatajalt kinnitust, et viga on parandatud ja intsidendi võib sulgeda. Intsidendi käsitlemisel tehtud järeldused tuleb dokumenteerida edaspidiseks kasutamiseks.

IT-toe töötajad võivad teenuse ise taastada või anda lõppkasutajale juhised, mille järgi teenus taastada.

4.5.   Intsidendi sulgemine

Sulgemine on intsidendihaldusprotsessi viimane etapp ja see toimub varsti pärast intsidendi lahendamist.

Sulgemisetapi tegevuste kontrollnimekirjas pööratakse erilist tähelepanu järgmisele:

| — | intsidendile algselt määratud kategooria kontrollimine; |
| --- | --- |

—

intsidendile algselt määratud kategooria kontrollimine;

| — | intsidendiga seotud kogu teabe nõuetekohane registreerimine; |
| --- | --- |

—

intsidendiga seotud kogu teabe nõuetekohane registreerimine;

| — | intsidendi nõuetekohane dokumenteerimine ja teadmusbaasi ajakohastamine; |
| --- | --- |

—

intsidendi nõuetekohane dokumenteerimine ja teadmusbaasi ajakohastamine;

| — | kõigi intsidendist otseselt või kaudselt mõjutatud huvirühmade teavitamine. |
| --- | --- |

—

kõigi intsidendist otseselt või kaudselt mõjutatud huvirühmade teavitamine.

Intsident on ametlikult suletud pärast seda, kui kasutajatugi on intsidendi sulgemise etapi lõpule viinud ja teatanud sellest teisele lepinguosalisele.

Kui intsident on suletud, ei avata seda uuesti. Kui intsident kordub lühikese aja jooksul, ei avata algset intsidenti uuesti, vaid registreeritakse uus intsident.

Kui intsidenti jälgivad nii ELi kui ka Šveitsi kasutajatoed, vastutab lõpliku sulgemise eest pileti registreerinud kasutajatugi.

5.   Probleemihaldus

Seda menetlust tuleks järgida alati, kui tuvastatakse probleem, mis käivitab probleemihaldusprotsessi. Probleemihalduses keskendutakse kvaliteedi parandamisele ja intsidentide arvu vähendamisele. Probleem võib olla ühe või mitme intsidendi põhjus. Kui teatatakse intsidendist, on intsidendihalduse eesmärk taastada teenus võimalikult kiiresti. See võib hõlmata hädalahenduste kasutamist. Probleemi registreerimise korral on eesmärk uurida probleemi algpõhjust, et teha kindlaks muudatus, mis tagab, et probleemi ja sellega seotud intsidente enam ei esine.

5.1.   Probleemi tuvastamine ja registreerimine

Sõltuvalt sellest, kumb lepinguosaline pileti lõi, on probleemidega seotud küsimustes kontaktpunktiks kas ELi või Šveitsi kasutajatugi.

Probleemi kordumatu tunnuskood on IT-teenuse haldusvahendi määratud identifikaator. Seda tuleb kasutada selle probleemiga seotud kogu teabevahetuses.

Probleemi registreerimiseks võib anda tõuke intsident või seda võidakse teha omaalgatuslikult, et lahendada süsteemis mis tahes ajahetkel avastatud probleemid.

5.2.   Probleemi prioriseerimine

Probleeme võib nende jälgimise lihtsustamiseks liigitada vastavalt nende raskusastmele ja tähtsusele samamoodi nagu intsidente, võttes arvesse nendega seotud intsidentide mõju ja esinemise sagedust.

5.3.   Probleemi uurimine ja diagnoosimine

Probleemi võib tõstatada kumbki lepinguosaline ning algatava lepinguosalise kasutajatugi vastutab selle registreerimise, asjakohasele ressursile määramise ja probleemi üldise seisu jälgimise eest.

Lahendajate rühm, kellele probleem eskaleeriti, vastutab probleemi õigeaegse lahendamise ja kasutajatoega suhtlemise eest.

Taotluse korral vastutavad mõlemad lepinguosalised määratud ülesannete täitmise tagamise ja oma kasutajatoele tagasiside andmise eest.

5.4.   Lahendamine

Lahendajate rühm, kellele probleem on määratud, vastutab selle lahendamise ja oma kasutajatoele asjakohase teabe esitamise eest.

Probleemi käsitlemisel tehtud järeldused tuleb dokumenteerida edaspidiseks kasutamiseks.

5.5.   Probleemi sulgemine

Probleem on ametlikult suletud siis, kui see on muudatuse teostamisega lahendatud. Probleemi sulgemise etapi teostab see kasutajatugi, kes probleemi registreeris ja teise lepinguosalise kasutajatuge teavitas.

6.   Teenindussoovi täitmine

Teenindussoovi täitmise protsess on uue või olemasoleva teenuse taotluse täielik haldamine alates selle registreerimisest ja heakskiitmisest kuni sulgemiseni. Teenindussoovid on tavaliselt väikesed, eelnevalt määratletud, korratavad, sagedased, eelnevalt heaks kiidetud ja menetluslikud taotlused.

Allpool on kirjeldatud põhietappe, mida tuleb järgida.

6.1.   Teenindussoovi algatamine

Teenindussooviga seotud teave esitatakse ELi või Šveitsi kasutajatoele e-posti, telefoni või IT-teenuse haldusvahendi või mis tahes muu kokkulepitud sidekanali kaudu.

6.2.   Teenindussoovi registreerimine ja analüüsimine

Kõigi teenindussoovide puhul peaks kontaktpunkt olema ELi või Šveitsi kasutajatugi, olenevalt sellest, milline lepinguosaline teenindussoovi esitas. Selle kasutajatoe ülesanne on teenindussoov registreerida ja seda hoolikalt analüüsida.

6.3.   Teenindussoovi heakskiitmine

Teenindussoovi esitanud lepinguosalise kasutajatoe spetsialist kontrollib, kas on vaja teise lepinguosalise heakskiitu, ja vajaduse korral hangib selle. Kui teenindussoovi heaks ei kiideta, ajakohastab kasutajatugi piletit ja sulgeb selle.

6.4.   Teenindussoovi täitmine

Selle etapiga tagatakse teenindussoovi tulemuslik ja tõhus käsitlemine. Eristada tuleb kahte järgmist juhtu:

| — | teenindussoovi täitmine puudutab ainult ühte lepinguosalist. Sellisel juhul annab kõnealune lepinguosaline välja töökäsud ja koordineerib nende täitmist; |
| --- | --- |

—

teenindussoovi täitmine puudutab ainult ühte lepinguosalist. Sellisel juhul annab kõnealune lepinguosaline välja töökäsud ja koordineerib nende täitmist;

| — | teenindussoovi täitmine puudutab nii ELi kui ka Šveitsi. Sellisel juhul annavad kasutajatoed töökäsud oma vastutusalas. Kasutajatoed koordineerivad teenindussoovi täitmist omavahel. Üldine vastutus lasub teenindussoovi vastu võtnud ja algatanud kasutajatoel. |
| --- | --- |

—

teenindussoovi täitmine puudutab nii ELi kui ka Šveitsi. Sellisel juhul annavad kasutajatoed töökäsud oma vastutusalas. Kasutajatoed koordineerivad teenindussoovi täitmist omavahel. Üldine vastutus lasub teenindussoovi vastu võtnud ja algatanud kasutajatoel.

Kui teenindussoov on täidetud, tuleb selle seisuks määrata „täidetud“.

6.5.   Teenindussoovi eskaleerimine

Vajaduse korral saab kasutajatugi eskaleerida täitmata teenindussoovid asjakohasele ressursile (kolmandale isikule).

Eskaleeritakse vastavatele kolmandatele isikutele, st ELi kasutajatugi peab Šveitsi kolmandale isikule eskaleerimiseks võtma ühendust Šveitsi kasutajatoega ja vastupidi.

Kolmas isik, kellele teenindussoov eskaleeriti, vastutab teenindussoovi õigeaegse täitmise ja selle eskaleerinud kasutajatoega suhtlemise eest.

Teenindussoovi registreerinud kasutajatugi vastutab teenindussoovi üldise seisu ja sellega tegelejate määramise jälgimise eest.

6.6.   Teenindussoovi täitmise läbivaatamine

Vastutav kasutajatugi esitab teenindussoovi kirje lõplikuks kvaliteedikontrolliks enne selle sulgemist. Eesmärk on tagada, et teenindussoovi on tõepoolest käsitletud ja et teenindussoovi elutsükli kirjeldamiseks vajalik teave on esitatud piisavalt üksikasjalikult. Lisaks tuleb teenindussoovi käsitlemisel tehtud järeldused dokumenteerida edaspidiseks kasutamiseks.

6.7.   Teenindussoovi sulgemine

Kui teenindussoovi täitma määratud osalejad nõustuvad, et teenindussoov on täidetud, ja teenindussoovi esitaja leiab, et juhtum on lahendatud, määratakse järgmiseks seisuks „suletud“.

Teenindussoov on ametlikult suletud pärast seda, kui teenindussoovi registreerinud kasutajatugi on teenindussoovi sulgemise etapi lõpule viinud ja teatanud sellest teisele lepinguosalisele.

7.   Muudatusehaldus

Eesmärk on tagada, et IT-taristu kontrollimiseks kasutatakse kõigi muudatuste tõhusaks ja kiireks käsitlemiseks standardmeetodeid ja -menetlusi, et minimeerida mis tahes seotud intsidentide arvu ja nende mõju teenusele. Muudatused IT-taristus võidakse teha probleemide lahendamise või väljastpoolt kehtestatud nõuete (nt muudetud õigusnormid) tulemusena või ennetavalt, püüdes suurendada tõhusust ja tulemuslikkust, või et võimaldada või kajastada ärialgatusi.

Muudatusehalduse protsess hõlmab eri etappe, mis registreerivad muudatuse taotluse iga üksikasja edasiseks jälgimiseks. Need protsessid tagavad, et muudatus valideeritakse ja seda testitakse enne selle juurutamist. Eduka juurutamise eest vastutab väljalaskehalduse protsess.

7.1.   Muudatuse taotlus

Muudatuse taotlus esitatakse muudatusehalduse rühmale valideerimiseks ja heakskiitmiseks. Kõigi muudatuse taotluste puhul peaks kontaktpunkt olema ELi või Šveitsi kasutajatugi, olenevalt sellest, milline lepinguosaline muudatuse taotluse esitas. Selle kasutajatoe ülesanne on muudatuse taotlus registreerida ja seda hoolikalt analüüsida.

Muudatuse taotlused võivad pärineda

| — | muutust põhjustavast intsidendist; |
| --- | --- |

—

muutust põhjustavast intsidendist;

| — | olemasolevast probleemist, mis toob kaasa muudatuse; |
| --- | --- |

—

olemasolevast probleemist, mis toob kaasa muudatuse;

| — | lõppkasutajalt, kes taotleb uut muudatust; |
| --- | --- |

—

lõppkasutajalt, kes taotleb uut muudatust;

| — | käimasolevast hooldusest tulenevast muudatusest; |
| --- | --- |

—

käimasolevast hooldusest tulenevast muudatusest;

| — | õigusnormide muudatustest. |
| --- | --- |

—

õigusnormide muudatustest.

7.2.   Muudatuse hindamine ja planeerimine

Selles etapis käsitletakse muudatuse hindamist ja planeerimist. See hõlmab prioriteetide seadmist ja planeerimist, et minimeerida riske ja mõju.

Kui taotletud muudatuse teostamine mõjutab nii ELi kui ka Šveitsi, kontrollib muudatuse taotluse registreerinud lepinguosaline muudatuse hindamist ja planeerimist koos teise lepinguosalisega.

7.3.   Muudatuse heakskiitmine

Iga registreeritud muudatuse taotlus tuleb heaks kiita asjaomasel eskalatsioonitasemel.

7.4.   Muudatuse teostamine

Muudatus teostatakse väljalaskehalduse protsessis. Mõlema lepinguosalise väljalaskehalduse rühmad järgivad oma protsesse, mis hõlmavad planeerimist ja testimist. Muudatuse hindamine toimub pärast selle teostamist. Plaanipärase teostamise tagamiseks vaadatakse olemasolevat muudatusehalduse protsessi pidevalt läbi ja vajaduse korral seda ajakohastatakse.

8.   Väljalaskehaldus

Väljalaskega tehakse IT-teenuses üks või mitu muudatust, mis koondatakse väljalaskekavasse ja mis tuleb koos heaks kiita, ette valmistada ja luua ning mida tuleb koos testida ja juurutada. Väljalase võib hõlmata veaparandust, muudatust riistvaras või muudes komponentides, tarkvaramuudatusi, rakenduse uut versiooni, muudatusi dokumentatsioonis ja/või protsessides. Iga väljalaske sisu hallatakse, testitakse ja juurutatakse ühe üksusena.

Väljalaskehalduse eesmärk on planeerida, luua, testida, valideerida ja tarnida võimet osutada kavandatud teenuseid, et täita huvirühmade nõuded ja saavutada seatud eesmärgid. Kõigi teenuses tehtavate muudatuste vastuvõtukriteeriumid määratakse kindlaks ja dokumenteeritakse kavandamise koordineerimise käigus ning need esitatakse väljalaskehalduse rühmadele.

Väljalase koosneb tavaliselt veaparandustest ja teenuse täiustustest. See sisaldab uut või muudetud tarkvara ja mis tahes uut või muudetud riistvara, mida on vaja heakskiidetud muudatuste teostamiseks.

8.1.   Väljalaske planeerimine

Protsessi esimeses etapis jaotatakse loa saanud muudatused väljalaskepakettide vahel ning määratakse kindlaks väljalasete ulatus ja sisu. Selle teabe põhjal koostatakse väljalaske planeerimise alamprotsessis väljalaske loomise, testimise ja juurutamise graafik.

Planeerimisel tuleks määrata kindlaks

| — | väljalaske ulatus ja sisu; |
| --- | --- |

—

väljalaske ulatus ja sisu;

| — | väljalaske riskihinnang ja riskiprofiil; |
| --- | --- |

—

väljalaske riskihinnang ja riskiprofiil;

| — | kliendid/kasutajad, keda väljalase mõjutab; |
| --- | --- |

—

kliendid/kasutajad, keda väljalase mõjutab;

| — | väljalaske eest vastutav rühm; |
| --- | --- |

—

väljalaske eest vastutav rühm;

| — | tarne- ja juurutamisstrateegia; |
| --- | --- |

—

tarne- ja juurutamisstrateegia;

| — | väljalaske ja selle juurutamise jaoks vajalikud vahendid. |
| --- | --- |

—

väljalaske ja selle juurutamise jaoks vajalikud vahendid.

Mõlemad lepinguosalised teavitavad teineteist oma väljalaskeplaanist ja hooldusajast. Kui väljalase mõjutab nii ELi kui ka Šveitsi, koordineerivad nad planeerimist ja määravad ühise hooldusaja.

8.2.   Väljalaskepaketi loomine ja testimine

Väljalaskehaldusprotsessi loomis- ja testimisetapis määratakse lähenemisviis väljalaske või väljalaskepaketi rakendamiseks ja kontrollitud keskkondade säilitamiseks enne toodangversiooni muutmist, samuti kõigi muudatuste testimiseks kõigis välja lastud keskkondades.

Kui väljalase mõjutab nii ELi kui ka Šveitsi, koordineerivad nad tarneplaane ja määravad ühise hooldusaja. See hõlmab järgmisi aspekte:

| — | kuidas ja millal väljalaskeüksused ja teenuse komponendid tarnitakse; |
| --- | --- |

—

kuidas ja millal väljalaskeüksused ja teenuse komponendid tarnitakse;

| — | millised on tüüpilised üleminekuajad; mis juhtub hilinemise korral; |
| --- | --- |

—

millised on tüüpilised üleminekuajad; mis juhtub hilinemise korral;

| — | kuidas jälgida tarne edenemist ja saada kinnitus; |
| --- | --- |

—

kuidas jälgida tarne edenemist ja saada kinnitus;

| — | parameetrid väljalaske juurutamisega seotud jõupingutuste edukuse jälgimiseks ja kindlakstegemiseks; |
| --- | --- |

—

parameetrid väljalaske juurutamisega seotud jõupingutuste edukuse jälgimiseks ja kindlakstegemiseks;

| — | ühised testjuhtumid asjakohaste funktsioonide ja muudatuste jaoks. |
| --- | --- |

—

ühised testjuhtumid asjakohaste funktsioonide ja muudatuste jaoks.

Selle alamprotsessi lõpuks on kõik nõutavad väljalaskekomponendid valmis liikuma tootmiskeskkonnas juurutamise etappi.

8.3.   Juurutamise ettevalmistamine

Ettevalmistamise alamprotsessiga tagatakse, et teavituskavad on õigesti koostatud ja teated on valmis saatmiseks kõigile mõjutatud huvirühmadele ja lõppkasutajatele, ning et väljalase on lõimitud muudatusehalduse protsessiga, tagamaks, et kõik muudatused tehakse kontrollitud viisil ja et neil on nõutud üksuste heakskiit.

Kui väljalase mõjutab nii ELi kui ka Šveitsi, koordineerivad nad järgmisi tegevusi:

| — | muudatuse taotluse registreerimine tootmiskeskkonnas juurutamise ajastamiseks ja ettevalmistamiseks; |
| --- | --- |

—

muudatuse taotluse registreerimine tootmiskeskkonnas juurutamise ajastamiseks ja ettevalmistamiseks;

| — | teostusplaani loomine; |
| --- | --- |

—

teostusplaani loomine;

| — | tagasipööramiskava, et juurutamise ebaõnnestumise korral saaks eelmise oleku taastada; |
| --- | --- |

—

tagasipööramiskava, et juurutamise ebaõnnestumise korral saaks eelmise oleku taastada;

| — | kõigile vajalikele osalistele teadete saatmine; |
| --- | --- |

—

kõigile vajalikele osalistele teadete saatmine;

| — | asjakohaselt eskalatsioonitasemelt väljalaske rakendamiseks heakskiidu saamine. |
| --- | --- |

—

asjakohaselt eskalatsioonitasemelt väljalaske rakendamiseks heakskiidu saamine.

8.4.   Väljalaske tagasipööramine

Kui juurutamine ebaõnnestub või kui testimise käigus tehakse kindlaks, et juurutamine ei olnud edukas või ei vastanud kokkulepitud vastuvõtu-/kvaliteedikriteeriumidele, peavad mõlema lepinguosalise väljalaskehalduse rühmad pöörduma tagasi eelmise oleku juurde. Teavitada tuleb kõiki vajalikke huvirühmi, sealhulgas mõjutatud või sihtrühmaks olevaid lõppkasutajaid. Kuni heakskiidu saamiseni saab protsessi uuesti alustada mis tahes eelnevas etapis.

8.5.   Väljalaske hindamine ja sulgemine

Väljalaske hindamise käigus tuleks teha järgmist:

| — | koguda tagasisidet selle kohta, milline on klientide ja kasutajate rahulolu väljalaske juurutamise ja teenuse osutamisega (arvestada saadud tagasisidet teenuse pidevaks täiustamiseks); |
| --- | --- |

—

koguda tagasisidet selle kohta, milline on klientide ja kasutajate rahulolu väljalaske juurutamise ja teenuse osutamisega (arvestada saadud tagasisidet teenuse pidevaks täiustamiseks);

| — | vaadata läbi kvaliteedikriteeriumid, mida ei täidetud; |
| --- | --- |

—

vaadata läbi kvaliteedikriteeriumid, mida ei täidetud;

| — | kontrollida, et kõik toimingud, vajalikud parandused ja muudatused on teostatud; |
| --- | --- |

—

kontrollida, et kõik toimingud, vajalikud parandused ja muudatused on teostatud;

| — | veenduda, et pärast juurutamist ei ole mingeid võimekuse, ressursside, suutlikkuse või tulemuslikkusega seotud probleeme; |
| --- | --- |

—

veenduda, et pärast juurutamist ei ole mingeid võimekuse, ressursside, suutlikkuse või tulemuslikkusega seotud probleeme;

| — | kontrollida, et kõik probleemid, teadaolevad vead ja hädalahendused on dokumenteeritud ning kliendi, lõppkasutaja, operatiivtoe ja teiste mõjutatud poolte jaoks vastuvõetavad; |
| --- | --- |

—

kontrollida, et kõik probleemid, teadaolevad vead ja hädalahendused on dokumenteeritud ning kliendi, lõppkasutaja, operatiivtoe ja teiste mõjutatud poolte jaoks vastuvõetavad;

| — | jälgida väljalaskest põhjustatud intsidente ja probleeme (pakkuda operatiivrühmadele sissetöötamistuge, kui väljalase on suurendanud töömahtu); |
| --- | --- |

—

jälgida väljalaskest põhjustatud intsidente ja probleeme (pakkuda operatiivrühmadele sissetöötamistuge, kui väljalase on suurendanud töömahtu);

| — | ajakohastada tugidokumente (st tehnilise teabe dokumente); |
| --- | --- |

—

ajakohastada tugidokumente (st tehnilise teabe dokumente);

| — | anda väljalaske juurutamine ametlikult üle teenuse käitusele; |
| --- | --- |

—

anda väljalaske juurutamine ametlikult üle teenuse käitusele;

| — | dokumenteerida saadud õppetunnid; |
| --- | --- |

—

dokumenteerida saadud õppetunnid;

| — | koguda rakendusrühmadelt väljalaske kokkuvõtte dokumendid; |
| --- | --- |

—

koguda rakendusrühmadelt väljalaske kokkuvõtte dokumendid;

| — | sulgeda väljalase ametlikult pärast muudatuse taotluse kirje kontrollimist. |
| --- | --- |

—

sulgeda väljalase ametlikult pärast muudatuse taotluse kirje kontrollimist.

9.   Turvaintsidendi haldus

Turvaintsidentide haldus kujutab endast turvaintsidentide käsitlemise protsessi, mis võimaldab intsidendist potentsiaalselt mõjutatud huvirühmi teavitada, intsidenti hinnata ja prioriseerida ning intsidendile reageerida, et lahendada tundlike teabevarade konfidentsiaalsuse, käideldavuse või terviklusega seotud tegelik, kahtlustatav või võimalik rikkumine.

9.1.   Turvaintsidendi kategoriseerimine

Kõiki liidu registri ja Šveitsi registri vahelist seost mõjutavaid intsidente analüüsitakse, et teha kindlaks tundliku teabe loetellu kantud mis tahes tundliku teabe konfidentsiaalsuse, tervikluse või käideldavuse võimalik rikkumine.

Rikkumise korral kirjeldatakse intsidenti kui turvaintsidenti, mis registreeritakse viivitamata IT-teenuse haldusvahendis ja mida hallatakse sellisena.

9.2.   Turvaintsidendi käsitlemine

Turvaintsidentide eest vastutab kolmas eskalatsioonitase ja intsidentide lahendamisega tegeleb spetsiaalne intsidendihaldusrühm (IHR).

IHRi ülesanded on järgmised:

| — | teha esimene analüüs, kategoriseerida intsident ja hinnata selle tõsidust; |
| --- | --- |

—

teha esimene analüüs, kategoriseerida intsident ja hinnata selle tõsidust;

| — | koordineerida kõigi huvirühmade tegevust, sealhulgas dokumenteerida täielikult intsidendi analüüs, intsidendi lahendamiseks tehtud otsused ja leitud võimalikud puudused; |
| --- | --- |

—

koordineerida kõigi huvirühmade tegevust, sealhulgas dokumenteerida täielikult intsidendi analüüs, intsidendi lahendamiseks tehtud otsused ja leitud võimalikud puudused;

| — | eskaleerida turvaintsident sõltuvalt selle tõsidusest aegsasti asjakohasele tasemele teabe saamiseks või otsuse tegemiseks. |
| --- | --- |

—

eskaleerida turvaintsident sõltuvalt selle tõsidusest aegsasti asjakohasele tasemele teabe saamiseks või otsuse tegemiseks.

Infoturbe haldamise protsessis klassifitseeritakse kogu intsidentidega seotud teave kõige kõrgemale tundlikkustasemele, kuid mitte madalamale kui „TUNDLIK HKS“.

Käimasoleva uurimise ja/või puuduse korral, mida võidakse ära kasutada, ja kuni selle parandamiseni määratakse teabe tundlikkustasemeks „KRIITILINE HKS“.

9.3.   Turvaintsidendi identifitseerimine

Infoturbeametnik määrab turvasündmuse liigi põhjal kindlaks asjakohased organisatsioonid, kes kaasatakse ja kes hakkavad kuuluma IHRi.

9.4.   Turvaintsidendi analüüs

IHR teeb vastavalt vajadusele koostööd kõigi kaasatud organisatsioonide ja nende vastavate rühmade asjaomaste liikmetega, et intsidenti hinnata. Analüüsi käigus tehakse kindlaks vara konfidentsiaalsuse, tervikluse või käideldavuse vähenemise ulatus ning hinnatakse tagajärgi kõigile mõjutatud organisatsioonidele. Seejärel määratakse kindlaks esialgsed ja järelmeetmed intsidendi lahendamiseks ja selle mõju ohjamiseks, sealhulgas nende meetmete mõju ressurssidele.

9.5.   Turvaintsidendi tõsiduse hindamine, intsidendi eskaleerimine ja aruandlus

IHR hindab uue turvaintsidendi tõsidust pärast selle kirjeldamist turvaintsidendina ja alustab kohe nõuetekohast tegevust vastavalt intsidendi tõsidusele.

9.6.   Turvaintsidendi lahenduse aruanne

IHR lisab turvaintsidendi lahendamise aruandesse intsidendi ohjeldamise ja sellest taastumise tulemused. Aruanne esitatakse kolmandale eskalatsioonitasemele turvatud e-kirja teel või muude mõlemapoolselt tunnustatud turvaliste sidevahendite abil.

Vastutav lepinguosaline vaatab intsidendi ohjeldamise ja sellest taastumise tulemused läbi ning

| — | taasühendab registri eelneva lahtiühendamise korral; |
| --- | --- |

—

taasühendab registri eelneva lahtiühendamise korral;

| — | annab registri meeskondadele intsidendi kohta teavet; |
| --- | --- |

—

annab registri meeskondadele intsidendi kohta teavet;

| — | sulgeb intsidendi. |
| --- | --- |

—

sulgeb intsidendi.

IHR peaks turvalisel viisil lisama turvaintsidendi aruandesse asjakohased üksikasjad, et tagada järjepidev dokumenteerimine ja teabevahetus ning võimaldada kiireid ja sobivaid meetmeid intsidendi ohjeldamiseks. Pärast intsidendi lahendamist esitab IHR õigeaegselt turvaintsidendi lõpparuande.

9.7.   Järelevalve, suutlikkuse suurendamine ja pidev täiustamine

IHR esitab aruande kõigi turvaintsidentide kohta kolmandale eskalatsioonitasemele. See eskalatsioonitase kasutab aruandeid selleks, et teha kindlaks järgmine:

| — | nõrgad kohad turvakontrollis ja/või käituses, mida tuleb parandada; |
| --- | --- |

—

nõrgad kohad turvakontrollis ja/või käituses, mida tuleb parandada;

| — | võimalik vajadus seda menetlust tõhustada, et suurendada tulemuslikkust intsidentide lahendamisel; |
| --- | --- |

—

võimalik vajadus seda menetlust tõhustada, et suurendada tulemuslikkust intsidentide lahendamisel;

| — | koolitus- ja suutlikkuse suurendamise võimalused, et veelgi suurendada registrisüsteemide infoturbealast vastupidavust, vähendada uute intsidentide ohtu ja minimeerida nende mõju. |
| --- | --- |

—

koolitus- ja suutlikkuse suurendamise võimalused, et veelgi suurendada registrisüsteemide infoturbealast vastupidavust, vähendada uute intsidentide ohtu ja minimeerida nende mõju.

10.   Infoturbe haldus

Infoturbe halduse eesmärk on tagada organisatsiooni salastatud teabe, andmete ja IT-teenuste konfidentsiaalsus, terviklus ja käideldavus. Lisaks tehnilistele komponentidele, sealhulgas nende kavandamisele ja testimisele (vt ühenduse tehniline standard), on ajutise lahenduse turvanõuete täitmiseks vaja järgmisi ühiseid töömenetlusi.

10.1.   Tundliku teabe kindlakstegemine

Konkreetse teabeüksuse tundlikkuse hindamiseks tehakse kindlaks selle teabega seotud turvarikkumise võimalik mõju ettevõttele (nt rahaline kahju, mainekahju, seaduse rikkumine jne).

Tundlik teabevara tehakse kindlaks selle põhjal, milline on asjaomase vara mõju registritevahelisele ühendusele.

Kõnealuse teabe tundlikkuse taset hinnatakse vastavalt kõnealuse ühenduse suhtes kohaldatavale tundlikkusskaalale, mida on kirjeldatud käesoleva dokumendi osas „Turvaintsidendi käsitlemine“.

10.2.   Teabevarade tundlikkustasemed

Teabevara liigitamisel kohaldatakse järgmisi reegleid:

| — | vähemalt ühe KÕRGE konfidentsiaalsus-, terviklus- või käideldavustaseme kindlakstegemise korral liigitub vara tundlikkustaseme KRIITILINE HKS alla; |
| --- | --- |

—

vähemalt ühe KÕRGE konfidentsiaalsus-, terviklus- või käideldavustaseme kindlakstegemise korral liigitub vara tundlikkustaseme KRIITILINE HKS alla;

| — | vähemalt ühe KESKMISE konfidentsiaalsus-, terviklus- või käideldavustaseme kindlakstegemise korral liigitub vara tundlikkustaseme TUNDLIK HKS alla; |
| --- | --- |

—

vähemalt ühe KESKMISE konfidentsiaalsus-, terviklus- või käideldavustaseme kindlakstegemise korral liigitub vara tundlikkustaseme TUNDLIK HKS alla;

| — | üksnes MADALATE konfidentsiaalsus-, terviklus- või käideldavustasemete kindlakstegemise korral liigitub vara tundlikkustaseme PIIRATUD HKS alla. |
| --- | --- |

—

üksnes MADALATE konfidentsiaalsus-, terviklus- või käideldavustasemete kindlakstegemise korral liigitub vara tundlikkustaseme PIIRATUD HKS alla.

10.3.   Teabevara omaniku määramine

Kõigil teabevaradel peaks olema määratud omanik. HKSi teabevarad, mis kuuluvad ELi tehingulogi ja Šveitsi täiendava tehingulogi vahelisele ühendusele või on sellega seotud, tuleks lisada ühisesse varaloendisse, mida peavad mõlemad lepinguosalised. HKSi teabevarad, mis ei ole seotud ELi tehingulogi ja Šveitsi täiendava tehingulogi vahelise ühendusega, tuleks lisada varaloendisse, mida peab vastav lepinguosaline.

ELi tehingulogi ja Šveitsi täiendava tehingulogi vahelisele ühendusele kuuluva või sellega seotud teabevara omanik määratakse lepinguosaliste kokkuleppel. Teabevara omanik vastutab selle tundlikkuse hindamise eest.

Omanikul peaks olema piisavalt kõrge ametikoht, mis on vastavuses määratud vara(de) väärtusega. Tuleks kokku leppida ja ametlikult vormistada omaniku vastutus vara(de) eest ning tema kohustus säilitada nõutav konfidentsiaalsuse, tervikluse ja käideldavuse tase.

10.4.   Tundliku teabe registreerimine

Kogu tundlik teave registreeritakse tundliku teabe loetelus.

Vajaduse korral võetakse arvesse tundliku teabe koondamist, millel võib olla suurem mõju kui ühel konkreetsel teabeüksusel eraldi, ning see registreeritakse tundliku teabe loetelus (nt süsteemi andmebaasis säilitatava teabe kogum).

Tundliku teabe loetelu ei ole muutumatu. Varadega seotud ohud, haavatavus, turvaintsidentide tõenäosus või tagajärjed võivad muutuda ootamatult ning registrisüsteemidesse võidakse lisada uusi varasid.

Seetõttu vaadatakse tundliku teabe loetelu korrapäraselt läbi ja kõik tundlikuks tunnistatud uued andmed registreeritakse selles viivitamata.

Tundliku teabe loetelu sisaldab iga kirje kohta vähemalt järgmist teavet:

| — | teabe kirjeldus; |
| --- | --- |

—

teabe kirjeldus;

| — | teabe omanik; |
| --- | --- |

—

teabe omanik;

| — | tundlikkustase; |
| --- | --- |

—

tundlikkustase;

| — | märge selle kohta, kas teave sisaldab isikuandmeid; |
| --- | --- |

—

märge selle kohta, kas teave sisaldab isikuandmeid;

| — | vajaduse korral lisateave. |
| --- | --- |

—

vajaduse korral lisateave.

10.5.   Tundliku teabe käitlemine

Kui tundlikku teavet töödeldakse väljaspool liidu registri ja Šveitsi registri vahelist ühendust, käideldakse seda vastavalt käitlemisjuhistele.

Liidu registri ja Šveitsi registri vahelise ühenduse kaudu töödeldavat tundlikku teavet käideldakse vastavalt lepinguosaliste turvanõuetele.

10.6.   Juurdepääsuhaldus

Juurdepääsuhalduse eesmärk on anda volitatud kasutajatele õigus teenust kasutada, vältides samal ajal volitamata kasutajate juurdepääsu. Juurdepääsuhaldust nimetatakse mõnikord ka „õiguste halduseks“ või „identiteedihalduseks“.

Ajutise lahenduse ja selle toimimise jaoks on mõlemal lepinguosalisel vaja juurdepääsu järgmistele komponentidele:

| — | Viki: koostöökeskkond ühise teabe vahetamiseks, näiteks väljalaske planeerimise kohta; |
| --- | --- |

—

Viki: koostöökeskkond ühise teabe vahetamiseks, näiteks väljalaske planeerimise kohta;

| — | IT-teenuste haldusvahend intsidendi- ja probleemihalduseks (vt peatükk 3 „Lähenemisviis ja standardid“); |
| --- | --- |

—

IT-teenuste haldusvahend intsidendi- ja probleemihalduseks (vt peatükk 3 „Lähenemisviis ja standardid“);

| — | sõnumivahetussüsteem: kumbki lepinguosaline tagab tehinguandmeid sisaldavate sõnumite edastamiseks turvalise sõnumivahetussüsteemi. |
| --- | --- |

—

sõnumivahetussüsteem: kumbki lepinguosaline tagab tehinguandmeid sisaldavate sõnumite edastamiseks turvalise sõnumivahetussüsteemi.

Šveitsi registri haldaja ja liidu põhihaldaja tagavad, et juurdepääsuõigused on ajakohased, ning nad on oma osalistele kontaktpunktiks juurdepääsuhaldusega seotud küsimustes. Juurdepääsutaotlusi käsitletakse vastavalt teenindussoovi täitmise menetlustele.

10.7.   Sertifikaadi-/võtmehaldus

Kumbki lepinguosaline vastutab oma sertifikaadi-/võtmehalduse eest (sertifikaatide/võtmete genereerimine, registreerimine, talletamine, paigaldamine, kasutamine, uuendamine, tühistamine, varundamine ja taastamine). Nagu on kirjeldatud ühenduse tehnilises standardis (ÜTS), kasutatakse ainult selliseid digitaalseid sertifikaate, mille on väljastanud mõlema lepinguosalise poolt usaldusväärseks peetav sertifitseerimisasutus. Sertifikaatide/võtmete käitlemisel ja talletamisel tuleb järgida käitlemisjuhiseid.

Sertifikaatide ja võtmete tühistamist ja/või uuendamist koordineerivad mõlemad lepinguosalised. Seda tehakse vastavalt teenindussoovi täitmise menetlustele.

Šveitsi registri haldaja ja liidu põhihaldaja vahetavad sertifikaate/võtmeid turvaliste sidevahendite kaudu vastavalt käitlemisjuhistele.

Igasugune sertifikaatide/võtmete kontrollimine lepinguosaliste vahel toimub ribaväliselt.

---

| 25.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 226/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 226/16

---

EUROOPA LIIDU JA ŠVEITSI KONFÖDERATSIOONI VAHELISE KASVUHOONEGAASIDE HEITKOGUSTEGA KAUPLEMISE SÜSTEEMIDE SIDUMISE LEPINGUGA ASUTATUD ÜHISKOMITEE OTSUS nr 2/2020,

5. november 2020,

lepingu I ja II lisa muutmise ning ühenduse tehnilise standardi vastuvõtmise kohta [2021/1034]

ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepingut, (1) (edaspidi „leping“), eriti selle artikli 3 lõiget 7 ja artikli 13 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühiskomitee 5. detsembri 2019. aasta otsusega nr 2/2019 (2) muudeti lepingu I ja II lisa, millega täideti lepingus sätestatud sidumise tingimused. |
| --- | --- |

(1)

Ühiskomitee 5. detsembri 2019. aasta otsusega nr 2/2019 (2) muudeti lepingu I ja II lisa, millega täideti lepingus sätestatud sidumise tingimused.

| (2) | Pärast ühiskomitee otsuse nr 2/2019 vastuvõtmist ja vastavalt lepingu artikli 21 lõikele 3 vahetasid lepinguosalised oma ratifitseerimis- või heakskiitmiskirju, kuna nad loevad kõiki lepingus sätestatud sidumise tingimusi täidetuks. |
| --- | --- |

(2)

Pärast ühiskomitee otsuse nr 2/2019 vastuvõtmist ja vastavalt lepingu artikli 21 lõikele 3 vahetasid lepinguosalised oma ratifitseerimis- või heakskiitmiskirju, kuna nad loevad kõiki lepingus sätestatud sidumise tingimusi täidetuks.

| (3) | Kooskõlas lepingu artikli 21 lõikega 4 jõustus leping 1. jaanuaril 2020. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas lepingu artikli 21 lõikega 4 jõustus leping 1. jaanuaril 2020.

| (4) | Lepingu I lisa tuleks muuta kooskõlas lepingu artikli 13 lõikega 2, et registritevahelise ühenduse loomisel tehtud edusammude arvessevõtmisega tagada nende õhusõidukikäitajate haldamise sujuv üleminek, kelle haldamine omistatakse esimest korda Šveitsile. |
| --- | --- |

(4)

Lepingu I lisa tuleks muuta kooskõlas lepingu artikli 13 lõikega 2, et registritevahelise ühenduse loomisel tehtud edusammude arvessevõtmisega tagada nende õhusõidukikäitajate haldamise sujuv üleminek, kelle haldamine omistatakse esimest korda Šveitsile.

| (5) | Selleks et võtta arvesse hiljutisi suundumusi ja tagada suurem paindlikkus lepinguga nõutava registritevahelise ühenduse loomiseks, tuleks lepingu II lisa muuta vastavalt lepingu artikli 13 lõikele 2, et näha ühenduse loomiseks ette suurem, kuid samaväärne tehniliste lahenduste valik. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et võtta arvesse hiljutisi suundumusi ja tagada suurem paindlikkus lepinguga nõutava registritevahelise ühenduse loomiseks, tuleks lepingu II lisa muuta vastavalt lepingu artikli 13 lõikele 2, et näha ühenduse loomiseks ette suurem, kuid samaväärne tehniliste lahenduste valik.

| (6) | Lepingu artikli 3 lõike 7 kohaselt peaksid Šveitsi registri haldaja ja liidu põhihaldaja (lepingus „keskregistrihaldaja“) koostama ühenduse tehnilise standardi, mille aluseks on lepingu II lisas sätestatud põhimõtted. Ühenduse tehnilises standardis tuleks kirjeldada üksikasjalikke nõudeid töökindla ja turvalise ühenduse loomiseks Šveitsi täiendava tehingulogi ja Euroopa Liidu tehingulogi vahel. Ühenduse tehniline standard peaks jõustuma ühiskomitee otsuse alusel. |
| --- | --- |

(6)

Lepingu artikli 3 lõike 7 kohaselt peaksid Šveitsi registri haldaja ja liidu põhihaldaja (lepingus „keskregistrihaldaja“) koostama ühenduse tehnilise standardi, mille aluseks on lepingu II lisas sätestatud põhimõtted. Ühenduse tehnilises standardis tuleks kirjeldada üksikasjalikke nõudeid töökindla ja turvalise ühenduse loomiseks Šveitsi täiendava tehingulogi ja Euroopa Liidu tehingulogi vahel. Ühenduse tehniline standard peaks jõustuma ühiskomitee otsuse alusel.

| (7) | Kooskõlas lepingu artikli 13 lõikega 1 peaks ühiskomitee leppima kokku tehnilistes suunistes, sealhulgas töökindla ja turvalise ühenduse loomises Šveitsi täiendava tehingulogi ja ELi tehingulogi vahel, et tagada lepingu nõuetekohane rakendamine. Tehnilised suunised võib välja töötada lepingu artikli 12 lõike 5 kohaselt moodustatud töörühm. Töörühma peaksid kuuluma vähemalt Šveitsi registri haldaja ja liidu põhihaldaja ning töörühm peaks abistama ühiskomiteed lepingu artikli 13 kohaste ülesannete täitmisel. |
| --- | --- |

(7)

Kooskõlas lepingu artikli 13 lõikega 1 peaks ühiskomitee leppima kokku tehnilistes suunistes, sealhulgas töökindla ja turvalise ühenduse loomises Šveitsi täiendava tehingulogi ja ELi tehingulogi vahel, et tagada lepingu nõuetekohane rakendamine. Tehnilised suunised võib välja töötada lepingu artikli 12 lõike 5 kohaselt moodustatud töörühm. Töörühma peaksid kuuluma vähemalt Šveitsi registri haldaja ja liidu põhihaldaja ning töörühm peaks abistama ühiskomiteed lepingu artikli 13 kohaste ülesannete täitmisel.

| (8) | Arvestades suuniste tehnilist laadi ja vajadust kohandada neid toimuva arenguga, tuleks Šveitsi registri haldaja ja liidu põhihaldaja välja töötatud tehnilised suunised esitada ühiskomiteele teadmiseks või vajaduse korral heakskiitmiseks, |
| --- | --- |

(8)

Arvestades suuniste tehnilist laadi ja vajadust kohandada neid toimuva arenguga, tuleks Šveitsi registri haldaja ja liidu põhihaldaja välja töötatud tehnilised suunised esitada ühiskomiteele teadmiseks või vajaduse korral heakskiitmiseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu I lisa B osa punkti 17 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Õhusõidukikäitajaid, kelle haldamine omistatakse Šveitsile esimest korda pärast käesoleva lepingu jõustumist, hakkab Šveits haldama pärast omistamisaasta 30. aprilli ja niipea kui ajutine ühendus toimib.“

Artikkel 2

Lepingu II lisa neljas lõik asendatakse järgmisega:

„Ühenduse tehnilises standardis nähakse ette, et side Šveitsi tehingulogi ja ELi tehingulogi vahel toimub veebiteenuste sõnumite turvalise vahetusena, mille aluseks on järgmised või samaväärsed tehnilised lahendused (*1):

| — | veebiteenused, mis kasutavad lihtsat objektipöörduse protokolli (Simple Object Access Protocol, SOAP); |
| --- | --- |

—

veebiteenused, mis kasutavad lihtsat objektipöörduse protokolli (Simple Object Access Protocol, SOAP);

| — | riistvarapõhine VPN (virtuaalne privaatvõrk); |
| --- | --- |

—

riistvarapõhine VPN (virtuaalne privaatvõrk);

| — | laiendatav märgistuskeel XML; |
| --- | --- |

—

laiendatav märgistuskeel XML;

| — | digiallkiri ning |
| --- | --- |

—

digiallkiri ning

| — | võrguaja protokollid. |
| --- | --- |

—

võrguaja protokollid.

Artikkel 3

Võetakse vastu ühenduse tehniline standard, mis on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 4

Käesolevaga moodustatakse töörühm vastavalt lepingu artikli 12 lõikele 5. Töörühm abistab ühiskomiteed lepingu nõuetekohase rakendamise tagamisel, sealhulgas ühenduse tehnilise standardi rakendamiseks vajalike tehniliste suuniste väljatöötamisel.

Töörühma kuuluvad vähemalt Šveitsi registri haldaja ja liidu põhihaldaja.

Artikkel 5

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 5. november 2020.

Ühiskomitee nimel

Euroopa Liidu määratud sekretär

Maja-Alexandra DITTEL

eesistuja

Beatriz YORDI

Šveitsi määratud sekretär

Caroline BAUMANN

---

(1)  
  ELT L 322, 7.12.2017, lk 3.

1

(2)  Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepinguga asutatud ühiskomitee 5. detsembri 2019. aasta otsus nr 2/2019, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepingu I ja II lisa (ELT L 314, 29.9.2020, lk 68).

2

---

LISA

Ühenduse tehniline standard vastavalt Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepingu artikli 3 lõikele 7

STANDARD AJUTISE LAHENDUSE JAOKS

1.   Mõisted

Tabel 1-1

Äritehingutega seotud akronüümid ja mõisted

| Akronüüm/termin | Mõiste |
| --- | --- |
| Lubatud heitkoguse ühik (LHÜ) | Kindlaksmääratud aja jooksul atmosfääri ühe tonni süsinikdioksiidi ekvivalentkoguse paiskamise õigus, mis kehtib üksnes ELi HKSi või Šveitsi HKSi nõuete täitmisel. |
| Šveits | Šveitsi Konföderatsioon |
| CH-LHÜ | Šveitsi üldine LHÜ (teise kohustusperioodi Šveitsi LHÜde puhul kasutatakse lühendit „CH-LHÜ2“) |
| CH-LLHÜ | Šveitsi lennunduse LHÜ |
| ÜTM | Lepinguosaliste poolt ühiselt välja töötatud ühised töömenetlused ELi HKSi ja Šveitsi HKSi vahelise ühenduse töölerakendamiseks. |
| HKR | Heitkogustega kauplemise register |
| HKS | Heitkogustega kauplemise süsteem |
| EL | Euroopa Liit |
| EL-LHÜ | ELi üldine LHÜ |
| EL-LLHÜ | ELi lennunduse LHÜ |
| ELKR | Euroopa Liidu konsolideeritud register |
| ELTL | Euroopa Liidu tehingulogi |
| Register | HKSi raames välja antud lubatud heitkoguse ühikute (LHÜd) arvestussüsteem, mille abil jälgitakse seda, kellele kuuluvad elektroonilistel kontodel hoitavad LHÜd. |
| ŠTTL | Šveitsi täiendav tehingulogi |
| Tehing | Registris aset leidev protsess, mille käigus kantakse LHÜ üle ühelt kontolt teisele. |
| Tehingulogi süsteem | Tehingulogi sisaldab andmeid iga ühelt registrilt teisele saadetud kavandatava tehingu kohta. |

Akronüüm/termin

Mõiste

Lubatud heitkoguse ühik (LHÜ)

Kindlaksmääratud aja jooksul atmosfääri ühe tonni süsinikdioksiidi ekvivalentkoguse paiskamise õigus, mis kehtib üksnes ELi HKSi või Šveitsi HKSi nõuete täitmisel.

Šveits

Šveitsi Konföderatsioon

CH-LHÜ

Šveitsi üldine LHÜ (teise kohustusperioodi Šveitsi LHÜde puhul kasutatakse lühendit „CH-LHÜ2“)

CH-LLHÜ

Šveitsi lennunduse LHÜ

ÜTM

Lepinguosaliste poolt ühiselt välja töötatud ühised töömenetlused ELi HKSi ja Šveitsi HKSi vahelise ühenduse töölerakendamiseks.

HKR

Heitkogustega kauplemise register

HKS

Heitkogustega kauplemise süsteem

EL

Euroopa Liit

EL-LHÜ

ELi üldine LHÜ

EL-LLHÜ

ELi lennunduse LHÜ

ELKR

Euroopa Liidu konsolideeritud register

ELTL

Euroopa Liidu tehingulogi

Register

HKSi raames välja antud lubatud heitkoguse ühikute (LHÜd) arvestussüsteem, mille abil jälgitakse seda, kellele kuuluvad elektroonilistel kontodel hoitavad LHÜd.

ŠTTL

Šveitsi täiendav tehingulogi

Tehing

Registris aset leidev protsess, mille käigus kantakse LHÜ üle ühelt kontolt teisele.

Tehingulogi süsteem

Tehingulogi sisaldab andmeid iga ühelt registrilt teisele saadetud kavandatava tehingu kohta.

Tabel 1-2

Tehnilised akronüümid ja mõisted

| Akronüüm | Mõiste |
| --- | --- |
| Asümmeetriline krüptograafia | Kasutab andmete krüptimiseks ja dekrüptimiseks avalikke ja privaatvõtmeid. |
| Sertifitseerimisasutus | Elektroonilisi sertifikaate väljastav üksus. |
| Krüptovõti | Teave, millega määratakse krüptoalgoritmi funktsionaalne väljund. |
| Dekrüptimine | Krüptimise pöördprotsess. |
| Digiallkiri | Matemaatiline meetod, mida kasutatakse sõnumi, tarkvara või digitaaldokumendi autentsuse ja tervikluse valideerimiseks. |
| Krüptimine | Teabe või andmete muundamine koodiks, eelkõige volitamata juurdepääsu vältimiseks. |
| Faili valmendus | Faili lugemise protsess. |
| Tulemüür | Võrguturbeseade või -tarkvara, mis jälgib ja kontrollib sissetulevat ja väljaminevat võrguliiklust eelnevalt kindlaksmääratud reeglite alusel. |
| Südamelöökide seire | Riist- või tarkvara poolt genereeritud ja jälgitav perioodiline signaal, mis annab märku tavapärasest tööst või sünkroniseerib arvutisüsteemi muud osad. |
| IPsec | IP SECurity, IP turve. Võrguprotokollistik, mis autendib ja krüptib andmepakette, et tagada turvaline krüptitud side kahe arvuti vahel IP-võrgu kaudu. |
| Läbistustestimine | Arvutisüsteemi, võrgu või veebirakenduse testimine, et leida turvanõrkused, mida ründaja võiks ära kasutada. |
| Kooskõlastav võrdlemine | Protsess, millega tagatakse kahe eri andmestiku kooskõla. |
| VPN | Virtuaalne privaatvõrk |
| XML | Laiendatav märgistuskeel. See võimaldab projekteerijatel luua oma kohandatud sildid, millega saab määratleda, edastada, valideerida ja tõlgendada andmeid rakenduste ja organisatsioonide vahel. |

Akronüüm

Mõiste

Asümmeetriline krüptograafia

Kasutab andmete krüptimiseks ja dekrüptimiseks avalikke ja privaatvõtmeid.

Sertifitseerimisasutus

Elektroonilisi sertifikaate väljastav üksus.

Krüptovõti

Teave, millega määratakse krüptoalgoritmi funktsionaalne väljund.

Dekrüptimine

Krüptimise pöördprotsess.

Digiallkiri

Matemaatiline meetod, mida kasutatakse sõnumi, tarkvara või digitaaldokumendi autentsuse ja tervikluse valideerimiseks.

Krüptimine

Teabe või andmete muundamine koodiks, eelkõige volitamata juurdepääsu vältimiseks.

Faili valmendus

Faili lugemise protsess.

Tulemüür

Võrguturbeseade või -tarkvara, mis jälgib ja kontrollib sissetulevat ja väljaminevat võrguliiklust eelnevalt kindlaksmääratud reeglite alusel.

Südamelöökide seire

Riist- või tarkvara poolt genereeritud ja jälgitav perioodiline signaal, mis annab märku tavapärasest tööst või sünkroniseerib arvutisüsteemi muud osad.

IPsec

IP SECurity, IP turve. Võrguprotokollistik, mis autendib ja krüptib andmepakette, et tagada turvaline krüptitud side kahe arvuti vahel IP-võrgu kaudu.

Läbistustestimine

Arvutisüsteemi, võrgu või veebirakenduse testimine, et leida turvanõrkused, mida ründaja võiks ära kasutada.

Kooskõlastav võrdlemine

Protsess, millega tagatakse kahe eri andmestiku kooskõla.

VPN

Virtuaalne privaatvõrk

XML

Laiendatav märgistuskeel. See võimaldab projekteerijatel luua oma kohandatud sildid, millega saab määratleda, edastada, valideerida ja tõlgendada andmeid rakenduste ja organisatsioonide vahel.

2.   Sissejuhatus

Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 23. novembril 2017 sõlmitud kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepinguga (edaspidi „leping“) nähakse ette selliste lubatud heitkoguse ühikute (edaspidi „LHÜd“) vastastikune tunnustamine, mida saab kasutada kohustuste täitmiseks Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemis (edaspidi „ELi HKS“) või Šveitsi heitkogustega kauplemise süsteemis (edaspidi „Šveitsi HKS“). ELi HKSi ja Šveitsi HKSi vahelise ühenduse töölerakendamiseks luuakse otseside liidu registri ELi tehingulogi ja Šveitsi registri täiendava tehingulogi vahel, mis võimaldab kummaski HKSis välja antud LHÜde ülekandmist ühest registrist teise (lepingu artikli 3 lõige 2). ELi HKSi ja Šveitsi HKSi vahelise ühenduse töölerakendamiseks tuleb 2020. aasta maiks või esimesel võimalusel võtta kasutusele ajutine lahendus. Lepinguosalised teevad koostööd, et asendada ajutine registriühenduse lahendus alalisega niipea kui võimalik (lepingu II lisa).

Lepingu artikli 3 lõike 7 kohaselt peavad Šveitsi registri haldaja ja liidu põhihaldaja (lepingus „keskregistrihaldaja“) koostama ühenduse tehnilise standardi, mille aluseks on lepingu II lisas sätestatud põhimõtted ning milles kirjeldatakse üksikasjalikke nõudeid töökindla ja turvalise ühenduse loomiseks Šveitsi täiendava tehingulogi ja Euroopa Liidu tehingulogi vahel. Haldajate koostatud ühenduse tehniline standard jõustub ühiskomitee otsuse alusel.

Käesolevas dokumendis esitatud ühenduse tehniline standard on ühiskomiteel kavas vastu võtta otsusega nr 2/2020. Kooskõlas käesoleva otsusega palub ühiskomitee Šveitsi registri haldajal ja liidu põhihaldajal töötada välja edasised tehnilised suunised registritevahelise ühenduse töölerakendamiseks ning tagada nende pidev kohandamine tehnika arenguga ning ühenduse ohutuse ja turvalisuse ning selle tõhusa ja tulemusliku toimimisega seotud uute nõuetega.

2.1.   Kohaldamisala

Käesolev dokument kujutab endast lepinguosaliste ühist arusaama ELi HKSi registri ja Šveitsi HKSi registri vahelise ühenduse tehniliste aluste loomisest. Selles esitatakse tehnilise kirjelduse üldised lähtealused arhitektuuri, teenuste ja turvalisusega seotud nõuete osas, kuid ühenduse töölerakendamiseks on vaja täiendavaid üksikasjalikke suuniseid.

Ühenduse nõuetekohaseks toimimiseks on vaja protsesse ja menetlusi, et ühenduse töölerakendamisega edasi liikuda. Lepingu artikli 3 lõike 6 kohaselt käsitletakse neid küsimusi üksikasjalikult ühistes töömenetlustes (lepingus „ühine tegevuskord“), mille ühiskomitee eraldi otsusega vastu võtab.

2.2.   Adressaadid

Käesolev dokument on adresseeritud Šveitsi registri haldajale ja liidu põhihaldajale.

3.   Üldsätted

3.1.   Sideühenduse arhitektuur

Selles punktis kirjeldatakse ELi HKSi ja Šveitsi HKSi vahelise ühenduse toimimise ning sellega seotud eri komponentide üldist arhitektuuri.

Kuna turvalisusel on registriühenduse arhitektuuri määratlemisel oluline osa, on võetud kõik meetmed töökindla arhitektuuri tagamiseks. Kuigi ettenähtud alaline registriühendus põhineb veebiteenustel, kasutatakse ajutise lahenduse puhul selle asemel failivahetusmehhanismi.

Tehniline lahendus kasutab

| — | turvalist sõnumivahetuse edastusprotokolli; |
| --- | --- |

—

turvalist sõnumivahetuse edastusprotokolli;

| — | XML-sõnumeid; |
| --- | --- |

—

XML-sõnumeid;

| — | XMLi-põhist digiallkirja ja krüptimist; |
| --- | --- |

—

XMLi-põhist digiallkirja ja krüptimist;

| — | VPN-seadet või samaväärset turvalist andmetranspordivõrku. |
| --- | --- |

—

VPN-seadet või samaväärset turvalist andmetranspordivõrku.

3.1.1.   Sõnumivahetus

Liidu registri ja Šveitsi registri vaheline andmeside põhineb turvaliste kanalite kaudu toimival sõnumivahetusmehhanismil. Kumbki otspunkt toetub oma saadud sõnumite hoidlale.

Mõlemad lepinguosalised peavad saadud sõnumite logi koos töötlemise üksikasjadega.

Vigadest või ootamatust seisust tuleb teatada hoiatusega, ning tugirühmade vahel peaks toimuma inimsuhtlus.

| Vigade ja ootamatute sündmuste käsitlemisel järgitakse ühistes töömenetlustes kirjeldatud intsidendihaldusprotsessi. |
| --- |

Vigade ja ootamatute sündmuste käsitlemisel järgitakse ühistes töömenetlustes kirjeldatud intsidendihaldusprotsessi.

3.1.2.   XML-sõnum – üldkirjeldus

XML-sõnum sisaldab ühte järgmistest:

| — | üks või mitu tehingutaotlust ja/või üks või mitu tehinguvastust; |
| --- | --- |

—

üks või mitu tehingutaotlust ja/või üks või mitu tehinguvastust;

| — | üks kooskõlastava võrdlemisega seotud toiming/vastus; |
| --- | --- |

—

üks kooskõlastava võrdlemisega seotud toiming/vastus;

| — | üks testsõnum. |
| --- | --- |

—

üks testsõnum.

Igal sõnumil on päis, mis sisaldab järgmist teavet:

| — | lähte-HKS; |
| --- | --- |

—

lähte-HKS;

| — | järjekorranumber. |
| --- | --- |

—

järjekorranumber.

3.1.3.   Valmendusaknad

Ajutine lahendus põhineb eeldefineeritud valmendusakendel, millele järgneb hulk nimega sündmusi. Ühenduse kaudu saadud tehingutaotlused valmendatakse ainult eelnevalt kindlaksmääratud ajavahemike järel. Valmendusaknad hõlmavad väljaminevate ja sissetulevate tehingute tehnilist valideerimist. Lisaks võivad kooskõlastavad võrdlemised toimuda iga päev ja neid saab käivitada käsitsi.

| Nende sündmuste sageduse ja/või ajastuse muudatuste käsitlemisel järgitakse ühistes töömenetlustes kirjeldatud teenindussoovi täitmise protsessi. |
| --- |

Nende sündmuste sageduse ja/või ajastuse muudatuste käsitlemisel järgitakse ühistes töömenetlustes kirjeldatud teenindussoovi täitmise protsessi.

3.1.4.   Tehinguga seotud sõnumivood

Väljaminevad tehingud

Image 1

Siin kajastatakse sõnumivoogu ülekande tegeva HKSi vaatepunktist. Ülaltoodud järgnevusskeemil on kujutatud kõik konkreetsed väljamineva tehinguga seotud vood.

Põhivoog „tavaline tehing“ (ülaltoodud joonisel kujutatud etappidega):

| a) | ülekande tegevas HKSis saadetakse tehingutaotlus registrist tehingulogile, kui kõik viivitused on möödas (24-tunnine viivitus, kui kohaldatakse); |
| --- | --- |

a)

ülekande tegevas HKSis saadetakse tehingutaotlus registrist tehingulogile, kui kõik viivitused on möödas (24-tunnine viivitus, kui kohaldatakse);

| b) | tehingulogi valideerib tehingutaotluse; |
| --- | --- |

b)

tehingulogi valideerib tehingutaotluse;

| c) | tehingutaotlus saadetakse siht-HKSile; |
| --- | --- |

c)

tehingutaotlus saadetakse siht-HKSile;

| d) | lähte-HKSi registrile saadetakse vastuvõtusõnum; |
| --- | --- |

d)

lähte-HKSi registrile saadetakse vastuvõtusõnum;

| e) | siht-HKS valideerib tehingutaotluse; |
| --- | --- |

e)

siht-HKS valideerib tehingutaotluse;

| f) | siht-HKS saadab vastuvõtusõnumi lähte-HKSi tehingulogile; |
| --- | --- |

f)

siht-HKS saadab vastuvõtusõnumi lähte-HKSi tehingulogile;

| g) | tehingulogi saadab vastuvõtusõnumi registrile. |
| --- | --- |

g)

tehingulogi saadab vastuvõtusõnumi registrile.

Alternatiivne voog „tagasilükkamine tehingulogi poolt“ (ülaltoodud joonisel kujutatud etappidega, mis algavad samuti punktist a):

| a) | lähte-HKSis saadetakse tehingutaotlus registrist tehingulogile, kui kõik viivitused on möödas (24-tunnine viivitus, kui kohaldatakse); |
| --- | --- |

a)

lähte-HKSis saadetakse tehingutaotlus registrist tehingulogile, kui kõik viivitused on möödas (24-tunnine viivitus, kui kohaldatakse);

sellele järgneb:

| b) | tehingulogi ei valideeri taotlust; |
| --- | --- |

b)

tehingulogi ei valideeri taotlust;

| c) | lähteregistrile saadetakse tagasilükkamissõnum. |
| --- | --- |

c)

lähteregistrile saadetakse tagasilükkamissõnum.

Alternatiivne voog „tagasilükkamine HKSi poolt“ (ülaltoodud joonisel kujutatud etappidega, mis algavad punktist a):

| a) | lähte-HKSis saadetakse tehingutaotlus registrist tehingulogile, kui kõik viivitused on möödas (24-tunnine viivitus, kui kohaldatakse); |
| --- | --- |

a)

lähte-HKSis saadetakse tehingutaotlus registrist tehingulogile, kui kõik viivitused on möödas (24-tunnine viivitus, kui kohaldatakse);

| b) | tehingulogi valideerib tehingu; |
| --- | --- |

b)

tehingulogi valideerib tehingu;

| c) | tehingutaotlus saadetakse siht-HKSile; |
| --- | --- |

c)

tehingutaotlus saadetakse siht-HKSile;

| d) | lähte-HKSi registrile saadetakse vastuvõtusõnum; |
| --- | --- |

d)

lähte-HKSi registrile saadetakse vastuvõtusõnum;

sellele järgneb:

| e) | ülekande saava HKSi tehingulogi ei valideeri tehingut; |
| --- | --- |

e)

ülekande saava HKSi tehingulogi ei valideeri tehingut;

| f) | ülekande saav HKS saadab tagasilükkamissõnumi ülekannet tegeva HKSi tehingulogile; |
| --- | --- |

f)

ülekande saav HKS saadab tagasilükkamissõnumi ülekannet tegeva HKSi tehingulogile;

| g) | tehingulogi saadab tagasilükkamissõnumi registrile. |
| --- | --- |

g)

tehingulogi saadab tagasilükkamissõnumi registrile.

Sissetulevad tehingud

Siin kajastatakse sõnumivoogu ülekande saava HKSi vaatepunktist. Konkreetne voog on esitatud järgmisel järgnevusskeemil.

Image 2

Skeemil on kujutatud järgmist:

| 1. | Kui ülekande saava HKSi tehingulogi valideerib taotluse, saadab ta ülekande tegevale HKSile vastuvõtusõnumi ja ülekande saava HKSi registrile sõnumi „tehing lõpuleviidud“. |
| --- | --- |

1.

Kui ülekande saava HKSi tehingulogi valideerib taotluse, saadab ta ülekande tegevale HKSile vastuvõtusõnumi ja ülekande saava HKSi registrile sõnumi „tehing lõpuleviidud“.

| 2. | Kui sissetulev taotlus lükatakse ülekande saava tehingulogi poolt tagasi, ei saadeta tehingutaotlust ülekande saava HKSi registrile. |
| --- | --- |

2.

Kui sissetulev taotlus lükatakse ülekande saava tehingulogi poolt tagasi, ei saadeta tehingutaotlust ülekande saava HKSi registrile.

Protokoll

Tehinguga seotud sõnumitsükkel hõlmab ainult kahte sõnumit:

| — | ülekande tegeva HKSi tehinguettepanek ülekande saav HKS; |
| --- | --- |

—

ülekande tegeva HKSi tehinguettepanek ülekande saav HKS;

| — | ülekande saava HKSi tehinguvastus ülekande tegev HKS: kas vastuvõetud või tagasilükatud (sealhulgas tagasilükkamise põhjus).






  — | Vastuvõetud: tehing viiakse lõpule. |
| --- | --- | --- |

—

ülekande saava HKSi tehinguvastus ülekande tegev HKS: kas vastuvõetud või tagasilükatud (sealhulgas tagasilükkamise põhjus).

—

Vastuvõetud: tehing viiakse lõpule.

| — | Tagasilükatud: tehing lõpetatakse. |
| --- | --- |

—

Tagasilükatud: tehing lõpetatakse.

Tehingu seis

| — | Kui tehingutaotlus on saadetud, määratakse ülekande tegeva HKSi tehingu seisuks „esitatud“. |
| --- | --- |

—

Kui tehingutaotlus on saadetud, määratakse ülekande tegeva HKSi tehingu seisuks „esitatud“.

| — | Ülekande saava HKSi tehingu seisuks määratakse „esitatud“, kui taotlus on kätte saadud ja seda menetletakse. |
| --- | --- |

—

Ülekande saava HKSi tehingu seisuks määratakse „esitatud“, kui taotlus on kätte saadud ja seda menetletakse.

| — | Ülekande saava HKSi tehingu seisuks määratakse „lõpule viidud“/„lõpetatud“, kui ettepanek on töödeldud. Seejärel saadab ülekande saav HKS vastava vastuvõtu-/tagasilükkamissõnumi. |
| --- | --- |

—

Ülekande saava HKSi tehingu seisuks määratakse „lõpule viidud“/„lõpetatud“, kui ettepanek on töödeldud. Seejärel saadab ülekande saav HKS vastava vastuvõtu-/tagasilükkamissõnumi.

| — | Ülekande tegeva HKSi tehingu seisuks määratakse „lõpule viidud“/„lõpetatud“, kui vastuvõtu-/tagasilükkamissõnum on kätte saadud ja töödeldud. |
| --- | --- |

—

Ülekande tegeva HKSi tehingu seisuks määratakse „lõpule viidud“/„lõpetatud“, kui vastuvõtu-/tagasilükkamissõnum on kätte saadud ja töödeldud.

| — | Kui vastust ei saada, jääb ülekande tegevas HKSis tehingu seisuks „esitatud“. |
| --- | --- |

—

Kui vastust ei saada, jääb ülekande tegevas HKSis tehingu seisuks „esitatud“.

| — | Ülekande saava HKSi tehingu seisuks määratakse „lõpetatud“, kui tehing jääb „esitatuks“ kauemaks kui 30 minutiks. |
| --- | --- |

—

Ülekande saava HKSi tehingu seisuks määratakse „lõpetatud“, kui tehing jääb „esitatuks“ kauemaks kui 30 minutiks.

| Tehingutega seotud intsidentide käsitlemisel järgitakse ühistes töömenetlustes kirjeldatud intsidendihaldusprotsessi. |
| --- |

Tehingutega seotud intsidentide käsitlemisel järgitakse ühistes töömenetlustes kirjeldatud intsidendihaldusprotsessi.

3.2.   Andmeedastuse turvalisus

Edastusel olevate andmete suhtes kohaldatakse nelja turvataset:

| 1) | võrkupääsu reguleerimine: tulemüüri ja võrkude ühenduse kiht; |
| --- | --- |

1)

võrkupääsu reguleerimine: tulemüüri ja võrkude ühenduse kiht;

| 2) | transporditasandil krüptimine: VPN või samaväärne turvaline andmetranspordivõrk; |
| --- | --- |

2)

transporditasandil krüptimine: VPN või samaväärne turvaline andmetranspordivõrk;

| 3) | seansitasandil krüptimine: turvaline sõnumivahetuse edastusprotokoll; |
| --- | --- |

3)

seansitasandil krüptimine: turvaline sõnumivahetuse edastusprotokoll;

| 4) | rakendustasandil krüptimine: XML-sisu krüptimine ja allkirjastamine. |
| --- | --- |

4)

rakendustasandil krüptimine: XML-sisu krüptimine ja allkirjastamine.

3.2.1.   Tulemüür ja võrguühendus

Registritevaheline ühendus luuakse sellise võrgu kaudu, mis on kaitstud riistvaralise tulemüüriga. Tulemüür peab olema konfigureeritud selliste reeglitega, et VPN-serveriga saavad ühendust ainult „registreeritud“ kliendid.

3.2.2.   Virtuaalne privaatvõrk (VPN)

Kogu lepinguosaliste vahelist andmesidet kaitstakse turvalise andmetransporditehnoloogia abil. Virtuaalse privaatvõrgu puhul peaks taristu põhinema riistvaral või virtuaalsetel seadmetel. VPN-tehnoloogia võimaldab „tunneldada“ läbi sellise võrgu nagu internet ühest punktist teise, kaitstes samal ajal kogu andmesidet. Enne VPN-tunneli loomist väljastatakse võimalikule klientotspunktile elektrooniline sertifikaat, mis võimaldab kliendil ühenduse kooskõlastuse käigus oma isikut tõendada. Kumbki lepinguosaline vastutab sertifikaadi paigaldamise eest oma VPNi otspunkti. Elektroonilise sertifikaadi abil pääseb iga VPN-server ligi keskasutusele, et kooskõlastada autentimismandaat. Tunneli loomise käigus kooskõlastatakse krüptimine, millega tagatakse kogu tunneli kaudu toimuva andmeside kaitse.

Kliendi VPNi otspunktid konfigureeritakse selliselt, et VPN-tunnel oleks püsiv. See võimaldab usaldusväärset kahesuunalist reaalajas sidet lepinguosaliste vahel igal ajal.

Mis tahes muu samaväärne lahendus peab vastama eespool nimetatud põhimõtetele.

3.2.3.   IPseci rakendamine

VPN-lahenduse kasutamise korral tagab kinnis-VPNi taristu loomiseks protokolli IPsec kasutamine asukohtadevahelise autentimise, andmete tervikluse ja krüptimise. IPsec-VPNi konfiguratsioonid tagavad nõuetekohase autentimise VPN-ühenduse kahe otspunkti vahel. Lepinguosalised idendivad ja autendivad kaugkliendi IPsec-ühenduse kaudu, kasutades elektroonilisi sertifikaate, mille on välja andnud teise otspunkti poolt tunnustatud sertifitseerimisasutus.

Samuti tagab IPsec VPN-tunneli kaudu toimuva kogu andmeside tervikluse. Andmepaketid räsitakse ja allkirjastatakse, kasutades VPNi loodud autentimisteavet. Samuti tagatakse andmete konfidentsiaalsus, võimaldades IPsec-krüptimist.

3.2.4.   Turvaline sõnumivahetuse edastusprotokoll

Turvaliseks andmevahetuseks lepinguosaliste vahel kasutatakse ajutise lahenduse puhul mitut krüptimiskihti. Mõlemad süsteemid ja nende erinevad keskkonnad on võrgu tasandil ühendatud VPN-tunnelite või samaväärsete turvaliste andmetranspordivõrkude abil. Rakendustasandil kasutatakse failide edastamiseks turvalist sõnumivahetuse edastusprotokolli seansi tasandil.

3.2.5.   XML-sisu krüptimine ja allkirjastamine

XML-failides toimub allkirjastamine ja krüptimine kahel tasandil. Iga tehingutaotlus, tehinguvastus ja kooskõlastava võrdlemise sõnum allkirjastatakse digitaalselt eraldi.

Teise sammuna krüptitakse elemendi „sõnum“ kõik alamelemendid eraldi.

Kolmanda sammuna ning kogu sõnumi tervikluse ja salgamatuse tagamiseks allkirjastatakse digitaalselt ka juurelemendi sõnum. Selle tulemusena on XML-vormingus andmed hästi kaitstud. Tehnilisel rakendamisel järgitakse Veebikonsortsiumi standardeid.

Sõnumi dekrüptimiseks ja kontrollimiseks järgitakse protsessi vastupidises järjekorras.

3.2.6.   Krüptovõtmed

Krüptimiseks ja allkirjastamiseks kasutatakse avaliku võtme krüptograafiat.

Konkreetselt IPseci puhul kasutatakse sellist elektroonilist sertifikaati, mille on väljastanud mõlema lepinguosalise poolt usaldusväärseks peetav sertifitseerimisasutus. Kõnealune asutus kontrollib sertifikaadi omaniku isikusamasust ja väljastab sertifikaate, mida kasutatakse organisatsiooni identimiseks ja lepinguosaliste vahel turvaliste andmesidekanalite loomiseks.

| Krüptovõtmeid kasutatakse sidekanalite ja andmefailide allkirjastamiseks ja krüptimiseks. Lepinguosalised vahetavad avalikke sertifikaate elektrooniliselt turvaliste kanalite kaudu ja kontrollivad neid ribaväliselt. See on ühistes töömenetlustes kirjeldatud infoturbe halduse lahutamatu osa. |
| --- |

Krüptovõtmeid kasutatakse sidekanalite ja andmefailide allkirjastamiseks ja krüptimiseks. Lepinguosalised vahetavad avalikke sertifikaate elektrooniliselt turvaliste kanalite kaudu ja kontrollivad neid ribaväliselt. See on ühistes töömenetlustes kirjeldatud infoturbe halduse lahutamatu osa.

3.3.   Registritevahelise ühendusega hõlmatud funktsioonide loetelu

Ühendus määrab kindlaks edastussüsteemi mitme funktsiooni jaoks, millega rakendatakse lepingust tulenevaid äriprotsesse. Ühendus hõlmab ka spetsifikatsiooni kooskõlastava võrdlemise protsessi ja testsõnumite jaoks, mis võimaldavad südamelöögi seiret.

3.3.1.   Äritehingud

Äritegevuse seisukohast on ühendusega ette nähtud nelja (4) liiki tehingutaotlused.

| — | Väline ülekanne






  — | Pärast heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise jõustumist on ELi ja Šveitsi LHÜd lepinguosaliste vahel asendatavad ja seega täielikult ülekantavad. |
| --- | --- | --- |

—

Väline ülekanne

—

Pärast heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise jõustumist on ELi ja Šveitsi LHÜd lepinguosaliste vahel asendatavad ja seega täielikult ülekantavad.

| — | Registritevahelise ühenduse kaudu tehtav ülekanne hõlmab ülekande tegevat kontot ühes HKSis ja ülekande saavat kontot teises HKSis. |
| --- | --- |

—

Registritevahelise ühenduse kaudu tehtav ülekanne hõlmab ülekande tegevat kontot ühes HKSis ja ülekande saavat kontot teises HKSis.

| — | Üle saab kanda järgmist nelja (4) liiki LHÜsid mistahes koguses:






  — | Šveitsi üldised LHÜd (CH-LHÜd); |
| --- | --- | --- |

—

Üle saab kanda järgmist nelja (4) liiki LHÜsid mistahes koguses:

—

Šveitsi üldised LHÜd (CH-LHÜd);

| — | Šveitsi lennunduse LHÜd (CH-LLHÜd); |
| --- | --- |

—

Šveitsi lennunduse LHÜd (CH-LLHÜd);

| — | ELi üldised LHdÜ (EL-LHÜd); |
| --- | --- |

—

ELi üldised LHdÜ (EL-LHÜd);

| — | ELi lennunduse LHdÜ (EL-LLHÜd). |
| --- | --- |

—

ELi lennunduse LHdÜ (EL-LLHÜd).

| — | Rahvusvaheline eraldamine
  Ühe HKSi hallatav õhusõidukikäitaja, kellel on kohustused teises HKSis ning õigus saada kõnealusest teisest HKSist tasuta LHÜsid, saab lennunduse tasuta LHÜd teisest HKSist rahvusvahelise LHÜde eraldamise tehinguga. |
| --- | --- |

—

Rahvusvaheline eraldamine

Ühe HKSi hallatav õhusõidukikäitaja, kellel on kohustused teises HKSis ning õigus saada kõnealusest teisest HKSist tasuta LHÜsid, saab lennunduse tasuta LHÜd teisest HKSist rahvusvahelise LHÜde eraldamise tehinguga.

| — | Rahvusvahelise eraldamise tagasipööramine
  See tehing tehakse juhul, kui LHÜde tasuta eraldamine õhusõidukikäitaja arvelduskontole teise HKSi poolt tuleb täies mahus tagasi pöörata. |
| --- | --- |

—

Rahvusvahelise eraldamise tagasipööramine

See tehing tehakse juhul, kui LHÜde tasuta eraldamine õhusõidukikäitaja arvelduskontole teise HKSi poolt tuleb täies mahus tagasi pöörata.

| — | Ülemääraselt eraldatud LHÜde tagasikandmine
  Tagasipööramisega sarnane tehing, kuid tehakse juhul, kui LHÜde eraldamist ei ole vaja täielikult tagasi pöörata, vaid ainult ülemäärased LHÜd need eraldanud HKSile tagasi kanda. |
| --- | --- |

—

Ülemääraselt eraldatud LHÜde tagasikandmine

Tagasipööramisega sarnane tehing, kuid tehakse juhul, kui LHÜde eraldamist ei ole vaja täielikult tagasi pöörata, vaid ainult ülemäärased LHÜd need eraldanud HKSile tagasi kanda.

3.3.2.   Kooskõlastava võrdlemise protokoll

Kooskõlastav võrdlemine toimub alles pärast seda, kui sõnumite valmendus-, valideerimis- ja töötlemisaknad on suletud.

Kooskõlastav võrdlemine on registritevahelise ühenduse turva- ja kooskõlastusmeetmete lahutamatu osa. Mõlemad lepinguosalised lepivad enne mis tahes ajakava koostamist kokku kooskõlastava võrdlemise täpses ajastuses. Võimalik on igapäevane plaaniline võrdlemine, kui lepinguosalised selles kokku lepivad. Vähemalt üks plaaniline võrdlemine tehakse vähemalt pärast iga valmendust.

Kumbki lepinguosaline võib kooskõlastava võrdlemise igal ajal ka käsitsi algatada.

| Plaanilise kooskõlastava võrdlemise ajastuse ja sageduse muudatuste käsitlemisel järgitakse ühistes töömenetlustes kirjeldatud teenindussoovi täitmise protsessi. |
| --- |

Plaanilise kooskõlastava võrdlemise ajastuse ja sageduse muudatuste käsitlemisel järgitakse ühistes töömenetlustes kirjeldatud teenindussoovi täitmise protsessi.

3.3.3.   Testsõnum

Otspunktidevahelise andmeside testimiseks on ette nähtud testsõnum. Sõnum sisaldab andmeid, mis näitavad, et tegemist on testiga, ning sõnumile vastatakse kohe, kui teine otspunkt on selle kätte saanud.

3.4.   Veebiteenuste standardid

Ajutise lahenduse puhul veebiteenuseid ei kasutata. Väärib siiski märkimist, et XML-sõnumite kuju ja vorming jäävad suures osas samaks. Kui tulevikus võetakse kasutusele alaline registriühendus, peaksid veebiteenused võimaldama XML-sõnumite vahetamist reaalajas.

3.5.   Veebiteenuste erimääratlus

See punkt ei ole ajutise lahenduse puhul asjakohane. Nagu eelmises punktis märgitud, hakatakse veebiteenuseid kasutama üksnes tulevase alalise registriühenduse puhul.

3.6.   Andmete salvestamise nõuded

Selleks et toetada mõlema lepinguosalise vajadust säilitada täpne ja kooskõlaline teave ning et tagada vahendid kooskõlastava võrdlemise käigus ebakõlade kõrvaldamiseks, peavad mõlemad lepinguosalised nelja (4) liiki logisid:

| — | tehingulogid; |
| --- | --- |

—

tehingulogid;

| — | kooskõlastava võrdlemise logid; |
| --- | --- |

—

kooskõlastava võrdlemise logid;

| — | sõnumite arhiiv; |
| --- | --- |

—

sõnumite arhiiv;

| — | siseauditi logid. |
| --- | --- |

—

siseauditi logid.

Kõiki kõnealustes logides sisalduvaid andmeid säilitatakse veaotsingu eesmärgil vähemalt kolm (3) kuud ning nende edasine säilitamine sõltub kummagi lepinguosalise kohaldatavast auditeerimisalasest õigusest. Üle kolme (3) kuu vanad logifailid võib arhiveerida turvalises asukohas sõltumatus IT-süsteemis, kuid neid peab olema võimalik mõistliku aja jooksul välja otsida või neile juurde pääseda.

Tehingulogid

Nii ELi tehingulogi kui ka Šveitsi tehingulogi allsüsteemid sisaldavad tehingulogi rakendusi.

Täpsemalt öeldes peavad tehingulogid arvestust iga teisele HKSile saadetud tehinguettepaneku kohta. Iga kirje sisaldab tehingu sisu kõiki välju ja tehingu tulemust (vastuvõtva HKSi vastus). Samuti peetakse tehingulogides arvestust sissetulevate tehingute ja lähte-HKSile saadetud vastuste kohta.

Kooskõlastava võrdlemise logid

Kooskõlastava võrdlemise logi sisaldab iga lepinguosaliste vahel vahetatud kooskõlastava võrdlemise sõnumit, sealhulgas kooskõlastava võrdlemise tunnuskoodi, ajatemplit ja kooskõlastava võrdlemise tulemust: kooskõlastava võrdlemise seis „kooskõlas“ või „lahknevused“. Ajutises lahenduses on kooskõlastava võrdlemise sõnumid vahetatavate sõnumite lahutamatu osa.

Mõlemad lepinguosalised salvestavad iga taotluse ja sellele saadud vastuse kooskõlastava võrdlemise logis. Kuigi kõnealuses logis sisalduvat teavet ei jagata otse kooskõlastava võrdlemise osana, võib ebakõlade kõrvaldamiseks olla vajalik juurdepääs sellele teabele.

Sõnumite arhiiv

Mõlemad lepinguosalised peavad arhiveerima koopia vahetatud andmetest (XML-failid) – nii saadetud kui ka saadud – ning selle, kas need või XML-sõnumid olid õiges vormingus või mitte.

Arhiiv on eelkõige mõeldud auditeerimiseks, et saaks tõendada, mida teisele lepinguosalisele saadeti ja teiselt lepinguosaliselt saadi. Selleks tuleb koos failidega arhiveerida ka nendega seotud sertifikaadid.

Samuti annavad need failid lisateavet veaotsingul.

Siseauditi logid

Nende logide sisu ja kasutuse määrab kindlaks kumbki lepinguosaline iseseisvalt.

3.7.   Käitusnõuded

Andmevahetus kahe süsteemi vahel ei ole ajutise lahenduse puhul täielikult autonoomne, see tähendab, et ühenduse töölerakendamiseks on vaja operaatoreid ja menetlusi.

4.   Käideldavusega seotud sätted

4.1.   Andmeside käideldavuse projekteerimine

Ajutise lahenduse arhitektuur koosneb põhimõtteliselt info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) taristust ja tarkvarast, mis võimaldab Šveitsi HKSi ja ELi HKSi vahelist andmesidet. Selle andmevoo käideldavuse, tervikluse ja konfidentsiaalsuse kõrge taseme tagamine on seega oluline aspekt, mida tuleb ajutise lahenduse ja alalise registriühenduse projektis arvesse võtta. Kuna tegemist on projektiga, milles IKT-taristul, tellimustarkvaral ja protsessidel on keskne roll, tuleb paindliku süsteemi projekteerimiseks arvesse võtta kõiki kolme elementi.

IKT-taristu paindlikkus

Käesoleva dokumendi üldsätete peatükis kirjeldatakse üksikasjalikult arhitektuuri komponente. IKT-taristu osas rajatakse ajutise ühendusega paindlik VPN-võrk (või samaväärne võrk). Sellega luuakse turvalised sidetunnelid, mille kaudu saab toimuda turvaline sõnumivahetus. Muud taristuelemendid on konfigureeritud kõrgkäideldavaks ja/või need sõltuvad varumehhanismidest.

Tellimustarkvara paindlikkus

Tellimustarkvaramoodulid suurendavad paindlikkust, proovides teatava aja jooksul luua uuesti sidet teise otspunktiga, kui see ei ole mingil põhjusel kättesaadav.

Teenuse paindlikkus

Ajutise lahenduse puhul toimub lepinguosaliste vaheline andmevahetus eelmääratud ajapiludes kogu aasta vältel. Plaanitud andmevahetuse mõne nõutava etapi puhul on vajalik süsteemioperaatorite ja/või registrihaldajate käsitsi sekkumine. Seda arvesse võttes ning selleks, et suurendada käideldavust ja andmevahetuse edukust:

| — | näevad töömenetlused iga etapi teostamiseks ette arvestatava ajavahemiku; |
| --- | --- |

—

näevad töömenetlused iga etapi teostamiseks ette arvestatava ajavahemiku;

| — | kasutavad ajutise lahenduse tarkvaramoodulid asünkroonset andmesidet; |
| --- | --- |

—

kasutavad ajutise lahenduse tarkvaramoodulid asünkroonset andmesidet;

| — | tehakse automaatse kooskõlastava võrdlemise käigus kindlaks, kas andmefailide valmendusel esines kummaski otspunktis probleeme; |
| --- | --- |

—

tehakse automaatse kooskõlastava võrdlemise käigus kindlaks, kas andmefailide valmendusel esines kummaski otspunktis probleeme;

| — | käsitatakse seireprotsesse (IKT-taristu ja tellimustarkvaramoodulid) intsidendihaldusmenetlustes ning need käivitavad intsidendihaldusmenetlused (nagu on määratletud ühistes töömenetlustes). Need menetlused, mille eesmärk on vähendada aega, mis kulub tavapärase töö taastamiseks pärast intsidente, on olulised kõrge käideldavusmäära tagamiseks. |
| --- | --- |

—

käsitatakse seireprotsesse (IKT-taristu ja tellimustarkvaramoodulid) intsidendihaldusmenetlustes ning need käivitavad intsidendihaldusmenetlused (nagu on määratletud ühistes töömenetlustes). Need menetlused, mille eesmärk on vähendada aega, mis kulub tavapärase töö taastamiseks pärast intsidente, on olulised kõrge käideldavusmäära tagamiseks.

4.2.   Initsialiseerimise ja side taasaktiveerimise testimisplaan

Kõik ajutise lahenduse arhitektuuri eri elemendid läbivad hulga individuaal- ja kollektiivteste, et kinnitada platvormi valmisolekut IKT-taristu ja infosüsteemi tasandil. Need toimivustestid on kohustuslik eeltingimus iga kord, kui platvorm viib ajutise lahenduse peatatud olekust tööolekusse.

Ühenduse tööoleku aktiveerimine eeldab eelnevalt kindlaks määratud testimisplaani edukat täitmist. Sellega kinnitatakse, et kumbki register on teinud kõigepealt sisetestid, millele järgneb otspunktühenduvuse valideerimine, enne kui alustatakse tegelike tehingute taotluste esitamist lepinguosaliste vahel.

Testimisplaanis tuleks käsitleda üldist testimisstrateegiat ja testimistaristu üksikasju. Eelkõige peaks see sisaldama iga testiploki iga elemendi kohta järgmist teavet:

| — | testikriteeriumid ja testimisvahendid; |
| --- | --- |

—

testikriteeriumid ja testimisvahendid;

| — | testi tegemiseks määratud rollid; |
| --- | --- |

—

testi tegemiseks määratud rollid;

| — | eeldatavad tulemused (positiivsed ja negatiivsed); |
| --- | --- |

—

eeldatavad tulemused (positiivsed ja negatiivsed);

| — | testi ajakava; |
| --- | --- |

—

testi ajakava;

| — | testi tulemuste registreerimise nõuded; |
| --- | --- |

—

testi tulemuste registreerimise nõuded;

| — | veaotsingu dokumentatsioon; |
| --- | --- |

—

veaotsingu dokumentatsioon;

| — | eskaleerimistingimused. |
| --- | --- |

—

eskaleerimistingimused.

Protsessina võib tööoleku aktiveerimise testid jagada järgmiseks neljaks (4) mõtteliseks plokiks või etapiks.

4.2.1.   IKT-taristu sisetestid

Neid teste peavad tegema ja/või kontrollima mõlemad lepinguosalised eraldi kummaski otspunktis.

Kummagi otspunkti IKT-taristu iga elementi testitakse eraldi. See hõlmab kõiki taristu komponente. Neid teste võib sooritada automaatselt või käsitsi, kuid nendega tuleb kontrollida, et iga taristuelement on töökorras.

4.2.2.   Sidetestid

Need testid käivitab kumbki lepinguosaline eraldi ning testi lõpetamine eeldab koostööd teise otspunktiga.

Kui üksikud elemendid toimivad, tuleb testida registritevahelisi sidekanaleid. Selleks kontrollib kumbki lepinguosaline, et internetiühendus toimib, VPN-tunnelid (või samaväärne turvaline transpordivõrk) on loodud ning on olemas asukohtadevaheline IP-ühenduvus. Seejärel tuleks teises otspunktis kinnitada kohalike ja kaugtaristuelementide juurdepääsetavust ning IP-ühenduvust.

4.2.3.   Kogu süsteemi testid (läbivtestimine)

Need testid tuleb sooritada mõlemas otspunktis ja tulemusi jagatakse teise lepinguosalisega.

Kui sidekanaleid ja mõlema registri iga üksikut komponenti on testitud, valmistavad mõlemad otspunktid ette hulga simuleeritud tehinguid ja kooskõlastava võrdlemise, mis esindavad kõiki ühenduse kaudu rakendatavaid funktsioone.

4.2.4.   Turvatestid

Neid teste peavad tegema ja/või käivitama mõlemad lepinguosalised mõlemas otspunktis vastavalt punktides „5.4. Turvatestimise suunised“ ja „5.5. Riskihindamisega seotud sätted“ kirjeldatule.

Alles pärast seda, kui kõik neli etappi/plokki on lõppenud prognoositavate tulemustega, võib ajutist ühendust pidada töökorras olevaks.

Testimisvahendid

Kumbki lepinguosaline kasutab spetsiaalseid testimisvahendeid (spetsiaalne IKT-taristu tark- ja riistvara) ning töötab välja testimisfunktsioonid oma vastavas süsteemis, et toetada platvormi käsitsi ja pidevat valideerimist. Registrite haldajad võivad igal ajal käsitsi läbi viia individuaalseid või koostööpõhiseid testiprotseduure. Ka tööoleku aktiveerimine toimub käsitsi.

Samuti on ette nähtud, et platvorm teeb korrapäraste ajavahemike järel automaatseid kontrolle. Nende kontrollide eesmärk on suurendada platvormi käideldavust võimalike taristu- või tarkvaraprobleemide varajase avastamise teel. Kõnealune platvormi seirekava koosneb kahest osast.

| — | IKT-taristu seire: mõlemas otspunktis jälgivad taristut IKT-taristu teenuse osutajad. Automaatsed testid hõlmavad taristu eri elemente ja sidekanalite käideldavust. |
| --- | --- |

—

IKT-taristu seire: mõlemas otspunktis jälgivad taristut IKT-taristu teenuse osutajad. Automaatsed testid hõlmavad taristu eri elemente ja sidekanalite käideldavust.

| — | Rakenduse seire: ajutise ühenduse tarkvaramoodulid teostavad süsteemi andmeside seiret rakenduse tasandil (kas käsitsi ja/või korrapäraste ajavahemike järel), et testida ühenduse käideldavust otspunktides, simuleerides ühenduse kaudu teatavaid tehinguid. |
| --- | --- |

—

Rakenduse seire: ajutise ühenduse tarkvaramoodulid teostavad süsteemi andmeside seiret rakenduse tasandil (kas käsitsi ja/või korrapäraste ajavahemike järel), et testida ühenduse käideldavust otspunktides, simuleerides ühenduse kaudu teatavaid tehinguid.

4.3.   Heakskiitmis-/testimiskeskkond

Liidu registri ja Šveitsi registri arhitektuur koosneb järgmisest kolmest keskkonnast.

| — | Tootmiskeskkond (PROD): selles keskkonnas hoitakse tegelikke andmeid ja teostatakse tegelikke tehinguid. |
| --- | --- |

—

Tootmiskeskkond (PROD): selles keskkonnas hoitakse tegelikke andmeid ja teostatakse tegelikke tehinguid.

| — | Heakskiitmiskeskkond (ACC): see keskkond sisaldab mittetegelikke või anonüümseks muudetud representatiivseid andmeid. See on keskkond, kus mõlema lepinguosalise süsteemioperaatorid valideerivad uusi väljalaskeid. |
| --- | --- |

—

Heakskiitmiskeskkond (ACC): see keskkond sisaldab mittetegelikke või anonüümseks muudetud representatiivseid andmeid. See on keskkond, kus mõlema lepinguosalise süsteemioperaatorid valideerivad uusi väljalaskeid.

| — | Testimiskeskkond (TEST): see keskkond sisaldab mittetegelikke või anonüümseks muudetud representatiivseid andmeid. Seda keskkonda saavad kasutada üksnes registrite haldajad ja see on mõeldud mõlema lepinguosalise tehtavate integratsioonitestide jaoks. |
| --- | --- |

—

Testimiskeskkond (TEST): see keskkond sisaldab mittetegelikke või anonüümseks muudetud representatiivseid andmeid. Seda keskkonda saavad kasutada üksnes registrite haldajad ja see on mõeldud mõlema lepinguosalise tehtavate integratsioonitestide jaoks.

Kui VPN (või samaväärne võrk) välja arvata, on need kolm keskkonda üksteisest täiesti sõltumatud, mis tähendab, et riistvara, tarkvara, andmebaasid, virtuaalkeskkonnad, IP-aadressid ja pordid võetakse kasutusele ning need toimivad üksteisest sõltumatult.

VPN luuakse kahes erinevas keskkonnas: üks tootmiskeskkonna ja teine, sõltumatu heakskiitmis- ja testimiskeskkonna jaoks.

5.   Konfidentsiaalsuse ja terviklusega seotud sätted

Turvamehhanismide ja -menetlustega nähakse liidu registri ja Šveitsi registri vahelises ühenduses toimuvate toimingute jaoks ette kahe isiku meetod (nelja silma põhimõte). Kahe isiku meetodit kohaldatakse alati, kui see on vajalik. See ei pruugi aga olla nõutav kõigi toimingute puhul, mida registrite haldajad teevad.

Turvanõudeid käsitletakse turbekavas, mis hõlmab ka protsesse turvaintsidentide käsitlemiseks pärast turvanõuete võimalikku rikkumist. Nende protsesside seda osa, mis on seotud käitusega, kirjeldatakse ühistes töömenetlustes.

5.1.   Turvatestimise taristu

Kumbki lepinguosaline kohustub looma turvatestimise taristu (kasutades ühist tark- ja riistvara, mida kasutatakse nõrkade kohtade tuvastamiseks arendus- ja käitusetapis),

| — | mis on tootmiskeskkonnast eraldatud; |
| --- | --- |

—

mis on tootmiskeskkonnast eraldatud;

| — | kus turvalisust analüüsib süsteemi arendusest ja käitusest sõltumatu rühm. |
| --- | --- |

—

kus turvalisust analüüsib süsteemi arendusest ja käitusest sõltumatu rühm.

Kumbki lepinguosaline kohustub tegema nii staatilisi kui ka dünaamilisi analüüse.

Dünaamilise analüüsi puhul (nagu läbistustestimine) kohustuvad mõlemad lepinguosalised piirduma hindamisel üldiselt heakskiitmis-/testimiskeskkonnaga (mis on määratletud punktis „4.3. Heakskiitmis-/testimiskeskkond“). Sellest reeglist tehtavad erandid peavad heaks kiitma mõlemad lepinguosalised.

Registriühenduse (mis on määratletud punktis „3.1. Sideühenduse arhitektuur“) iga tarkvaramooduli turvalisust testitakse enne selle juurutamist tootmiskeskkonnas.

Testimistaristu peab olema tootmistaristust eraldatud nii võrgu kui ka taristu tasandil. Turvateste, mis on vajalikud turvanõuetele vastavuse kontrollimiseks, teostatakse testimistaristus.

5.2.   Ühenduse peatamise ja taasaktiveerimisega seotud sätted

Kui tekib kahtlus, et Šveitsi registri, Šveitsi täiendava tehingulogi, liidu registri või ELi tehingulogi turvalisus on ohus, teavitab kumbki lepinguosaline viivitamata teist lepinguosalist ning peatab Šveitsi täiendava tehingulogi ja ELi tehingulogi vahelise ühenduse.

| Teabe jagamise ning ühenduse peatamise otsuse ja selle taasaktiveerimise otsuse tegemisega seotud menetlused on ühistes töömenetlustes kirjeldatud teenindussoovi täitmise protsessi osa. |
| --- |

Teabe jagamise ning ühenduse peatamise otsuse ja selle taasaktiveerimise otsuse tegemisega seotud menetlused on ühistes töömenetlustes kirjeldatud teenindussoovi täitmise protsessi osa.

Ühenduse peatamine

Registriühenduse peatamine vastavalt lepingu II lisale võib toimuda

| — | halduslikel põhjustel (nt hooldus), mis on plaanitud; |
| --- | --- |

—

halduslikel põhjustel (nt hooldus), mis on plaanitud;

| — | turvalisusega seotud põhjustel (või IT-taristu rikke tõttu), mis ei ole plaantitud. |
| --- | --- |

—

turvalisusega seotud põhjustel (või IT-taristu rikke tõttu), mis ei ole plaantitud.

Hädaolukorras teavitab lepinguosaline teist lepinguosalist ja peatab ühepoolselt registriühenduse.

Kui registriühendus otsustatakse peatada, tagab kumbki lepinguosaline, et ühendus katkestatakse võrgu tasandil (blokeerides kõik sissetulevad ja väljaminevad ühendused või osa neist).

| Otsus registriühendus peatada, olenemata sellest, kas see on plaanitud või mitte, tehakse vastavalt ühistes töömenetlustes kirjeldatud muudatusehalduse või turvaintsidendi halduse menetlusele. |
| --- |

Otsus registriühendus peatada, olenemata sellest, kas see on plaanitud või mitte, tehakse vastavalt ühistes töömenetlustes kirjeldatud muudatusehalduse või turvaintsidendi halduse menetlusele.

Andmeside taasaktiveerimine

Registriühenduse taasaktiveerimise otsus tehakse ühistes töömenetlustes kirjeldatud viisil ja igal juhul mitte enne punktides „5.4. Turvatestimise suunised“ ja „4.2. Initsialiseerimise ja side taasaktiveerimise testimisplaan“ kirjeldatud turvatestimise edukat lõpuleviimist.

5.3.   Turvarikkumist käsitlevad sätted

Turvarikkumist käsitatakse turvaintsidendina, mis mõjutab mis tahes tundliku teabe konfidentsiaalsust ja terviklust ja/või seda käitleva süsteemi käideldavust.

Tundlik teave on kindlaks määratud tundliku teabe loetelus ja seda võidakse käidelda süsteemis või süsteemi mis tahes seotud osas.

Turvarikkumisega otseselt seotud teavet loetakse tundlikuks, sellele määratakse tundlikkustase „KRIITILINE HKS“ ja seda käideldakse vastavalt käitlemisjuhistele, kui ei ole sätestatud teisiti.

| Iga turvarikkumist käsitletakse kooskõlas ühiste töömenetluste punktiga „Turvaintsidentide haldus“. |
| --- |

Iga turvarikkumist käsitletakse kooskõlas ühiste töömenetluste punktiga „Turvaintsidentide haldus“.

5.4.   Turvatestimise suunised

5.4.1.   Tarkvara

Turvatestimine, sealhulgas vajaduse korral läbistustestimine, tehakse vähemalt tarkvara kõigi uute suuremate väljalasete puhul kooskõlas ühenduse tehnilises standardis sätestatud turvanõuetega, et hinnata ühenduse turvalisust ja sellega seotud riske.

Kui viimase 12 kuu jooksul ei ole toodetud ühtegi suuremat väljalaset, tehakse turvatestimine kasutusel oleva süsteemiga, võttes arvesse küberohtude arengut viimase 12 kuu jooksul.

Registriühenduse turvatestimine toimub heakskiitmiskeskkonnas ja vajaduse korral tootmiskeskkonnas. Seda tehakse kooskõlastatult ja mõlema lepinguosalise kokkuleppel.

Veebirakenduse testimisel järgitakse rahvusvahelisi avatud standardeid, näiteks neid, mis on välja töötatud avatud veebirakenduste turbe projekti (Open Web Application Security Project – OWASP) raames.

5.4.2.   Taristu

Tootmissüsteemi toetavas taristus tuleb korrapäraselt teha nõrkuseotsing (vähemalt kord kuus) ja leitud nõrkused kõrvaldada. Testimine toimub vastavalt punktis 5.4.1. kirjeldatud meetodile, kasutades ajakohast nõrkuste andmebaasi.

5.5.   Riskihindamisega seotud sätted

Kui tuleb teha läbistustestimine, peab see olema osa turvatestimisest.

Kumbki lepinguosaline võib turvatestimise tegemiseks sõlmida lepingu sellele spetsialiseerunud äriühinguga, tingimusel et

| — | sellel äriühingul on sellise turvatestimise tegemiseks vajalikud oskused ja kogemused; |
| --- | --- |

—

sellel äriühingul on sellise turvatestimise tegemiseks vajalikud oskused ja kogemused;

| — | see äriühing ei anna aru otse arendajale ja/või tema töövõtjale ning ei ole seotud registritevahelise ühenduse tarkvara arendamisega ega ole arendaja alltöövõtja; |
| --- | --- |

—

see äriühing ei anna aru otse arendajale ja/või tema töövõtjale ning ei ole seotud registritevahelise ühenduse tarkvara arendamisega ega ole arendaja alltöövõtja;

| — | see äriühing on allkirjastanud konfidentsiaalsuslepingu, et hoida tulemused konfidentsiaalsena ja käidelda neid vastavalt tundlikkustasemele „KRIITILINE HKS“ kooskõlas käitlemisjuhistega. |
| --- | --- |

—

see äriühing on allkirjastanud konfidentsiaalsuslepingu, et hoida tulemused konfidentsiaalsena ja käidelda neid vastavalt tundlikkustasemele „KRIITILINE HKS“ kooskõlas käitlemisjuhistega.

---

| 25.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 226/31 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 226/31

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/1035,

23. juuni 2021,

millega muudetakse rakendusotsuseid 2013/648/EL ja 2013/650/EL seoses sellise loa hoidja ja teda liidus esindava äriühinguga, millega lubatakse lasta turule teatavaid geneetiliselt muundatud maisi sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 4317 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(Ainult hollandikeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2 ja artikli 21 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Äriühing Bayer Agriculture BVBA (Belgia) esindab liidus äriühingut Monsanto Company (Ameerika Ühendriigid) seoses geneetiliselt muundatud maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise lubamisega vastavalt komisjoni rakendusotsustele 2013/648/EL (2) ja 2013/650/EL (3). Osutatud rakendusotsuste kohaselt on teine geneetiliselt muundatud maisi käsitleva loa hoidja äriühing Dow AgroSciences LLC (Ameerika Ühendriigid). Äriühingut Dow AgroSciences LLC esindab äriühing Dow AgroSciences Distribution S.A.S. (Prantsusmaa). |
| --- | --- |

(1)

Äriühing Bayer Agriculture BVBA (Belgia) esindab liidus äriühingut Monsanto Company (Ameerika Ühendriigid) seoses geneetiliselt muundatud maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise lubamisega vastavalt komisjoni rakendusotsustele 2013/648/EL (2) ja 2013/650/EL (3). Osutatud rakendusotsuste kohaselt on teine geneetiliselt muundatud maisi käsitleva loa hoidja äriühing Dow AgroSciences LLC (Ameerika Ühendriigid). Äriühingut Dow AgroSciences LLC esindab äriühing Dow AgroSciences Distribution S.A.S. (Prantsusmaa).

| (2) | 28. juulil 2020 saadetud kirjas teatas äriühing Bayer Agriculture BVBA (Belgia) komisjonile, et äriühing Monsanto Company (Ameerika Ühendriigid) on muutnud oma õiguslikku vormi ja hakkab alates 1. augustist 2020 kandma nime Bayer CropScience LP (Ameerika Ühendriigid). |
| --- | --- |

(2)

28. juulil 2020 saadetud kirjas teatas äriühing Bayer Agriculture BVBA (Belgia) komisjonile, et äriühing Monsanto Company (Ameerika Ühendriigid) on muutnud oma õiguslikku vormi ja hakkab alates 1. augustist 2020 kandma nime Bayer CropScience LP (Ameerika Ühendriigid).

| (3) | 28. juulil 2020 saadetud kirjas teatas äriühing Bayer Agriculture BVBA komisjonile, et alates 1. augustist 2020 hakkab äriühing kandma nime Bayer Agriculture BV (Belgia). |
| --- | --- |

(3)

28. juulil 2020 saadetud kirjas teatas äriühing Bayer Agriculture BVBA komisjonile, et alates 1. augustist 2020 hakkab äriühing kandma nime Bayer Agriculture BV (Belgia).

| (4) | 17. märtsil 2021 saadetud kirjas teatati komisjonile, et alates 1. jaanuarist 2021 kannab äriühing Dow AgroSciences LLC (Ameerika Ühendriigid) nime Corteva Agriscience LLC (Ameerika Ühendriigid). |
| --- | --- |

(4)

17. märtsil 2021 saadetud kirjas teatati komisjonile, et alates 1. jaanuarist 2021 kannab äriühing Dow AgroSciences LLC (Ameerika Ühendriigid) nime Corteva Agriscience LLC (Ameerika Ühendriigid).

| (5) | Corteva Agriscience LLC teatas 22. märtsi 2021. aasta kirjas komisjonile, et alates 22. märtsist 2021 on tema esindaja liidus äriühing Corteva Agriscience Belgium B.V. |
| --- | --- |

(5)

Corteva Agriscience LLC teatas 22. märtsi 2021. aasta kirjas komisjonile, et alates 22. märtsist 2021 on tema esindaja liidus äriühing Corteva Agriscience Belgium B.V.

| (6) | Taotletud muudatused on puhtalt halduslikud ega too kaasa asjaomaste toodete uut hindamist. |
| --- | --- |

(6)

Taotletud muudatused on puhtalt halduslikud ega too kaasa asjaomaste toodete uut hindamist.

| (7) | Seepärast tuleks rakendusotsuseid 2013/648/EL ja 2013/650/EL vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks rakendusotsuseid 2013/648/EL ja 2013/650/EL vastavalt muuta.

| (8) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse 2013/648/EL muutmine

Rakendusotsust 2013/648/EL muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikli 6 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Loa hoidjad on:






  a) | Corteva AgriscienceLLC (Ameerika Ühendriigid), keda esindab Corteva Agriscience Belgium B.V., ning |
| --- | --- | --- |

1)

artikli 6 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Loa hoidjad on:

a)

Corteva AgriscienceLLC (Ameerika Ühendriigid), keda esindab Corteva Agriscience Belgium B.V., ning

| b) | Bayer CropScience LP (Ameerika Ühendriigid), keda esindab Bayer Agriculture BV (Belgia).“; |
| --- | --- |

b)

Bayer CropScience LP (Ameerika Ühendriigid), keda esindab Bayer Agriculture BV (Belgia).“;

| 2) | artikkel 8 asendatakse järgmisega:

  „Käesolev otsus on adresseeritud järgmistele äriühingutele:






  a) | Corteva Agriscience LLC, 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Ameerika Ühendriigid, keda esindab Corteva Agriscience Belgium B.V., Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Belgia, ning |
| --- | --- | --- |

2)

artikkel 8 asendatakse järgmisega:

„Käesolev otsus on adresseeritud järgmistele äriühingutele:

a)

Corteva Agriscience LLC, 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Ameerika Ühendriigid, keda esindab Corteva Agriscience Belgium B.V., Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Belgia, ning

| b) | Bayer CropScience LP, 800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri, 63167, Ameerika Ühendriigid, keda esindab Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgia.“; |
| --- | --- |

b)

Bayer CropScience LP, 800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri, 63167, Ameerika Ühendriigid, keda esindab Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgia.“;

| 3) | lisa punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | Taotlejad ja loa hoidjad







  Nimi: | Corteva Agriscience LLC |
| --- | --- | --- | --- |
| Aadress: | 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Ameerika Ühendriigid |

3)

lisa punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

Taotlejad ja loa hoidjad

Taotlejad ja loa hoidjad

Nimi:

Corteva Agriscience LLC

Aadress:

9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Ameerika Ühendriigid

Esindaja: Corteva Agriscience Belgium B.V., Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Belgia,

ning

| Nimi: | Bayer CropScience LP |
| --- | --- |
| Aadress: | 800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri, 63167, Ameerika Ühendriigid |

Nimi:

Bayer CropScience LP

Aadress:

800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri, 63167, Ameerika Ühendriigid

Esindaja: Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgia.“

Artikkel 2

Rakendusotsuse 2013/650/EL muutmine

Rakendusotsust 2013/650/EL muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 6 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Loa hoidjad on:






  a) | Corteva AgriscienceLLC (Ameerika Ühendriigid), keda esindab Corteva Agriscience Belgium B.V., ning |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 6 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Loa hoidjad on:

a)

Corteva AgriscienceLLC (Ameerika Ühendriigid), keda esindab Corteva Agriscience Belgium B.V., ning

| b) | Bayer CropScience LP (Ameerika Ühendriigid), keda esindab Bayer Agriculture BV (Belgia).“; |
| --- | --- |

b)

Bayer CropScience LP (Ameerika Ühendriigid), keda esindab Bayer Agriculture BV (Belgia).“;

| 2) | artikkel 8 asendatakse järgmisega:

  „Käesolev otsus on adresseeritud järgmistele äriühingutele:






  a) | Corteva Agriscience LLC, 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Ameerika Ühendriigid, keda esindab Corteva Agriscience Belgium B.V., Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Belgia, ning |
| --- | --- | --- |

2)

artikkel 8 asendatakse järgmisega:

„Käesolev otsus on adresseeritud järgmistele äriühingutele:

a)

Corteva Agriscience LLC, 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Ameerika Ühendriigid, keda esindab Corteva Agriscience Belgium B.V., Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Belgia, ning

| b) | Bayer CropScience LP, 800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri, 63167, Ameerika Ühendriigid, keda esindab Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgia.“; |
| --- | --- |

b)

Bayer CropScience LP, 800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri, 63167, Ameerika Ühendriigid, keda esindab Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgia.“;

| 3) | lisa punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | Taotlejad ja loa hoidjad







  Nimi: | Corteva Agriscience LLC |
| --- | --- | --- | --- |
| Aadress: | 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Ameerika Ühendriigid |

3)

lisa punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

Taotlejad ja loa hoidjad

Taotlejad ja loa hoidjad

Nimi:

Corteva Agriscience LLC

Aadress:

9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Ameerika Ühendriigid

Esindaja: Corteva Agriscience Belgium B.V., Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Belgia,

ning

| Nimi: | Bayer CropScience LP |
| --- | --- |
| Aadress: | 800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri, 63167, Ameerika Ühendriigid |

Nimi:

Bayer CropScience LP

Aadress:

800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri, 63167, Ameerika Ühendriigid

Esindaja: Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgia.“

Artikkel 3

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud järgmistele äriühingutele:

| a) | Corteva Agriscience LLC, 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Ameerika Ühendriigid, keda esindab Corteva Agriscience Belgium B.V., Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Belgia, ning |
| --- | --- |

a)

Corteva Agriscience LLC, 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, Ameerika Ühendriigid, keda esindab Corteva Agriscience Belgium B.V., Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Belgia, ning

| b) | Bayer CropScience LP, 800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri, 63167, Ameerika Ühendriigid, keda esindab Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgia. |
| --- | --- |

b)

Bayer CropScience LP, 800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri, 63167, Ameerika Ühendriigid, keda esindab Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgia.

Brüssel, 23. juuni 2021

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 6. novembri 2013. aasta rakendusotsus 2013/648/EL, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 viia turule geneetiliselt muundatud maisi MON89034 × 1507 × NK603 (MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-ØØ6Ø3-6) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid (ELT L 302, 13.11.2013, lk 38).

2

(3)  Komisjoni 6. novembri 2013. aasta rakendusotsus 2013/650/EL, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 viia turule tooteid, mis sisaldavad geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 × 1507 × MON88017 × 59122 (MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7), koosnevad sellest või on sellest toodetud, tooteid, mis sisaldavad nelja seotud geneetiliselt muundatud maisi (MON89034 × 1507 × MON88017 (MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3), MON89034 × 1507 × 59122 (MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × DAS-59122-7), MON89034 × MON88017 × 59122 (MON-89Ø34-3 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7), 1507 × MON 88017 × 59122 (DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7)), mille puhul on kombineeritud kolm erinevat ühekordset transformatsiooni, koosnevad nendest või on nendest toodetud, ja tooteid, mis sisaldavad nelja seotud geneetiliselt muundatud maisi (MON89034 × 1507 (MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1), MON89034 × 59122 (MON-89Ø34-3 × DAS-59122-7), 1507 × MON88017 (DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3), MON 88017 × 59122 (MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7)), mille puhul on kombineeritud kaks erinevat ühekordset transformatsiooni, koosnevad nendest või on nendest toodetud (ELT L 302, 13.11.2013, lk 47).

3

---

| 25.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 226/34 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 226/34

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/1036,

22. juuni 2021,

millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2018/1113 geneetiliselt muundatud suhkrupeedi H7-1 turule laskmiseks loa hoidja ja teda liidus esindava äriühingu osas

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 4325 all)

(Ainult hollandi- ja saksakeelne tekst on autentsed)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2 ja artikli 21 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Äriühing Bayer Agriculture BVBA (Belgia) esindab liidus äriühingut Monsanto Company (Ameerika Ühendriigid) seoses geneetiliselt muundatud suhkrupeedist H7-1 toodetud toodete turule laskmise loaga vastavalt komisjoni rakendusotsusele (EL) 2018/1113 (2). Äriühing KWS SAAT SE (Saksamaa) on geneetiliselt muundatud suhkrupeedi H7-1 loa hoidja, kellele on antud luba kõnealuse rakendusotsuse alusel. |
| --- | --- |

(1)

Äriühing Bayer Agriculture BVBA (Belgia) esindab liidus äriühingut Monsanto Company (Ameerika Ühendriigid) seoses geneetiliselt muundatud suhkrupeedist H7-1 toodetud toodete turule laskmise loaga vastavalt komisjoni rakendusotsusele (EL) 2018/1113 (2). Äriühing KWS SAAT SE (Saksamaa) on geneetiliselt muundatud suhkrupeedi H7-1 loa hoidja, kellele on antud luba kõnealuse rakendusotsuse alusel.

| (2) | Äriühing Bayer Agriculture BVBA teatas 28. juuli 2020. aasta kirjaga komisjonile, et 1. augustist 2020 kujundab ta ümber oma õigusliku vormi ja muudab nime, mis on nüüd Bayer Agriculture BV. |
| --- | --- |

(2)

Äriühing Bayer Agriculture BVBA teatas 28. juuli 2020. aasta kirjaga komisjonile, et 1. augustist 2020 kujundab ta ümber oma õigusliku vormi ja muudab nime, mis on nüüd Bayer Agriculture BV.

| (3) | Äriühing Bayer Agriculture BVBA teatas 28. juuli 2020. aasta kirjaga komisjonile, et äriühing Monsanto Company kujundab 1. augustist 2020 ümber oma õigusliku vormi ja kannab edaspidi nime Bayer CropScience LP. |
| --- | --- |

(3)

Äriühing Bayer Agriculture BVBA teatas 28. juuli 2020. aasta kirjaga komisjonile, et äriühing Monsanto Company kujundab 1. augustist 2020 ümber oma õigusliku vormi ja kannab edaspidi nime Bayer CropScience LP.

| (4) | Taotletud muudatused on puhtalt halduslikud ega too kaasa asjaomaste toodete uut hindamist. |
| --- | --- |

(4)

Taotletud muudatused on puhtalt halduslikud ega too kaasa asjaomaste toodete uut hindamist.

| (5) | Komisjon teavitas 10. augusti 2020. aasta kirjaga äriühingut KWS SAAT SE taotletud muudatustest. Äriühing KWS SAAT SE teatas 9. detsembri 2020. aasta kirjaga komisjonile, et ta nõustub kavandatud muudatustega. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon teavitas 10. augusti 2020. aasta kirjaga äriühingut KWS SAAT SE taotletud muudatustest. Äriühing KWS SAAT SE teatas 9. detsembri 2020. aasta kirjaga komisjonile, et ta nõustub kavandatud muudatustega.

| (6) | Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2018/1113 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2018/1113 vastavalt muuta.

| (7) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse (EL) 2018/1113 muutmine

Rakendusotsust (EL) 2018/1113 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 6 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | äriühing Bayer CropScience LP, keda liidus esindab Bayer Agriculture BV.“ |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 6 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

äriühing Bayer CropScience LP, keda liidus esindab Bayer Agriculture BV.“

| 2) | Artikli 8 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | Bayer CropScience LP, 800 N, Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Ameerika Ühendriigid, keda liidus esindab Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgia.“ |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 8 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

Bayer CropScience LP, 800 N, Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Ameerika Ühendriigid, keda liidus esindab Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgia.“

| 3) | Lisa punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | Taotlejad ja loa hoidjad:
  Nimi: KWS SAAT SE
  Aadress: Grimsehlstraße 31, 37574 Einbeck, Saksamaa

  ning
  Nimi: Bayer CropScience LP
  Aadress: 800 N, Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Ameerika Ühendriigid

  Esindaja liidus: Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgia.“ |
| --- | --- | --- |

3)

Lisa punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

Taotlejad ja loa hoidjad:

Nimi: KWS SAAT SE

Aadress: Grimsehlstraße 31, 37574 Einbeck, Saksamaa

ning

Nimi: Bayer CropScience LP

Aadress: 800 N, Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Ameerika Ühendriigid

Esindaja liidus: Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgia.“

Artikkel 2

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud järgmistele äriühingutele:

| a) | KWS SAAT SE (Grimsehlstraße 31, 37574 Einbeck, Saksamaa) ja |
| --- | --- |

a)

KWS SAAT SE (Grimsehlstraße 31, 37574 Einbeck, Saksamaa) ja

| b) | Bayer CropScience LP (800 N, Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Ameerika Ühendriigid), keda liidus esindab Bayer Agriculture BV (Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgia). |
| --- | --- |

b)

Bayer CropScience LP (800 N, Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Ameerika Ühendriigid), keda liidus esindab Bayer Agriculture BV (Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgia).

Brüssel, 22. juuni 2021

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 3. augusti 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/1113, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 pikendatakse geneetiliselt muundatud suhkrupeedist H7-1 (KM-ØØØH71-4) toodetud toidu ja sööda turuleviimise luba (ELT L 203, 10.8.2018, lk 32).

2

---

| 25.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 226/36 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 226/36

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/1037,

16. juuni 2021,

taotluse kohta registreerida Euroopa kodanikualgatus „Fossiilkütuse reklaami ja sponsorluse keeld“ kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/788

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrust (EL) 2019/788 Euroopa kodanikualgatuse kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõikeid 2 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 22. aprillil 2021 esitati komisjonile taotlus registreerida Euroopa kodanikualgatus „Fossiilkütuse reklaami ja sponsorluse keeld“. |
| --- | --- |

(1)

22. aprillil 2021 esitati komisjonile taotlus registreerida Euroopa kodanikualgatus „Fossiilkütuse reklaami ja sponsorluse keeld“.

| (2) | Algatuse eesmärgid on määratletud järgmiselt: „Kutsume Euroopa Komisjoni üles tegema ettepanekut ELi õigusakti kohta, millega keelatakse fossiilkütuse ning fossiilkütuse jõul toimuva lennu-, maantee- ja veetranspordi (v.a üldistes majanduslikes huvides osutatavad transporditeenused) reklaam; millega keelatakse fossiilkütuste turul tegutsevate ettevõtjate reklaam, eelkõige kui nad kaevandavad, rafineerivad, tarnivad, levitavad või müüvad fossiilkütuseid; millega keelatakse eespool punktis 2 määratletud ettevõtjate sponsorlus või fossiilkütuste jaoks kaubamärkide või müüginimetuste kasutamine. See õigusakt kuuluks ELi pädevusalasse, kuna tegemist oleks siseturu eeskirjaga, mille eesmärk on suurendada tarbijakaitset ning tagada rahvatervise ja keskkonna kaitse kõrge tase. Õigusakt suurendaks üldsuse teadlikkust toodetest ja tehnoloogiast, mis põhjustavad kliimamuutusi ning kahjustavad muul moel keskkonda ja tervist. Seega aitaks õigusakt saavutada ELi keskkonna- ja tarbijakaitse poliitika eesmärke, ühtlustades fossiilkütuste reklaami ja sponsorlust käsitlevaid norme. Õigusakt kuuluks jagatud pädevuse alla, kuna see käsitleks (vt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 4) siseturgu, keskkonda ja tarbijakaitset.“ |
| --- | --- |

(2)

Algatuse eesmärgid on määratletud järgmiselt: „Kutsume Euroopa Komisjoni üles tegema ettepanekut ELi õigusakti kohta, millega keelatakse fossiilkütuse ning fossiilkütuse jõul toimuva lennu-, maantee- ja veetranspordi (v.a üldistes majanduslikes huvides osutatavad transporditeenused) reklaam; millega keelatakse fossiilkütuste turul tegutsevate ettevõtjate reklaam, eelkõige kui nad kaevandavad, rafineerivad, tarnivad, levitavad või müüvad fossiilkütuseid; millega keelatakse eespool punktis 2 määratletud ettevõtjate sponsorlus või fossiilkütuste jaoks kaubamärkide või müüginimetuste kasutamine. See õigusakt kuuluks ELi pädevusalasse, kuna tegemist oleks siseturu eeskirjaga, mille eesmärk on suurendada tarbijakaitset ning tagada rahvatervise ja keskkonna kaitse kõrge tase. Õigusakt suurendaks üldsuse teadlikkust toodetest ja tehnoloogiast, mis põhjustavad kliimamuutusi ning kahjustavad muul moel keskkonda ja tervist. Seega aitaks õigusakt saavutada ELi keskkonna- ja tarbijakaitse poliitika eesmärke, ühtlustades fossiilkütuste reklaami ja sponsorlust käsitlevaid norme. Õigusakt kuuluks jagatud pädevuse alla, kuna see käsitleks (vt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 4) siseturgu, keskkonda ja tarbijakaitset.“

| (3) | Lisas on esitatud täiendavad üksikasjad algatuse teema, eesmärkide ja tausta kohta. Täpsemalt selgitatakse selles, et nende fossiilkütusetoodete hulka kuuluvad nafta, maagaas ja süsi. Lisas selgitatakse välja pakutud / taotletud keelu kohaldamisala, mis peaks korraldajate sõnul hõlmama mis tahes kaudset või otsest tutvustamist või reklaami ning tasuta või tutvustamise eesmärgil levitamist või mis tahes sponsorlussuhet; keeldu tuleks kohaldada nii veebiväliselt kui ka veebis ning see peaks hõlmama reklaami ja sponsorlust eelkõige spordi, hariduse, teaduse, avalike ürituste ja kolmandate isikute meediaürituste kontekstis. Algatuse tegemise põhjuseid selgitatakse lisas järgmiselt: 1) „fossiilkütused süvendavad kliimakriisi ja neid ei tohiks reklaamida“; 2) „fossiilkütused on tekitanud rahvatervise kriisi ja neid ei tohiks reklaamida;“ 3) „fossiilkütuse ettevõtted eksitavad tarbijaid ja on tehtud kindlaks, et mõned neist rikuvad reklaamisuuniseid;“ 4) „fossiilkütuse sponsorlusi kasutatakse poliitilise juurdepääsu saamiseks“. |
| --- | --- |

(3)

Lisas on esitatud täiendavad üksikasjad algatuse teema, eesmärkide ja tausta kohta. Täpsemalt selgitatakse selles, et nende fossiilkütusetoodete hulka kuuluvad nafta, maagaas ja süsi. Lisas selgitatakse välja pakutud / taotletud keelu kohaldamisala, mis peaks korraldajate sõnul hõlmama mis tahes kaudset või otsest tutvustamist või reklaami ning tasuta või tutvustamise eesmärgil levitamist või mis tahes sponsorlussuhet; keeldu tuleks kohaldada nii veebiväliselt kui ka veebis ning see peaks hõlmama reklaami ja sponsorlust eelkõige spordi, hariduse, teaduse, avalike ürituste ja kolmandate isikute meediaürituste kontekstis. Algatuse tegemise põhjuseid selgitatakse lisas järgmiselt: 1) „fossiilkütused süvendavad kliimakriisi ja neid ei tohiks reklaamida“; 2) „fossiilkütused on tekitanud rahvatervise kriisi ja neid ei tohiks reklaamida;“ 3) „fossiilkütuse ettevõtted eksitavad tarbijaid ja on tehtud kindlaks, et mõned neist rikuvad reklaamisuuniseid;“ 4) „fossiilkütuse sponsorlusi kasutatakse poliitilise juurdepääsu saamiseks“.

| (4) | Korraldajate rühm on ka esitanud õigusakti eelnõu pealkirjaga „Fossiilkütuse reklaami ja sponsorluse keeld: Euroopa kodanikualgatuse direktiiv“. Õigusakti eelnõu kohaldamisala on „fossiilkütusetoodete ja fossiilkütuseettevõtjate reklaam ning nende tutvustamine: a) ajakirjanduses ja muudes trükiväljaannetes, b) kõigis audiovisuaalsetes äriliste teadaannete vormides, c) raadioringhäälingus, d) infoühiskonna teenuste abil ning e) fossiilkütusega seotud sponsorluse kaudu, sh fossiilkütusetoodete tasuta või allahindlusega jaotamine.“ |
| --- | --- |

(4)

Korraldajate rühm on ka esitanud õigusakti eelnõu pealkirjaga „Fossiilkütuse reklaami ja sponsorluse keeld: Euroopa kodanikualgatuse direktiiv“. Õigusakti eelnõu kohaldamisala on „fossiilkütusetoodete ja fossiilkütuseettevõtjate reklaam ning nende tutvustamine: a) ajakirjanduses ja muudes trükiväljaannetes, b) kõigis audiovisuaalsetes äriliste teadaannete vormides, c) raadioringhäälingus, d) infoühiskonna teenuste abil ning e) fossiilkütusega seotud sponsorluse kaudu, sh fossiilkütusetoodete tasuta või allahindlusega jaotamine.“

| (5) | Kuna algatuse eesmärk on säilitada, kaitsta ja täiustada keskkonnaseisundit, kaitsta inimeste tervist ning loodusvarade kaalutletud ja mõistlikku kasutamist, on komisjonil volitus esitada õigusakti ettepanek vastavalt aluslepingu artiklile 192. |
| --- | --- |

(5)

Kuna algatuse eesmärk on säilitada, kaitsta ja täiustada keskkonnaseisundit, kaitsta inimeste tervist ning loodusvarade kaalutletud ja mõistlikku kasutamist, on komisjonil volitus esitada õigusakti ettepanek vastavalt aluslepingu artiklile 192.

| (6) | Kui riiklikes normides on erinevusi, mis takistavad kaubandust ja kahjustavad põhivabadusi ning mõjutavad seega otseselt siseturu toimimist või põhjustavad märkimisväärseid konkurentsimoonutusi, on komisjonil õigus teha õigusakti ettepanek, millega ühtlustatakse liikmesriikide õigus- ja haldusnorme, mille eesmärk on luua ühisturg ja tagada selle toimimine kooskõlas aluslepingu artikliga 114. |
| --- | --- |

(6)

Kui riiklikes normides on erinevusi, mis takistavad kaubandust ja kahjustavad põhivabadusi ning mõjutavad seega otseselt siseturu toimimist või põhjustavad märkimisväärseid konkurentsimoonutusi, on komisjonil õigus teha õigusakti ettepanek, millega ühtlustatakse liikmesriikide õigus- ja haldusnorme, mille eesmärk on luua ühisturg ja tagada selle toimimine kooskõlas aluslepingu artikliga 114.

| (7) | Neil põhjustel ei jää algatuse ükski osa ilmselgelt väljapoole komisjoni pädevust esitada aluslepingute rakendamiseks liidu õigusaktide ettepanekuid. |
| --- | --- |

(7)

Neil põhjustel ei jää algatuse ükski osa ilmselgelt väljapoole komisjoni pädevust esitada aluslepingute rakendamiseks liidu õigusaktide ettepanekuid.

| (8) | See järeldus ei piira hinnangut sellele, kas käesoleval juhul on täidetud komisjoni tegutsemiseks vajalikud konkreetsed faktilised ja sisulised tingimused, sh proportsionaalsus ja kooskõla põhiõigustega. |
| --- | --- |

(8)

See järeldus ei piira hinnangut sellele, kas käesoleval juhul on täidetud komisjoni tegutsemiseks vajalikud konkreetsed faktilised ja sisulised tingimused, sh proportsionaalsus ja kooskõla põhiõigustega.

| (9) | Korraldajate rühm on esitanud asjakohased tõendid selle kohta, et ta vastab määruse (EL) 2019/788 artikli 5 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetele, ning on artikli 5 lõike 3 esimese lõigu kohaselt nimetanud kontaktisikud. |
| --- | --- |

(9)

Korraldajate rühm on esitanud asjakohased tõendid selle kohta, et ta vastab määruse (EL) 2019/788 artikli 5 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetele, ning on artikli 5 lõike 3 esimese lõigu kohaselt nimetanud kontaktisikud.

| (10) | Kavandatud algatus ei ole ilmselgelt ebaõiglane, põhjendamatu ega pahatahtlik ega vastuolus Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatud liidu väärtuste ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud õigustega. |
| --- | --- |

(10)

Kavandatud algatus ei ole ilmselgelt ebaõiglane, põhjendamatu ega pahatahtlik ega vastuolus Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatud liidu väärtuste ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud õigustega.

| (11) | Seetõttu tuleks registreerida algatus „Fossiilkütuse reklaami ja sponsorluse keeld“, |
| --- | --- |

(11)

Seetõttu tuleks registreerida algatus „Fossiilkütuse reklaami ja sponsorluse keeld“,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Registreeritakse Euroopa kodanikualgatus „Fossiilkütuse reklaami ja sponsorluse keeld“.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Euroopa kodanikualgatuse „Fossiilkütuse reklaami ja sponsorluse keeld“ korraldajate rühmale, mida esindavad kontaktisikutena Silvia PASTORELLI ja Sílvia DÍAZ PÉREZ.

Brüssel, 16. juuni 2021

Komisjoni nimel

asepresident

Věra JOUROVÁ

---

(1)  
  ELT L 130, 17.5.2019, lk 55

1

---

| 25.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 226/38 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 226/38

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2021/1038,

23. juuni 2021,

millega antakse Madalmaade Kuningriigile üleminekuperiood vastavalt otsusele 2008/477/EÜ seoses sagedusala 2 500 – 2 690 MHz suhtes kohaldatavate tehniliste tingimuste ajakohastamisega

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 4433 all)

(Ainult hollandikeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsust nr 676/2002/EÜ Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta (raadiospektrit käsitlev otsus), (1) eriti selle artikli 4 lõiget 5,

võttes arvesse komisjoni 13. juuni 2008. aasta otsust 2008/477/EÜ, sagedusala 2 500 – 2 690 MHz ühtlustamise kohta maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik ühenduses pakkuda elektroonilisi sideteenuseid, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 2,

võttes arvesse Madalmaade 6. jaanuaril 2021 esitatud taotlust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuses 2008/477/EÜ on sätestatud, et liikmesriigid määravad sagedusala 2 500–2 690 MHz maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik pakkuda elektroonilise side teenuseid, ja teevad selle mittevälistaval viisil kättesaadavaks vastavalt kõnealuse otsuse lisas sätestatud parameetritele. |
| --- | --- |

(1)

Otsuses 2008/477/EÜ on sätestatud, et liikmesriigid määravad sagedusala 2 500–2 690 MHz maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik pakkuda elektroonilise side teenuseid, ja teevad selle mittevälistaval viisil kättesaadavaks vastavalt kõnealuse otsuse lisas sätestatud parameetritele.

| (2) | Otsuse 2008/477/EÜ artikli 2 lõikes 2 on sätestatud, et liikmesriigid, kes rakendavad käesoleva otsuse jõustumise kuupäeval aegtihendusdupleksi või üksnes allalüli kasutamist väljaspool sagedusvahemikku 2 570 – 2 620 MHz, võivad taotleda kõnealuse otsuse rakendamiseks üleminekuperioodi vastavalt otsuse nr 676/2002/EÜ artikli 4 lõikele 5. |
| --- | --- |

(2)

Otsuse 2008/477/EÜ artikli 2 lõikes 2 on sätestatud, et liikmesriigid, kes rakendavad käesoleva otsuse jõustumise kuupäeval aegtihendusdupleksi või üksnes allalüli kasutamist väljaspool sagedusvahemikku 2 570 – 2 620 MHz, võivad taotleda kõnealuse otsuse rakendamiseks üleminekuperioodi vastavalt otsuse nr 676/2002/EÜ artikli 4 lõikele 5.

| (3) | Madalmaad on komisjonile teatanud, et kuigi nad on andnud load kasutada suuremat osa sagedusvahemikust 2 570 – 2 620 MHz kooskõlas komisjoni rakendusotsusega (EL) 2020/636, (3) kehtivad selle sagedusvahemiku kahe piiratud osa, nimelt 2 565 – 2 570 MHz ja 2 685 – 2 690 MHz suhtes endiselt kaks luba, millega rakendatakse sagedustihendusdupleksi asemel aegtihendusdupleksi, ning et need load anti 2010. aastal vastavalt otsusele 2008/477/EÜ, ja aeguvad 2030. aastal. |
| --- | --- |

(3)

Madalmaad on komisjonile teatanud, et kuigi nad on andnud load kasutada suuremat osa sagedusvahemikust 2 570 – 2 620 MHz kooskõlas komisjoni rakendusotsusega (EL) 2020/636, (3) kehtivad selle sagedusvahemiku kahe piiratud osa, nimelt 2 565 – 2 570 MHz ja 2 685 – 2 690 MHz suhtes endiselt kaks luba, millega rakendatakse sagedustihendusdupleksi asemel aegtihendusdupleksi, ning et need load anti 2010. aastal vastavalt otsusele 2008/477/EÜ, ja aeguvad 2030. aastal.

| (4) | 6. jaanuaril 2021 komisjonile saadetud kirjas taotlesid Madalmaad otsuse 2008/477/EÜ artikli 2 lõike 2 kohast üleminekuperioodi, et säilitada kahe eespool nimetatud aegtihendusdupleksi rakendava loa kehtivus kuni nende kehtivusaja lõpuni. Need load anti asutuse Agentschap Telecom van het Ministerie van Economische Zaken en Klimaat otsustega. Ühe loa viitenumber on AT-EZK/7635162 ja toimiku number 6781570-G1 ja see kehtib 3. jaanuarist 2013 kuni 2. jaanuarini 2030 ning teise loa viitenumber on AT-EZK/7937970 ja toimiku number 6697351 ja see kehtib 11. maist 2010 kuni 11. maini 2030. |
| --- | --- |

(4)

6. jaanuaril 2021 komisjonile saadetud kirjas taotlesid Madalmaad otsuse 2008/477/EÜ artikli 2 lõike 2 kohast üleminekuperioodi, et säilitada kahe eespool nimetatud aegtihendusdupleksi rakendava loa kehtivus kuni nende kehtivusaja lõpuni. Need load anti asutuse Agentschap Telecom van het Ministerie van Economische Zaken en Klimaat otsustega. Ühe loa viitenumber on AT-EZK/7635162 ja toimiku number 6781570-G1 ja see kehtib 3. jaanuarist 2013 kuni 2. jaanuarini 2030 ning teise loa viitenumber on AT-EZK/7937970 ja toimiku number 6697351 ja see kehtib 11. maist 2010 kuni 11. maini 2030.

| (5) | Madalmaad on oma taotluse kohta esitanud piisavalt teavet ja põhjendusi. Säilitades üleminekuperioodil kaks kehtivat luba, mida kasutatakse üldkasutatavate mobiilsideteenuste osutamiseks, väldivad Madalmaade ametiasutused nende kahe loa omanike poolt mobiilsideteenuste osutamise katkestamist ja Madalmaade mobiilsideturul praeguse võrdsete konkurentsitingimuste olukorra häirimist. Lisaks sellele nõuti kahe vastava spektriosa kasutamisega seotud ulatuslikes kasutuspiirangutes, et neid lubasid ei kaasataks üldiselt kohaldatava spektri ülempiiri määratlemisse ja kindlaksmääramisse. Sellest tulenevalt tagab üleminekuperiood mobiilsideturu konkurentsiolukorra stabiilsuse ega lükka põhjendamatult edasi otsuse 2008/477/EÜ rakendamist Madalmaades. |
| --- | --- |

(5)

Madalmaad on oma taotluse kohta esitanud piisavalt teavet ja põhjendusi. Säilitades üleminekuperioodil kaks kehtivat luba, mida kasutatakse üldkasutatavate mobiilsideteenuste osutamiseks, väldivad Madalmaade ametiasutused nende kahe loa omanike poolt mobiilsideteenuste osutamise katkestamist ja Madalmaade mobiilsideturul praeguse võrdsete konkurentsitingimuste olukorra häirimist. Lisaks sellele nõuti kahe vastava spektriosa kasutamisega seotud ulatuslikes kasutuspiirangutes, et neid lubasid ei kaasataks üldiselt kohaldatava spektri ülempiiri määratlemisse ja kindlaksmääramisse. Sellest tulenevalt tagab üleminekuperiood mobiilsideturu konkurentsiolukorra stabiilsuse ega lükka põhjendamatult edasi otsuse 2008/477/EÜ rakendamist Madalmaades.

| (6) | Lisaks on asjaomaste lubade alusel selle spektri kasutamisega seotud kiirgusvõimsuse piirnormid kooskõlas naaberliikmesriikidega sõlmitud rahvusvaheliste koordineerimiskokkulepetega, mis tagab, et nendes liikmesriikides ei tekitata häireid. Sellest tulenevalt ei lükka üleminekuperiood edasi otsuse 2008/477/EÜ rakendamist naaberliikmesriikides. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks on asjaomaste lubade alusel selle spektri kasutamisega seotud kiirgusvõimsuse piirnormid kooskõlas naaberliikmesriikidega sõlmitud rahvusvaheliste koordineerimiskokkulepetega, mis tagab, et nendes liikmesriikides ei tekitata häireid. Sellest tulenevalt ei lükka üleminekuperiood edasi otsuse 2008/477/EÜ rakendamist naaberliikmesriikides.

| (7) | Üleminekuperiood ei läheks ka vajalikust kaugemale ega takistaks ühise raamistiku ja ühtlustatud tehniliste tingimuste loomist sagedusala 2 500 – 2 690 MHz kasutamiseks; sagedusvahemikus 2 685 – 2 690 MHz on kehtestatud piirangud raadioastronoomiateenuste kaitsmiseks külgnevas sagedusvahemikus ning sagedusvahemiku 2 565 – 2 570 MHz kasutamine on piiratud, et kaitsta külgnevat sagedustihendusdupleksi kasutamist. |
| --- | --- |

(7)

Üleminekuperiood ei läheks ka vajalikust kaugemale ega takistaks ühise raamistiku ja ühtlustatud tehniliste tingimuste loomist sagedusala 2 500 – 2 690 MHz kasutamiseks; sagedusvahemikus 2 685 – 2 690 MHz on kehtestatud piirangud raadioastronoomiateenuste kaitsmiseks külgnevas sagedusvahemikus ning sagedusvahemiku 2 565 – 2 570 MHz kasutamine on piiratud, et kaitsta külgnevat sagedustihendusdupleksi kasutamist.

| (8) | Seetõttu tagaks üleminekuperiood, et ELi poliitikaeesmärgid sagedusalas 2 500 – 2 690 MHz saavutatakse iga liikmesriigi ja operaatori jaoks minimaalsete kuludega. |
| --- | --- |

(8)

Seetõttu tagaks üleminekuperiood, et ELi poliitikaeesmärgid sagedusalas 2 500 – 2 690 MHz saavutatakse iga liikmesriigi ja operaatori jaoks minimaalsete kuludega.

| (9) | Neil põhjustel tundub taotletud üleminekuperiood olevat põhjendatud ja proportsionaalne ning ei lükkaks põhjendamatult edasi otsuse 2008/477/EÜ rakendamist Madalmaades ega teistes liikmesriikides ega põhjustaks põhjendamatuid erinevusi liikmesriikide konkurentsi- või regulatiivses olukorras. |
| --- | --- |

(9)

Neil põhjustel tundub taotletud üleminekuperiood olevat põhjendatud ja proportsionaalne ning ei lükkaks põhjendamatult edasi otsuse 2008/477/EÜ rakendamist Madalmaades ega teistes liikmesriikides ega põhjustaks põhjendamatuid erinevusi liikmesriikide konkurentsi- või regulatiivses olukorras.

| (10) | Raadiospektrikomitee liikmetega konsulteeriti ning nad teatasid oma 9. ja 10. märtsi 2021. aasta koosolekutel, et nad ei ole selle üleminekuperioodi vastu, |
| --- | --- |

(10)

Raadiospektrikomitee liikmetega konsulteeriti ning nad teatasid oma 9. ja 10. märtsi 2021. aasta koosolekutel, et nad ei ole selle üleminekuperioodi vastu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Madalmaadele antakse otsuse 2008/477/EÜ alusel üleminekuperiood vastavalt kõnealuses otsuses sätestatud tingimustele.

Artikkel 2

Käesoleva otsusega lubatakse Madalmaadel rakendada kuni 11. maini 2030 sagedusvahemikus 2 565 – 2 670 MHz ja 2 685 – 2 690 MHz sagedustihendusdupleksi asemel aegtihendusdupleksi.

Artikkel 3

Madalmaad peavad jätkuvalt tagama, et aegtihendusdupleksi rakendamine vastavalt artiklile 2 ei lükka põhjendamatult edasi otsuse 2008/477/EÜ rakendamist, ei tekita põhjendamatuid erinevusi liikmesriikide konkurentsi- või regulatiivses olukorras ega mõjuta maapealseid süsteeme, millega on võimalik pakkuda elektroonilise side teenuseid ning mis teistes liikmesriikides on juba kasutusel või võetakse kasutusele sagedusalas 2 500 – 2 690 MHz vastavalt otsusega 2008/477/EÜ ühtlustatud tehnilistele parameetritele.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Madalmaade Kuningriigile.

Brüssel, 23. juuni 2021

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Thierry BRETON

---

(1)  
  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 1.

1

(2)  
  ELT L 163, 24.6.2008, lk 37.

2

(3)  Komisjoni 8. mai 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/636, millega muudetakse otsust 2008/477/EÜ seoses sagedusala 2 500 – 2 690 MHz suhtes kohaldatavate tehniliste tingimuste ajakohastamisega (ELT L 149, 12.5.2020, lk 3).

3

---

III Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

| 25.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 226/41 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 226/41

---

EMP ÜHISKOMITEE OTSUSnr 130/2021,

15. märts 2021,

millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 10, mis käsitleb kaubaveoga seotud kontrolli ja formaalsuste lihtsustamist ning tolli turvameetmeid [2021/1039]

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (1) ja komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) asjakohased sätted on asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik), (3) komisjoni 28. juuli 2015. aasta delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 seoses liidu tolliseadustiku teatavaid sätteid täpsustavate üksikasjalike eeskirjadega) (4) ja komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (5) asjakohaste sätetega. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (1) ja komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) asjakohased sätted on asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik), (3) komisjoni 28. juuli 2015. aasta delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 seoses liidu tolliseadustiku teatavaid sätteid täpsustavate üksikasjalike eeskirjadega) (4) ja komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (5) asjakohaste sätetega.

| (2) | Euroopa Liidu tolli turvameetmeid käsitlevaid õigusakte on muudetud, eelkõige komisjoni 13. detsembri 2019. aasta rakendusotsusega (EL) 2019/2151, millega kehtestatakse liidu tolliseadustikuga ette nähtud elektrooniliste süsteemide väljaarendamise ja kasutuselevõtmise tööprogramm (6). |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu tolli turvameetmeid käsitlevaid õigusakte on muudetud, eelkõige komisjoni 13. detsembri 2019. aasta rakendusotsusega (EL) 2019/2151, millega kehtestatakse liidu tolliseadustikuga ette nähtud elektrooniliste süsteemide väljaarendamise ja kasutuselevõtmise tööprogramm (6).

| (3) | Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (edaspidi „EMP leping“) protokolli nr 10 sätted, mis käsitlevad kaubaveoga seotud kontrolli ja formaalsuste lihtsustamist ning tolli turvameetmeid (edaspidi „Protokoll 10“), viiakse kooskõlla Euroopa Liidu õigusaktidesse tehtud muudatustega, et tagada samaväärne turvalisuse tase. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (edaspidi „EMP leping“) protokolli nr 10 sätted, mis käsitlevad kaubaveoga seotud kontrolli ja formaalsuste lihtsustamist ning tolli turvameetmeid (edaspidi „Protokoll 10“), viiakse kooskõlla Euroopa Liidu õigusaktidesse tehtud muudatustega, et tagada samaväärne turvalisuse tase.

| (4) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (7) inkorporeeriti EMP lepingusse EMP ühiskomitee 6. juuli 2018. aasta otsusega nr 154/2018, millega muudetakse EMP lepingu XI lisa („Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond“) ning protokolli nr 37 (mis sisaldab artikliga 101 ette nähtud loetelu) (8). |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (7) inkorporeeriti EMP lepingusse EMP ühiskomitee 6. juuli 2018. aasta otsusega nr 154/2018, millega muudetakse EMP lepingu XI lisa („Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond“) ning protokolli nr 37 (mis sisaldab artikliga 101 ette nähtud loetelu) (8).

| (5) | Käesolevat otsust ei peaks kohaldama Islandi ja Liechtensteini suhtes. Uue otsusega võidakse see siiski nimetatud riikidele avada. |
| --- | --- |

(5)

Käesolevat otsust ei peaks kohaldama Islandi ja Liechtensteini suhtes. Uue otsusega võidakse see siiski nimetatud riikidele avada.

| (6) | EMP lepingu protokolli nr 10 tuleks seepärast vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(6)

EMP lepingu protokolli nr 10 tuleks seepärast vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

EMP lepingu protokolli nr 10 muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

1.   Käesolev otsus jõustub 15. märtsil 2021. aastal, tingimusel et kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated on esitatud (*1). Seda kohaldatakse alates 15. märtsist 2021.

2.   Kuni lõikes 1 osutatud teadete saamiseni kohaldavad Euroopa Liit ja Norra käesolevat otsust ajutiselt alates 15. märtsist 2021.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel, 15. märts 2021

EMP ühiskomitee nimel

eesistuja

Clara GANSLANDT

sekretärid

EMP ühiskomitee nimel

Hege M. HOFF

Mikołaj KARŁOWSKI

---

(1)  
  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

1

(2)  
  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.

2

(3)  
  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 343, 29.12.2015, lk 1.

4

(5)  
  ELT L 343, 29.12.2015, lk 558.

5

(6)  
  ELT L 325, 16.12.2019, lk 168.

6

(7)  
  ELT L 119, 4.5.2016, lk 1.

7

(8)  
  ELT L 183, 19.7.2018, lk 23.

8

(*1)  Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.

*1

---

LISA

1.

„IIa PEATÜKK

TOLLI TURVAMEETMED

Artikkel 9a

Mõisted

Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „risk“ – konkreetse sündmuse ilmnemise tõenäosus ja mõju ühe lepinguosalise tolliterritooriumi ja kolmandate riikide vahel liikuvate kaupade sisenemise, väljumise, transiidi, edasitoimetamise ja eesmärgipärase kasutamise ning vabas ringluses mitteolevate kaupade olemasolu suhtes, mis ohustab lepinguosaliste turvalisust ja julgeolekut, rahvatervist, keskkonda või tarbijaid; |
| --- | --- |

a)

„risk“ – konkreetse sündmuse ilmnemise tõenäosus ja mõju ühe lepinguosalise tolliterritooriumi ja kolmandate riikide vahel liikuvate kaupade sisenemise, väljumise, transiidi, edasitoimetamise ja eesmärgipärase kasutamise ning vabas ringluses mitteolevate kaupade olemasolu suhtes, mis ohustab lepinguosaliste turvalisust ja julgeolekut, rahvatervist, keskkonda või tarbijaid;

| b) | „riskijuhtimine“ – korrapärane riski tuvastamine ja kõigi riskiga kokkupuute piiramiseks vajalike meetmete rakendamine. See sisaldab lepinguosaliste poolt või rahvusvaheliselt kindlaks määratud allikatel ning strateegiatel põhinevaid tegevusi, nagu andmete ja teabe kogumine, riski analüüsimine ja hindamine, meetmete määramine ja võtmine ning protsessi ja selle tulemuste korrapärane jälgimine ja läbivaatamine; |
| --- | --- |

b)

„riskijuhtimine“ – korrapärane riski tuvastamine ja kõigi riskiga kokkupuute piiramiseks vajalike meetmete rakendamine. See sisaldab lepinguosaliste poolt või rahvusvaheliselt kindlaks määratud allikatel ning strateegiatel põhinevaid tegevusi, nagu andmete ja teabe kogumine, riski analüüsimine ja hindamine, meetmete määramine ja võtmine ning protsessi ja selle tulemuste korrapärane jälgimine ja läbivaatamine;

| c) | „kirjavahetus“ – kirjad, postkaardid, pimedate punktkirjas kirjutatud kirjad ja trükimaterjal, mille eest ei tule tasuda impordi- ega eksporditollimaksu; |
| --- | --- |

c)

„kirjavahetus“ – kirjad, postkaardid, pimedate punktkirjas kirjutatud kirjad ja trükimaterjal, mille eest ei tule tasuda impordi- ega eksporditollimaksu;

| d) | „kullersaadetis“ – saadetis, mida veetakse sellise ühtse teenuse raames või vastutusel, mis hõlmab saadetise kiirkorras/kindla saabumistähtajaga vastuvõtmist, vedu, tollivormistust ja kättetoimetamist, kusjuures kogu teenuse vältel jälgitakse saadetise kulgemist ja hoitakse saadetist kontrolli all; |
| --- | --- |

d)

„kullersaadetis“ – saadetis, mida veetakse sellise ühtse teenuse raames või vastutusel, mis hõlmab saadetise kiirkorras/kindla saabumistähtajaga vastuvõtmist, vedu, tollivormistust ja kättetoimetamist, kusjuures kogu teenuse vältel jälgitakse saadetise kulgemist ja hoitakse saadetist kontrolli all;

| e) | „postisaadetistes sisalduv kaup“ – kirjavahetusest erinev kaup, mis sisaldub postipakis ning mida veetakse sellise ettevõtja poolt või vastutusel, kes on asutatud lepinguosalises ja kelle lepinguosaline on määranud osutama 10. juulil 1984 Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni egiidi all vastu võetud ülemaailmse postikonventsiooniga reguleeritud rahvusvahelisi teenuseid, ja kõnealuse konventsiooni sätete alusel; |
| --- | --- |

e)

„postisaadetistes sisalduv kaup“ – kirjavahetusest erinev kaup, mis sisaldub postipakis ning mida veetakse sellise ettevõtja poolt või vastutusel, kes on asutatud lepinguosalises ja kelle lepinguosaline on määranud osutama 10. juulil 1984 Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni egiidi all vastu võetud ülemaailmse postikonventsiooniga reguleeritud rahvusvahelisi teenuseid, ja kõnealuse konventsiooni sätete alusel;

| f) | „tollideklaratsioon“ – toiming, millega isik avaldab ettenähtud vormis ja viisil soovi suunata kaup teatavale tolliprotseduurile, vajaduse korral koos viitega mis tahes erikorra kohaldamiseks; |
| --- | --- |

f)

„tollideklaratsioon“ – toiming, millega isik avaldab ettenähtud vormis ja viisil soovi suunata kaup teatavale tolliprotseduurile, vajaduse korral koos viitega mis tahes erikorra kohaldamiseks;

| g) | „ajutise ladustamise deklaratsioon“ – toiming, millega isik teatab ettenähtud vormis ja korras, et kaup on ajutiselt ladustatud. |
| --- | --- |

g)

„ajutise ladustamise deklaratsioon“ – toiming, millega isik teatab ettenähtud vormis ja korras, et kaup on ajutiselt ladustatud.

Artikkel 9b

Julgeolekut ja turvalisust käsitlevad üldsätted

1.   Lepinguosalised kohustuvad võtma kasutusele ja kohaldama kolmandatest riikidest saabuva või sinna veetava kauba suhtes käesolevas peatükis sätestatud tolli julgeoleku- ja turvameetmeid ning tagama oma välispiiril samaväärse turvalisuse taseme.

2.   Lepinguosalised ei kohalda käesolevas peatükis sätestatud tolli turvameetmeid nende kahe tolliterritooriumi vahel toimuva kaubaveo suhtes.

3.   Enne käesoleva peatükiga hõlmatud valdkonnas lepingu sõlmimist kolmanda riigiga kooskõlastavad lepinguosalised selle eelnevalt omavahel, et tagada selle vastavus käesolevale lepingule, eelkõige juhul, kui kavandatud lepingus on sätteid, millega tehakse erand käesolevas peatükis sätestatud tolli turvameetmetest.

Artikkel 9c

Kaupade sisenemis- ja väljumiseelsed deklaratsioonid

1.   Julgeoleku ja turvalisuse eesmärgil esitatakse lepinguosaliste tolliterritooriumile kolmandast riigist toodud kauba kohta, välja arvatud tolliterritooriumi territoriaalvett või õhuruumi läbivate sellel territooriumil mittepeatuvate transpordivahenditega veetav kaup, sisenemise ülddeklaratsioon.

2.   Julgeoleku ja turvalisuse eesmärgil esitatakse lepinguosaliste tolliterritooriumilt väljuva ja kolmandatesse riikidesse suunduva kauba kohta, välja arvatud tolliterritooriumi territoriaalvett või õhuruumi läbivate kõnealusel territooriumil mittepeatuvate transpordivahenditega veetav kaup, väljumise ülddeklaratsioon.

3.   Sisenemise või väljumise ülddeklaratsioon esitatakse enne kauba toomist lepingupoolte tolliterritooriumile või enne selle väljumist kõnealuselt territooriumilt.

4.   Kui lepinguosaliste tolliterritooriumile siseneva või sealt väljuva kauba kohta tuleb esitada sisenemise või väljumise ülddeklaratsioon, kuid seda deklaratsiooni ei ole esitatud, esitab üks lõikes 5 või 6 osutatud isikutest selle deklaratsiooni viivitamata või kui tolliasutus lubab, siis selle asemel tollideklaratsiooni või ajutise ladustamise deklaratsiooni, mis sisaldab vähemalt sisenemise või väljumise ülddeklaratsiooni jaoks nõutavaid andmeid. Sellisel juhul teevad tolliasutused julgeoleku ja turvalisuse eesmärgil selle kauba riskianalüüsi tollideklaratsiooni või ajutise ladustamise deklaratsiooni alusel.

5.   Kumbki lepinguosaline määrab isikud, kes vastutavad väljumise ülddeklaratsioonide esitamise eest, ning nimetab asutused, kes on pädevad neid vastu võtma.

6.   Sisenemise ülddeklaratsiooni esitab vedaja.

Olenemata vedaja kohustustest võib sisenemise ülddeklaratsiooni esitada ka üks järgmistest isikutest:

| a) | importija või kauba saaja või muu isik, kelle nimel või kelle eest vedaja tegutseb; |
| --- | --- |

a)

importija või kauba saaja või muu isik, kelle nimel või kelle eest vedaja tegutseb;

| b) | ükskõik milline isik, kes saab kõnealuse kauba esimesele sisenemistolliasutusele esitada või esitada lasta. |
| --- | --- |

b)

ükskõik milline isik, kes saab kõnealuse kauba esimesele sisenemistolliasutusele esitada või esitada lasta.

Erijuhtudel, kui esimeses lõigus osutatud isikutelt ei ole võimalik saada kõiki julgeoleku ja turvalisuse tagamiseks tehtava riskianalüüsi jaoks vajalikke sisenemise ülddeklaratsiooni andmeid, võidakse nõuda kõnealuste andmete esitamist muudelt isikutelt, kellel on need andmed ja asjakohased õigused nende esitamiseks.

Sisenemise ülddeklaratsiooni andmeid esitav isik vastutab esitatud andmete eest.

7.   Erandina käesoleva artikli lõikest 6 määrab kumbki lepinguosaline kuni I lisa artikli 1 lõikes 1 osutatud elektroonilise süsteemi kasutuselevõtu kuupäevadeni isikud, kes peavad esitama sisenemise ülddeklaratsiooni, selle esitamise, sellega seotud teabe vahetamise ning selle muutmise ja/või kehtetuks tunnistamise taotlemise viisi.

8.   Lepinguosaliste tolliasutused võivad määrata kindlaks juhtumid, kus tollideklaratsiooni või ajutise ladustamise deklaratsiooni võib kasutada sisenemise või väljumise ülddeklaratsioonina, tingimusel et

| a) | tollideklaratsioon või ajutise ladustamise deklaratsioon sisaldab kõiki sisenemise või väljumise ülddeklaratsiooni jaoks nõutavaid andmeid ning |
| --- | --- |

a)

tollideklaratsioon või ajutise ladustamise deklaratsioon sisaldab kõiki sisenemise või väljumise ülddeklaratsiooni jaoks nõutavaid andmeid ning

| b) | asendusdeklaratsioon esitatakse pädevale tolliasutusele enne sisenemise või väljumise ülddeklaratsiooni esitamise tähtaja möödumist. |
| --- | --- |

b)

asendusdeklaratsioon esitatakse pädevale tolliasutusele enne sisenemise või väljumise ülddeklaratsiooni esitamise tähtaja möödumist.

9.   I lisas sätestatakse järgmine:

| — | sisenemise ülddeklaratsiooniga seotud elektrooniline süsteem; |
| --- | --- |

—

sisenemise ülddeklaratsiooniga seotud elektrooniline süsteem;

| — | sisenemise ja väljumise ülddeklaratsiooni vorm ja sisu; |
| --- | --- |

—

sisenemise ja väljumise ülddeklaratsiooni vorm ja sisu;

| — | erandid sisenemise ja väljumise ülddeklaratsiooni esitamise kohustusest; |
| --- | --- |

—

erandid sisenemise ja väljumise ülddeklaratsiooni esitamise kohustusest;

| — | sisenemise ja väljumise ülddeklaratsiooni esitamise koht; |
| --- | --- |

—

sisenemise ja väljumise ülddeklaratsiooni esitamise koht;

| — | sisenemise ja väljumise ülddeklaratsiooni esitamise tähtajad; |
| --- | --- |

—

sisenemise ja väljumise ülddeklaratsiooni esitamise tähtajad;

| — | sisenemise ülddeklaratsiooni esitamiseks kasutatavate elektrooniliste süsteemide tehniline kord; |
| --- | --- |

—

sisenemise ülddeklaratsiooni esitamiseks kasutatavate elektrooniliste süsteemide tehniline kord;

| — | impordikontrollisüsteemi 2 rakendamise ja toimimisega seotud ülesannete, kohustuste ja ootuste rahastamise kord; |
| --- | --- |

—

impordikontrollisüsteemi 2 rakendamise ja toimimisega seotud ülesannete, kohustuste ja ootuste rahastamise kord;

| — | muud käesoleva artikli kohaldamise tagamiseks vajalikud meetmed. |
| --- | --- |

—

muud käesoleva artikli kohaldamise tagamiseks vajalikud meetmed.

Artikkel 9d

Volitatud ettevõtja

1.   Lepinguosaline annab II lisas sätestatud kriteeriumide kohaselt volitatud ettevõtja staatuse turvalisuse valdkonnas igale tema tolliterritooriumil asutatud ettevõtjale.

Volitatud ettevõtja jaoks on tolli turvakontroll hõlbustatud.

Kui lõikes 2 sätestatud eeskirjadest ja tingimustest ei tulene teisiti, tunnustab lepinguosaline teise lepinguosalise antud volitatud ettevõtja staatust, ilma et see takistaks tollikontrolli, eelkõige pidades silmas kolmandate riikidega sõlmitud volitatud ettevõtjate vastastikuse tunnustamise korda sätestavate lepingute rakendamist.

2.   II lisas sätestatakse järgmine:

| — | volitatud ettevõtja staatuse andmise eeskirjad, eelkõige nimetatud staatuse andmise kriteeriumid ja nende rakendamise tingimused; |
| --- | --- |

—

volitatud ettevõtja staatuse andmise eeskirjad, eelkõige nimetatud staatuse andmise kriteeriumid ja nende rakendamise tingimused;

| — | lubatavate hõlbustuste tüüp; |
| --- | --- |

—

lubatavate hõlbustuste tüüp;

| — | volitatud ettevõtja staatuse peatamist, kehtetuks tunnistamist ja tühistamist reguleerivad eeskirjad; |
| --- | --- |

—

volitatud ettevõtja staatuse peatamist, kehtetuks tunnistamist ja tühistamist reguleerivad eeskirjad;

| — | volitatud ettevõtjaid käsitleva lepinguosalistevahelise teabevahetuse viis; |
| --- | --- |

—

volitatud ettevõtjaid käsitleva lepinguosalistevahelise teabevahetuse viis;

| — | muud käesoleva artikli kohaldamiseks vajalikud meetmed. |
| --- | --- |

—

muud käesoleva artikli kohaldamiseks vajalikud meetmed.

Artikkel 9e

Julgeoleku ja turvalisusega seotud tollikontroll ning julgeoleku ja turvalisusega seotud riskijuhtimine

1.   Julgeoleku ja turvalisusega seotud tollikontroll, välja arvatud pisteline kontroll, põhineb peamiselt elektrooniliste andmetöötlusvahendite abil tehtud riskianalüüsidel, mille eesmärk on määrata kindlaks ja hinnata riske ning arendada lepinguosaliste väljatöötatud kriteeriumide põhjal välja vajalikud vastumeetmed.

2.   Julgeoleku ja turvalisusega seotud tollikontroll tehakse ühtses riskijuhtimise raamistikus, mis põhineb riskidega seotud teabe ja riskianalüüsi tulemuste vahetamisel lepinguosaliste tolliasutuste vahel. Norra toll aitab IIa peatüki artikli 9h lõikes 4 osutatud tolliseadustiku komitees osalemise kaudu kehtestada ühised riskikriteeriumid ja -standardid, kontrollimeetmed ja esmatähtsad kontrollivaldkonnad seoses sisenemise ja väljumise ülddeklaratsioonide andmetega. Sellisel teabel ja kriteeriumidel põhinevad kontrollid tehakse ilma muude tollikontrollide tegemist piiramata.

3.   Lepinguosalised kasutavad ühtset riskijuhtimise süsteemi selleks, et vahetada riskidega seotud teavet, teavet ühiste riskikriteeriumide ja -standardite rakendamise, ühiste esmatähtsate kontrollivaldkondade ja tollivaldkonna kriisiohjamise kohta ning riskianalüüsi ja kontrolli tulemusi.

4.   Lepinguosalised tunnustavad teineteise julgeoleku ja turvalisusega seotud riskijuhtimissüsteemide samaväärsust.

5.   Kõik muud käesoleva artikli kohaldamiseks vajalikud meetmed võtab EMP ühiskomitee.

Artikkel 9f

Järelevalve tolli turvameetmete rakendamise üle

1.   EMP ühiskomitee määrab kindlaks, mil viisil teostavad lepinguosalised järelevalvet käesoleva peatüki rakendamise üle ning kontrollivad selle ja käesoleva protokolli lisade sätete järgimist.

2.   Lõikes 1 osutatud järelevalve võib seisneda järgmises:

| — | käesoleva peatüki rakendamise korrapärane hindamine, eelkõige tolli turvameetmete taseme samaväärsuse seisukohast; |
| --- | --- |

—

käesoleva peatüki rakendamise korrapärane hindamine, eelkõige tolli turvameetmete taseme samaväärsuse seisukohast;

| — | läbivaatamine, et parandada selle kohaldamist või muuta selle sätteid eesmärkidele vastavamaks; |
| --- | --- |

—

läbivaatamine, et parandada selle kohaldamist või muuta selle sätteid eesmärkidele vastavamaks;

| — | lepinguosaliste ekspertide vahel asjakohaste kohtumiste korraldamine ja haldusmenetluste auditeerimine, sealhulgas kohapealse kontrolli abil. |
| --- | --- |

—

lepinguosaliste ekspertide vahel asjakohaste kohtumiste korraldamine ja haldusmenetluste auditeerimine, sealhulgas kohapealse kontrolli abil.

3.   EMP ühiskomitee jälgib, et käesoleva artikli alusel võetavate meetmete puhul järgitakse ettevõtjate õigusi.

Artikkel 9g

Ametisaladuse ja isikuandmete kaitse

Teabe suhtes, mida lepinguosalised vahetavad käesolevas peatükis kehtestatud meetmete raames, kehtib ametisaladuse ja isikuandmete kaitse kohustus sellisel kujul, nagu see on kehtestatud teavet vastu võtva lepinguosalise territooriumil kehtivate õigusnormidega.

Eelkõige ei tohi teavet edastada kellelegi teisele kui teavet vastu võtva lepinguosalise pädevatele asutustele ning need ei tohi seda kasutada muul viisil kui lepingus ette nähtud eesmärkidel.“

2.

„I LISA

SISENEMISE JA VÄLJUMISE ÜLDDEKLARATSIOONID

I JAOTIS

Sisenemise ülddeklaratsioon

Artikkel 1

Sisenemise ülddeklaratsiooniga seotud elektrooniline süsteem

1.   Elektroonilist impordikontrollisüsteemi 2 (ICS2) kasutatakse selleks, et

| a) | esitada, töödelda ja salvestada sisenemise ülddeklaratsioonide andmeid ja neid deklaratsioone käsitlevat muud teavet, mis on seotud tollialase julgeoleku ja turvalisuse riskianalüüsiga, sealhulgas lennundusjulgestuse toetamisega, ning meetmetega, mida tuleb selle analüüsi tulemuste põhjal võtta; |
| --- | --- |

a)

esitada, töödelda ja salvestada sisenemise ülddeklaratsioonide andmeid ja neid deklaratsioone käsitlevat muud teavet, mis on seotud tollialase julgeoleku ja turvalisuse riskianalüüsiga, sealhulgas lennundusjulgestuse toetamisega, ning meetmetega, mida tuleb selle analüüsi tulemuste põhjal võtta;

| b) | vahetada teavet, mis on seotud sisenemise ülddeklaratsiooni andmetega ja sisenemise ülddeklaratsiooni riskianalüüsi tulemustega, muu teabega, mida on vaja selle riskianalüüsi tegemiseks, ning meetmetega, mis on võetud riskianalüüsi põhjal, sealhulgas soovitustega kontrollimise kohtade ja nende kontrollide tulemuste kohta; |
| --- | --- |

b)

vahetada teavet, mis on seotud sisenemise ülddeklaratsiooni andmetega ja sisenemise ülddeklaratsiooni riskianalüüsi tulemustega, muu teabega, mida on vaja selle riskianalüüsi tegemiseks, ning meetmetega, mis on võetud riskianalüüsi põhjal, sealhulgas soovitustega kontrollimise kohtade ja nende kontrollide tulemuste kohta;

| c) | vahetada teavet ühiste julgeoleku ja turvalisusega seotud riskikriteeriumide ja -standardite ning kontrollimeetmete ja esmatähtsate kontrollivaldkondade rakendamise jälgimiseks ja hindamiseks. |
| --- | --- |

c)

vahetada teavet ühiste julgeoleku ja turvalisusega seotud riskikriteeriumide ja -standardite ning kontrollimeetmete ja esmatähtsate kontrollivaldkondade rakendamise jälgimiseks ja hindamiseks.

2.   Käesolevas lisas osutatud elektroonilise süsteemi väljaarendamise ja etapiviisilise kasutuselevõtu kuupäevad on sätestatud komisjoni rakendusotsuse (EL) 2019/2151 (1) lisas esitatud projektis „Liidu tolliseadustiku kohane impordikontrollisüsteem 2 (ICS2)“.

Lepinguosalistelt oodatakse, et nad on iga väljalaske jaoks valmis ühel ajal kasutuselevõtu ajavahemiku alguses. Kui lepinguosalised peavad seda asjakohaseks, võivad nad lubada ettevõtjatel süsteemiga järk-järgult liituda kuni iga väljalaske kasutuselevõtu ajavahemiku lõpuni. Lepinguosalised avaldavad oma veebisaidil tähtajad ja juhised ettevõtjatele.

3.   Ettevõtjad kasutavad sisenemise ülddeklaratsiooni andmete, nende muutmise ja kehtetuks tunnistamise taotluste esitamiseks, töötlemiseks ja salvestamiseks ning seonduva teabe vahetamiseks tolliasutustega kauplejate ühtlustatud liidest, mis loodi lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel.

4.   Lepinguosaliste tolliasutused võivad lubada, et sisenemise ülddeklaratsiooni andmete esitamiseks kasutatakse äri-, sadama- või transpordiinfosüsteeme, tingimusel et sellised süsteemid sisaldavad vajalikke andmeid ja need andmed on kättesaadavad artiklis 7 osutatud tähtaegade jooksul.

Artikkel 2

Sisenemise ülddeklaratsiooni vorm ja sisu

1.   Sisenemise ülddeklaratsioon ja merelaeva või õhusõidukiga seotud saabumisteade peavad sisaldama komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 (2) B lisa järgmistes veergudes sätestatud andmeid:

| a) | F10 kuni F16; |
| --- | --- |

a)

F10 kuni F16;

| b) | F20 kuni F33; |
| --- | --- |

b)

F20 kuni F33;

| c) | F40 kuni F45; |
| --- | --- |

c)

F40 kuni F45;

| d) | F50 ja F51; |
| --- | --- |

d)

F50 ja F51;

| e) | G2. |
| --- | --- |

e)

G2.

Sisenemise ülddeklaratsiooni andmed peavad vastama komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (3) B lisas esitatud vastavatele vormingutele, koodidele ja korduvustele ning olema täidetud vastavalt kõnealustes lisades esitatud märkustele.

2.   Sisenemise ülddeklaratsiooni andmed võib esitada rohkem kui ühe andmestuna, mille on esitanud rohkem kui üks isik.

3.   Sisenemise ülddeklaratsiooni või selles sisalduvate andmete muutmise või kehtetuks tunnistamise taotluse esitamiseks kasutatakse artikli 1 lõikes 1 osutatud elektroonilist süsteemi.

Kui sisenemise ülddeklaratsiooni andmete muutmise või kehtetuks tunnistamise taotluse esitavad rohkem kui üks isik, tohib iga isik taotleda ainult nende andmete muutmist või kehtetuks tunnistamist, mida ta ise on esitanud.

4.   Sisenemise ülddeklaratsiooni registreerinud lepinguosalise tolliasutus teatab muutmise või kehtetuks tunnistamise taotluse esitanud isikule viivitamata oma otsusest see taotlus registreerida või tagasi lükata.

Kui sisenemise ülddeklaratsiooni andmete muutmise või kehtetuks tunnistamise taotluse on esitanud muu isik kui vedaja, teavitavad tolliasutused ka vedajat, eeldusel et vedaja on taotlenud enda teavitamist ja tal on juurdepääs artikli 1 lõikes 1 osutatud elektroonilisele süsteemile.

5.   Kooskõlas käesoleva protokolli artikli 9c lõikega 8 võivad lepinguosalised kuni käesoleva lisa artikli 1 lõikes 1 osutatud süsteemi 3. väljalaske kasutuselevõtu kuupäevani teha julgeoleku ja turvalisusega seotud riskianalüüsi transiidideklaratsiooni alusel, mis on esitatud uues transiidi andmevahetuse süsteemis (NCTS) kooskõlas ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga, (4) sealhulgas riskianalüüsiga seotud teabe vahetamine asjaomaste lepinguosaliste vahel mööda mereteed, siseveeteed, maanteed ja raudteed veetava kauba kohta. NCTS on elektrooniline süsteem, mis võimaldab vahetada teavet lepinguosaliste vahel ning lepinguosaliste ja ettevõtjate vahel transiidideklaratsiooni esitamiseks, sealhulgas kõik sisenemise või väljumise ülddeklaratsiooni jaoks nõutavad andmed ja kõnealuse kaubaga seotud teated.

Enne käesoleva lisa artikli 1 lõikes 1 osutatud süsteemi 3. väljalaske kasutuselevõttu hindavad lepinguosalised, kas tolliasutused võivad pärast seda kuupäeva jätkata riskianalüüsi tegemist transiidideklaratsiooni alusel, mis sisaldab NCTSis (5) esitatud sisenemise ülddeklaratsiooni andmeid, ja muudavad vajaduse korral lepingut.

Artikkel 3

Sisenemise ülddeklaratsiooni esitamise nõudest loobumine

1.   Sisenemise ülddeklaratsioon ei ole vajalik järgmiste kaupade puhul:

| a) | elektrienergia; |
| --- | --- |

a)

elektrienergia;

| b) | torujuhtme kaudu sisenev kaup; |
| --- | --- |

b)

torujuhtme kaudu sisenev kaup;

| c) | kirjavahetus; |
| --- | --- |

c)

kirjavahetus;

| d) | postisaadetistes sisalduv kaup järgmiselt:






  1) | kui postisaadetisi veetakse õhuteed pidi ja nende lõppsihtkoht on lepinguosaline, siis kuni artikli 1 lõikes 1 osutatud elektroonilise süsteemi 1. väljalaske kasutuselevõtu kuupäevani; |
| --- | --- | --- |

d)

postisaadetistes sisalduv kaup järgmiselt:

1)

kui postisaadetisi veetakse õhuteed pidi ja nende lõppsihtkoht on lepinguosaline, siis kuni artikli 1 lõikes 1 osutatud elektroonilise süsteemi 1. väljalaske kasutuselevõtu kuupäevani;

| 2) | kui postisaadetisi veetakse õhuteed pidi ja nende lõppsihtkoht on kolmas riik või kolmas territoorium, siis kuni artikli 1 lõikes 1 osutatud elektroonilise süsteemi 2. väljalaske kasutuselevõtu kuupäevani; |
| --- | --- |

2)

kui postisaadetisi veetakse õhuteed pidi ja nende lõppsihtkoht on kolmas riik või kolmas territoorium, siis kuni artikli 1 lõikes 1 osutatud elektroonilise süsteemi 2. väljalaske kasutuselevõtu kuupäevani;

| 3) | kui postisaadetisi veetakse mööda mereteed, siseveeteed, maanteed või raudteed, siis kuni artikli 1 lõikes 1 osutatud elektroonilise süsteemi 3. väljalaske kasutuselevõtu kuupäevani; |
| --- | --- |

3)

kui postisaadetisi veetakse mööda mereteed, siseveeteed, maanteed või raudteed, siis kuni artikli 1 lõikes 1 osutatud elektroonilise süsteemi 3. väljalaske kasutuselevõtu kuupäevani;

| e) | kaup, mille puhul kooskõlas lepinguosaliste vahel kokku lepitud eeskirjadega on lubatud esitada suuline tollideklaratsioon või võimaldatakse piiriületust deklaratsiooni esitamata, tingimusel et seda ei veeta veolepingu alusel; |
| --- | --- |

e)

kaup, mille puhul kooskõlas lepinguosaliste vahel kokku lepitud eeskirjadega on lubatud esitada suuline tollideklaratsioon või võimaldatakse piiriületust deklaratsiooni esitamata, tingimusel et seda ei veeta veolepingu alusel;

| f) | kaup, mis kuulub reisija isikliku pagasi hulka; |
| --- | --- |

f)

kaup, mis kuulub reisija isikliku pagasi hulka;

| g) | ATA- või CPD-märkmikuga hõlmatud kaup, tingimusel et seda ei veeta veolepingu alusel; |
| --- | --- |

g)

ATA- või CPD-märkmikuga hõlmatud kaup, tingimusel et seda ei veeta veolepingu alusel;

| h) | kaup, mille võib vabastada tollimaksust vastavalt 18. aprilli 1961. aasta diplomaatiliste suhete Viini konventsioonile, 24. aprilli 1963. aasta konsulaarsuhete Viini konventsioonile, või muudele konsulaarkonventsioonidele või 16. detsembri 1969. aasta erimissioonide New Yorgi konventsioonile; |
| --- | --- |

h)

kaup, mille võib vabastada tollimaksust vastavalt 18. aprilli 1961. aasta diplomaatiliste suhete Viini konventsioonile, 24. aprilli 1963. aasta konsulaarsuhete Viini konventsioonile, või muudele konsulaarkonventsioonidele või 16. detsembri 1969. aasta erimissioonide New Yorgi konventsioonile;

| i) | relvad ja kaitseotstarbeline varustus, mille territooriumi sõjalise kaitse eest vastutav asutus on toonud ühe lepinguosalise tolliterritooriumile sõjaväetranspordiga või ainult sõjaväevõimude poolt käitatava transpordiga; |
| --- | --- |

i)

relvad ja kaitseotstarbeline varustus, mille territooriumi sõjalise kaitse eest vastutav asutus on toonud ühe lepinguosalise tolliterritooriumile sõjaväetranspordiga või ainult sõjaväevõimude poolt käitatava transpordiga;

| j) | järgmised kaubad, mis on toodud ühe lepinguosalise tolliterritooriumile avamererajatiselt, mida käitab ühe lepinguosalise tolliterritooriumil asutatud isik:






  1) | kaup, mida kasutatakse kõnealuste avamererajatiste ehitamiseks, parandamiseks, hooldamiseks või ümberehitamiseks; |
| --- | --- | --- |

j)

järgmised kaubad, mis on toodud ühe lepinguosalise tolliterritooriumile avamererajatiselt, mida käitab ühe lepinguosalise tolliterritooriumil asutatud isik:

1)

kaup, mida kasutatakse kõnealuste avamererajatiste ehitamiseks, parandamiseks, hooldamiseks või ümberehitamiseks;

| 2) | kaup, mida kasutatakse kõnealuste avamererajatiste varustamiseks või seadmestamiseks; |
| --- | --- |

2)

kaup, mida kasutatakse kõnealuste avamererajatiste varustamiseks või seadmestamiseks;

| 3) | toiduvaru, mida kasutatakse või tarbitakse kõnealustel avamererajatistel; |
| --- | --- |

3)

toiduvaru, mida kasutatakse või tarbitakse kõnealustel avamererajatistel;

| 4) | avamererajatiste tavajäätmed; |
| --- | --- |

4)

avamererajatiste tavajäätmed;

| k) | kaup, mis sisaldub saadetistes, mille tegelik väärtus ei ületa 22 eurot, tingimusel et tolliasutus nõustub tegema ettevõtja nõusolekul riskianalüüsi teabe põhjal, mis sisaldub ettevõtja kasutatavas süsteemis või saadakse sellest, järgmiselt:






  1) | kui kaup on kullersaadetistes, mida veetakse õhuteed pidi, siis kuni artikli 1 lõikes 1 osutatud elektroonilise süsteemi 1. väljalaske kasutuselevõtu kuupäevani; |
| --- | --- | --- |

k)

kaup, mis sisaldub saadetistes, mille tegelik väärtus ei ületa 22 eurot, tingimusel et tolliasutus nõustub tegema ettevõtja nõusolekul riskianalüüsi teabe põhjal, mis sisaldub ettevõtja kasutatavas süsteemis või saadakse sellest, järgmiselt:

1)

kui kaup on kullersaadetistes, mida veetakse õhuteed pidi, siis kuni artikli 1 lõikes 1 osutatud elektroonilise süsteemi 1. väljalaske kasutuselevõtu kuupäevani;

| 2) | kui kaupa veetakse õhuteed pidi muudes kui posti- või kullersaadetistes, siis kuni artikli 1 lõikes 1 osutatud elektroonilise süsteemi 2. väljalaske kasutuselevõtu kuupäevani; |
| --- | --- |

2)

kui kaupa veetakse õhuteed pidi muudes kui posti- või kullersaadetistes, siis kuni artikli 1 lõikes 1 osutatud elektroonilise süsteemi 2. väljalaske kasutuselevõtu kuupäevani;

| 3) | kui kaupa veetakse mööda mereteed, siseveeteed, maanteed või raudteed, siis kuni artikli 1 lõikes 1 osutatud elektroonilise süsteemi 3. väljalaske kasutuselevõtu kuupäevani; |
| --- | --- |

3)

kui kaupa veetakse mööda mereteed, siseveeteed, maanteed või raudteed, siis kuni artikli 1 lõikes 1 osutatud elektroonilise süsteemi 3. väljalaske kasutuselevõtu kuupäevani;

| l) | kaup, mida veetakse 19. juunil 1951. aastal Londonis allkirjastatud Põhja-Atlandi lepingu liikmesriikide vahelises relvajõudude staatuse konventsioonis ette nähtud NATO vormi 302 alusel või komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 1 punktis 51 sätestatud ELi vormi 302 alusel; |
| --- | --- |

l)

kaup, mida veetakse 19. juunil 1951. aastal Londonis allkirjastatud Põhja-Atlandi lepingu liikmesriikide vahelises relvajõudude staatuse konventsioonis ette nähtud NATO vormi 302 alusel või komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 1 punktis 51 sätestatud ELi vormi 302 alusel;

| m) | kaup, mis on toodud ühe lepinguosalise territooriumile Ceutast ja Melillast, Helgolandilt, San Marino Vabariigist, Vatikani Linnriigist, Livigno haldusüksusest ning Šveitsi Samnauni ja Sampuoiri tollivabadest piirkondadest; |
| --- | --- |

m)

kaup, mis on toodud ühe lepinguosalise territooriumile Ceutast ja Melillast, Helgolandilt, San Marino Vabariigist, Vatikani Linnriigist, Livigno haldusüksusest ning Šveitsi Samnauni ja Sampuoiri tollivabadest piirkondadest;

| n) | järgmine laevade või õhusõidukite pardal olev kaup:






  1) | kaup, mida tarnitakse nende laevade või õhusõidukite osadena või lisaseadmetena kasutamiseks; |
| --- | --- | --- |

n)

järgmine laevade või õhusõidukite pardal olev kaup:

1)

kaup, mida tarnitakse nende laevade või õhusõidukite osadena või lisaseadmetena kasutamiseks;

| 2) | kõnealuste laevade või õhusõidukite mootorite, masinate ja muude seadmete tööks vajalik kaup; |
| --- | --- |

2)

kõnealuste laevade või õhusõidukite mootorite, masinate ja muude seadmete tööks vajalik kaup;

| 3) | pardal tarbitavad või müüdavad toiduained jm kaup; |
| --- | --- |

3)

pardal tarbitavad või müüdavad toiduained jm kaup;

| o) | merekalapüügi- ja muud meresaadused, mis on püütud lepinguosaliste kalalaevadega väljaspool nende tolliterritooriumi asuvast merest; |
| --- | --- |

o)

merekalapüügi- ja muud meresaadused, mis on püütud lepinguosaliste kalalaevadega väljaspool nende tolliterritooriumi asuvast merest;

| p) | laevad (koos nende pardal oleva kaubaga), mis tuuakse ühe lepinguosalise territoriaalvetesse üksnes eesmärgiga võtta pardale varustust, ilma et kasutataks ühtegi sadamarajatist; |
| --- | --- |

p)

laevad (koos nende pardal oleva kaubaga), mis tuuakse ühe lepinguosalise territoriaalvetesse üksnes eesmärgiga võtta pardale varustust, ilma et kasutataks ühtegi sadamarajatist;

| q) | vastava lepinguosalise õigusaktides määratletud majatarbed, tingimusel et neid ei veeta veolepingu alusel. |
| --- | --- |

q)

vastava lepinguosalise õigusaktides määratletud majatarbed, tingimusel et neid ei veeta veolepingu alusel.

2.   Sisenemise ülddeklaratsiooni ei nõuta lepinguosalise ja kolmanda riigi vahel turvaküsimustes sõlmitud rahvusvahelises lepingus ette nähtud juhtudel, tingimusel et järgitakse käesoleva protokolli artikli 9b lõikes 3 ette nähtud menetlust.

3.   Sisenemise ülddeklaratsiooni ei nõuta juhul, kui kaup viiakse ajutiselt lepinguosaliste tolliterritooriumilt välja nende tolliterritooriumide kahe punkti vahelise mere- või lennutranspordi ajal ja kolmandas riigis peatumata.

Artikkel 4

Sisenemise ülddeklaratsiooni esitamise koht

1.   Sisenemise ülddeklaratsioon esitatakse tolliasutusele, kes on pädev tegema tollijärelevalvet ühe lepinguosalise tolliterritooriumil kohas, kuhu kaupa vedav transpordivahend saabub, või kui see on asjakohane, siis kuhu on ette nähtud selle saabumine kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt (edaspidi „esimene sisenemistolliasutus“).

2.   Kui sisenemise ülddeklaratsioon esitatakse rohkem kui ühe andmestuna või minimaalse andmestuna, esitab osalise või minimaalse andmestu esitav isik selle tolliasutusele, mis on talle teadaolevalt esimene sisenemistolliasutus. Kui see isik ei tea, millisesse lepinguosaliste tolliterritooriumil asuvasse kohta kaupa vedav transpordivahend kõigepealt saabub, võib esimese sisenemistolliasutuse kindlaks määrata selle koha alusel, kuhu kaup saadetakse.

3.   Lepinguosaliste tolliasutused võivad lubada sisenemise ülddeklaratsiooni esitamist mõnes teises tolliasutuses, tingimusel et asjaomane asutus edastab viivitamata esimesele sisenemistolliasutusele vajalikud andmed või teeb need elektrooniliselt kättesaadavaks.

Artikkel 5

Sisenemise ülddeklaratsiooni registreerimine

1.   Tolliasutus registreerib kõik sisenemise ülddeklaratsiooni andmed selle kättesaamisel ja teavitab deklaranti või tema esindajat registreerimisest viivitamata ning edastab talle sisenemise ülddeklaratsiooni tolli viitenumbri ja registreerimise kuupäeva.

2.   Alates artikli 1 lõikes 1 osutatud elektroonilise süsteemi 2. väljalaske kasutuselevõtu kuupäevast, kui sisenemise ülddeklaratsiooni esitab muu isik kui vedaja, teatab tolliasutus viivitamata vedajale registreerimisest, eeldusel et vedaja on taotlenud enda teavitamist ja tal on juurdepääs sellele elektroonilisele süsteemile.

Artikkel 6

Sisenemise ülddeklaratsiooni esitamine

Kui käesoleva protokolli artiklis 9c ja käesoleva lisa artiklis 3 sätestatud sisenemise ülddeklaratsiooni esitamise nõudest loobumist ei kohaldata, esitatakse sisenemise ülddeklaratsiooni andmed järgmiselt:

| a) | õhuteed pidi veetava kauba puhul






  1) | esitavad kullerfirmad kõigi saadetiste kohta minimaalse andmestu alates käesoleva lisa artikli 1 lõikes 1 osutatud elektroonilise süsteemi 1. väljalaske kasutuselevõtu kuupäevast; |
| --- | --- | --- |

a)

õhuteed pidi veetava kauba puhul

1)

esitavad kullerfirmad kõigi saadetiste kohta minimaalse andmestu alates käesoleva lisa artikli 1 lõikes 1 osutatud elektroonilise süsteemi 1. väljalaske kasutuselevõtu kuupäevast;

| 2) | esitavad postiettevõtjad kõigi saadetiste kohta, mille lõppsihtkoht on lepinguosaline, minimaalse andmestu alates käesoleva lisa artikli 1 lõikes 1 osutatud elektroonilise süsteemi 1. väljalaske kasutuselevõtu kuupäevast; |
| --- | --- |

2)

esitavad postiettevõtjad kõigi saadetiste kohta, mille lõppsihtkoht on lepinguosaline, minimaalse andmestu alates käesoleva lisa artikli 1 lõikes 1 osutatud elektroonilise süsteemi 1. väljalaske kasutuselevõtu kuupäevast;

| 3) | esitades ühe andmestu või mitu andmestut käesoleva lisa artikli 1 lõikes 1 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu alates selle süsteemi 2. väljalaske kasutuselevõtu kuupäevast; |
| --- | --- |

3)

esitades ühe andmestu või mitu andmestut käesoleva lisa artikli 1 lõikes 1 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu alates selle süsteemi 2. väljalaske kasutuselevõtu kuupäevast;

| b) | kauba puhul, mida veetakse mööda mereteed, siseveeteed, maanteed või raudteed, ühe andmestu või mitu andmestut käesoleva lisa artikli 1 lõikes 1 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu alates selle süsteemi 3. väljalaske kasutuselevõtu kuupäevast. |
| --- | --- |

b)

kauba puhul, mida veetakse mööda mereteed, siseveeteed, maanteed või raudteed, ühe andmestu või mitu andmestut käesoleva lisa artikli 1 lõikes 1 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu alates selle süsteemi 3. väljalaske kasutuselevõtu kuupäevast.

Artikkel 7

Sisenemise ülddeklaratsiooni esitamise tähtaeg

1.   Kui kaup tuuakse lepinguosaliste tolliterritooriumile meritsi, esitatakse sisenemise ülddeklaratsioon järgmiste tähtaegade jooksul:

| a) | konteinerveose puhul, v.a punktide c või d kohaldamisel, vähemalt 24 tundi enne kauba lastimist laevale, mille pardal see lepinguosaliste tolliterritooriumile tuuakse; |
| --- | --- |

a)

konteinerveose puhul, v.a punktide c või d kohaldamisel, vähemalt 24 tundi enne kauba lastimist laevale, mille pardal see lepinguosaliste tolliterritooriumile tuuakse;

| b) | puistlasti või tükikauba puhul, v.a punktide c või d kohaldamisel, vähemalt neli tundi enne laeva saabumist esimesse lepinguosaliste tolliterritooriumil asuvasse sadamasse; |
| --- | --- |

b)

puistlasti või tükikauba puhul, v.a punktide c või d kohaldamisel, vähemalt neli tundi enne laeva saabumist esimesse lepinguosaliste tolliterritooriumil asuvasse sadamasse;

| c) | vähemalt kaks tundi enne laeva saabumist esimesse lepinguosaliste tolliterritooriumil asuvasse sadamasse kauba puhul, mis tuuakse järgmistest kohtadest:






  1) | Gröönimaa; |
| --- | --- | --- |

c)

vähemalt kaks tundi enne laeva saabumist esimesse lepinguosaliste tolliterritooriumil asuvasse sadamasse kauba puhul, mis tuuakse järgmistest kohtadest:

1)

Gröönimaa;

| 2) | Fääri saared; |
| --- | --- |

2)

Fääri saared;

| 3) | Island; |
| --- | --- |

3)

Island;

| 4) | Läänemere, Põhjamere, Musta mere ja Vahemere sadamad; |
| --- | --- |

4)

Läänemere, Põhjamere, Musta mere ja Vahemere sadamad;

| 5) | kõik Maroko sadamad; |
| --- | --- |

5)

kõik Maroko sadamad;

| 6) | Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi sadamad, välja arvatud Põhja-Iirimaal asuvad sadamad, ning Kanalisaarte ja Mani saare sadamad; |
| --- | --- |

6)

Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi sadamad, välja arvatud Põhja-Iirimaal asuvad sadamad, ning Kanalisaarte ja Mani saare sadamad;

| d) | lepinguosaliste tolliterritooriumist väljaspool asuva territooriumi ning Prantsusmaa ülemeredepartemangude, Assooride, Madeira või Kanaari saarte vahel liikudes, v.a punkti c kohaldamisel, kui reis kestab vähem kui 24 tundi: vähemalt kaks tundi enne laeva saabumist esimesse lepinguosaliste tolliterritooriumil asuvasse sadamasse. |
| --- | --- |

d)

lepinguosaliste tolliterritooriumist väljaspool asuva territooriumi ning Prantsusmaa ülemeredepartemangude, Assooride, Madeira või Kanaari saarte vahel liikudes, v.a punkti c kohaldamisel, kui reis kestab vähem kui 24 tundi: vähemalt kaks tundi enne laeva saabumist esimesse lepinguosaliste tolliterritooriumil asuvasse sadamasse.

2.   Kui kaup tuuakse lepinguosaliste tolliterritooriumile õhuteed pidi, esitatakse kõik sisenemise ülddeklaratsiooni andmed võimalikult vara ja igal juhul järgmiste tähtaegade jooksul:

| a) | vähem kui neli tundi kestvate lendude korral hiljemalt enne õhusõiduki tegelikku väljalendu; |
| --- | --- |

a)

vähem kui neli tundi kestvate lendude korral hiljemalt enne õhusõiduki tegelikku väljalendu;

| b) | muude lendude korral vähemalt neli tundi enne õhusõiduki saabumist esimesse lepinguosaliste tolliterritooriumil asuvasse lennujaama. |
| --- | --- |

b)

muude lendude korral vähemalt neli tundi enne õhusõiduki saabumist esimesse lepinguosaliste tolliterritooriumil asuvasse lennujaama.

3.   Alates artikli 1 lõikes 1 osutatud elektroonilise süsteemi 1. väljalaske kasutuselevõtu kuupäevast peavad postiettevõtjad ja kullerfirmad esitama vähemalt sisenemise ülddeklaratsiooni minimaalse andmestu võimalikult kiiresti ja hiljemalt enne kauba laadimist õhusõidukisse, millega see viiakse lepinguosaliste tolliterritooriumile.

4.   Alates artikli 1 lõikes 1 osutatud elektroonilise süsteemi 2. väljalaske kasutuselevõtu kuupäevast peavad muud ettevõtjad kui postiettevõtjad ja kullerfirmad esitama vähemalt sisenemise ülddeklaratsiooni minimaalse andmestu võimalikult kiiresti ja hiljemalt enne kauba laadimist õhusõidukisse, millega see viiakse lepinguosaliste tolliterritooriumile.

5.   Kui käesoleva artikli lõigetes 3 ja 4 osutatud tähtaja jooksul on esitatud ainult sisenemise ülddeklaratsiooni minimaalne andmestu, tuleb muud andmed esitada alates artikli 1 lõikes 1 osutatud elektroonilise süsteemi 2. väljalaske kasutuselevõtu kuupäevast käesoleva artikli lõikes 2 täpsustatud tähtaegade jooksul.

6.   Kuni artikli 1 lõikes 1 osutatud elektroonilise süsteemi 2. väljalaske kasutuselevõtu kuupäevani loetakse käesoleva artikli lõike 3 kohaselt esitatud sisenemise ülddeklaratsiooni minimaalset andmestut täielikuks sisenemise ülddeklaratsiooniks sellise postisaadetistes sisalduva kauba puhul, mille lõppsihtkoht on lepinguosaline, ja sellise kullersaadetistes sisalduva kauba puhul, mille tegelik väärtus ei ületa 22 eurot.

7.   Kui kaup tuuakse lepinguosaliste tolliterritooriumile raudteed pidi, esitatakse sisenemise ülddeklaratsioon järgmiste tähtaegade jooksul:

| a) | kui rongisõit kolmandas riigis asuvast viimasest rongide koostejaamast esimesse sisenemistolliasutusse kestab vähem kui kaks tundi, siis hiljemalt üks tund enne seda, kui kaup saabub kohta, mis kuulub kõnealuse tolliasutuse pädevuse alla; |
| --- | --- |

a)

kui rongisõit kolmandas riigis asuvast viimasest rongide koostejaamast esimesse sisenemistolliasutusse kestab vähem kui kaks tundi, siis hiljemalt üks tund enne seda, kui kaup saabub kohta, mis kuulub kõnealuse tolliasutuse pädevuse alla;

| b) | kõigil muudel juhtudel hiljemalt kaks tundi enne seda, kui kaup saabub kohta, mis kuulub esimese sisenemistolliasutuse pädevuse alla. |
| --- | --- |

b)

kõigil muudel juhtudel hiljemalt kaks tundi enne seda, kui kaup saabub kohta, mis kuulub esimese sisenemistolliasutuse pädevuse alla.

8.   Kui kaup tuuakse lepinguosaliste tolliterritooriumile maanteed pidi, esitatakse sisenemise ülddeklaratsioon hiljemalt üks tund enne seda, kui kaup saabub kohta, mis kuulub esimese sisenemistolliasutuse pädevuse alla.

9.   Kui kaup tuuakse lepinguosaliste tolliterritooriumile siseveeteed pidi, esitatakse sisenemise ülddeklaratsioon hiljemalt kaks tundi enne seda, kui kaup saabub kohta, mis kuulub esimese sisenemistolliasutuse pädevuse alla.

10.   Kui kaup tuuakse lepinguosaliste tolliterritooriumile transpordivahendil, mida veetakse teise aktiivse transpordivahendiga, on sisenemise ülddeklaratsiooni esitamise tähtajaks aktiivse transpordivahendi suhtes kohaldatav tähtaeg.

11.   Lõigetes 1–10 osutatud tähtaegasid ei kohaldata vääramatu jõu korral.

12.   Käesoleva protokolli artikli 9b lõikes 3 osutatud menetluse kohaselt ei kohaldata käesoleva artikli lõigetes 1–10 nimetatud tähtaegu juhul, kui lepinguosalise ja kolmanda riigi vahel sõlmitud turvalisust käsitlevates rahvusvahelistes lepingutes on sätestatud teisiti.

Artikkel 8

Sisenemise ülddeklaratsioonide suhtes tehtav julgeoleku ja turvalisusega seotud riskianalüüs ning julgeoleku ja turvalisusega seotud tollikontroll

1.   Riskianalüüs viiakse lõpule enne kauba saabumist esimesse sisenemistolliasutusse, eeldusel et sisenemise ülddeklaratsioon on esitatud artiklis 7 ette nähtud tähtaja jooksul, v.a juhul, kui tuvastatakse risk või tuleb teha täiendav riskianalüüs.

Ilma et see piiraks käesoleva lõike esimese lõigu kohaldamist, tuleb õhuteed pidi lepinguosaliste tolliterritooriumile toodava kauba esimene riskianalüüs teha niipea kui võimalik pärast artikli 7 lõigetes 3 ja 4 osutatud sisenemise ülddeklaratsiooni minimaalse andmestu kättesaamist.

2.   Esimene sisenemistolliasutus viib julgeoleku ja turvalisuse tagamiseks tehtava riskianalüüsi lõpule pärast seda, kui on toimunud teabevahetus artikli 1 lõikes 1 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu:

| a) | kohe pärast registreerimist teeb esimene sisenemistolliasutus sisenemise ülddeklaratsiooni andmed kättesaadavaks kõnealustes andmetes märgitud lepinguosaliste tolliasutustele ja nendele lepinguosaliste tolliasutustele, kes on salvestanud elektroonilisse süsteemi julgeoleku- ja turvariskidega seotud teavet, mis on vastavuses sisenemise ülddeklaratsiooni andmetega; |
| --- | --- |

a)

kohe pärast registreerimist teeb esimene sisenemistolliasutus sisenemise ülddeklaratsiooni andmed kättesaadavaks kõnealustes andmetes märgitud lepinguosaliste tolliasutustele ja nendele lepinguosaliste tolliasutustele, kes on salvestanud elektroonilisse süsteemi julgeoleku- ja turvariskidega seotud teavet, mis on vastavuses sisenemise ülddeklaratsiooni andmetega;

| b) | artiklis 7 sätestatud tähtaegade jooksul teevad käesoleva lõike punktis a osutatud lepinguosaliste tolliasutused julgeoleku ja turvalisuse tagamiseks tehtava riskianalüüsi ning kui nad tuvastavad riski, teevad nad tulemused kättesaadavaks esimesele sisenemistolliasutusele; |
| --- | --- |

b)

artiklis 7 sätestatud tähtaegade jooksul teevad käesoleva lõike punktis a osutatud lepinguosaliste tolliasutused julgeoleku ja turvalisuse tagamiseks tehtava riskianalüüsi ning kui nad tuvastavad riski, teevad nad tulemused kättesaadavaks esimesele sisenemistolliasutusele;

| c) | esimene sisenemistolliasutus võtab riskianalüüsi lõpuleviimisel arvesse punktis a osutatud lepinguosaliste tolliasutuste esitatud riskianalüüsi tulemustega seotud teavet; |
| --- | --- |

c)

esimene sisenemistolliasutus võtab riskianalüüsi lõpuleviimisel arvesse punktis a osutatud lepinguosaliste tolliasutuste esitatud riskianalüüsi tulemustega seotud teavet;

| d) | esimene sisenemistolliasutus teeb lõpuleviidud riskianalüüsi tulemused kättesaadavaks riskianalüüsis osalenud lepinguosaliste tolliasutustele ja kauba liikumisega tõenäoliselt seotud tolliasutustele; |
| --- | --- |

d)

esimene sisenemistolliasutus teeb lõpuleviidud riskianalüüsi tulemused kättesaadavaks riskianalüüsis osalenud lepinguosaliste tolliasutustele ja kauba liikumisega tõenäoliselt seotud tolliasutustele;

| e) | esimene sisenemistolliasutus teavitab riskianalüüsi lõpuleviimisest järgmisi isikuid, tingimusel et nad on taotlenud enda teavitamist ja neil on juurdepääs artikli 1 lõikes 1 osutatud elektroonilisele süsteemile:






  — | deklarant või tema esindaja; |
| --- | --- | --- |

e)

esimene sisenemistolliasutus teavitab riskianalüüsi lõpuleviimisest järgmisi isikuid, tingimusel et nad on taotlenud enda teavitamist ja neil on juurdepääs artikli 1 lõikes 1 osutatud elektroonilisele süsteemile:

—

deklarant või tema esindaja;

| — | vedaja, kui see ei ole deklarant või tema esindaja. |
| --- | --- |

—

vedaja, kui see ei ole deklarant või tema esindaja.

3.   Kui esimene sisenemistolliasutus nõuab riskianalüüsi lõpuleviimiseks täiendavat teavet sisenemise ülddeklaratsiooni andmete kohta, viiakse kõnealune analüüs lõpule alles pärast sellise teabe esitamist.

Sel eesmärgil nõuab esimene sisenemistolliasutus kõnealust teavet sisenemise ülddeklaratsiooni esitanud isikult või vajaduse korral sisenemise ülddeklaratsiooni käsitlevad andmed esitanud isikult. Kui see isik ei ole vedaja, teavitab esimene sisenemistolliasutus vedajat, eeldusel et vedaja on taotlenud enda teavitamist ja tal on juurdepääs artikli 1 lõikes 1 osutatud elektroonilisele süsteemile.

4.   Kui esimesel sisenemistolliasutusel on alust arvata, et õhuteed pidi toodud kaup võib kujutada tõsist ohtu lennundusjulgestusele, nõuab ta, et saadetis tuleb enne lepinguosaliste tolliterritooriumile suunduvale õhusõidukile laadimist läbi vaadata kui kõrge ohutasemega kaup ja post vastavalt lepingu XIII lisa I osa VI punkti artiklitele 66h ja 66hf, milles sätestatakse lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamise üksikasjalikud meetmed.

Esimene sisenemistolliasutus teavitab järgmisi isikuid, tingimusel et neil on juurdepääs artikli 1 lõikes 1 osutatud elektroonilisele süsteemile:

| a) | deklarant või tema esindaja; |
| --- | --- |

a)

deklarant või tema esindaja;

| b) | vedaja, kui see ei ole deklarant või tema esindaja. |
| --- | --- |

b)

vedaja, kui see ei ole deklarant või tema esindaja.

Pärast kõnealust teavitamist esitab sisenemise ülddeklaratsiooni esitanud isik või vajaduse korral sisenemise ülddeklaratsiooni andmed esitanud isik esimesele sisenemistolliasutusele selle läbivaatamise tulemused ja kogu sellega seotud asjakohase teabe. Riskianalüüs viiakse lõpule alles pärast kõnealuse teabe esitamist.

5.   Kui esimesel sisenemistolliasutusel on alust arvata, et artikli 7 lõike 1 punktis a osutatud õhuteed pidi toodud kaup või meritsi toodud konteinerveos võib endast kujutada nii tõsist ohtu turvalisusele ja julgeolekule, et vaja on viivitamata tegutseda, peab ta korraldama, et kaupa ei laadita vastavale transpordivahendile.

Esimene sisenemistolliasutus teavitab järgmisi isikuid, tingimusel et neil on juurdepääs artikli 1 lõikes 1 osutatud elektroonilisele süsteemile:

| a) | deklarant või tema esindaja; |
| --- | --- |

a)

deklarant või tema esindaja;

| b) | vedaja, kui see ei ole deklarant või tema esindaja. |
| --- | --- |

b)

vedaja, kui see ei ole deklarant või tema esindaja.

Kõnealune teade saadetakse viivitamata pärast asjaomase riski tuvastamist ja artikli 7 lõike 1 punktis a osutatud meritsi toodud konteinerveose puhul hiljemalt 24 tunni jooksul alates sisenemise ülddeklaratsiooni kättesaamisest või vajaduse korral vedaja esitatud sisenemise ülddeklaratsiooni andmete kättesaamisest.

Esimene sisenemistolliasutus teavitab sellest teatest viivitamata ka lepinguosaliste tolliasutusi ja teeb neile kättesaadavaks sisenemise ülddeklaratsiooni asjakohased andmed.

6.   Kui saadetis on tuvastatud kui saadetis, mis kujutab endast nii tõsist ohtu, et transpordivahendi saabumisel on vaja viivitamata tegutseda, võtab esimene sisenemistolliasutus kauba saabumisel vastavad meetmed.

7.   Pärast riskianalüüsi lõpuleviimist võib esimene sisenemistolliasutus soovitada artikli 1 lõikes 1 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu kauba kontrollimiseks kõige sobivamat kohta ja kõige sobivamaid meetmeid.

Kontrollimiseks soovitatud kõige sobivamas kohas pädev tolliasutus teeb otsuse kontrolli kohta ja teeb selle otsuse tulemused artikli 1 lõikes 1 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu kättesaadavaks lepinguosaliste kõigile kauba liikumisega tõenäoliselt seotud tolliasutustele hiljemalt siis, kui kaup esitatakse esimesele sisenemistolliasutusele.

8.   Tolliasutused teevad julgeoleku ja turvalisusega seotud tollikontrollide tulemused artikli 1 lõikes 1 osutatud süsteemi kaudu kättesaadavaks lepinguosaliste teistele tolliasutustele, kui

| a) | tolliasutuse hinnangul on riskid olulised ja tollikontroll vajalik ning kontrolli tulemused näitavad, et riski põhjustav sündmus on toimunud, või |
| --- | --- |

a)

tolliasutuse hinnangul on riskid olulised ja tollikontroll vajalik ning kontrolli tulemused näitavad, et riski põhjustav sündmus on toimunud, või

| b) | kontrolli tulemused ei näita, et riski põhjustav sündmus on toimunud, kuid asjaomane tolliasutus leiab, et oht kujutab endast suurt riski mujal lepinguosaliste tolliterritooriumil, või |
| --- | --- |

b)

kontrolli tulemused ei näita, et riski põhjustav sündmus on toimunud, kuid asjaomane tolliasutus leiab, et oht kujutab endast suurt riski mujal lepinguosaliste tolliterritooriumil, või

| c) | see on vajalik lepingu eeskirjade ühtseks kohaldamiseks. |
| --- | --- |

c)

see on vajalik lepingu eeskirjade ühtseks kohaldamiseks.

Lepinguosalised vahetavad käesoleva protokolli artikli 9e lõikes 3 osutatud süsteemis teavet punktides a ja b nimetatud riskide kohta.

9.   Kui lepinguosaliste tolliterritooriumile tuuakse kaup, mille puhul loobutakse sisenemise ülddeklaratsiooni esitamise nõudest kooskõlas artikli 3 lõike 1 punktidega c–f, h–m, o ja q, tehakse riskianalüüs kauba esitamisel.

10.   Tollile esitatud kauba võib vabastada kohe pärast seda, kui riskianalüüs on tehtud ning selle tulemused ja vajaduse korral võetavad meetmed seda võimaldavad.

11.   Riskianalüüs tehakse ka juhul, kui sisenemise ülddeklaratsiooni andmeid muudetakse kooskõlas artikli 2 lõigetega 3 ja 4. Sellisel juhul viiakse riskianalüüs lõpule kohe pärast andmete kättesaamist, v.a juhul, kui tuvastatakse risk või on vaja teha täiendav riskianalüüs, ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 5 kolmandas lõigus meritsi toodud konteinerveose jaoks sätestatud tähtaega.

Artikkel 9

Sisenemise ülddeklaratsiooni andmete esitamine muude isikute poolt

1.   Alates artikli 1 lõikes 1 osutatud elektroonilise süsteemi 2. väljalaske kasutuselevõtuks määratud kuupäevast kehtivad juhul, kui õhuteed pidi veetavate samade kaupade kohta on üks või mitu muud isikut kui vedaja sõlminud ühe või mitu veolepingut, mis on hõlmatud ühe või mitme lennuveokirjaga, järgmised eeskirjad:

| a) | lennuveokirja väljastav isik teavitab temaga veolepingu sõlminud isikut selle lennuveokirja väljastamisest; |
| --- | --- |

a)

lennuveokirja väljastav isik teavitab temaga veolepingu sõlminud isikut selle lennuveokirja väljastamisest;

| b) | kui korraldatud on kauba ühisvedu, teavitab lennuveokirja väljastav isik kõnealuse lennuveokirja väljastamisest isikut, kellega ta sellise lennuveokirja väljaandmises kokku leppis; |
| --- | --- |

b)

kui korraldatud on kauba ühisvedu, teavitab lennuveokirja väljastav isik kõnealuse lennuveokirja väljastamisest isikut, kellega ta sellise lennuveokirja väljaandmises kokku leppis;

| c) | vedaja ja kõik lennuveokirja väljastavad isikud esitavad sisenemise ülddeklaratsiooni andmetes kõigi nende isikute isikuandmed, kes ei teinud neile sisenemise ülddeklaratsiooni jaoks nõutavaid andmeid kättesaadavaks; |
| --- | --- |

c)

vedaja ja kõik lennuveokirja väljastavad isikud esitavad sisenemise ülddeklaratsiooni andmetes kõigi nende isikute isikuandmed, kes ei teinud neile sisenemise ülddeklaratsiooni jaoks nõutavaid andmeid kättesaadavaks;

| d) | kui lennuveokirja väljastanud isik ei tee sisenemise ülddeklaratsiooni jaoks nõutavaid andmeid kättesaadavaks oma lepingupartnerile, kes väljastab talle lennuveokirja, või lepingupartnerile, kellega ta korraldas kauba ühisveo, esitab isik, kes ei tee nõutavaid andmeid kättesaadavaks, need andmed esimesele sisenemistolliasutusele. |
| --- | --- |

d)

kui lennuveokirja väljastanud isik ei tee sisenemise ülddeklaratsiooni jaoks nõutavaid andmeid kättesaadavaks oma lepingupartnerile, kes väljastab talle lennuveokirja, või lepingupartnerile, kellega ta korraldas kauba ühisveo, esitab isik, kes ei tee nõutavaid andmeid kättesaadavaks, need andmed esimesele sisenemistolliasutusele.

2.   Alates artikli 1 lõikes 1 osutatud elektroonilise süsteemi 2. väljalaske kasutuselevõtuks määratud kuupäevast kehtivad juhul, kui postiettevõtja ei tee postisaadetiste sisenemise ülddeklaratsiooni jaoks nõutavaid andmeid kättesaadavaks vedajale, kes on kohustatud esitama deklaratsiooni ülejäänud andmed selle süsteemi kaudu, järgmised eeskirjad:

| a) | kui kaup saadetakse lepinguosaliste territooriumile, esitab sihtkoha postiettevõtja, või kui kaupa veetakse läbi lepinguosaliste, esitab esimese sisenemise lepinguosalise postiettevõtja need andmed esimesele sisenemistolliasutusele ning |
| --- | --- |

a)

kui kaup saadetakse lepinguosaliste territooriumile, esitab sihtkoha postiettevõtja, või kui kaupa veetakse läbi lepinguosaliste, esitab esimese sisenemise lepinguosalise postiettevõtja need andmed esimesele sisenemistolliasutusele ning

| b) | vedaja esitab sisenemise ülddeklaratsiooni andmetes selle postiettevõtja andmed, kes ei tee sisenemise ülddeklaratsiooni jaoks nõutavaid andmeid talle kättesaadavaks. |
| --- | --- |

b)

vedaja esitab sisenemise ülddeklaratsiooni andmetes selle postiettevõtja andmed, kes ei tee sisenemise ülddeklaratsiooni jaoks nõutavaid andmeid talle kättesaadavaks.

3.   Alates artikli 1 lõikes 1 osutatud elektroonilise süsteemi 2. väljalaske kasutuselevõtuks määratud kuupäevast kehtivad juhul, kui kullerfirma ei tee õhuteed pidi veetavate kullersaadetiste sisenemise ülddeklaratsiooni jaoks nõutavaid andmeid vedajale kättesaadavaks, järgmised eeskirjad:

| a) | kullerfirma esitab need andmed esimesele sisenemistolliasutusele ning |
| --- | --- |

a)

kullerfirma esitab need andmed esimesele sisenemistolliasutusele ning

| b) | vedaja esitab sisenemise ülddeklaratsiooni andmetes selle kullerfirma andmed, kes ei tee sisenemise ülddeklaratsiooni jaoks vajalikke andmeid talle kättesaadavaks. |
| --- | --- |

b)

vedaja esitab sisenemise ülddeklaratsiooni andmetes selle kullerfirma andmed, kes ei tee sisenemise ülddeklaratsiooni jaoks vajalikke andmeid talle kättesaadavaks.

4.   Alates artikli 1 lõikes 1 osutatud elektroonilise süsteemi 3. väljalaske kasutuselevõtuks määratud kuupäevast kehtivad juhul, kui mere- või siseveeteed pidi veetavate samade kaupade kohta on üks või mitu muud isikut kui vedaja sõlminud ühe või mitu täiendavat veolepingut, mis on hõlmatud ühe või mitme veokirjaga, järgmised eeskirjad:

| a) | veokirja väljastav isik teavitab temaga veolepingu sõlminud isikut selle veokirja väljastamisest; |
| --- | --- |

a)

veokirja väljastav isik teavitab temaga veolepingu sõlminud isikut selle veokirja väljastamisest;

| b) | kui korraldatud on kauba ühisvedu, teavitab veokirja väljastav isik kõnealuse veokirja väljastamisest isikut, kellega ta sellise veokirja väljaandmises kokku leppis; |
| --- | --- |

b)

kui korraldatud on kauba ühisvedu, teavitab veokirja väljastav isik kõnealuse veokirja väljastamisest isikut, kellega ta sellise veokirja väljaandmises kokku leppis;

| c) | vedaja ja veokirja väljastavad isikud esitavad sisenemise ülddeklaratsiooni andmetes kõigi nende isikute isikuandmed, kes on nendega sõlminud veolepingu ja ei ole esitanud neile sisenemise ülddeklaratsiooni jaoks vajalikke andmeid; |
| --- | --- |

c)

vedaja ja veokirja väljastavad isikud esitavad sisenemise ülddeklaratsiooni andmetes kõigi nende isikute isikuandmed, kes on nendega sõlminud veolepingu ja ei ole esitanud neile sisenemise ülddeklaratsiooni jaoks vajalikke andmeid;

| d) | veokirja väljastav isik esitab sisenemise ülddeklaratsiooni andmetes selle kaubasaaja andmed, kes on märgitud veokirja, millel ei ole alamveokirju, ja kes ei ole teinud sisenemise ülddeklaratsiooni jaoks nõutavaid andmeid talle kättesaadavaks; |
| --- | --- |

d)

veokirja väljastav isik esitab sisenemise ülddeklaratsiooni andmetes selle kaubasaaja andmed, kes on märgitud veokirja, millel ei ole alamveokirju, ja kes ei ole teinud sisenemise ülddeklaratsiooni jaoks nõutavaid andmeid talle kättesaadavaks;

| e) | kui veokirja väljastanud isik ei tee sisenemise ülddeklaratsiooni jaoks nõutavaid andmeid kättesaadavaks oma lepingupartnerile, kes väljastab talle veokirja, või lepingupartnerile, kellega ta korraldas kauba ühisveo, esitab isik, kes ei tee nõutavaid andmeid kättesaadavaks, need andmed esimesele sisenemistolliasutusele; |
| --- | --- |

e)

kui veokirja väljastanud isik ei tee sisenemise ülddeklaratsiooni jaoks nõutavaid andmeid kättesaadavaks oma lepingupartnerile, kes väljastab talle veokirja, või lepingupartnerile, kellega ta korraldas kauba ühisveo, esitab isik, kes ei tee nõutavaid andmeid kättesaadavaks, need andmed esimesele sisenemistolliasutusele;

| f) | kui veokirjal, millele ei ole lisatud alamveokirju, märgitud kaubasaaja ei tee sisenemise ülddeklaratsiooni jaoks nõutavaid andmeid kõnealust veokirja väljastavale isikule kättesaadavaks, esitab ta need andmed esimesele sisenemistolliasutusele. |
| --- | --- |

f)

kui veokirjal, millele ei ole lisatud alamveokirju, märgitud kaubasaaja ei tee sisenemise ülddeklaratsiooni jaoks nõutavaid andmeid kõnealust veokirja väljastavale isikule kättesaadavaks, esitab ta need andmed esimesele sisenemistolliasutusele.

Artikkel 10

Lepinguosaliste tolliterritooriumile siseneva merelaeva või õhusõiduki marsruudi muutmine

1.   Alates artikli 1 lõikes 1 osutatud elektroonilise süsteemi 2. väljalaske kasutuselevõtu ajavahemiku kuupäevast saab tegelik esimene sisenemistolliasutus kõnealuse süsteemi kaudu sisenemise ülddeklaratsiooni andmed, riskianalüüsi tulemused ja eeldatava esimese sisenemistolliasutuse antud kontrollialased soovitused, kui õhusõiduki marsruuti on muudetud ja ta saabub kõigepealt tolliasutusse, mis asub riigis, mis ei olnud sisenemise ülddeklaratsioonis märgitud kui marsruudil läbitav riik.

2.   Alates artikli 1 lõikes 1 osutatud elektroonilise süsteemi 3. väljalaske kasutuselevõtu ajavahemiku kuupäevast saab tegelik esimene sisenemistolliasutus kõnealuse süsteemi kaudu sisenemise ülddeklaratsiooni andmed, riskianalüüsi tulemused ja eeldatava esimese sisenemistolliasutuse antud kontrollialased soovitused, kui merelaeva marsruuti on muudetud ja ta saabub kõigepealt tolliasutusse, mis asub riigis, mis ei olnud sisenemise ülddeklaratsioonis märgitud kui marsruudil läbitav riik.

II JAOTIS

Impordikontrollisüsteemi 2 tehniline kord

Impordikontrollisüsteemi 2 tehniline kord

Artikkel 11

Impordikontrollisüsteem 2

1.   ICS2 toetab ettevõtjate ja lepinguosaliste vahelist teabevahetust sisenemise ülddeklaratsiooni nõuete täitmisel, lepinguosaliste tolliasutuste poolse riskianalüüsi tegemisel julgeoleku ja turvalisuse tagamiseks ning selliste riskide maandamise meetmete võtmisel, sealhulgas julgeoleku ja turvalisusega seotud tollikontrollid, ning lepinguosalistevahelist teabevahetust sisenemise ülddeklaratsiooni nõuete täitmisel.

2.   ICS2 koosneb järgmistest liidu tasandil väljatöötatavatest ühistest komponentidest:

| a) | ühine kauplejate liides; |
| --- | --- |

a)

ühine kauplejate liides;

| b) | ühine andmehoidla. |
| --- | --- |

b)

ühine andmehoidla.

3.   Norra töötab välja riikliku sisenemissüsteemi kui riikliku komponendi, mis on kättesaadav Norras.

4.   Norra võib töötada välja riikliku kauplejate liidese kui riikliku komponendi, mis on kättesaadav Norras.

5.   ICS2 kasutatakse järgmistel eesmärkidel:

| a) | sisenemise ülddeklaratsioonide andmete, nende muutmise ja kehtetuks tunnistamise taotluste esitamine, töötlemine ja säilitamine vastavalt käesoleva protokolli artiklile 9c ja käesolevale lisale; |
| --- | --- |

a)

sisenemise ülddeklaratsioonide andmete, nende muutmise ja kehtetuks tunnistamise taotluste esitamine, töötlemine ja säilitamine vastavalt käesoleva protokolli artiklile 9c ja käesolevale lisale;

| b) | käesoleva protokolli artiklis 9c ja käesolevas lisas osutatud deklaratsioonidest saadud sisenemise ülddeklaratsioonide andmete vastuvõtmine, töötlemine ja säilitamine; |
| --- | --- |

b)

käesoleva protokolli artiklis 9c ja käesolevas lisas osutatud deklaratsioonidest saadud sisenemise ülddeklaratsioonide andmete vastuvõtmine, töötlemine ja säilitamine;

| c) | merelaeva või õhusõiduki saabumist ja saabumisteateid käsitleva teabe esitamine, töötlemine ja säilitamine vastavalt käesoleva protokolli artiklile 9c ja käesolevale lisale; |
| --- | --- |

c)

merelaeva või õhusõiduki saabumist ja saabumisteateid käsitleva teabe esitamine, töötlemine ja säilitamine vastavalt käesoleva protokolli artiklile 9c ja käesolevale lisale;

| d) | lepinguosaliste tolliasutustele kauba esitamist käsitleva teabe vastuvõtmine, töötlemine ja säilitamine vastavalt käesoleva protokolli artikli 9c ja käesolevale lisale; |
| --- | --- |

d)

lepinguosaliste tolliasutustele kauba esitamist käsitleva teabe vastuvõtmine, töötlemine ja säilitamine vastavalt käesoleva protokolli artikli 9c ja käesolevale lisale;

| e) | riskianalüüsi taotlusi ja tulemusi, kontrollialaseid soovitusi, otsuseid ja tulemusi käsitleva teabe vastuvõtmine, töötlemine ja säilitamine vastavalt käesoleva protokolli artiklitele 9c ja 9e ning käesolevale lisale; |
| --- | --- |

e)

riskianalüüsi taotlusi ja tulemusi, kontrollialaseid soovitusi, otsuseid ja tulemusi käsitleva teabe vastuvõtmine, töötlemine ja säilitamine vastavalt käesoleva protokolli artiklitele 9c ja 9e ning käesolevale lisale;

| f) | ettevõtjatele mõeldud ja ettevõtjatelt saadud teadete ja teabe vastuvõtmine, töötlemine, säilitamine ja edastamine vastavalt käesoleva protokolli artiklitele 9c ja 9e ning käesolevale lisale; |
| --- | --- |

f)

ettevõtjatele mõeldud ja ettevõtjatelt saadud teadete ja teabe vastuvõtmine, töötlemine, säilitamine ja edastamine vastavalt käesoleva protokolli artiklitele 9c ja 9e ning käesolevale lisale;

| g) | sellise ettevõtjatelt saadud teabe esitamine, töötlemine ja säilitamine, mida lepinguosaliste tolliasutused taotlevad vastavalt käesoleva protokolli artiklitele 9c ja 9e ning käesolevale lisale. |
| --- | --- |

g)

sellise ettevõtjatelt saadud teabe esitamine, töötlemine ja säilitamine, mida lepinguosaliste tolliasutused taotlevad vastavalt käesoleva protokolli artiklitele 9c ja 9e ning käesolevale lisale.

6.   ICS2 abil toetatakse lepinguosaliste järelevalvet ühiste julgeoleku ja turvalisusega seotud riskikriteeriumide ja -standardite ning käesoleva protokolli artiklis 9e osutatud kontrollimeetmete ja esmatähtsate kontrollivaldkondade rakendamise üle ning nende hindamist.

7.   Ettevõtjate autentimine ja ICS2 ühistele komponentidele juurdepääsu kontroll toimub artiklis 13 osutatud ühtse kasutajahalduse ja digiallkirja platvormi (edaspidi „UUM&DS“) abil.

8.   Lepinguosaliste ametnike autentimine ja ICS2 ühistele komponentidele juurdepääsu kontroll toimub liidu pakutavate võrguteenuste kaudu.

9.   Artikli 1 kohaselt on ettevõtjate sisenemispunkt süsteemi ICS2 kauplejate ühtlustatud liides.

10.   Kauplejate ühtlustatud liides on koostalitlusvõimeline lõigetes 12–14 osutatud ICS2 ühise andmehoidlaga.

11.   Kauplejate ühtlustatud liidest kasutatakse sisenemise ülddeklaratsioonide ja saabumisteadete andmete ning nende muutmise ja kehtetuks tunnistamise taotluste esitamiseks, töötlemiseks ja säilitamiseks ning teabe vahetamiseks lepinguosaliste ja ettevõtjate vahel.

12.   Lepinguosalised kasutavad ICS2 ühist andmehoidlat sisenemise ülddeklaratsioonide andmete, nende muutmise ja kehtetuks tunnistamise taotluste, saabumisteadete, kauba esitamist käsitleva teabe, riskianalüüsi taotluste ja tulemuste, kontrollialaste soovituste, otsuste ja tulemuste ning ettevõtjatega vahetatud teabe töötlemiseks.

13.   Lepinguosalised kasutavad ICS2 ühist andmehoidlat statistika ja hindamise eesmärgil ning sisenemise ülddeklaratsiooni teabe vahetamiseks lepinguosaliste vahel.

14.   ICS2 ühine andmehoidla on koostalitlusvõimeline kauplejate ühtlustatud liidesega, kauplejate riiklike liidestega, kui lepinguosalised on need välja töötanud, ja riiklike sisenemissüsteemidega.

15.   Lepinguosalise tolliasutus kasutab ühist andmehoidlat, et konsulteerida enne julgeoleku ja turvalisuse tagamiseks tehtava riskianalüüsi lõpuleviimist teise lepinguosalise tolliasutusega vastavalt käesoleva protokolli artiklitele 9c ja 9e ning käesolevale lisale. Samuti kasutab lepinguosalise tolliasutus ühist andmehoidlat, et konsulteerida teise lepinguosalisega soovitatud kontrollide, soovitatud kontrollide kohta tehtud otsuste ning julgeoleku ja turvalisusega seotud tollikontrollide tulemuste üle vastavalt käesoleva protokolli artiklitele 9c ja 9e ning käesolevale lisale.

16.   Kui lepinguosalised on töötanud välja kasutajate riikliku liidese, on see artikli 1 kohaselt ettevõtjate sisenemispunkt süsteemi ICS2, kui esitatud andmed on adresseeritud kauplejate riiklikku liidest haldavale lepinguosalisele.

17.   Seoses sisenemise ülddeklaratsioonide ja saabumisteadete andmete esitamise, nende muutmise, kehtetuks tunnistamise, töötlemise, säilitamise ning lepinguosaliste ja ettevõtjate vahelise teabevahetusega võivad ettevõtjad otsustada kasutada kas kauplejate riiklikku liidest, kui see on välja töötatud, või kauplejate ühtlustatud liidest.

18.   Kui kauplejate riiklik liides on välja töötatud, peab see olema koostalitlusvõimeline ICS2 ühise andmehoidlaga.

19.   Kui Norra töötab välja kauplejate riikliku liidese, teavitab ta sellest liitu.

20.   Lepinguosaliste tolliasutused kasutavad riiklikku sisenemissüsteemi käesoleva protokolli artiklis 9c osutatud deklaratsioonidest saadud sisenemise ülddeklaratsiooni andmete vahetamiseks, merelaeva või õhusõiduki saabumist käsitleva teabe ja sellekohaste teadete vahetamiseks ühise andmehoidlaga, kauba esitamist, riskianalüüsi taotluste töötlemist käsitleva teabe vahetamiseks, riskianalüüsi tulemusi, kontrollialaseid soovitusi, otsuseid ja tulemusi käsitleva teabe vahetamiseks ja töötlemiseks.

21.   Riiklikku sisenemissüsteemi kasutatakse ka juhtudel, kui lepinguosalise tolliasutus nõuab ettevõtjatelt lisateavet ja saab neilt teavet.

22.   Riiklik sisenemissüsteem on koostalitlusvõimeline ühise andmehoidlaga.

23.   Lõikes 20 osutatud teabe saamiseks on riiklik sisenemissüsteem koostalitlusvõimeline riigi tasandil välja töötatud süsteemidega.

Artikkel 12

Impordikontrollisüsteemi 2 toimimine ja selle kasutamise koolitus

1.   Ühiseid komponente töötab välja, testib, võtab kasutusele ja haldab liit. Riiklikke komponente töötab välja, testib, võtab kasutusele ja haldab Norra.

2.   Norra tagab, et riiklikud komponendid on koostalitlusvõimelised ühiste komponentidega.

3.   Liit hooldab ühiseid komponente ja Norra hooldab oma riiklikke komponente.

4.   Lepinguosalised tagavad elektrooniliste süsteemide katkematu toimimise.

5.   Liit võib elektrooniliste süsteemide ühiseid komponente muuta, et kõrvaldada häireid, lisada uusi funktsioone või muuta olemasolevaid funktsioone.

6.   Liit teavitab Norrat ühiste komponentide muudatustest ja uuendustest.

7.   Norra teatab liidule riiklike komponentide muudatustest ja uuendustest, mis võivad mõjutada ühiste komponentide tööd.

8.   Lepinguosalised teevad üldsusele kättesaadavaks teabe lõigete 6 ja 7 kohastest muudatustest ja uuendustest elektroonilistes süsteemides.

9.   ICS2 ajutise tõrke korral kohaldatakse lepinguosaliste poolt kindlaks määratud talitluspidevuse kava.

10.   Lepinguosalised teatavad üksteisele, kui elektroonilised süsteemid ei ole ajutise tõrke tõttu kättesaadavad.

11.   Liit abistab Norrat seoses elektrooniliste süsteemide ühiste komponentide kasutamise ja toimimisega ning varustab teda asjakohaste koolitusmaterjalidega.

Artikkel 13

Ühtne kasutajahalduse ja digiallkirja platvorm

1.   Ühtne kasutajahalduse ja digiallkirja (UUM&DS) platvorm võimaldab teabevahetust lõikes 6 osutatud lepinguosaliste tuvastus- ja juurdepääsuhaldussüsteemide vahel, et pakkuda lepinguosaliste ametnikele ja ettevõtjatele turvalist volitatud juurdepääsu elektroonilistele süsteemidele.

2.   Ühtne kasutajahalduse ja digiallkirja platvorm koosneb järgmistest ühistest komponentidest:

| a) | juurdepääsuhaldussüsteem; |
| --- | --- |

a)

juurdepääsuhaldussüsteem;

| b) | juhtimishaldussüsteem. |
| --- | --- |

b)

juhtimishaldussüsteem.

3.   Ühtset kasutajahalduse ja digiallkirja platvormi kasutatakse järgmiste kasutajate autentimiseks ja juurdepääsu kontrollimiseks:

| a) | ettevõtjate tuvastamine ICS2-le juurdepääsu saamiseks; |
| --- | --- |

a)

ettevõtjate tuvastamine ICS2-le juurdepääsu saamiseks;

| b) | lepinguosaliste ametnike tuvastamine juurdepääsu andmiseks ICS2 ühistesse komponentidesse ning ühtse kasutajahalduse ja digiallkirja platvormile hooldamiseks ja juhtimiseks. |
| --- | --- |

b)

lepinguosaliste ametnike tuvastamine juurdepääsu andmiseks ICS2 ühistesse komponentidesse ning ühtse kasutajahalduse ja digiallkirja platvormile hooldamiseks ja juhtimiseks.

4.   Lepinguosalised loovad juurdepääsuhaldussüsteemi, millega valideeritakse ühtsel kasutajahalduse ja digiallkirja platvormil esitatud ettevõtjate juurdepääsutaotlusi koostalitluses lõikes 6 osutatud lepinguosaliste riiklike tuvastus- ja juurdepääsuhaldussüsteemidega.

5.   Lepinguosalised loovad juhtimishaldussüsteemi, millega hallatakse autentimist ja volitamist käsitlevaid eeskirju, mille alusel valideeritakse elektroonilistele süsteemidele juurdepääsu andmiseks ettevõtjate identimisandmeid.

6.   Lepinguosalised loovad identimis- ja juurdepääsuhaldussüsteemi, et tagada

| a) | ettevõtjate identimisandmete turvaline registreerimine ja säilitamine; |
| --- | --- |

a)

ettevõtjate identimisandmete turvaline registreerimine ja säilitamine;

| b) | ettevõtjate allkirjastatud ja krüpteeritud identimisandmete turvaline vahetamine. |
| --- | --- |

b)

ettevõtjate allkirjastatud ja krüpteeritud identimisandmete turvaline vahetamine.

Artikkel 14

Andmehaldus ning omandiõigus ja turvalisus

1.   Lepinguosalised tagavad, et riigi tasandil säilitatavad andmed on vastavuses ühistes komponentides säilitatavate andmetega ja on ajakohastatud.

2.   Erandina lõikest 1 tagavad lepinguosalised, et järgmised andmed vastavad ICS2 ühises andmehoidlas olevatele andmetele ja on ajakohastatud:

| a) | riigi tasandil registreeritud ja riiklikust sisenemissüsteemist ühisesse andmehoidlasse edastatud andmed; |
| --- | --- |

a)

riigi tasandil registreeritud ja riiklikust sisenemissüsteemist ühisesse andmehoidlasse edastatud andmed;

| b) | ühisest andmehoidlast riiklikku sisenemissüsteemi saabunud andmed. |
| --- | --- |

b)

ühisest andmehoidlast riiklikku sisenemissüsteemi saabunud andmed.

3.   ICS2 ühistes komponentides olevatele andmetele, mille ettevõtja edastab või registreerib ühises kauplejate liideses, võib see ettevõtja juurde pääseda või neid töödelda.

4.   ICS2 ühistes komponentides olevatele andmetele,

| a) | mille ettevõtja edastab lepinguosalisele kauplejate ühtlustatud liidese kaudu ühisesse andmehoidlasse, võib see lepinguosaline ühises andmehoidlas juurde pääseda ja neid andmeid töödelda. Vajaduse korral võib see lepinguosaline pääseda juurde ka teabele, mis on registreeritud kauplejate ühtlustatud liideses; |
| --- | --- |

a)

mille ettevõtja edastab lepinguosalisele kauplejate ühtlustatud liidese kaudu ühisesse andmehoidlasse, võib see lepinguosaline ühises andmehoidlas juurde pääseda ja neid andmeid töödelda. Vajaduse korral võib see lepinguosaline pääseda juurde ka teabele, mis on registreeritud kauplejate ühtlustatud liideses;

| b) | mille on edastanud ühisesse andmehoidlasse või seal registreerinud lepinguosaline, võib see lepinguosaline juurde pääseda ja neid andmeid töödelda; |
| --- | --- |

b)

mille on edastanud ühisesse andmehoidlasse või seal registreerinud lepinguosaline, võib see lepinguosaline juurde pääseda ja neid andmeid töödelda;

| c) | millele on osutatud käesoleva lõike punktides a ja b, võib juurde pääseda ja neid töödelda ka teine lepinguosaline, kui viimane osaleb riskianalüüsis ja/või kontrolliprotsessis, millega andmed on seotud, kooskõlas protokolli artiklitega 9c ja 9e ning käesoleva lisaga; |
| --- | --- |

c)

millele on osutatud käesoleva lõike punktides a ja b, võib juurde pääseda ja neid töödelda ka teine lepinguosaline, kui viimane osaleb riskianalüüsis ja/või kontrolliprotsessis, millega andmed on seotud, kooskõlas protokolli artiklitega 9c ja 9e ning käesoleva lisaga;

| d) | neid andmeid võib komisjon töödelda koostöös lepinguosalistega artikli 1 lõike 1 punktis c ja artikli 11 lõikes 6 osutatud eesmärkidel. Komisjon ja lepinguosalised võivad tutvuda sellise töötlemise tulemustega. |
| --- | --- |

d)

neid andmeid võib komisjon töödelda koostöös lepinguosalistega artikli 1 lõike 1 punktis c ja artikli 11 lõikes 6 osutatud eesmärkidel. Komisjon ja lepinguosalised võivad tutvuda sellise töötlemise tulemustega.

5.   Lepinguosalised saavad juurdepääsu ICS2 ühises komponendis olevatele andmetele, mille liit on ühises hoidlas registreerinud. Neid andmeid võib töödelda liit.

6.   Süsteemi ühiste komponentide omanik on liit.

7.   Süsteemi riiklike komponentide omanik on Norra.

8.   Liit tagab ühiste komponentide turvalisuse, Norra aga oma riiklike komponentide turvalisuse.

9.   Sel eesmärgil võtavad lepinguosalised vähemalt vajalikud meetmed, et

| a) | tõkestada volitamata isikute juurdepääs andmetöötluseks kasutatavatele seadmetele; |
| --- | --- |

a)

tõkestada volitamata isikute juurdepääs andmetöötluseks kasutatavatele seadmetele;

| b) | tõkestada selleks volitamata isikutel andmete sisestamine, andmetega tutvumine, andmete muutmine ja kustutamine; |
| --- | --- |

b)

tõkestada selleks volitamata isikutel andmete sisestamine, andmetega tutvumine, andmete muutmine ja kustutamine;

| c) | avastada punktides a ja b nimetatud toiminguid. |
| --- | --- |

c)

avastada punktides a ja b nimetatud toiminguid.

10.   Lepinguosalised teavitavad teineteist mis tahes tegevusest, mis võib põhjustada elektrooniliste süsteemide turvalisuse rikkumist või oletatavat rikkumist.

11.   Lepinguosalised koostavad kõigi süsteemide turvalisuse tagamise kavad.

12.   ICS2 komponentides registreeritud andmeid säilitatakse vähemalt kolm aastat pärast nende registreerimist. Kui see on nõutav asjakohaste riiklike õigusaktide kohaselt, võivad lepinguosalised seda kolmeaastast tähtaega pikendada.

Artikkel 15

Isikuandmete töötlemine

ICS2 ning ühtse kasutajahalduse ja digiallkirja süsteemi puhul seoses selles sisalduvate isikuandmete töötlemisega:

| 1) | tegutsevad Norra ja ELi liikmesriigid vastutavate töötlejatena lepingu artikli 14 sätete kohaselt; |
| --- | --- |

1)

tegutsevad Norra ja ELi liikmesriigid vastutavate töötlejatena lepingu artikli 14 sätete kohaselt;

| 2) | tegutseb komisjon volitatud töötlejana ja täidab seoses sellega talle Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1725 (6) pandud kohustusi, välja arvatud juhul, kui andmeid töödeldakse ühiste julgeoleku ja turvalisusega seotud riskikriteeriumide ning kontrollimeetmete ja esmatähtsa kontrollivaldkonna rakendamise jälgimiseks ja hindamiseks, kus komisjon tegutseb kaasvastutava töötlejana. |
| --- | --- |

2)

tegutseb komisjon volitatud töötlejana ja täidab seoses sellega talle Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1725 (6) pandud kohustusi, välja arvatud juhul, kui andmeid töödeldakse ühiste julgeoleku ja turvalisusega seotud riskikriteeriumide ning kontrollimeetmete ja esmatähtsa kontrollivaldkonna rakendamise jälgimiseks ja hindamiseks, kus komisjon tegutseb kaasvastutava töötlejana.

Artikkel 16

Osalemine ICS2 väljatöötamisel, hooldamisel ja haldamisel

Liit võimaldab asjaomase EFTA riigi ekspertidel osaleda vaatlejatena ICS2 väljatöötamise, hooldamise ja haldamisega seotud teemadel tolliküsimuste eksperdirühma ja vastavate töörühmade koosolekutel. Liit otsustab iga juhtumi puhul eraldi asjaomase EFTA riigi ekspertide osalemise töörühmade koosolekutel, kus on esindatud ainult piiratud arv ELi liikmesriike ja kes annavad aru tolliküsimuste eksperdirühmale.

III JAOTIS

Artikkel 17

ICS 2 rakendamise ja toimimisega seotud ülesannete, kohustuste ja ootuste rahastamise kord

Seoses ICS2 kasutamise laiendamisega Norrale ning arvestades IIa peatükki ja käesolevat lisa, määratakse käesoleva rahastamiskorraga (edaspidi „kord“) kindlaks lepinguosaliste ICS2-ga seotud koostöö elemendid.

| a) | Komisjon töötab välja ICS2 kesksed komponendid, mis koosnevad ühisest kauplejate liidesest ja ühisest andmehoidlast (edaspidi „ICS2 kesksed komponendid“), sealhulgas nende toimimiseks ja Norra IT-süsteemidega ühendamiseks vajalikud rakendused ja teenused, nagu TAPAS, ühtse kasutajahalduse ja digiallkirja süsteem, CCN2ng vahetarkvara, testib neid, võtab need kasutusele, haldab ja käitab neid ning kohustub need Norrale kättesaadavaks tegema. |
| --- | --- |

a)

Komisjon töötab välja ICS2 kesksed komponendid, mis koosnevad ühisest kauplejate liidesest ja ühisest andmehoidlast (edaspidi „ICS2 kesksed komponendid“), sealhulgas nende toimimiseks ja Norra IT-süsteemidega ühendamiseks vajalikud rakendused ja teenused, nagu TAPAS, ühtse kasutajahalduse ja digiallkirja süsteem, CCN2ng vahetarkvara, testib neid, võtab need kasutusele, haldab ja käitab neid ning kohustub need Norrale kättesaadavaks tegema.

| b) | Norra töötab välja ICS2 riiklikud komponendid, testib neid, võtab need kasutusele ning haldab ja käitab neid. |
| --- | --- |

b)

Norra töötab välja ICS2 riiklikud komponendid, testib neid, võtab need kasutusele ning haldab ja käitab neid.

| c) | Norra ja komisjon lepivad kokku, et jagavad ICS2 kesksete komponentide arendus- ja ühekordseid kulusid ning nende toimimiseks ja ühendamiseks vajalike ICS2 kesksete komponentide, nendega seotud rakenduste ja teenuste tegevuskulusid järgmiselt.






  1) | Osa ICS2 kesksete komponentide arenduskulude kohta esitab komisjon Norrale arve punktide d ja e alusel. Arenduskulud katavad kesksete komponentide tarkvara arendamise ning sellega seotud taristu (riistvara, tarkvara, (veebi)majutus, litsentsid jne) soetamise ja paigalduse. Jaotusvalem hõlmab 4 % kõigi nimetatud teenuste kuludest. |
| --- | --- | --- |

c)

Norra ja komisjon lepivad kokku, et jagavad ICS2 kesksete komponentide arendus- ja ühekordseid kulusid ning nende toimimiseks ja ühendamiseks vajalike ICS2 kesksete komponentide, nendega seotud rakenduste ja teenuste tegevuskulusid järgmiselt.

1)

Osa ICS2 kesksete komponentide arenduskulude kohta esitab komisjon Norrale arve punktide d ja e alusel. Arenduskulud katavad kesksete komponentide tarkvara arendamise ning sellega seotud taristu (riistvara, tarkvara, (veebi)majutus, litsentsid jne) soetamise ja paigalduse. Jaotusvalem hõlmab 4 % kõigi nimetatud teenuste kuludest.

| 2) | Maksimaalsed arenduskulud on 550 000 (viissada viiskümmend tuhat) eurot ühe väljalaske kohta. |
| --- | --- |

2)

Maksimaalsed arenduskulud on 550 000 (viissada viiskümmend tuhat) eurot ühe väljalaske kohta.

| 3) | Osa ICS2 ja süsteemi TAPAS tegevuskulude kohta esitab komisjon Norrale arve punktide f, g ja h alusel. Tegevuskulud hõlmavad vastavustestimist, taristu (riistvara, tarkvara, (veebi)majutus, litsentsid jne), ICS2 kesksete komponentide ning nende toimimiseks ja ühendamiseks vajalike rakenduste ja teenuste (kvaliteedi tagamine, kasutajatugi ja IT-teenuste haldamine) hooldust. Jaotusvalem hõlmab 4 % kõigi nimetatud teenuste kuludest. |
| --- | --- |

3)

Osa ICS2 ja süsteemi TAPAS tegevuskulude kohta esitab komisjon Norrale arve punktide f, g ja h alusel. Tegevuskulud hõlmavad vastavustestimist, taristu (riistvara, tarkvara, (veebi)majutus, litsentsid jne), ICS2 kesksete komponentide ning nende toimimiseks ja ühendamiseks vajalike rakenduste ja teenuste (kvaliteedi tagamine, kasutajatugi ja IT-teenuste haldamine) hooldust. Jaotusvalem hõlmab 4 % kõigi nimetatud teenuste kuludest.

| 4) | Norra ICS2 kasutamisega seotud tegevuskulud ei tohi ületada maksimumsummat 450 000 (nelisada viiskümmend tuhat) eurot aastas. |
| --- | --- |

4)

Norra ICS2 kasutamisega seotud tegevuskulud ei tohi ületada maksimumsummat 450 000 (nelisada viiskümmend tuhat) eurot aastas.

| 5) | Riikliku komponendi või riiklike komponentide arendus- ja tegevuskulud kannab täielikult Norra. |
| --- | --- |

5)

Riikliku komponendi või riiklike komponentide arendus- ja tegevuskulud kannab täielikult Norra.

| 6) | Norrat hoitakse kursis kulude kavandatava muutumisega ja teda teavitatakse ICS2 väljatöötamise peamistest elementidest, mis võivad neid kulusid mõjutada. |
| --- | --- |

6)

Norrat hoitakse kursis kulude kavandatava muutumisega ja teda teavitatakse ICS2 väljatöötamise peamistest elementidest, mis võivad neid kulusid mõjutada.

| d) | Norra on nõus osalema enne lepingu rakendamist seoses ICS2 kesksete komponentide väljatöötamise ja vastavustestimisega tekkinud kulude kandmises. Selleks tehakse järgmist.






  1) | Komisjon teavitab Norrat lepingu rakendamisele eelnenud aastate vajaliku panuse hinnangulisest summast. |
| --- | --- | --- |

d)

Norra on nõus osalema enne lepingu rakendamist seoses ICS2 kesksete komponentide väljatöötamise ja vastavustestimisega tekkinud kulude kandmises. Selleks tehakse järgmist.

1)

Komisjon teavitab Norrat lepingu rakendamisele eelnenud aastate vajaliku panuse hinnangulisest summast.

| 2) | Alates 15. maist 2021 taotleb komisjon hiljemalt iga aasta 15. mail Norralt ICS2 esimese nelja kasutusaasta jooksul oma osaluse tasumist nende eelnevate kulude katmiseks võrdsete osamaksetena. |
| --- | --- |

2)

Alates 15. maist 2021 taotleb komisjon hiljemalt iga aasta 15. mail Norralt ICS2 esimese nelja kasutusaasta jooksul oma osaluse tasumist nende eelnevate kulude katmiseks võrdsete osamaksetena.

| e) | Norra on nõus osalema ICS2 kesksete komponentide arenduskulude katmises. Selleks tehakse järgmist.






  1) | Norra nõustub maksma oma osa ICS2 1. väljalaske, 2. väljalaske ja 3. väljalaske arenduskuludest. |
| --- | --- | --- |

e)

Norra on nõus osalema ICS2 kesksete komponentide arenduskulude katmises. Selleks tehakse järgmist.

1)

Norra nõustub maksma oma osa ICS2 1. väljalaske, 2. väljalaske ja 3. väljalaske arenduskuludest.

| 2) | Alates 15. maist 2021 taotleb komisjon hiljemalt iga aasta 15. mail Norralt tema osamakse tasumist viimase väljalaske väljatöötamise eest komisjoni nõuetekohaselt dokumenteeritud võlateate alusel. |
| --- | --- |

2)

Alates 15. maist 2021 taotleb komisjon hiljemalt iga aasta 15. mail Norralt tema osamakse tasumist viimase väljalaske väljatöötamise eest komisjoni nõuetekohaselt dokumenteeritud võlateate alusel.

| f) | Norra on nõus osalema ICS2 kesksete komponentide tegevuskulude katmises. Selleks tehakse järgmist.






  1) | Alates 31. juulist 2021 teavitab komisjon hiljemalt iga aasta 31. juulil Norrat järgmise aasta hinnangulistest tegevuskuludest ja saadab Norrale kirjalikult järgmise aasta vajaliku osamakse hinnangulise summa. Norrat teavitatakse samal viisil ja samal ajal, nagu komisjon teavitab kõiki teisi ICS2 liikmeid, samuti ICS2 väljatöötamise peamistest aspektidest. |
| --- | --- | --- |

f)

Norra on nõus osalema ICS2 kesksete komponentide tegevuskulude katmises. Selleks tehakse järgmist.

1)

Alates 31. juulist 2021 teavitab komisjon hiljemalt iga aasta 31. juulil Norrat järgmise aasta hinnangulistest tegevuskuludest ja saadab Norrale kirjalikult järgmise aasta vajaliku osamakse hinnangulise summa. Norrat teavitatakse samal viisil ja samal ajal, nagu komisjon teavitab kõiki teisi ICS2 liikmeid, samuti ICS2 väljatöötamise peamistest aspektidest.

| 2) | Alles hiljemalt 15. mail 2021 taotleb komisjon Norralt tema aastase osamakse tasumist 2020. aasta tegevuskulude katteks summas 110 000 eurot ja 2021. aasta hinnangulise osamakse tasumist summas 280 000 eurot. Alates 15. maist 2022 taotleb komisjon hiljemalt iga aasta 15. mail Norralt tema selle aasta osamakse ja eelmise aasta (negatiivse või positiivse) saldo tasumist komisjoni nõuetekohaselt dokumenteeritud võlateate alusel. |
| --- | --- |

2)

Alles hiljemalt 15. mail 2021 taotleb komisjon Norralt tema aastase osamakse tasumist 2020. aasta tegevuskulude katteks summas 110 000 eurot ja 2021. aasta hinnangulise osamakse tasumist summas 280 000 eurot. Alates 15. maist 2022 taotleb komisjon hiljemalt iga aasta 15. mail Norralt tema selle aasta osamakse ja eelmise aasta (negatiivse või positiivse) saldo tasumist komisjoni nõuetekohaselt dokumenteeritud võlateate alusel.

| 3) | Iga aasta 31. jaanuariks alates 31. jaanuarist 2022 komisjon






  — | tasaarveldab ICS2 ja TAPASe käitamisega seotud eelmise aasta kulud, võttes aluseks summa, mille Norra on juba tasunud, komisjoni poolt tegelikult kantud kuludega ning esitab Norrale väljavõtte, mis sisaldab kulude jaotust, näidates ära erinevad teenused ja tarkvara tarned, ning |
| --- | --- | --- |

3)

Iga aasta 31. jaanuariks alates 31. jaanuarist 2022 komisjon

—

tasaarveldab ICS2 ja TAPASe käitamisega seotud eelmise aasta kulud, võttes aluseks summa, mille Norra on juba tasunud, komisjoni poolt tegelikult kantud kuludega ning esitab Norrale väljavõtte, mis sisaldab kulude jaotust, näidates ära erinevad teenused ja tarkvara tarned, ning

| — | esitab Norrale eelmise aasta tegelikud aastased kulud, st tegelikud tegevuskulud. Komisjon arvutab tegelikud ja hinnangulised kulud vastavalt oma lepingutele, mis on sõlmitud töövõtjatega kehtiva lepingute sõlmimise korra kohaselt. |
| --- | --- |

—

esitab Norrale eelmise aasta tegelikud aastased kulud, st tegelikud tegevuskulud. Komisjon arvutab tegelikud ja hinnangulised kulud vastavalt oma lepingutele, mis on sõlmitud töövõtjatega kehtiva lepingute sõlmimise korra kohaselt.

Tegelike kulude ja eelmise aasta hinnangulise summa saldo (negatiivne või positiivne) arvutatakse ja edastatakse Norrale komisjoni koostatud väljavõttes. Väljavõte sisaldab osamakse hinnangulist iga-aastast summat, millele lisandub (negatiivse või positiivse) saldo summa, mille tulemuseks on netosumma, mille kohta esitab komisjon Norrale arve iga-aastase võlateate kaudu.

| g) | Norra teeb makse pärast võlateate väljastamise kuupäeva. Kõik maksed tuleb teha 60 päeva jooksul võlateatel märgitud komisjoni pangakontole. |
| --- | --- |

g)

Norra teeb makse pärast võlateate väljastamise kuupäeva. Kõik maksed tuleb teha 60 päeva jooksul võlateatel märgitud komisjoni pangakontole.

| h) | Kui Norra ei tasu punktis c sätestatud summasid punktis g täpsustatud tähtaegadeks, võib komisjon nõuda viivist (Euroopa Keskpanga poolt euroga tehtavatele tehingutele kehtestatud määras, mis on avaldatud Euroopa Liidu Teataja C-seerias päeval, mil maksetähtaeg aegub, ning millele on lisatud poolteist protsendipunkti). Sama määra kohaldatakse ka liidu poolt tasutavate maksete suhtes. |
| --- | --- |

h)

Kui Norra ei tasu punktis c sätestatud summasid punktis g täpsustatud tähtaegadeks, võib komisjon nõuda viivist (Euroopa Keskpanga poolt euroga tehtavatele tehingutele kehtestatud määras, mis on avaldatud Euroopa Liidu Teataja C-seerias päeval, mil maksetähtaeg aegub, ning millele on lisatud poolteist protsendipunkti). Sama määra kohaldatakse ka liidu poolt tasutavate maksete suhtes.

| i) | Kui Norra taotleb ICS2 kesksete komponentide, rakenduste või teenuste jaoks spetsiaalseid kohandusi või uusi IT-tooteid, tuleb nende arenduste algatamise ja lõpuleviimisega seotud ressursivajaduste ja arenduskulude kohta sõlmida eraldi vastastikune kokkulepe. |
| --- | --- |

i)

Kui Norra taotleb ICS2 kesksete komponentide, rakenduste või teenuste jaoks spetsiaalseid kohandusi või uusi IT-tooteid, tuleb nende arenduste algatamise ja lõpuleviimisega seotud ressursivajaduste ja arenduskulude kohta sõlmida eraldi vastastikune kokkulepe.

| j) | Kõiki lepinguosaliste loodud ja säilitatavaid koolitusmaterjale jagatakse elektrooniliste vahendite abil kõigile pooltele tasuta. Norra võib tööd kopeerida, levitada, näidata ja esitada ning luua jagatud koolitusmaterjalide põhjal tuletatud teoseid






  1) | ainult siis, kui ta viitab autorile jagatud koolitusmaterjalis nimetatud viisil; |
| --- | --- | --- |

j)

Kõiki lepinguosaliste loodud ja säilitatavaid koolitusmaterjale jagatakse elektrooniliste vahendite abil kõigile pooltele tasuta. Norra võib tööd kopeerida, levitada, näidata ja esitada ning luua jagatud koolitusmaterjalide põhjal tuletatud teoseid

1)

ainult siis, kui ta viitab autorile jagatud koolitusmaterjalis nimetatud viisil;

| 2) | üksnes mitteärilistel eesmärkidel. |
| --- | --- |

2)

üksnes mitteärilistel eesmärkidel.

| k) | Lepinguosalised lepivad kokku, et tunnistavad ja täidavad oma vastavaid kohustusi seoses käesolevas lisas kirjeldatud ICS2 kesksete komponentide kasutamisega. |
| --- | --- |

k)

Lepinguosalised lepivad kokku, et tunnistavad ja täidavad oma vastavaid kohustusi seoses käesolevas lisas kirjeldatud ICS2 kesksete komponentide kasutamisega.

| l) | Tõsiste kahtluste korral käesoleva lisa või ICS2 nõuetekohase toimimise osas võib kumbki lepinguosaline selle korra kohaldamise peatada, tingimusel et teist lepinguosalist teavitatakse kirjalikult kolm kuud ette. |
| --- | --- |

l)

Tõsiste kahtluste korral käesoleva lisa või ICS2 nõuetekohase toimimise osas võib kumbki lepinguosaline selle korra kohaldamise peatada, tingimusel et teist lepinguosalist teavitatakse kirjalikult kolm kuud ette.

IV JAOTIS

Väljumise ülddeklaratsioon

Väljumise ülddeklaratsioon

Artikkel 18

Väljumise ülddeklaratsiooni vorm ja sisu

1.   Väljumise ülddeklaratsioon esitatakse andmetöötlusmeetodit kasutades. Kaubandus-, sadama- või veodokumente võib kasutada tingimusel, et need sisaldavad vajalikke andmeid.

2.   Väljumise ülddeklaratsioon sisaldab andmeid, mis on sellise deklaratsiooni jaoks ette nähtud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 B lisa 3. peatüki veergudes A1 ja A2, ning see peab vastama nende vastavatele vormingutele, koodidele ja korduvustele, mis on esitatud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 B lisas. Deklaratsioon tuleb täita kooskõlas kõnealustes lisades esitatud märkustega. Väljumise ülddeklaratsiooni kinnitab selle koostanud isik.

3.   Tolliasutus võimaldab esitada väljumise ülddeklaratsiooni paberkandjal või muul seda asendaval tolliasutuste vahel kokku lepitud viisil ainult järgmiste asjaolude korral:

| a) | kui tolliasutuse arvutisüsteem ei tööta; |
| --- | --- |

a)

kui tolliasutuse arvutisüsteem ei tööta;

| b) | kui väljumise ülddeklaratsiooni esitava isiku elektrooniline rakendus ei tööta, tingimusel et tolliasutus kohaldab sellisel viisil esitatud deklaratsioonide suhtes riskijuhtimise sama taset kui andmetöötlusmeetodit kasutades esitatud väljumise ülddeklaratsioonide suhtes. Paberkandjal esitatavale väljumise ülddeklaratsioonile kirjutab alla selle koostanud isik. Selliste paberkandjal esitatavate väljumise ülddeklaratsioonidega on vajaduse korral kaasas lastinimekirjad või muud asjakohased nimekirjad ning nad sisaldavad lõikes 2 osutatud andmeid. |
| --- | --- |

b)

kui väljumise ülddeklaratsiooni esitava isiku elektrooniline rakendus ei tööta, tingimusel et tolliasutus kohaldab sellisel viisil esitatud deklaratsioonide suhtes riskijuhtimise sama taset kui andmetöötlusmeetodit kasutades esitatud väljumise ülddeklaratsioonide suhtes. Paberkandjal esitatavale väljumise ülddeklaratsioonile kirjutab alla selle koostanud isik. Selliste paberkandjal esitatavate väljumise ülddeklaratsioonidega on vajaduse korral kaasas lastinimekirjad või muud asjakohased nimekirjad ning nad sisaldavad lõikes 2 osutatud andmeid.

4.   Mõlemad lepinguosalised määravad kindlaks, mis tingimustel on isikul, kes on esitanud väljumise ülddeklaratsiooni, võimalik selles esitatud andmeid hiljem muuta.

Artikkel 19

Väljumise ülddeklaratsiooni esitamise nõudest loobumine

1.   Väljumise ülddeklaratsioon ei ole vajalik järgmiste kaupade puhul:

| a) | elektrienergia; |
| --- | --- |

a)

elektrienergia;

| b) | torujuhtme kaudu väljaveetav kaup; |
| --- | --- |

b)

torujuhtme kaudu väljaveetav kaup;

| c) | kirjavahetus; |
| --- | --- |

c)

kirjavahetus;

| d) | postisaadetistes sisalduv kaup; |
| --- | --- |

d)

postisaadetistes sisalduv kaup;

| e) | kaup, mille puhul kooskõlas lepinguosaliste õigusaktidega on lubatud esitada suuline tollideklaratsioon või võimaldatakse piiriületust deklaratsiooni esitamata, välja arvatud kaubaalused, konteinerid, transpordivahendid ning sellise kauba varuosad, lisaseadmed ja seadmed, kui neid veetakse veolepingu alusel; |
| --- | --- |

e)

kaup, mille puhul kooskõlas lepinguosaliste õigusaktidega on lubatud esitada suuline tollideklaratsioon või võimaldatakse piiriületust deklaratsiooni esitamata, välja arvatud kaubaalused, konteinerid, transpordivahendid ning sellise kauba varuosad, lisaseadmed ja seadmed, kui neid veetakse veolepingu alusel;

| f) | kaup, mis kuulub reisija isikliku pagasi hulka; |
| --- | --- |

f)

kaup, mis kuulub reisija isikliku pagasi hulka;

| g) | ATA- ja CPD-märkmikega hõlmatud kaup; |
| --- | --- |

g)

ATA- ja CPD-märkmikega hõlmatud kaup;

| h) | kaup, mille võib vabastada tollimaksust vastavalt 18. aprilli 1961. aasta diplomaatiliste suhete Viini konventsioonile, 24. aprilli 1963. aasta konsulaarsuhete Viini konventsioonile või 16. detsembri 1969. aasta erimissioonide New Yorgi konventsioonile; |
| --- | --- |

h)

kaup, mille võib vabastada tollimaksust vastavalt 18. aprilli 1961. aasta diplomaatiliste suhete Viini konventsioonile, 24. aprilli 1963. aasta konsulaarsuhete Viini konventsioonile või 16. detsembri 1969. aasta erimissioonide New Yorgi konventsioonile;

| i) | relvad ja kaitseotstarbeline varustus, mille lepinguosaliste sõjalise kaitse eest vastutav asutus on viinud lepinguosalise tolliterritooriumilt välja sõjaväetranspordiga või ainult sõjaväevõimude poolt käitatava transpordiga; |
| --- | --- |

i)

relvad ja kaitseotstarbeline varustus, mille lepinguosaliste sõjalise kaitse eest vastutav asutus on viinud lepinguosalise tolliterritooriumilt välja sõjaväetranspordiga või ainult sõjaväevõimude poolt käitatava transpordiga;

| j) | järgmised kaubad, mis viiakse lepinguosalise tolliterritooriumilt otse avamererajatisele, mida käitab lepinguosaliste tolliterritooriumil asutatud isik:






  1) | kaup, mis on ette nähtud avamererajatiste ehitamiseks, remontimiseks, hooldamiseks või ümberehitamiseks; |
| --- | --- | --- |

j)

järgmised kaubad, mis viiakse lepinguosalise tolliterritooriumilt otse avamererajatisele, mida käitab lepinguosaliste tolliterritooriumil asutatud isik:

1)

kaup, mis on ette nähtud avamererajatiste ehitamiseks, remontimiseks, hooldamiseks või ümberehitamiseks;

| 2) | kaup, mida kasutatakse avamererajatiste varustamiseks või seadmestamiseks; |
| --- | --- |

2)

kaup, mida kasutatakse avamererajatiste varustamiseks või seadmestamiseks;

| 3) | toiduvaru, mida kasutatakse või tarbitakse avamererajatisel; |
| --- | --- |

3)

toiduvaru, mida kasutatakse või tarbitakse avamererajatisel;

| k) | kaup, mida veetakse 19. juunil 1951. aastal Londonis allkirjastatud Põhja-Atlandi lepingu liikmesriikide vahelises relvajõudude staatuse konventsioonis ette nähtud NATO vormi 302 alusel või komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 1 punktis 51 sätestatud ELi vormi 302 alusel; |
| --- | --- |

k)

kaup, mida veetakse 19. juunil 1951. aastal Londonis allkirjastatud Põhja-Atlandi lepingu liikmesriikide vahelises relvajõudude staatuse konventsioonis ette nähtud NATO vormi 302 alusel või komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 1 punktis 51 sätestatud ELi vormi 302 alusel;

| l) | kaup, mida tarnitakse laeva või õhusõiduki osade või tarvikutena kasutamiseks ning laeva või õhusõiduki mootorite, masinate ja muude seadmete töö tagamiseks, ning pardal tarbitavad ja müüdavad toiduained jm kaup; |
| --- | --- |

l)

kaup, mida tarnitakse laeva või õhusõiduki osade või tarvikutena kasutamiseks ning laeva või õhusõiduki mootorite, masinate ja muude seadmete töö tagamiseks, ning pardal tarbitavad ja müüdavad toiduained jm kaup;

| m) | vastava lepinguosalise õigusaktides määratletud majatarbed, tingimusel et neid ei veeta veolepingu alusel; |
| --- | --- |

m)

vastava lepinguosalise õigusaktides määratletud majatarbed, tingimusel et neid ei veeta veolepingu alusel;

| n) | kaup, mis on saadetud lepinguosaliste tolliterritooriumilt Ceutasse ja Melillasse, Helgolandi, San Marino Vabariiki, Vatikani Linnriiki, Livigno haldusüksusesse ning Šveitsi Samnauni ja Sampuoiri tollivabadesse piirkondadesse; |
| --- | --- |

n)

kaup, mis on saadetud lepinguosaliste tolliterritooriumilt Ceutasse ja Melillasse, Helgolandi, San Marino Vabariiki, Vatikani Linnriiki, Livigno haldusüksusesse ning Šveitsi Samnauni ja Sampuoiri tollivabadesse piirkondadesse;

| o) | kaup, mida veetakse sellistel lepinguosaliste sadamate vahel liikuvatel laevadel, mis ei peatu üheski väljaspool lepinguosaliste tolliterritooriumi asuvas sadamas; |
| --- | --- |

o)

kaup, mida veetakse sellistel lepinguosaliste sadamate vahel liikuvatel laevadel, mis ei peatu üheski väljaspool lepinguosaliste tolliterritooriumi asuvas sadamas;

| p) | kaup, mida veetakse lepinguosaliste lennujaamade vahel liikuva sellise õhusõiduki pardal, mis ei peatu üheski väljaspool lepinguosaliste tolliterritooriumi asuvas lennujaamas. |
| --- | --- |

p)

kaup, mida veetakse lepinguosaliste lennujaamade vahel liikuva sellise õhusõiduki pardal, mis ei peatu üheski väljaspool lepinguosaliste tolliterritooriumi asuvas lennujaamas.

2.   Väljumise ülddeklaratsiooni ei nõuta lepinguosalise ja kolmanda riigi vahel turvaküsimustes sõlmitud rahvusvahelises lepingus ette nähtud juhtudel, tingimusel et järgitakse protokolli artikli 9b lõikes 3 ette nähtud menetlust.

3.   Lepinguosalised ei nõua kauba kohta väljumise ülddeklaratsiooni esitamist järgmistel juhtudel:

| a) | kui laev, millega kaupa veetakse lepinguosaliste sadamate vahel, külastab väljaspool lepinguosaliste tolliterritooriumi asuvat sadamat ja kui kaupa ei laadita selle sadamakülastuse jooksul laevalt maha; |
| --- | --- |

a)

kui laev, millega kaupa veetakse lepinguosaliste sadamate vahel, külastab väljaspool lepinguosaliste tolliterritooriumi asuvat sadamat ja kui kaupa ei laadita selle sadamakülastuse jooksul laevalt maha;

| b) | kui õhusõiduk, millega kaupa veetakse lepinguosaliste lennujaamade vahel, külastab väljaspool lepinguosaliste tolliterritooriumi asuvat lennujaama ja kui kaupa ei laadita selle lennujaamakülastuse jooksul õhusõidukilt maha; |
| --- | --- |

b)

kui õhusõiduk, millega kaupa veetakse lepinguosaliste lennujaamade vahel, külastab väljaspool lepinguosaliste tolliterritooriumi asuvat lennujaama ja kui kaupa ei laadita selle lennujaamakülastuse jooksul õhusõidukilt maha;

| c) | kui sadamas või lennujaamas ei laadita kaupa seda vastava lepinguosalise tolliterritooriumile ja sealt välja vedavalt transpordivahendilt maha; |
| --- | --- |

c)

kui sadamas või lennujaamas ei laadita kaupa seda vastava lepinguosalise tolliterritooriumile ja sealt välja vedavalt transpordivahendilt maha;

| d) | kui kaup laaditi transpordivahendile eelmises lepinguosalise tolliterritooriumil asuvas sadamas või lennujaamas, kus esitati väljumise ülddeklaratsioon või kus loobuti väljumise ülddeklaratsiooni esitamise nõudest, ja kui seda kaupa ei laadita maha transpordivahendilt, millega see lepinguosaliste tolliterritooriumilt välja viiakse; |
| --- | --- |

d)

kui kaup laaditi transpordivahendile eelmises lepinguosalise tolliterritooriumil asuvas sadamas või lennujaamas, kus esitati väljumise ülddeklaratsioon või kus loobuti väljumise ülddeklaratsiooni esitamise nõudest, ja kui seda kaupa ei laadita maha transpordivahendilt, millega see lepinguosaliste tolliterritooriumilt välja viiakse;

| e) | kui ajutise ladustamise protseduurile või vabatsooniprotseduurile suunatud kaup laaditakse transpordivahendilt, millega see toodi ajutise ladustamise rajatisse või vabatsooni, sama tolliasutuse järelevalve all ümber laevale, lennukile või rongile, millega see viiakse lepinguosaliste tolliterritooriumilt välja, kui on täidetud järgmised tingimused:






  1) | kaup laaditakse ümber 14 päeva jooksul alates selle esitamisest tollile kooskõlas vastava lepinguosalise õigusaktidega või erandjuhul, kui 14 päevast ei piisa erandlike asjaolude kõrvaldamiseks, tolliasutuse lubatud pikema ajavahemiku jooksul; |
| --- | --- | --- |

e)

kui ajutise ladustamise protseduurile või vabatsooniprotseduurile suunatud kaup laaditakse transpordivahendilt, millega see toodi ajutise ladustamise rajatisse või vabatsooni, sama tolliasutuse järelevalve all ümber laevale, lennukile või rongile, millega see viiakse lepinguosaliste tolliterritooriumilt välja, kui on täidetud järgmised tingimused:

1)

kaup laaditakse ümber 14 päeva jooksul alates selle esitamisest tollile kooskõlas vastava lepinguosalise õigusaktidega või erandjuhul, kui 14 päevast ei piisa erandlike asjaolude kõrvaldamiseks, tolliasutuse lubatud pikema ajavahemiku jooksul;

| 2) | teave kauba kohta on tollile kättesaadav; |
| --- | --- |

2)

teave kauba kohta on tollile kättesaadav;

| 3) | vedajale teadaolevalt ei muutu kauba sihtkoht ega saaja; |
| --- | --- |

3)

vedajale teadaolevalt ei muutu kauba sihtkoht ega saaja;

| f) | kaup toodi lepinguosaliste tolliterritooriumile, ent pädev tolliasutus kuulutas selle sobimatuks ja see saadeti viivitamata tagasi ekspordiriiki. |
| --- | --- |

f)

kaup toodi lepinguosaliste tolliterritooriumile, ent pädev tolliasutus kuulutas selle sobimatuks ja see saadeti viivitamata tagasi ekspordiriiki.

Artikkel 20

Väljumise ülddeklaratsiooni esitamise koht

1.   Väljumise ülddeklaratsioon esitatakse selle lepinguosalise pädevale tolliasutusele, kelle tolliterritooriumil täidetakse kolmandasse riiki veetava kauba väljumisega seotud formaalsused. Siiski esitatakse väljumise ülddeklaratsioonina ekspordi tollideklaratsioon selle lepinguosalise pädevale asutusele, kelle tolliterritooriumil täidetakse kolmandasse riiki veetava kauba eksportimisega seotud formaalsused. Mõlemal juhul teeb pädev asutus julgeoleku ja turvalisusega seotud riskianalüüsi deklaratsioonis esitatud andmete põhjal ning vajalikuks peetavad julgeoleku- ja turvakontrollid.

2.   Kui kaup viiakse ühe lepinguosalise tolliterritooriumilt teise lepinguosalise tolliterritooriumi kaudu kolmandasse riiki ja ekspordiformaalsustele järgneb transiidiprotseduur kooskõlas ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga, kasutatakse artikli 18 lõikes 2 osutatud andmete edastamiseks teise lepinguosalise pädevatele asutustele NCTSi.

Sellisel juhul teeb esimese lepinguosalise tolliasutus oma julgeoleku ja turvalisusega seotud tollikontrolli tulemused teise lepinguosalise tolliasutustele kättesaadavaks, kui

| a) | tolliasutuse hinnangul on riskid olulised ja tollikontroll vajalik ning kontrolli tulemused näitavad, et riski põhjustav sündmus on toimunud, või |
| --- | --- |

a)

tolliasutuse hinnangul on riskid olulised ja tollikontroll vajalik ning kontrolli tulemused näitavad, et riski põhjustav sündmus on toimunud, või

| b) | kontrolli tulemused ei näita, et riski põhjustav sündmus on toimunud, kuid asjaomane tolliasutus leiab, et oht kujutab endast suurt riski mujal lepinguosaliste tolliterritooriumil, või |
| --- | --- |

b)

kontrolli tulemused ei näita, et riski põhjustav sündmus on toimunud, kuid asjaomane tolliasutus leiab, et oht kujutab endast suurt riski mujal lepinguosaliste tolliterritooriumil, või

| c) | see on vajalik lepingu eeskirjade ühtseks kohaldamiseks. |
| --- | --- |

c)

see on vajalik lepingu eeskirjade ühtseks kohaldamiseks.

Lepinguosalised vahetavad käesoleva protokolli artikli 9e lõikes 3 osutatud süsteemis teavet käesoleva lõike punktides a ja b nimetatud riskide kohta.

3.   Erandina lõikest 1 esitatakse juhul, kui kaup viiakse ühe lepinguosalise tolliterritooriumilt teise lepinguosalise tolliterritooriumi kaudu kolmandasse riiki ja kui ekspordiformaalsustele ei järgne transiidiprotseduuri kooskõlas ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga, väljumise ülddeklaratsioon otse teise lepinguosalise selle koha pädevale väljumistolliasutusele, kus kaup viiakse lõpuks välja kolmandasse riiki.

Artikkel 21

Väljumise ülddeklaratsiooni esitamise tähtaeg

1.   Väljumise ülddeklaratsioon esitatakse järgmiste tähtaegade jooksul:

| a) | meretranspordi korral:






  1) | konteinervedude puhul, v.a punktides 2 ja 3 osutatud veod, hiljemalt 24 tundi enne kauba lastimist laevale, mille pardal see väljub lepinguosaliste tolliterritooriumilt; |
| --- | --- | --- |

a)

meretranspordi korral:

1)

konteinervedude puhul, v.a punktides 2 ja 3 osutatud veod, hiljemalt 24 tundi enne kauba lastimist laevale, mille pardal see väljub lepinguosaliste tolliterritooriumilt;

| 2) | lepinguosaliste tolliterritooriumi ning Gröönimaa, Fääri saarte, Islandi või Läänemere, Põhjamere, Musta mere või Vahemere sadamate, kõikide Maroko sadamate ja Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi sadamate, välja arvatud Põhja-Iirimaal asuvate sadamate, ning Kanalisaarte ja Mani saarte sadamate vaheliste konteinervedude puhul hiljemalt kaks tundi enne lepinguosaliste tolliterritooriumil asuvast sadamast väljumist; |
| --- | --- |

2)

lepinguosaliste tolliterritooriumi ning Gröönimaa, Fääri saarte, Islandi või Läänemere, Põhjamere, Musta mere või Vahemere sadamate, kõikide Maroko sadamate ja Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi sadamate, välja arvatud Põhja-Iirimaal asuvate sadamate, ning Kanalisaarte ja Mani saarte sadamate vaheliste konteinervedude puhul hiljemalt kaks tundi enne lepinguosaliste tolliterritooriumil asuvast sadamast väljumist;

| 3) | Prantsusmaa ülemeredepartemangude, Assooride, Madeira või Kanaari saarte ning väljaspool lepinguosaliste tolliterritooriumi asuva territooriumi vaheliste konteinervedude puhul, kui reis kestab vähem kui 24 tundi, hiljemalt kaks tundi enne lepinguosaliste tolliterritooriumil asuvast sadamast väljumist; |
| --- | --- |

3)

Prantsusmaa ülemeredepartemangude, Assooride, Madeira või Kanaari saarte ning väljaspool lepinguosaliste tolliterritooriumi asuva territooriumi vaheliste konteinervedude puhul, kui reis kestab vähem kui 24 tundi, hiljemalt kaks tundi enne lepinguosaliste tolliterritooriumil asuvast sadamast väljumist;

| 4) | konteinerveost erinevate vedude korral hiljemalt kaks tundi enne lepinguosaliste tolliterritooriumil asuvast sadamast väljumist; |
| --- | --- |

4)

konteinerveost erinevate vedude korral hiljemalt kaks tundi enne lepinguosaliste tolliterritooriumil asuvast sadamast väljumist;

| b) | lennutranspordi korral hiljemalt 30 minutit enne lepinguosaliste tolliterritooriumil asuvast lennujaamast väljumist; |
| --- | --- |

b)

lennutranspordi korral hiljemalt 30 minutit enne lepinguosaliste tolliterritooriumil asuvast lennujaamast väljumist;

| c) | maantee- või siseveetranspordi korral hiljemalt üks tund enne kauba lahkumist lepinguosaliste tolliterritooriumilt; |
| --- | --- |

c)

maantee- või siseveetranspordi korral hiljemalt üks tund enne kauba lahkumist lepinguosaliste tolliterritooriumilt;

| d) | raudteetranspordi korral:






  1) | kui rongisõit viimasest rongikoostejaamast väljumistolliasutusse kestab alla kahe tunni, siis hiljemalt üks tund enne kauba saabumist väljumistolliasutuse pädevusse kuuluvasse kohta; |
| --- | --- | --- |

d)

raudteetranspordi korral:

1)

kui rongisõit viimasest rongikoostejaamast väljumistolliasutusse kestab alla kahe tunni, siis hiljemalt üks tund enne kauba saabumist väljumistolliasutuse pädevusse kuuluvasse kohta;

| 2) | kõikidel muudel juhtudel hiljemalt kaks tundi enne kauba lahkumist lepinguosaliste tolliterritooriumilt. |
| --- | --- |

2)

kõikidel muudel juhtudel hiljemalt kaks tundi enne kauba lahkumist lepinguosaliste tolliterritooriumilt.

2.   Järgmistes olukordades kehtib väljumise ülddeklaratsiooni esitamise kohta sama tähtaeg, mida kohaldatakse lepinguosaliste tolliterritooriumilt lahkumiseks kasutatavate aktiivsete transpordivahendite suhtes:

| a) | kaup on saabunud väljumistolliasutusse mõnel muul transpordivahendil kui see, millega kaup enne lepinguosaliste tolliterritooriumilt lahkumist üle antakse (ühendvedu); |
| --- | --- |

a)

kaup on saabunud väljumistolliasutusse mõnel muul transpordivahendil kui see, millega kaup enne lepinguosaliste tolliterritooriumilt lahkumist üle antakse (ühendvedu);

| b) | kaup on saabunud väljumistolliasutusse transpordivahendil, mida transporditakse aktiivsel transpordivahendil lepinguosaliste tolliterritooriumilt lahkumise ajal (kombineeritud vedu). |
| --- | --- |

b)

kaup on saabunud väljumistolliasutusse transpordivahendil, mida transporditakse aktiivsel transpordivahendil lepinguosaliste tolliterritooriumilt lahkumise ajal (kombineeritud vedu).

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud tähtaegu ei kohaldata vääramatu jõu korral.

4.   Olenemata lõigetest 1 ja 2 võib kumbki lepinguosaline määrata muu tähtaja:

| — | artikli 20 lõikes 2 osutatud kaubaveo puhul, et võimaldada usaldusväärse riskianalüüsi tegemist ja kaupade kinnipidamist asjaomase julgeoleku- ja turvakontrolli tegemiseks tollis; |
| --- | --- |

—

artikli 20 lõikes 2 osutatud kaubaveo puhul, et võimaldada usaldusväärse riskianalüüsi tegemist ja kaupade kinnipidamist asjaomase julgeoleku- ja turvakontrolli tegemiseks tollis;

| — | lepinguosalise ja kolmanda riigi vahelise rahvusvahelise julgeolekulepingu puhul, tingimusel et järgitakse käesoleva protokolli artikli 9b lõikes 3 osutatud menetlust. |
| --- | --- |

—

lepinguosalise ja kolmanda riigi vahelise rahvusvahelise julgeolekulepingu puhul, tingimusel et järgitakse käesoleva protokolli artikli 9b lõikes 3 osutatud menetlust.

II LISA

VOLITATUD ETTEVÕTJA

I JAOTIS

Volitatud ettevõtja staatuse andmine

Artikkel 1

Üldsätted

Volitatud ettevõtja staatuse andmise kriteeriumid on järgmised:

| a) | tolli- ja maksuõigusaktide mis tahes tõsiste rikkumiste ja korduvate rikkumiste puudumine, sealhulgas taotleja majandustegevusega seotud raskete kuritegude puudumine; |
| --- | --- |

a)

tolli- ja maksuõigusaktide mis tahes tõsiste rikkumiste ja korduvate rikkumiste puudumine, sealhulgas taotleja majandustegevusega seotud raskete kuritegude puudumine;

| b) | taotleja tõendus, et ta on võimeline oma tegevust ja kaubavoogu kõrgetasemeliselt haldama, kasutades asjakohast tollikontrolli võimaldavat äri- ja vajaduse korral ka veoandmete haldamise süsteemi; |
| --- | --- |

b)

taotleja tõendus, et ta on võimeline oma tegevust ja kaubavoogu kõrgetasemeliselt haldama, kasutades asjakohast tollikontrolli võimaldavat äri- ja vajaduse korral ka veoandmete haldamise süsteemi;

| c) | maksevõime, mis loetakse tõendatuks, kui taotlejal on hea finantsseisund, mis võimaldab tal oma kohustusi täita, võttes vajalikul määral arvesse asjaomase äritegevuse eripära; |
| --- | --- |

c)

maksevõime, mis loetakse tõendatuks, kui taotlejal on hea finantsseisund, mis võimaldab tal oma kohustusi täita, võttes vajalikul määral arvesse asjaomase äritegevuse eripära;

| d) | asjakohased julgeoleku- ja turvalisusstandardid, mis loetakse vastavaks, kui volitatud ettevõtja staatuse taotleja näitab, et ta on võtnud asjakohased meetmed rahvusvahelise tarneahela julgeoleku ja turvalisuse tagamiseks, sealhulgas füüsilise puutumatuse ja juurdepääsukontrolli, logistiliste protsesside ja teatavat liiki kauba käsitlemise ning personali ja äripartnerite tuvastamise valdkonnas. |
| --- | --- |

d)

asjakohased julgeoleku- ja turvalisusstandardid, mis loetakse vastavaks, kui volitatud ettevõtja staatuse taotleja näitab, et ta on võtnud asjakohased meetmed rahvusvahelise tarneahela julgeoleku ja turvalisuse tagamiseks, sealhulgas füüsilise puutumatuse ja juurdepääsukontrolli, logistiliste protsesside ja teatavat liiki kauba käsitlemise ning personali ja äripartnerite tuvastamise valdkonnas.

Artikkel 2

Nõuetele vastavus

1.   Artikli 1 punktis a sätestatud kriteerium loetakse täidetuks, kui

| a) | ükski haldus- või kohtuasutus ei ole teinud otsust, mille kohaselt üks punktis b osutatud isikutest on viimase kolme aasta jooksul seoses oma majandustegevusega tõsiselt rikkunud või korduvalt rikkunud tollialaseid õigusakte või maksueeskirju, ning |
| --- | --- |

a)

ükski haldus- või kohtuasutus ei ole teinud otsust, mille kohaselt üks punktis b osutatud isikutest on viimase kolme aasta jooksul seoses oma majandustegevusega tõsiselt rikkunud või korduvalt rikkunud tollialaseid õigusakte või maksueeskirju, ning

| b) | ühegi järgmise isiku puhul ei ole registreeritud ühtki tema majandustegevusega, sh taotleja majandustegevusega seotud rasket kuritegu (kui see on asjakohane):






  1) | taotleja, |
| --- | --- | --- |

b)

ühegi järgmise isiku puhul ei ole registreeritud ühtki tema majandustegevusega, sh taotleja majandustegevusega seotud rasket kuritegu (kui see on asjakohane):

1)

taotleja,

| 2) | taotleja tolliküsimuste eest vastutav(ad) isik(ud) ja |
| --- | --- |

2)

taotleja tolliküsimuste eest vastutav(ad) isik(ud) ja

| 3) | taotleja eest vastutav või tema juhtimist kontrolliv isik. |
| --- | --- |

3)

taotleja eest vastutav või tema juhtimist kontrolliv isik.

2.   Artikli 1 punktis a sätestatud kriteeriumi võib täidetuks lugeda ka siis, kui otsustuspädev tolliasutus peab rikkumist võrreldes tehingute arvu ja mahuga vähetähtsaks ning tal ei ole põhjust taotleja heas usus kahelda.

3.   Kui käesoleva artikli lõike 1 punkti b alapunktis 3 osutatud isiku (kes ei ole taotleja) tegevus- või elukoht on kolmandas riigis, hindab otsustuspädev tolliasutus artikli 1 punktis a sätestatud kriteeriumile vastavust talle kättesaadavate andmete ja teabe põhjal.

4.   Kui taotleja alustas tegevust vähem kui kolme aasta eest, hindab otsustuspädev tolliasutus artikli 1 punktis a sätestatud kriteeriumile vastavust talle kättesaadavate andmete ja teabe põhjal.

Artikkel 3

Äridokumentide ja transpordiandmete haldamise nõuetekohane süsteem

Artikli 1 punktis b sätestatud kriteerium loetakse täidetuks, kui täidetud on järgmised tingimused:

| a) | taotlejal on raamatupidamissüsteem, mis on kooskõlas selle lepinguosalise üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega, kus raamatupidamisarvestust peetakse, lubab teha auditipõhiseid tollikontrolle ja peab andmete registrit, mis tagab kontrolljälje alates andmete arvestusse sisestamise hetkest; |
| --- | --- |

a)

taotlejal on raamatupidamissüsteem, mis on kooskõlas selle lepinguosalise üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega, kus raamatupidamisarvestust peetakse, lubab teha auditipõhiseid tollikontrolle ja peab andmete registrit, mis tagab kontrolljälje alates andmete arvestusse sisestamise hetkest;

| b) | taotleja poolt tolliandmete kohta peetav arvestus on integreeritud taotleja raamatupidamissüsteemi või võimaldab teabe ristkontrolli raamatupidamissüsteemiga; |
| --- | --- |

b)

taotleja poolt tolliandmete kohta peetav arvestus on integreeritud taotleja raamatupidamissüsteemi või võimaldab teabe ristkontrolli raamatupidamissüsteemiga;

| c) | taotleja võimaldab tollile füüsilise juurdepääsu oma arvestussüsteemidele ja vajaduse korral oma äridokumentidele ja transpordiandmetele; |
| --- | --- |

c)

taotleja võimaldab tollile füüsilise juurdepääsu oma arvestussüsteemidele ja vajaduse korral oma äridokumentidele ja transpordiandmetele;

| d) | taotleja võimaldab tollile elektroonilise juurdepääsu oma arvestussüsteemidele ja vajaduse korral oma äridokumentidele ja transpordiandmetele, kui need süsteemid või arvestused on elektroonilised; |
| --- | --- |

d)

taotleja võimaldab tollile elektroonilise juurdepääsu oma arvestussüsteemidele ja vajaduse korral oma äridokumentidele ja transpordiandmetele, kui need süsteemid või arvestused on elektroonilised;

| e) | taotlejal on halduskorraldussüsteem, mis vastab ettevõtte tüübile ja suurusele ning on sobiv kaubavoogude haldamiseks, ning tal on sisekontrollisüsteem, millega on võimalik ära hoida, avastada ja parandada vigu ning ära hoida ja avastada ebaseaduslikke või eeskirju eiravaid tehinguid; |
| --- | --- |

e)

taotlejal on halduskorraldussüsteem, mis vastab ettevõtte tüübile ja suurusele ning on sobiv kaubavoogude haldamiseks, ning tal on sisekontrollisüsteem, millega on võimalik ära hoida, avastada ja parandada vigu ning ära hoida ja avastada ebaseaduslikke või eeskirju eiravaid tehinguid;

| f) | vajaduse korral kohaldab taotleja nõuetekohast korda kaubanduspoliitika meetmete või põllumajandustoodetega kauplemisega seotud litsentside ja lubade käsitlemiseks; |
| --- | --- |

f)

vajaduse korral kohaldab taotleja nõuetekohast korda kaubanduspoliitika meetmete või põllumajandustoodetega kauplemisega seotud litsentside ja lubade käsitlemiseks;

| g) | taotleja on kehtestanud rahuldava andmete ja teabe arhiveerimise ning andmete kaotsimineku ärahoidmise korra; |
| --- | --- |

g)

taotleja on kehtestanud rahuldava andmete ja teabe arhiveerimise ning andmete kaotsimineku ärahoidmise korra;

| h) | taotleja tagab, et asjaomased töötajad on teadlikud vajadusest teavitada tolliasutusi kohe, kui ilmnevad raskused seoses tollieeskirjade järgimisega, ja kehtestab protseduurid, mille abil tolliasutusi sellistest juhtudest teavitada; |
| --- | --- |

h)

taotleja tagab, et asjaomased töötajad on teadlikud vajadusest teavitada tolliasutusi kohe, kui ilmnevad raskused seoses tollieeskirjade järgimisega, ja kehtestab protseduurid, mille abil tolliasutusi sellistest juhtudest teavitada;

| i) | taotleja on kehtestanud asjakohased turvameetmed oma arvutisüsteemi kaitsmiseks loata juurdepääsu eest ja dokumentide turvamiseks; |
| --- | --- |

i)

taotleja on kehtestanud asjakohased turvameetmed oma arvutisüsteemi kaitsmiseks loata juurdepääsu eest ja dokumentide turvamiseks;

| j) | vajaduse korral kohaldab taotleja nõuetekohast korda keeldude ja piirangutega seotud impordi- ja ekspordilitsentside käitlemiseks, kaasa arvatud meetmed, mille abil eristatakse keeldude või piirangutega hõlmatud kaupa muust kaubast, ning meetmed nende keeldude või piirangute järgimise tagamiseks. |
| --- | --- |

j)

vajaduse korral kohaldab taotleja nõuetekohast korda keeldude ja piirangutega seotud impordi- ja ekspordilitsentside käitlemiseks, kaasa arvatud meetmed, mille abil eristatakse keeldude või piirangutega hõlmatud kaupa muust kaubast, ning meetmed nende keeldude või piirangute järgimise tagamiseks.

Artikkel 4

Maksevõime

1.   Artikli 1 punktis c sätestatud kriteerium loetakse täidetuks, kui taotleja vastab järgmistele nõuetele:

| a) | taotleja suhtes ei kohaldata pankrotimenetlust; |
| --- | --- |

a)

taotleja suhtes ei kohaldata pankrotimenetlust;

| b) | kolme viimase aasta jooksul enne taotluse esitamist on taotleja täitnud oma rahalised kohustused seoses tollimaksu ning kõikide muude lõivude, maksude ja tasudega, mida kogutakse kaubalt või seoses kauba impordi või ekspordiga; |
| --- | --- |

b)

kolme viimase aasta jooksul enne taotluse esitamist on taotleja täitnud oma rahalised kohustused seoses tollimaksu ning kõikide muude lõivude, maksude ja tasudega, mida kogutakse kaubalt või seoses kauba impordi või ekspordiga;

| c) | taotleja näitab taotluse esitamisele eelnenud kolme aasta kohta kättesaadavate andmete ja teabe põhjal, et tal on piisavalt finantssuutlikkust oma kohustuste täitmiseks, võttes arvesse tema äritegevuse liiki ja mahtu, sh seda, et tal ei ole negatiivset netovara, v.a juhul, kui seda on võimalik katta. |
| --- | --- |

c)

taotleja näitab taotluse esitamisele eelnenud kolme aasta kohta kättesaadavate andmete ja teabe põhjal, et tal on piisavalt finantssuutlikkust oma kohustuste täitmiseks, võttes arvesse tema äritegevuse liiki ja mahtu, sh seda, et tal ei ole negatiivset netovara, v.a juhul, kui seda on võimalik katta.

2.   Kui taotleja alustas tegevust vähem kui kolme aasta eest, tuleb tema maksevõimet, millele on osutatud artikli 1 punktis c, kontrollida kättesaadavate andmete ja teabe põhjal.

Artikkel 5

Julgeoleku- ja turvalisusstandardid

1.   Artikli 1 punktis d sätestatud kriteerium loetakse täidetuks, kui täidetud on järgmised tingimused:

| a) | loaga seotud tehinguteks kasutatavad hooned kaitsevad ebaseadusliku sissetungi eest ja on ehitatud materjalidest, mis takistavad ebaseaduslikku sisenemist; |
| --- | --- |

a)

loaga seotud tehinguteks kasutatavad hooned kaitsevad ebaseadusliku sissetungi eest ja on ehitatud materjalidest, mis takistavad ebaseaduslikku sisenemist;

| b) | kasutusel on asjakohased meetmed, et vältida loata juurdepääsu büroodesse, veoaladele, laadimiskaidele ja lastialadele ja muudele asjaomastele kohtadele; |
| --- | --- |

b)

kasutusel on asjakohased meetmed, et vältida loata juurdepääsu büroodesse, veoaladele, laadimiskaidele ja lastialadele ja muudele asjaomastele kohtadele;

| c) | on võetud kaubakäitlemismeetmeid, mis hõlmavad kaitset kauba loata sissetoomise või vahetamise, väärkasutuse ning kaubasaadetiste omavolilise avamise eest; |
| --- | --- |

c)

on võetud kaubakäitlemismeetmeid, mis hõlmavad kaitset kauba loata sissetoomise või vahetamise, väärkasutuse ning kaubasaadetiste omavolilise avamise eest;

| d) | taotleja on võtnud meetmeid, mis võimaldavad selgelt identifitseerida tema äripartnereid ja tagada sobivate lepingutingimuste või muude taotleja ärimudeliga kooskõlas olevate sobivate meetmete abil, et need äripartnerid tagavad rahvusvahelise tarneahela endapoolse osa turvalisuse; |
| --- | --- |

d)

taotleja on võtnud meetmeid, mis võimaldavad selgelt identifitseerida tema äripartnereid ja tagada sobivate lepingutingimuste või muude taotleja ärimudeliga kooskõlas olevate sobivate meetmete abil, et need äripartnerid tagavad rahvusvahelise tarneahela endapoolse osa turvalisuse;

| e) | taotleja teeb korrapäraselt ja siis, kui olukord seda nõuab, tulevaste turvalisuse seisukohalt tundlikel ametikohtadel töötajate turvakontrolle ja parajasti sellistel ametikohtadel olevate töötajate taustauuringuid riikliku õigusega lubatud ulatuses; |
| --- | --- |

e)

taotleja teeb korrapäraselt ja siis, kui olukord seda nõuab, tulevaste turvalisuse seisukohalt tundlikel ametikohtadel töötajate turvakontrolle ja parajasti sellistel ametikohtadel olevate töötajate taustauuringuid riikliku õigusega lubatud ulatuses;

| f) | taotleja kohaldab kõigi lepinguliste väliste teenuseosutajate suhtes asjakohaseid turvamenetlusi; |
| --- | --- |

f)

taotleja kohaldab kõigi lepinguliste väliste teenuseosutajate suhtes asjakohaseid turvamenetlusi;

| g) | taotleja tagab, et turvaküsimuste eest vastutav personal osaleb korrapäraselt neid küsimusi käsitlevates teadlikkuse suurendamise programmides; |
| --- | --- |

g)

taotleja tagab, et turvaküsimuste eest vastutav personal osaleb korrapäraselt neid küsimusi käsitlevates teadlikkuse suurendamise programmides;

| h) | taotleja on määranud kontaktisiku, kelle pädevuses on julgeoleku- ja turvalisusküsimused. |
| --- | --- |

h)

taotleja on määranud kontaktisiku, kelle pädevuses on julgeoleku- ja turvalisusküsimused.

2.   Kui taotleja on mõne rahvusvahelise konventsiooni, Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni rahvusvahelise standardi, Euroopa standardiorgani Euroopa standardi põhjal väljaantud turvalisus- ja julgeolekusertifikaadi omanik, võetakse seda sertifikaati arvesse artikli 1 punktis d sätestatud kriteeriumidele vastavuse kontrollimisel.

Kriteeriumid loetakse täidetuks määral, mille puhul on kindlaks tehtud, et kõnealuse sertifikaadi väljaandmise kriteeriumid on identsed või samaväärsed artikli 1 punktis d sätestatud kriteeriumidega.

3.   Kui taotleja on tsiviillennundusjulgestuse valdkonna kokkuleppeline esindaja või tuntud saatja, loetakse lõikes 1 sätestatud julgeoleku ja turvalisuse kriteeriumid täidetuks nende kohtade ja tehingute suhtes, mille kohta taotleja on saanud kokkuleppelise esindaja või tuntud saatja staatuse, määral, mil kokkuleppelise esindaja või tuntud saatja staatuse andmise kriteeriumid on identsed või samaväärsed artikli 1 punktis d sätestatud kriteeriumidega.

II JAOTIS

Volitatud ettevõtjatele tehtavad hõlbustused

Volitatud ettevõtjatele tehtavad hõlbustused

Artikkel 6

Volitatud ettevõtjatele tehtavad hõlbustused

1.   Kui volitatud ettevõtja turvalisuse ja julgeoleku valdkonnas esitab oma nimel väljumise ülddeklaratsiooni tollideklaratsiooni või reekspordideklaratsiooni vormis, ei nõuta temalt muid andmeid peale kõnealustes deklaratsioonides märgitud andmete.

2.   Kui volitatud ettevõtja turvalisuse ja julgeoleku valdkonnas esitab teise isiku eest, kes on samuti volitatud ettevõtja, väljumise ülddeklaratsiooni tollideklaratsiooni või reekspordideklaratsiooni vormis, ei nõuta temalt muid andmeid peale kõnealustes deklaratsioonides märgitud andmete.

Artikkel 7

Soodsam kohtlemine riskihindamisel ja kontrollil

1.   Volitatud ettevõtja suhtes tehakse vähem füüsilisi ja dokumendipõhiseid turvakontrolle kui teiste ettevõtjate suhtes.

2.   Kui volitatud ettevõtja on esitanud sisenemise ülddeklaratsiooni või talle on antud luba esitada sisenemise ülddeklaratsiooni asemel tollideklaratsioon või ajutise ladustamise deklaratsioon või kui volitatud ettevõtjal on lubatud lepingu artikli 10 lõikes 8 ja I lisa artikli 1 lõikes 4 osutatud sisenemise ülddeklaratsiooni andmete esitamiseks kasutada äri-, sadama- või transpordiinfosüsteeme, teatab pädev tolliasutus juhul, kui saadetis on valitud füüsiliseks kontrolliks, sellest asjaolust volitatud ettevõtjale. Kõnealune teatamine peab toimuma enne kauba saabumist lepinguosaliste tolliterritooriumile.

Teade tuleb teha kättesaadavaks ka vedajale, kui vedaja ei ole esimese lõigus osutatud volitatud ettevõtja, tingimusel et vedaja on volitatud ettevõtja ja ta on ühendatud esimeses lõigus osutatud deklaratsioonidega seotud elektrooniliste süsteemidega.

Seda teadet ei tohi esitada juhul, kui see võib ohustada kavandatud kontrollimisi või nende tulemusi.

3.   Kui volitatud ettevõtja deklareeritud saadetised on valitud füüsiliseks või dokumendipõhiseks kontrolliks, tuleb need kontrollid teha esmajärjekorras.

Volitatud ettevõtja taotluse korral võib kontrolle teha mujal kui kohas, kus kaup tuleb esitada tollile.

Artikkel 8

Erandid sooduskohtlemisest

Artiklis 7 osutatud soodsamat kohtlemist ei kohaldata turvalisuse tagamiseks tehtavate tollikontrollide suhtes, mis on seotud muudes õigusaktides sätestatud konkreetsete kõrgemate ohutasemete või rangemate kontrollikohustustega.

Tolliasutused peavad siiski esmajärjekorras tegema vajalikud menetlused, formaalsused ja kontrollid volitatud ettevõtja deklareeritud saadetistele.

III JAOTIS

Volitatud ettevõtja staatuse peatamine, kehtetuks tunnistamine ja tühistamine

Volitatud ettevõtja staatuse peatamine, kehtetuks tunnistamine ja tühistamine

Artikkel 9

Staatuse peatamine

1.   Pädev tolliasutus peatab volitatud ettevõtja staatuse andmise otsuse, kui

| a) | tolliasutus leiab, et otsuse tühistamiseks või kehtetuks tunnistamiseks on piisavalt alust, kuid tal ei ole veel kõiki andmeid, mida on vaja tühistamise või kehtetuks tunnistamise otsuse tegemiseks; |
| --- | --- |

a)

tolliasutus leiab, et otsuse tühistamiseks või kehtetuks tunnistamiseks on piisavalt alust, kuid tal ei ole veel kõiki andmeid, mida on vaja tühistamise või kehtetuks tunnistamise otsuse tegemiseks;

| b) | tolliasutus leiab, et otsuse tegemise tingimused ei ole täidetud või et otsuse saaja ei täida otsuse alusel kehtestatud kohustusi, ja et on asjakohane anda otsuse saajale aega võtta meetmeid, et tagada kõnealuste tingimuste või kohustuste täitmine; |
| --- | --- |

b)

tolliasutus leiab, et otsuse tegemise tingimused ei ole täidetud või et otsuse saaja ei täida otsuse alusel kehtestatud kohustusi, ja et on asjakohane anda otsuse saajale aega võtta meetmeid, et tagada kõnealuste tingimuste või kohustuste täitmine;

| c) | otsuse saaja taotleb sellist peatamist, kuna ta ei suuda ajutiselt kõnealuse otsuse jaoks kehtestatud tingimusi või kõnealuse otsuse alusel kehtestatud kohustusi täita. |
| --- | --- |

c)

otsuse saaja taotleb sellist peatamist, kuna ta ei suuda ajutiselt kõnealuse otsuse jaoks kehtestatud tingimusi või kõnealuse otsuse alusel kehtestatud kohustusi täita.

2.   Lõike 1 punktides b ja c osutatud juhul teatab otsuse saaja tolliasutusele meetmetest, mida ta võtab, et tagada tingimuste või kohustuste täitmine, ja samuti sellest, kui palju aega ta meetmete võtmiseks vajab.

Kui asjaomane ettevõtja on võtnud tolli nõuetele vastavad meetmed, mille tulemusel ta täidab volitatud ettevõtja staatuse andmise tingimusi ja kriteeriume, lõpetab tolliasutus staatuse peatamise.

3.   Staatuse peatamine ei mõjuta tolliprotseduure, mis algatati enne staatuse peatamise kuupäeva ning mis ei ole veel lõpuni viidud.

4.   Otsuse saajale teatatakse otsuse peatamisest.

Artikkel 10

Staatuse tühistamine

1.   Volitatud ettevõtja staatuse andmise otsus tühistatakse, kui täidetud on järgmised tingimused:

| a) | otsus tehti ebaõige või puuduliku teabe alusel; |
| --- | --- |

a)

otsus tehti ebaõige või puuduliku teabe alusel;

| b) | otsuse saaja teadis või oleks mõistliku eelduse kohaselt pidanud teadma, et teave oli ebaõige või puudulik; |
| --- | --- |

b)

otsuse saaja teadis või oleks mõistliku eelduse kohaselt pidanud teadma, et teave oli ebaõige või puudulik;

| c) | õige ja täieliku teabe korral oleks otsus olnud teistsugune. |
| --- | --- |

c)

õige ja täieliku teabe korral oleks otsus olnud teistsugune.

2.   Otsuse saajale teatatakse otsuse tühistamisest.

3.   Kui kooskõlas tollialaste õigusaktidega ei ole otsuses sätestatud teisiti, loetakse otsus tühiseks esialgse otsuse jõustumise kuupäevast.

Artikkel 11

Staatuse kehtetuks tunnistamine

1.   Pädevad tolliasutused tunnistavad volitatud ettevõtja staatuse andmise otsuse kehtetuks:

| a) | kui üks või mitu sellise otsuse tegemiseks vajalikku tingimust olid täitmata või ei ole enam täidetud või |
| --- | --- |

a)

kui üks või mitu sellise otsuse tegemiseks vajalikku tingimust olid täitmata või ei ole enam täidetud või

| b) | otsuse saaja taotlusel või |
| --- | --- |

b)

otsuse saaja taotlusel või

| c) | kui otsuse saaja ei võta artikli 9 lõike 1 punktides b ja c osutatud peatamises ette nähtud aja jooksul vajalikke meetmeid otsuse tingimuse täitmiseks või otsusest tulenevate kohustuste täitmiseks. |
| --- | --- |

c)

kui otsuse saaja ei võta artikli 9 lõike 1 punktides b ja c osutatud peatamises ette nähtud aja jooksul vajalikke meetmeid otsuse tingimuse täitmiseks või otsusest tulenevate kohustuste täitmiseks.

2.   Kehtetuks tunnistamine jõustub järgmisel päeval pärast sellest teatamist.

3.   Otsuse saajale teatatakse otsuse kehtetuks tunnistamisest.

IV JAOTIS

Artikkel 12

Teabevahetus

Lepinguosalised vahetavad turvalisuse eesmärgil korrapäraselt teavet volitatud ettevõtjate kohta, esitades järgmised andmed:

| a) | ettevõtja tunnusnumber (TIN – Trader Identification Number) vormingus, mis on kooskõlas EORI (Economic Operator Registration and Identification) normidega; |
| --- | --- |

a)

ettevõtja tunnusnumber (TIN – Trader Identification Number) vormingus, mis on kooskõlas EORI (Economic Operator Registration and Identification) normidega;

| b) | volitatud ettevõtja nimi ja aadress; |
| --- | --- |

b)

volitatud ettevõtja nimi ja aadress;

| c) | selle dokumendi number, millega volitatud ettevõtja staatus anti; |
| --- | --- |

c)

selle dokumendi number, millega volitatud ettevõtja staatus anti;

| d) | praegune staatus (kehtiv, peatatud, kehtetuks tunnistatud); |
| --- | --- |

d)

praegune staatus (kehtiv, peatatud, kehtetuks tunnistatud);

| e) | staatuse muutmise perioodid; |
| --- | --- |

e)

staatuse muutmise perioodid;

| f) | kuupäev, millal otsus ja sellele järgnevad sündmused (peatamine ja kehtetuks tunnistamine) jõustuvad; |
| --- | --- |

f)

kuupäev, millal otsus ja sellele järgnevad sündmused (peatamine ja kehtetuks tunnistamine) jõustuvad;

| g) | otsuse teinud asutus. |
| --- | --- |

g)

otsuse teinud asutus.

---

(1)  ICS2 1. väljalaske kasutuselevõtu ajavahemik: 15. märtsist 2021 kuni 1. oktoobrini 2021; ICS2 2. väljalaske kasutuselevõtu ajavahemik: 1. märtsist 2023 kuni 2. oktoobrini 2023; ICS2 3. väljalaske kasutuselevõtu ajavahemik: 1. märtsist 2024 kuni 1. oktoobrini 2024.

1

Komisjoni 13. detsembri 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/2151, millega kehtestatakse liidu tolliseadustikuga ette nähtud elektrooniliste süsteemide väljaarendamise ja kasutuselevõtmise tööprogramm (ELT L 325, 16.12.2019, lk 168).

(2)  Komisjoni 28. juuli 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/2446, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 seoses liidu tolliseadustiku teatavaid sätteid täpsustavate üksikasjalike eeskirjadega (ELT L 343, 29.12.2015, lk 1), mida on viimati muudetud komisjoni 7. detsembri 2020. aasta delegeeritud määrusega (EL) 2021/234 (ELT L 63, 23.2.2021, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558), mida on viimati muudetud komisjoni 8. veebruar 2021. aasta rakendusmäärusega (EL) 2021/235 (ELT L 63, 23.2.2021, lk 386).

3

(4)  
  20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsioon Euroopa Majandusühenduse, Austria Vabariigi, Soome Vabariigi, Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Rootsi Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel (EÜT L 226, 13.8.1987, lk 2), sealhulgas varasemad ja tulevased muudatused, mille ühiskomitee on eespool nimetatud konventsiooni kohaselt kokku leppinud.

4

(5)  NCTSi uuendatakse, et hõlmata uued turvanõuded, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruses (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1), mida on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/632 (ELT L 111, 25.4.2019, lk 54). NCTSi etapiviisiliste uuenduste kasutuselevõtt on sätestatud komisjoni rakendusotsuse (EL) 2019/2151 lisas.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

6

---