# Euroopa Liidu L 250/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 250 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik15. juuli 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 250

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik15. juuli 2021

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Nõukogu direktiiv (EL) 2021/1159, 13. juuli 2021, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ impordi ja teatavate tarnete ajutise maksuvabastuse osas COVID-19 pandeemiale reageerimiseks | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

DIREKTIIVID

*

Nõukogu direktiiv (EL) 2021/1159, 13. juuli 2021, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ impordi ja teatavate tarnete ajutise maksuvabastuse osas COVID-19 pandeemiale reageerimiseks

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1160, 12. mai 2021, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/1241 seoses kilupüügi keeluala ja atlandi merilesta püügi keelualaga Põhjameres | 4 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1160, 12. mai 2021, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/1241 seoses kilupüügi keeluala ja atlandi merilesta püügi keelualaga Põhjameres

4

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. märtsi 2019. aasta otsuse (EL) 2019/420 (millega muudetakse otsust nr 1313/2013/EL liidu elanikkonnakaitse mehhanismi kohta) parandus ( ELT L 77 I, 20.3.2019 ) | 7 |

Parandused

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. märtsi 2019. aasta otsuse (EL) 2019/420 (millega muudetakse otsust nr 1313/2013/EL liidu elanikkonnakaitse mehhanismi kohta) parandus ( ELT L 77 I, 20.3.2019 )

( ELT L 77 I, 20.3.2019 )

7

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

DIREKTIIVID

| 15.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 250/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 250/1

---

NÕUKOGU DIREKTIIV (EL) 2021/1159,

13. juuli 2021,

millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ impordi ja teatavate tarnete ajutise maksuvabastuse osas COVID-19 pandeemiale reageerimiseks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 113,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),

toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt nõukogu direktiivile 2006/112/EÜ (3) peavad liikmesriigid vabastama käibemaksust kauba impordi liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse, Euroopa Keskpanga või Euroopa Investeerimispanga või liidu asutatud asutuste poolt, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli (nr 7) (edaspidi „protokoll“), ning neile tarnitud kaubad ja osutatud teenused, vastavalt piirangutele ja tingimustele, mis on ette nähtud nimetatud protokolliga ning selle rakendamiseks sõlmitud lepingute või peakorterilepingutega, tingimusel et see ei tekita konkurentsimoonutusi. See maksuvabastus on siiski rangelt piiratud ametlikuks kasutamiseks tehtud ostudega ega laiene olukordadele, kus liidu asutused ostavad kaupu ja teenuseid selleks, et reageerida COVID-19 pandeemiast tulenevale hädaolukorrale, eriti kui sellised ostud tehakse tasuta kättesaadavaks liikmesriikidele või kolmandatele isikutele, nagu riiklikud asutused või institutsioonid. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt nõukogu direktiivile 2006/112/EÜ (3) peavad liikmesriigid vabastama käibemaksust kauba impordi liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse, Euroopa Keskpanga või Euroopa Investeerimispanga või liidu asutatud asutuste poolt, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli (nr 7) (edaspidi „protokoll“), ning neile tarnitud kaubad ja osutatud teenused, vastavalt piirangutele ja tingimustele, mis on ette nähtud nimetatud protokolliga ning selle rakendamiseks sõlmitud lepingute või peakorterilepingutega, tingimusel et see ei tekita konkurentsimoonutusi. See maksuvabastus on siiski rangelt piiratud ametlikuks kasutamiseks tehtud ostudega ega laiene olukordadele, kus liidu asutused ostavad kaupu ja teenuseid selleks, et reageerida COVID-19 pandeemiast tulenevale hädaolukorrale, eriti kui sellised ostud tehakse tasuta kättesaadavaks liikmesriikidele või kolmandatele isikutele, nagu riiklikud asutused või institutsioonid.

| (2) | Seega, kuna on jätkuvalt äärmiselt tähtis võtta meetmeid, et tagada tegutsemisvalmidus käimasoleva tervishoiukriisiga toimetulekuks, on vaja tagada käibemaksuvabastus kaupadele ja teenustele, mida komisjon või liidu õiguse alusel asutatud amet või asutus ostab oma ülesannete täitmisel COVID-19 pandeemiale reageerimiseks. See tagaks, et selles olukorras mitmesuguste liidu algatuste raames võetavaid meetmeid ei takista käibemaksusummad, mida liidu institutsioonid ei saa tagasi nõuda, või käibemaksukohustuslasena registreerimise kohustuse järgimisega kaasnev koormus. |
| --- | --- |

(2)

Seega, kuna on jätkuvalt äärmiselt tähtis võtta meetmeid, et tagada tegutsemisvalmidus käimasoleva tervishoiukriisiga toimetulekuks, on vaja tagada käibemaksuvabastus kaupadele ja teenustele, mida komisjon või liidu õiguse alusel asutatud amet või asutus ostab oma ülesannete täitmisel COVID-19 pandeemiale reageerimiseks. See tagaks, et selles olukorras mitmesuguste liidu algatuste raames võetavaid meetmeid ei takista käibemaksusummad, mida liidu institutsioonid ei saa tagasi nõuda, või käibemaksukohustuslasena registreerimise kohustuse järgimisega kaasnev koormus.

| (3) | Nõukogu direktiiv (EL) 2020/2020 (4) ei ole piisav, et saavutada COVID-19 pandeemia vastase võitluse tõhustamise eesmärki, sest see võimaldab liikmesriikidel kohaldada piiratud aja jooksul üksnes vähendatud käibemaksumäära COVID-19 in vitro diagnostika meditsiiniseadmete ja selliste seadmetega tihedalt seotud teenuste suhtes või maksuvabastust koos eelmises etapis tasutud käibemaksu mahaarvamisega COVID-19 vaktsiinide ja in vitro diagnostika meditsiiniseadmete tarnete ning selliste vaktsiinide ja seadmetega tihedalt seotud teenuste suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu direktiiv (EL) 2020/2020 (4) ei ole piisav, et saavutada COVID-19 pandeemia vastase võitluse tõhustamise eesmärki, sest see võimaldab liikmesriikidel kohaldada piiratud aja jooksul üksnes vähendatud käibemaksumäära COVID-19 in vitro diagnostika meditsiiniseadmete ja selliste seadmetega tihedalt seotud teenuste suhtes või maksuvabastust koos eelmises etapis tasutud käibemaksu mahaarvamisega COVID-19 vaktsiinide ja in vitro diagnostika meditsiiniseadmete tarnete ning selliste vaktsiinide ja seadmetega tihedalt seotud teenuste suhtes.

| (4) | Direktiivi 2006/112/EÜ tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2006/112/EÜ tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (5) | Praegust COVID-19 pandeemiat silmas pidades on juba rakendamisel meetmed, mille suhtes võidaks kohaldada uut maksuvabastust, et leevendada COVID-19 pandeemia mõju, näiteks erakorralise toetuse rahastamisvahendi raames, mis loodi nõukogu määrusega (EL) 2020/521 (5). Kui selliste meetmetega seotud tehingutelt tuleks tasuda käibemaksu, põhjustaks see väärtuslike ressursside kadu, mille tulemusena oleks liikmesriikidele võimalik pakkuda vähem kaupu ja teenuseid proportsionaalselt tasumisele kuuluva maksusummaga. Selleks et liidu eelarvet COVID-19 pandeemia väga tõsiste tagajärgede leevendamiseks parimal viisil kasutada, tuleks käesoleva direktiiviga kehtestatud maksuvabastusi seega kohaldada tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2021. Selline tagasiulatuv kohaldamine on hädavajalik, et mitte takistada COVID-19 pandeemia tagajärgede leevendamiseks võetavate meetmete mõju avaldumist. Algselt maksustatud tehingute puhul vajalik korrigeerimine võiks toimuda juba kehtivate korrigeerimismehhanismide abil, näiteks järgmise käibedeklaratsiooni kaudu. |
| --- | --- |

(5)

Praegust COVID-19 pandeemiat silmas pidades on juba rakendamisel meetmed, mille suhtes võidaks kohaldada uut maksuvabastust, et leevendada COVID-19 pandeemia mõju, näiteks erakorralise toetuse rahastamisvahendi raames, mis loodi nõukogu määrusega (EL) 2020/521 (5). Kui selliste meetmetega seotud tehingutelt tuleks tasuda käibemaksu, põhjustaks see väärtuslike ressursside kadu, mille tulemusena oleks liikmesriikidele võimalik pakkuda vähem kaupu ja teenuseid proportsionaalselt tasumisele kuuluva maksusummaga. Selleks et liidu eelarvet COVID-19 pandeemia väga tõsiste tagajärgede leevendamiseks parimal viisil kasutada, tuleks käesoleva direktiiviga kehtestatud maksuvabastusi seega kohaldada tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2021. Selline tagasiulatuv kohaldamine on hädavajalik, et mitte takistada COVID-19 pandeemia tagajärgede leevendamiseks võetavate meetmete mõju avaldumist. Algselt maksustatud tehingute puhul vajalik korrigeerimine võiks toimuda juba kehtivate korrigeerimismehhanismide abil, näiteks järgmise käibedeklaratsiooni kaudu.

| (6) | Pidades silmas COVID-19 pandeemiast tingitud olukorra pakilisust, peaks käesolev direktiiv jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(6)

Pidades silmas COVID-19 pandeemiast tingitud olukorra pakilisust, peaks käesolev direktiiv jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2006/112/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 143 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:






  „fb) | kauba import komisjoni või liidu õiguse alusel asutatud ameti või asutuse poolt, kui komisjon või selline amet või asutus impordib kõnealust kaupa talle liidu õigusega antud ülesannete täitmisel COVID-19 pandeemiale reageerimiseks, välja arvatud juhul, kui komisjon või selline amet või asutus kasutab imporditud kaupa kas kohe või hiljem tasu eest edasitarnimiseks;“; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Artiklit 143 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:

„fb)

kauba import komisjoni või liidu õiguse alusel asutatud ameti või asutuse poolt, kui komisjon või selline amet või asutus impordib kõnealust kaupa talle liidu õigusega antud ülesannete täitmisel COVID-19 pandeemiale reageerimiseks, välja arvatud juhul, kui komisjon või selline amet või asutus kasutab imporditud kaupa kas kohe või hiljem tasu eest edasitarnimiseks;“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „3.   Kui lõike 1 punktis fb sätestatud maksuvabastuse tingimused enam ei kehti, teavitab komisjon või asjaomane amet või asutus sellest liikmesriiki, kus maksuvabastust kohaldati, ning kõnealuse kauba importi maksustatakse käibemaksuga sel ajal kehtivate tingimuste kohaselt.“ |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„3.   Kui lõike 1 punktis fb sätestatud maksuvabastuse tingimused enam ei kehti, teavitab komisjon või asjaomane amet või asutus sellest liikmesriiki, kus maksuvabastust kohaldati, ning kõnealuse kauba importi maksustatakse käibemaksuga sel ajal kehtivate tingimuste kohaselt.“

| 2) | Artiklit 151 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | esimesse lõiku lisatakse järgmine punkt:






  „ab) | kauba tarne või teenuste osutamine komisjonile või liidu õiguse alusel asutatud ametile või asutusele, kui komisjon või selline amet või asutus ostab kõnealuseid kaupu või teenuseid talle liidu õigusega antud ülesannete täitmisel COVID-19 pandeemiale reageerimiseks, välja arvatud juhul, kui komisjon või selline amet või asutus kasutab soetatud kaupu või teenuseid kas kohe või hiljem tasu eest edasitarnimiseks;“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 151 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

esimesse lõiku lisatakse järgmine punkt:

„ab)

kauba tarne või teenuste osutamine komisjonile või liidu õiguse alusel asutatud ametile või asutusele, kui komisjon või selline amet või asutus ostab kõnealuseid kaupu või teenuseid talle liidu õigusega antud ülesannete täitmisel COVID-19 pandeemiale reageerimiseks, välja arvatud juhul, kui komisjon või selline amet või asutus kasutab soetatud kaupu või teenuseid kas kohe või hiljem tasu eest edasitarnimiseks;“;

| ii) | teine lõik asendatakse järgmisega:

  „Ühtsete maksueeskirjade vastuvõtmiseni kohaldatakse esimeses lõigus sätestatud maksuvabastusi, välja arvatud punktis ab sätestatud maksuvabastus, vastuvõtva liikmesriigi kehtestatavates piirides.“; |
| --- | --- |

ii)

teine lõik asendatakse järgmisega:

„Ühtsete maksueeskirjade vastuvõtmiseni kohaldatakse esimeses lõigus sätestatud maksuvabastusi, välja arvatud punktis ab sätestatud maksuvabastus, vastuvõtva liikmesriigi kehtestatavates piirides.“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „3.   Kui lõike 1 esimese lõigu punktis ab sätestatud maksuvabastuse tingimused enam ei kehti, teavitab komisjon või asjaomane amet või asutus, kes maksuvaba tarne sai, sellest liikmesriiki, kus maksuvabastust kohaldati, ning kõnealuse kauba tarnet või kõnealuste teenuste osutamist maksustatakse käibemaksuga sel ajal kehtivate tingimuste kohaselt.“ |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„3.   Kui lõike 1 esimese lõigu punktis ab sätestatud maksuvabastuse tingimused enam ei kehti, teavitab komisjon või asjaomane amet või asutus, kes maksuvaba tarne sai, sellest liikmesriiki, kus maksuvabastust kohaldati, ning kõnealuse kauba tarnet või kõnealuste teenuste osutamist maksustatakse käibemaksuga sel ajal kehtivate tingimuste kohaselt.“

Artikkel 2

Ülevõtmine

Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu ja avaldavad need hiljemalt 31. detsembril 2021. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad artiklis 1 sätestatud meetmeid alates 1. jaanuarist 2021.

Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Artiklit 1 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 13. juuli 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

A. ŠIRCELJ

---

(1)  
  18. mai 2021. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  
  27. aprilli 2021. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.)

3

(4)  Nõukogu 7. detsembri 2020. aasta direktiiv (EL) 2020/2020, millega muudetakse COVID-19 pandeemiale reageerimiseks direktiivi 2006/112/EÜ seoses COVID-19 vaktsiinide ja in vitro diagnostika meditsiiniseadmete suhtes kohaldatavate ajutiste käibemaksumeetmetega (ELT L 419, 11.12.2020, lk 1).

4

in vitro

(5)  Nõukogu 14. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/521, millega aktiveeritakse määruse (EL) 2016/369 kohane erakorraline toetus ja muudetakse määruse sätteid, võttes arvesse COVID-19 puhangut (ELT L 117, 15.4.2020, lk 3).

5

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 15.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 250/4 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 250/4

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2021/1160,

12. mai 2021,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/1241 seoses kilupüügi keeluala ja atlandi merilesta püügi keelualaga Põhjameres

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/1241, mis käsitleb kalavarude ja mereökosüsteemide kaitsmist tehniliste meetmete abil ning millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1967/2006, (EÜ) nr 1224/2009 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1380/2013, (EL) 2016/1139, (EL) 2018/973, (EL) 2019/472 ja (EL) 2019/1022 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 894/97, (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 2549/2000, (EÜ) nr 254/2002, (EÜ) nr 812/2004 ja (EÜ) nr 2187/2005, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) 2019/1241 on ette nähtud tehniliste meetmete kehtestamine Põhjamere jaoks. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) 2019/1241 on ette nähtud tehniliste meetmete kehtestamine Põhjamere jaoks.

| (2) | Belgial, Taanil, Saksamaal, Prantsusmaal, Madalmaadel ja Rootsil (Scheveningeni töörühm) on otsene huvi Põhjamere kalavarude majandamiseks. Kõnealused liikmesriigid esitasid 15. ja 19. oktoobril 2020 kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (2) artikli 18 lõikega 1 ja määruse (EL) 2019/1241 artikli 15 lõikega 3 kaks ühist soovitust, milles tehti ettepanek võtta komisjoni delegeeritud õigusaktiga vastu teatavad muudatused määruse (EL) 2019/1241 V lisa kehtivates sätetes, milles käsitletakse atlandi merilesta püügi ja kilupüügi keeluala Põhjameres. Nad esitasid kilupüügi keeluala käsitleva ühise soovituse muudetud versiooni 2. veebruaril 2021. Nimetatud liikmesriigid saatsid mõlemad ühised soovitused konsulteerimiseks asjaomastele nõuandekomisjonidele. |
| --- | --- |

(2)

Belgial, Taanil, Saksamaal, Prantsusmaal, Madalmaadel ja Rootsil (Scheveningeni töörühm) on otsene huvi Põhjamere kalavarude majandamiseks. Kõnealused liikmesriigid esitasid 15. ja 19. oktoobril 2020 kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (2) artikli 18 lõikega 1 ja määruse (EL) 2019/1241 artikli 15 lõikega 3 kaks ühist soovitust, milles tehti ettepanek võtta komisjoni delegeeritud õigusaktiga vastu teatavad muudatused määruse (EL) 2019/1241 V lisa kehtivates sätetes, milles käsitletakse atlandi merilesta püügi ja kilupüügi keeluala Põhjameres. Nad esitasid kilupüügi keeluala käsitleva ühise soovituse muudetud versiooni 2. veebruaril 2021. Nimetatud liikmesriigid saatsid mõlemad ühised soovitused konsulteerimiseks asjaomastele nõuandekomisjonidele.

| (3) | Arvestades, et mõlemas ühises soovituses tehakse ettepanek muuta määruse (EL) 2019/1241 V lisa, nähakse käesoleva delegeeritud määrusega ette liikmesriikide soovitatud meetmed nii kilupüügi keeluala kui ka atlandi merilesta püügi keeluala kohta. |
| --- | --- |

(3)

Arvestades, et mõlemas ühises soovituses tehakse ettepanek muuta määruse (EL) 2019/1241 V lisa, nähakse käesoleva delegeeritud määrusega ette liikmesriikide soovitatud meetmed nii kilupüügi keeluala kui ka atlandi merilesta püügi keeluala kohta.

| (4) | Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) hindas tõendeid, mille liikmesriigid esitasid mõlemas ühises soovituses sisalduvate sätete toetuseks (3). Kavandatud meetmeid hinnati kooskõlas määruse (EL) 2019/1241 artikli 15 lõikes 4 sätestatud põhimõtetega. |
| --- | --- |

(4)

Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) hindas tõendeid, mille liikmesriigid esitasid mõlemas ühises soovituses sisalduvate sätete toetuseks (3). Kavandatud meetmeid hinnati kooskõlas määruse (EL) 2019/1241 artikli 15 lõikes 4 sätestatud põhimõtetega.

| (5) | Liikmesriikide esitatud ühises soovituses atlandi merilesta püügi keeluala kohta soovitati kehtestada konkreetne erand laevadele, mille mootori võimsus ületab 221 kW ja mis kasutavad ankurdatud põhjanootasid, tingimusel et sellised laevad järgivad määruse (EL) 2019/1241 V lisa B osa punktis 1.1 sätestatud võrgusilma suurust. STECF analüüsis liikmesriikide esitatud tõendeid ja jõudis järeldusele, et võttes arvesse asjaomaste laevade piiratud arvu ja ankurdatud põhjanooda piiratud mõju merepõhjale, ei mõjuta konkreetse erandi kehtestamine ankurdatud põhjanooda suhtes eeldatavasti oluliselt kaitsetaset piirkonnas. Kavandatud meede tuleks seega lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(5)

Liikmesriikide esitatud ühises soovituses atlandi merilesta püügi keeluala kohta soovitati kehtestada konkreetne erand laevadele, mille mootori võimsus ületab 221 kW ja mis kasutavad ankurdatud põhjanootasid, tingimusel et sellised laevad järgivad määruse (EL) 2019/1241 V lisa B osa punktis 1.1 sätestatud võrgusilma suurust. STECF analüüsis liikmesriikide esitatud tõendeid ja jõudis järeldusele, et võttes arvesse asjaomaste laevade piiratud arvu ja ankurdatud põhjanooda piiratud mõju merepõhjale, ei mõjuta konkreetse erandi kehtestamine ankurdatud põhjanooda suhtes eeldatavasti oluliselt kaitsetaset piirkonnas. Kavandatud meede tuleks seega lisada käesolevasse määrusesse.

| (6) | Lisaks soovitati atlandi merilesta püügi keeluala käsitlevas ühises soovituses asendada määruse (EL) 2019/1241 V lisa C osa punkti 2.2 alapunktis c mõiste „põhjatraalid“ mõistega „traallaudadega põhjatraalid“. STECF analüüsis liikmesriikide esitatud tõendeid ja jõudis järeldusele, et kavandatud muudatus kõrvaldab tõenäoliselt määrusest igasuguse ebaselguse ja tagab kaitsetaseme, mis on vähemalt samaväärne ja tõenäoliselt kõrgem praegu määruses (EL) 2019/1241 sätestatust. Kavandatud meede tuleks seega lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks soovitati atlandi merilesta püügi keeluala käsitlevas ühises soovituses asendada määruse (EL) 2019/1241 V lisa C osa punkti 2.2 alapunktis c mõiste „põhjatraalid“ mõistega „traallaudadega põhjatraalid“. STECF analüüsis liikmesriikide esitatud tõendeid ja jõudis järeldusele, et kavandatud muudatus kõrvaldab tõenäoliselt määrusest igasuguse ebaselguse ja tagab kaitsetaseme, mis on vähemalt samaväärne ja tõenäoliselt kõrgem praegu määruses (EL) 2019/1241 sätestatust. Kavandatud meede tuleks seega lisada käesolevasse määrusesse.

| (7) | Ühises soovituses atlandi merilesta püügi keeluala kohta soovitati ühtlasi, et alates käesoleva määruse kohaldamise algusest võib kuni 24 m pikkused piimtraalerid lisada määruse (EL) 2019/1241 V lisa C osa punktis 2.4 sätestatud laevade nimekirja. STECF analüüsis liikmesriikide esitatud tõendeid ja jõudis järeldusele, et kõnealune piirang tagab kaitsetaseme, mis on vähemalt samaväärne praegu määruses (EL) 2019/1241 sätestatuga. Kavandatud meede tuleks seega lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(7)

Ühises soovituses atlandi merilesta püügi keeluala kohta soovitati ühtlasi, et alates käesoleva määruse kohaldamise algusest võib kuni 24 m pikkused piimtraalerid lisada määruse (EL) 2019/1241 V lisa C osa punktis 2.4 sätestatud laevade nimekirja. STECF analüüsis liikmesriikide esitatud tõendeid ja jõudis järeldusele, et kõnealune piirang tagab kaitsetaseme, mis on vähemalt samaväärne praegu määruses (EL) 2019/1241 sätestatuga. Kavandatud meede tuleks seega lisada käesolevasse määrusesse.

| (8) | Liikmesriikide esitatud ühises soovituses kilupüügi keeluala kohta soovitati kolme aasta jooksul jätkuvalt tühistada kilupüügi keeluala alates 1. juulist kuni 31. oktoobrini teatavate püügivahenditega laevade puhul, nagu on sätestatud komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 1395/2014 (4) ajavahemikuks kuni 31. detsembrini 2020. STECF analüüsis liikmesriikide esitatud tõendeid kilupüügi keeluala kohta ja jõudis järeldusele, et puuduvad selged märgid selle kohta, et kilupüügi keeluala tühistamine alates 2017. aastast oleks heeringavarusid kahjustanud. STECF jõudis ka järeldusele, et on ebatõenäoline, et kilupüügi keeluala tühistamine tooks kaasa praegusest madalama kaitsetaseme. STECF märkis siiski, et samaväärse kaitsetaseme säilitamiseks on vaja teha püügiseiret rohkem aastaid. Seetõttu tegi STECF ettepaneku, et pärast kolmeaastast seiret hinnataks tühistamise mõju uuesti. Liikmesriigid kohustusid jälgima kilupüügi keeluala tühistamise mõju kõnealusel ajavahemikul, kogudes nende ühises soovituses sätestatud andmeid heeringa kaaspüügi kohta kilupüügil. Need andmed esitatakse STECFile hindamiseks. Kavandatud meede tuleks seega lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(8)

Liikmesriikide esitatud ühises soovituses kilupüügi keeluala kohta soovitati kolme aasta jooksul jätkuvalt tühistada kilupüügi keeluala alates 1. juulist kuni 31. oktoobrini teatavate püügivahenditega laevade puhul, nagu on sätestatud komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 1395/2014 (4) ajavahemikuks kuni 31. detsembrini 2020. STECF analüüsis liikmesriikide esitatud tõendeid kilupüügi keeluala kohta ja jõudis järeldusele, et puuduvad selged märgid selle kohta, et kilupüügi keeluala tühistamine alates 2017. aastast oleks heeringavarusid kahjustanud. STECF jõudis ka järeldusele, et on ebatõenäoline, et kilupüügi keeluala tühistamine tooks kaasa praegusest madalama kaitsetaseme. STECF märkis siiski, et samaväärse kaitsetaseme säilitamiseks on vaja teha püügiseiret rohkem aastaid. Seetõttu tegi STECF ettepaneku, et pärast kolmeaastast seiret hinnataks tühistamise mõju uuesti. Liikmesriigid kohustusid jälgima kilupüügi keeluala tühistamise mõju kõnealusel ajavahemikul, kogudes nende ühises soovituses sätestatud andmeid heeringa kaaspüügi kohta kilupüügil. Need andmed esitatakse STECFile hindamiseks. Kavandatud meede tuleks seega lisada käesolevasse määrusesse.

| (9) | Määrust (EL) 2019/1241 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Määrust (EL) 2019/1241 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (10) | Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt liidu laevade kalapüügihooaja kavandamist ja seonduvat majandustegevust, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist, |
| --- | --- |

(10)

Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt liidu laevade kalapüügihooaja kavandamist ja seonduvat majandustegevust, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) 2019/1241 muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. mai 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 198, 25.7.2019, lk 105.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

2

(3)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2786172/STECF+PLEN+20-03.pdf, lk 93–105 (kilupüügi keeluala) ja lk 106–113 (atlandi merikeele keeluala).

3

(4)  Komisjoni 20. oktoobri 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1395/2014, millega kehtestatakse tagasiheitekava seoses teatavate väikeste pelaagiliste liikide püügiga ja tööstusliku kalapüügiga Põhjameres (ELT L 370, 30.12.2014, lk 35).

4

---

LISA

Määruse (EL) 2019/1241 V lisa C osa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Punkti 2.2 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | laevadel, mille mootori võimsus ületab 221 kW, on lubatud kasutada traallaudadega põhjatraale, ning paarislaevadel, mille mootorite koguvõimsus ületab 221 kW, on lubatud kasutada paarispüügi põhjatraale tingimusel, et sellised laevad ei tegele atlandi merilesta või hariliku merikeele sihtpüügiga ning järgivad käesoleva lisa B osas esitatud võrgusilma suurusega seotud eeskirju.“; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Punkti 2.2 muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkt c asendatakse järgmisega:

„c)

laevadel, mille mootori võimsus ületab 221 kW, on lubatud kasutada traallaudadega põhjatraale, ning paarislaevadel, mille mootorite koguvõimsus ületab 221 kW, on lubatud kasutada paarispüügi põhjatraale tingimusel, et sellised laevad ei tegele atlandi merilesta või hariliku merikeele sihtpüügiga ning järgivad käesoleva lisa B osas esitatud võrgusilma suurusega seotud eeskirju.“;

| b) | lisatakse alapunkt d:






  „d) | laevadel, mille mootori võimsus ületab 221 kW, on lubatud kasutada ankurdatud põhjanootasid tingimusel, et sellised laevad järgivad käesoleva lisa B osa punktis 1.1 sätestatud võrgusilma suurust.“ |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse alapunkt d:

„d)

laevadel, mille mootori võimsus ületab 221 kW, on lubatud kasutada ankurdatud põhjanootasid tingimusel, et sellised laevad järgivad käesoleva lisa B osa punktis 1.1 sätestatud võrgusilma suurust.“

| 2) | Punkt 2.4 asendatakse järgmisega:






  „2.4. | Iga liikmesriik lisab komisjonile esitatavasse nimekirja laevad, millel on punktis 2.1 osutatud piirkonnas lubatud kala püüda. Nimekirjas olevate punkti 2.2 alapunktis a osutatud laevade mootorite koguvõimsus ei või ületada iga liikmesriigi 1. jaanuaril 1998 tõendatud mootorite koguvõimsust. Kala võivad püüda laevad, millel on määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 7 kohaselt välja antud kalapüügiluba. Alates 1. juulist 2021 võib kõnealusesse nimekirja lisada üksnes piimtraalereid, mille kogupikkus on kuni 24 meetrit.“ |
| --- | --- | --- |

2)

Punkt 2.4 asendatakse järgmisega:

„2.4.

Iga liikmesriik lisab komisjonile esitatavasse nimekirja laevad, millel on punktis 2.1 osutatud piirkonnas lubatud kala püüda. Nimekirjas olevate punkti 2.2 alapunktis a osutatud laevade mootorite koguvõimsus ei või ületada iga liikmesriigi 1. jaanuaril 1998 tõendatud mootorite koguvõimsust. Kala võivad püüda laevad, millel on määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 7 kohaselt välja antud kalapüügiluba. Alates 1. juulist 2021 võib kõnealusesse nimekirja lisada üksnes piimtraalereid, mille kogupikkus on kuni 24 meetrit.“

| 3) | Punkti 4 lisatakse järgmised lõigud:

  „Erandina esimese lõigu kolmandast taandest ei kohaldata seda taanet kuni 31. detsembrini 2023 järgmiste püügivahenditega püügi suhtes:






  a) | veetavad püünised, mille võrgusilma suurus on alla 32 mm; |
| --- | --- | --- |

3)

Punkti 4 lisatakse järgmised lõigud:

„Erandina esimese lõigu kolmandast taandest ei kohaldata seda taanet kuni 31. detsembrini 2023 järgmiste püügivahenditega püügi suhtes:

a)

veetavad püünised, mille võrgusilma suurus on alla 32 mm;

| b) | seinnoodad või |
| --- | --- |

b)

seinnoodad või

| c) | nakkevõrgud, raamvõrgud, abarad ja triivvõrgud, mille võrgusilma suurus on alla 30 mm. |
| --- | --- |

c)

nakkevõrgud, raamvõrgud, abarad ja triivvõrgud, mille võrgusilma suurus on alla 30 mm.

Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad komisjonile 15. detsembriks 2023 erandit toetavad seireandmed.“

---

Parandused

| 15.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 250/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 250/7

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. märtsi 2019. aasta otsuse (EL) 2019/420 (millega muudetakse otsust nr 1313/2013/EL liidu elanikkonnakaitse mehhanismi kohta) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 77 I, 20. märts 2019
  )

| 1. | Kogu tekstis asendatakse sõna „õnnetus“ asjaomases käändes ja vormis (v.a liitsõnas „loodusõnnetus“) sõnaga „suurõnnetus“ sobivas käändes ja vormis. |
| --- | --- |

1.

Kogu tekstis asendatakse sõna „õnnetus“ asjaomases käändes ja vormis (v.a liitsõnas „loodusõnnetus“) sõnaga „suurõnnetus“ sobivas käändes ja vormis.

| 2. | Kogu tekstis asendatakse sõnad „rescEU vahendid“ asjaomases käändes sõnadega „rescEU võimekused“ sobivas käändes. |
| --- | --- |

2.

Kogu tekstis asendatakse sõnad „rescEU vahendid“ asjaomases käändes sõnadega „rescEU võimekused“ sobivas käändes.

| 3. | Kogu tekstis asendatakse sõna „reageerimissuutlikkus“ asjaomases käändes sõnaga „reageerimisvõimekus“ sobivas käändes. |
| --- | --- |

3.

Kogu tekstis asendatakse sõna „reageerimissuutlikkus“ asjaomases käändes sõnaga „reageerimisvõimekus“ sobivas käändes.

| 4. | Kogu tekstis asendatakse sõna „puudujäägid“ asjaomases käändes sõnaga „puudused“ sobivas käändes. |
| --- | --- |

4.

Kogu tekstis asendatakse sõna „puudujäägid“ asjaomases käändes sõnaga „puudused“ sobivas käändes.

| 5. | Kogu tekstis (v.a. leheküljel 2 põhjenduses 11) asendatakse sõnad „reageerimise suutlikkus“ asjaomases käändes sõnadega „reageerimise võimekus“ sobivas käändes. |
| --- | --- |

5.

Kogu tekstis (v.a. leheküljel 2 põhjenduses 11) asendatakse sõnad „reageerimise suutlikkus“ asjaomases käändes sõnadega „reageerimise võimekus“ sobivas käändes.

| 6. | Kogu tekstis asendatakse sõna „reageerimisvahendid“ asjaomases käändes sõnaga „reageerimisvõimekused“ sobivas käändes. |
| --- | --- |

6.

Kogu tekstis asendatakse sõna „reageerimisvahendid“ asjaomases käändes sõnaga „reageerimisvõimekused“ sobivas käändes.

| 7. | Kogu tekstis (v.a leheküljel 3 põhjenduses 17) asendatakse sõna „vahendid“ asjaomases käändes sõnaga „võimekused“ sobivas käändes. |
| --- | --- |

7.

Kogu tekstis (v.a leheküljel 3 põhjenduses 17) asendatakse sõna „vahendid“ asjaomases käändes sõnaga „võimekused“ sobivas käändes.

| 8. | Leheküljel 1 põhjenduses 4 |
| --- | --- |

8.

Leheküljel 1 põhjenduses 4

asendatakse sõnad

„kollektiivne suutlikkus“

järgmisega:

„kollektiivne võimekus“.

| 9. | Leheküljel 4 põhjenduses 31 |
| --- | --- |

9.

Leheküljel 4 põhjenduses 31

asendatakse sõnad

„reageerimise kollektiivset suutlikkust“

järgmisega:

„reageerimise kollektiivset võimekust“.

| 10. | Leheküljel 7 artikli 1 punkti 6 alapunktis b (uues lõikes 1a) |
| --- | --- |

10.

Leheküljel 7 artikli 1 punkti 6 alapunktis b (uues lõikes 1a)

asendatakse sõnad

„taotlevas liikmesriigis“

järgmisega:

„abi taotlevas liikmesriigis“.

| 11. | Leheküljel 8 artikli 1 punktis 7 (uue artikli 12 lõikes 7) |
| --- | --- |

11.

Leheküljel 8 artikli 1 punktis 7 (uue artikli 12 lõikes 7)

asendatakse

„7.   Kasutusele võtmise korral lepib komisjon taotleva liikmesriigiga ERCC kaudu kokku rescEU vahendite operatiivses kasutamises. Taotlev liikmesriik hõlbustab oma reageerimisvahendite ja rescEU tegevuse operatiivset koordineerimist operatsioonide käigus.“

järgmisega:

„7.   Kasutusele võtmise korral lepib komisjon abi taotleva liikmesriigiga ERCC kaudu kokku rescEU vahendite operatiivses kasutamises. Abi taotlev liikmesriik hõlbustab oma reageerimisvahendite ja rescEU tegevuse operatiivset koordineerimist operatsioonide käigus.“

---