# Euroopa Liidu L 253/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 253 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik16. juuli 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 253

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik16. juuli 2021

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi määrus (EL, Euratom) 2021/1163, 24. juuni 2021, millega kehtestatakse ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriv kord ja üldtingimused (Euroopa Ombudsmani põhikiri) ning tunnistatakse kehtetuks otsus 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi määrus (EL, Euratom) 2021/1163, 24. juuni 2021, millega kehtestatakse ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriv kord ja üldtingimused (Euroopa Ombudsmani põhikiri) ning tunnistatakse kehtetuks otsus 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1164, 12. juuli 2021, millega võetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 99 kohaselt kaitse alla nimetus Willamette Valley (KGT) | 11 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1165, 15. juuli 2021, millega lubatakse mahepõllumajanduslikus tootmises kasutada teatavaid tooteid ja aineid ning koostatakse nende loetelud (
  1
  ) | 13 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1166, 15. juuli 2021, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/947 seoses visuaalse otsenähtavuse piires või väljaspool visuaalse otsenähtavuse piire toimuva käitamise standardstsenaariumide kohaldamise alguskuupäeva edasilükkamisega (
  1
  ) | 49 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud otsus (EL) 2021/1167, 27. aprill 2021, millega kehtestatakse liidu mitmeaastane programm kalandus- ja vesiviljelussektori bioloogiliste, keskkonnaalaste, tehniliste ja sotsiaalmajanduslike andmete kogumiseks ja haldamiseks alates 2022. aastast | 51 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/1168, 27. aprill 2021, millega kehtestatakse kalandus- ja vesiviljelussektori andmete kogumist ja haldamist käsitleva liidu mitmeaastase programmi osana alates 2022. aastast merel tehtavate kohustuslike teadusuuringute loetelu ja künnised | 92 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1164, 12. juuli 2021, millega võetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 99 kohaselt kaitse alla nimetus Willamette Valley (KGT)

11

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1165, 15. juuli 2021, millega lubatakse mahepõllumajanduslikus tootmises kasutada teatavaid tooteid ja aineid ning koostatakse nende loetelud (
  1
  )

1

13

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1166, 15. juuli 2021, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/947 seoses visuaalse otsenähtavuse piires või väljaspool visuaalse otsenähtavuse piire toimuva käitamise standardstsenaariumide kohaldamise alguskuupäeva edasilükkamisega (
  1
  )

1

49

OTSUSED

*

Komisjoni delegeeritud otsus (EL) 2021/1167, 27. aprill 2021, millega kehtestatakse liidu mitmeaastane programm kalandus- ja vesiviljelussektori bioloogiliste, keskkonnaalaste, tehniliste ja sotsiaalmajanduslike andmete kogumiseks ja haldamiseks alates 2022. aastast

51

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/1168, 27. aprill 2021, millega kehtestatakse kalandus- ja vesiviljelussektori andmete kogumist ja haldamist käsitleva liidu mitmeaastase programmi osana alates 2022. aastast merel tehtavate kohustuslike teadusuuringute loetelu ja künnised

92

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 16.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 253/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 253/1

---

EUROOPA PARLAMENDI MÄÄRUS (EL, Euratom) 2021/1163,

24. juuni 2021,

millega kehtestatakse ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriv kord ja üldtingimused (Euroopa Ombudsmani põhikiri) ning tunnistatakse kehtetuks otsus 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom

EUROOPA PARLAMENT,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 228 lõiget 4,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 106a lõiget 1,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu heakskiitu, (1)

võttes arvesse Euroopa komisjoni arvamust, (2)

toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriv kord ja üldtingimused tuleks kehtestada kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) ning eelkõige selle artikli 20 lõike 2 punkti d ja artikli 228, Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) sätetega. |
| --- | --- |

(1)

Ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriv kord ja üldtingimused tuleks kehtestada kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) ning eelkõige selle artikli 20 lõike 2 punkti d ja artikli 228, Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) sätetega.

| (2) | Euroopa Parlamendi otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom (3) muudeti viimati 2008. aastal. Pärast Lissaboni lepingu jõustumist 1. detsembril 2009 tuleks otsus 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom kehtetuks tunnistada ja asendada ELi toimimise lepingu artikli 228 lõike 4 alusel vastu võetud määrusega. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom (3) muudeti viimati 2008. aastal. Pärast Lissaboni lepingu jõustumist 1. detsembril 2009 tuleks otsus 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom kehtetuks tunnistada ja asendada ELi toimimise lepingu artikli 228 lõike 4 alusel vastu võetud määrusega.

| (3) | Harta artikkel 41 tunnustab õigust heale haldusele liidu kodanike ühe põhiõigusena. Harta artikkel 43 tunnustab õigust pöörduda Euroopa Ombudsmani poole seoses liidu institutsioonide, organite või asutuste tegevuses ilmnenud haldusomavoliga. Et tagada nende õiguste tulemuslik kasutamine ja tõhustada ombudsmani suutlikkust viia läbi põhjalikke ja erapooletuid uurimisi, toetades seeläbi ombudsmani sõltumatust, millest mõlemad eelnevad sõltuvad, tuleks ombudsmanile anda kõik vajalikud vahendid aluslepingutes ja käesolevas määruses osutatud ombudsmani ülesannete edukaks täitmiseks. |
| --- | --- |

(3)

Harta artikkel 41 tunnustab õigust heale haldusele liidu kodanike ühe põhiõigusena. Harta artikkel 43 tunnustab õigust pöörduda Euroopa Ombudsmani poole seoses liidu institutsioonide, organite või asutuste tegevuses ilmnenud haldusomavoliga. Et tagada nende õiguste tulemuslik kasutamine ja tõhustada ombudsmani suutlikkust viia läbi põhjalikke ja erapooletuid uurimisi, toetades seeläbi ombudsmani sõltumatust, millest mõlemad eelnevad sõltuvad, tuleks ombudsmanile anda kõik vajalikud vahendid aluslepingutes ja käesolevas määruses osutatud ombudsmani ülesannete edukaks täitmiseks.

| (4) | Tingimused, mille alusel võib ombudsmanile kaebuse esitada, tuleks kehtestada kooskõlas täieliku, vaba ja lihtsa juurdepääsu põhimõttega, võttes igakülgselt arvesse õigus- ja haldusmenetlusest tulenevaid konkreetseid piiranguid. |
| --- | --- |

(4)

Tingimused, mille alusel võib ombudsmanile kaebuse esitada, tuleks kehtestada kooskõlas täieliku, vaba ja lihtsa juurdepääsu põhimõttega, võttes igakülgselt arvesse õigus- ja haldusmenetlusest tulenevaid konkreetseid piiranguid.

| (5) | Ombudsman peaks võtma oma tegevuses igakülgselt arvesse tema uurimise all olevate liidu institutsioonide, organite ja asutuste pädevust. |
| --- | --- |

(5)

Ombudsman peaks võtma oma tegevuses igakülgselt arvesse tema uurimise all olevate liidu institutsioonide, organite ja asutuste pädevust.

| (6) | On vaja sätestada kord, mida tuleb järgida, kui ombudsmani uurimistest ilmnevad haldusomavoli juhtumid. Ombudsman peaks esitama Euroopa Parlamendile iga-aastase istungjärgu lõpus üksikasjaliku aruande. Ombudsmanil peaks olema ka õigus lisada sellesse aastaaruandesse hinnang selle kohta, kuidas on antud soovitusi järgitud. |
| --- | --- |

(6)

On vaja sätestada kord, mida tuleb järgida, kui ombudsmani uurimistest ilmnevad haldusomavoli juhtumid. Ombudsman peaks esitama Euroopa Parlamendile iga-aastase istungjärgu lõpus üksikasjaliku aruande. Ombudsmanil peaks olema ka õigus lisada sellesse aastaaruandesse hinnang selle kohta, kuidas on antud soovitusi järgitud.

| (7) | Ombudsmani rolli tugevdamiseks ja parimate haldustavade edendamiseks liidu institutsioonides, organites ja asutustes on soovitav lubada ombudsmanil – ilma et see piiraks tema esmast ülesannet menetleda kaebusi – viia läbi omaalgatuslikke uurimisi, kui ta peab seda vajalikuks, eelkõige korduvate, süstemaatiliste või eriti tõsiste haldusomavoli juhtumite korral. |
| --- | --- |

(7)

Ombudsmani rolli tugevdamiseks ja parimate haldustavade edendamiseks liidu institutsioonides, organites ja asutustes on soovitav lubada ombudsmanil – ilma et see piiraks tema esmast ülesannet menetleda kaebusi – viia läbi omaalgatuslikke uurimisi, kui ta peab seda vajalikuks, eelkõige korduvate, süstemaatiliste või eriti tõsiste haldusomavoli juhtumite korral.

| (8) | Taotluste suhtes üldsuse juurdepääsuks ombudsmani dokumentidele kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1049/2001, (4) mida on täiendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1367/2006, (5) välja arvatud dokumentidele, mis on saadud uurimise käigus, mille puhul peaks taotlusi menetlema see liidu institutsioon, organ või asutus, kust need pärinevad. |
| --- | --- |

(8)

Taotluste suhtes üldsuse juurdepääsuks ombudsmani dokumentidele kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1049/2001, (4) mida on täiendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1367/2006, (5) välja arvatud dokumentidele, mis on saadud uurimise käigus, mille puhul peaks taotlusi menetlema see liidu institutsioon, organ või asutus, kust need pärinevad.

| (9) | Ombudsmanil peaks olema juurdepääs kõikidele tema ülesannete täitmiseks vajalikele vahenditele. Selleks peaksid liidu institutsioonid, organid ja asutused andma ombudsmanile mis tahes teavet, mida ta uurimise eesmärgil taotleb. Juhuks, kui ombudsmani ülesannete täitmine nõuab ombudsmanile liidu institutsioonide, organite ja asutuste või liikmesriikide asutuste valduses oleva salastatud teabe esitamist, peaks ombudsmanil olema juurdepääs sellisele teabele tingimusel, et tagatud on teabe kaitse õigusnormide järgimine. |
| --- | --- |

(9)

Ombudsmanil peaks olema juurdepääs kõikidele tema ülesannete täitmiseks vajalikele vahenditele. Selleks peaksid liidu institutsioonid, organid ja asutused andma ombudsmanile mis tahes teavet, mida ta uurimise eesmärgil taotleb. Juhuks, kui ombudsmani ülesannete täitmine nõuab ombudsmanile liidu institutsioonide, organite ja asutuste või liikmesriikide asutuste valduses oleva salastatud teabe esitamist, peaks ombudsmanil olema juurdepääs sellisele teabele tingimusel, et tagatud on teabe kaitse õigusnormide järgimine.

| (10) | Ombudsman ja tema personal peaks käsitlema konfidentsiaalselt kogu teavet, mille nad on oma ülesannete täitmisel saanud, ilma et see mõjutaks ombudsmani kohustust teavitada liikmesriikide ametiasutusi faktidest, mis võivad olla seotud kuritegudega ja mis on talle teatavaks saanud uurimise käigus. Ombudsmanil peaks olema lubatud teavitada ka asjaomast liidu institutsiooni, organit või asutust asjaoludest, mis seavad kahtluse alla nende töötaja käitumise. Ombudsmani kohustust käsitleda oma ülesannete täitmisel saadud teavet konfidentsiaalsena ei peaks piirama tema kohustust vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 15 lõikele 1 teha oma tööd võimalikult avalikult. Eelkõige peaks ombudsman oma ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks ja järelduste toetamiseks saama oma aruannetes viidata mis tahes üldsusele kättesaadavale teabele. |
| --- | --- |

(10)

Ombudsman ja tema personal peaks käsitlema konfidentsiaalselt kogu teavet, mille nad on oma ülesannete täitmisel saanud, ilma et see mõjutaks ombudsmani kohustust teavitada liikmesriikide ametiasutusi faktidest, mis võivad olla seotud kuritegudega ja mis on talle teatavaks saanud uurimise käigus. Ombudsmanil peaks olema lubatud teavitada ka asjaomast liidu institutsiooni, organit või asutust asjaoludest, mis seavad kahtluse alla nende töötaja käitumise. Ombudsmani kohustust käsitleda oma ülesannete täitmisel saadud teavet konfidentsiaalsena ei peaks piirama tema kohustust vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 15 lõikele 1 teha oma tööd võimalikult avalikult. Eelkõige peaks ombudsman oma ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks ja järelduste toetamiseks saama oma aruannetes viidata mis tahes üldsusele kättesaadavale teabele.

| (11) | Kui see on ombudsmani ülesannete tõhusaks täitmiseks vajalik, tuleks talle anda võimalus teha koostööd ja vahetada teavet liikmesriikide ametiasutustega kooskõlas kohaldatava riigisisese ja liidu õigusega ning muude liidu institutsioonide, organite või asutustega kooskõlas kohaldatava liidu õigusega. |
| --- | --- |

(11)

Kui see on ombudsmani ülesannete tõhusaks täitmiseks vajalik, tuleks talle anda võimalus teha koostööd ja vahetada teavet liikmesriikide ametiasutustega kooskõlas kohaldatava riigisisese ja liidu õigusega ning muude liidu institutsioonide, organite või asutustega kooskõlas kohaldatava liidu õigusega.

| (12) | Ombudsmani peaks valima Euroopa Parlament oma ametiaja alguses kogu oma ametiajaks, valides ta isikute hulgast, kes on liidu kodanikud ning kelle puhul on tagatud vajalik sõltumatus ja pädevus. Samuti tuleks sätestada üldtingimused muu hulgas ombudsmani ülesannete täitmise lõpetamiseks ning ombudsmani asendamiseks, ombudsmani ülesannetega kokkusobimatud tegevused, ombudsmani töötasu ning ombudsmani privileegid ja puutumatus. |
| --- | --- |

(12)

Ombudsmani peaks valima Euroopa Parlament oma ametiaja alguses kogu oma ametiajaks, valides ta isikute hulgast, kes on liidu kodanikud ning kelle puhul on tagatud vajalik sõltumatus ja pädevus. Samuti tuleks sätestada üldtingimused muu hulgas ombudsmani ülesannete täitmise lõpetamiseks ning ombudsmani asendamiseks, ombudsmani ülesannetega kokkusobimatud tegevused, ombudsmani töötasu ning ombudsmani privileegid ja puutumatus.

| (13) | Tuleks täpsustada, et ombudsmani asukoht on sama nagu Euroopa Parlamendil, nagu on kindlaks määratud protokolli nr 6 (Euroopa Liidu institutsioonide ning teatavate organite, asutuste ja talituste asukoha kohta), mis on lisatud Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule (edaspidi „protokoll nr 6“), ainsa artikli punktis a. |
| --- | --- |

(13)

Tuleks täpsustada, et ombudsmani asukoht on sama nagu Euroopa Parlamendil, nagu on kindlaks määratud protokolli nr 6 (Euroopa Liidu institutsioonide ning teatavate organite, asutuste ja talituste asukoha kohta), mis on lisatud Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule (edaspidi „protokoll nr 6“), ainsa artikli punktis a.

| (14) | Ombudsman peaks saavutama oma sekretariaadi koosseisus soolise võrdõiguslikkuse, võttes igakülgselt arvesse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ja muude liidu teenistujate teenistustingimuste, mis on sätestatud nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (6) (edaspidi „personalieeskirjad“), artikli 1d lõiget 2. |
| --- | --- |

(14)

Ombudsman peaks saavutama oma sekretariaadi koosseisus soolise võrdõiguslikkuse, võttes igakülgselt arvesse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ja muude liidu teenistujate teenistustingimuste, mis on sätestatud nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (6) (edaspidi „personalieeskirjad“), artikli 1d lõiget 2.

| (15) | Ombudsmani ülesanne on võtta vastu käesoleva määruse rakendussätted pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi, nõukogu ja Euroopa komisjoniga. Kui need institutsioonid ei anna arvamust ombudsmani poolt eelnevalt põhjendatult sätestatud aja jooksul, võib ombudsman asjaomased rakendussätted vastu võtta. Õiguskindluse ja ombudsmani ülesannete täitmise kõrgeimate standardite tagamiseks tuleks käesolevas määruses kehtestada vastuvõetavate rakendussätete minimaalne sisu, |
| --- | --- |

(15)

Ombudsmani ülesanne on võtta vastu käesoleva määruse rakendussätted pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi, nõukogu ja Euroopa komisjoniga. Kui need institutsioonid ei anna arvamust ombudsmani poolt eelnevalt põhjendatult sätestatud aja jooksul, võib ombudsman asjaomased rakendussätted vastu võtta. Õiguskindluse ja ombudsmani ülesannete täitmise kõrgeimate standardite tagamiseks tuleks käesolevas määruses kehtestada vastuvõetavate rakendussätete minimaalne sisu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Sisu ja põhimõtted

1.   Käesoleva määrusega sätestatakse ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriv kord ja üldtingimused (Euroopa Ombudsmani põhikiri).

2.   Ombudsman on oma ülesannete täitmisel täiesti sõltumatu ja tegutseb ilma eelneva loa nõudeta.

3.   Ombudsman aitab avastada haldusomavoli liidu institutsioonide, organite ja asutuste tegevuses, välja arvatud Euroopa Liidu Kohtu tegevuses õigusemõistjana, võttes igati arvesse ELi toimimise lepingu artikli 20 lõike 2 punkti d ja artiklit 228 ning harta artiklit 41, mis käsitleb õigust heale haldusele.

Mingi muu asutuse või isiku tegevuse kohta ombudsmanile kaebust esitada ei saa.

4.   Kui on asjakohane, esitab ombudsman probleemi lahendamiseks soovitusi, pakub välja lahendusettepanekuid ja parandusettepanekuid.

5.   Ombudsman ei või oma ülesandeid täites seada kahtluse alla kohtuotsuse õigsust ega kohtu pädevust teha otsus.

Artikkel 2

Kaebused

1.   Iga liidu kodanik või iga füüsiline või juriidiline isik, kes elab või kelle registrijärgne asukoht on liikmesriigis, võib kas otse või Euroopa Parlamendi liikme kaudu esitada ombudsmanile kaebuse haldusomavolijuhtude kohta.

2.   Kaebuses peab olema selgelt märgitud kaebuse objekt ja kaebuse esitaja isik. Kaebuse esitaja võib nõuda, et kaebus või selle osad jääksid konfidentsiaalseks.

3.   Kaebus tuleb esitada kahe aasta jooksul alates kuupäevast, mil kaebuse aluseks olevad asjaolud kaebuse esitajale teatavaks said. Kaebuse esitamisele eelnevalt peab kaebuse esitaja astuma kohased haldusmenetluslikud sammud asjaomastes institutsioonides, organites või asutustes.

4.   Ombudsman lükkab kaebuse vastuvõetamatuse tõttu tagasi, kui kaebus on väljapool ombudsmani volituste ulatust või kui lõigetes 2 ja 3 sätestatud menetlusnõuded ei ole täidetud. Kui kaebus on väljapool ombudsmani volituste ulatust, võib ombudsman soovitada kaebuse esitajal pöörduda teise asutuse poole.

5.   Kui ombudsman leiab, et kaebus on ilmselgelt põhjendamatu, lõpetab ta selle menetlemise ja teavitab sellest leiust kaebuse esitajat. Kui kaebuse esitaja on oma kaebusest teavitanud asjaomast liidu institutsiooni, organit või asutust, teavitab ka ombudsman asjaomast asutust.

6.   Liidu institutsioonide, organite või asutuste ning nende töötajate vahelisi töösuhteid käsitlevad kaebused on vastuvõetavad üksnes juhul, kui asjaomane isik on ära kasutanud kõik sisemised haldusmenetlused, eelkõige need, millele on osutatud personalieeskirjade artiklis 90, ning asjaomase liidu institutsiooni, organi või asutuse pädev asutus on teinud otsuse või kui tema vastamise tähtaeg on möödunud. Ombudsmanil on samuti õigus kontrollida asjaomase liidu institutsiooni, organi või asutuse pädeva asutuse võetud meetmeid, et tagada väidetavate ahistamise ohvrite kaitse ning taastada haldusjuurdluse ajal tervislik ja ohutu töökeskkond, kus austatakse asjaomaste isikute väärikust, tingimusel, et asjaomased isikud on seoses nende meetmetega kasutanud ära kõik sisemised haldusmenetlused.

7.   Ombudsman teavitab asjaomast liidu institutsiooni, organit või asutust registreeritud kaebusest kohe kui see kaebus on tunnistatud vastuvõetavaks ja on tehtud otsus algatada uurimine.

8.   Kaebuse esitamine ombudsmanile ei mõjuta edasikaebamise tähtaegu haldus- või kohtumenetluses.

9.   Kui esitatud asjaolusid käsitlevate või neid käsitlenud kohtumenetluste tõttu tunnistab Ombudsman kaebuse vastuvõetamatuks või otsustab lõpetada selle käsitlemise, kantakse ombudsmani poolt selleks ajaks läbi viidud uurimiste tulemused toimikusse ja see toimik suletakse.

10.   Ombudsman teatab kaebuse esitajale niipea kui võimalik kaebuse suhtes võetud meetmetest ning püüab võimaluse korral koos asjaomase liidu institutsiooni, organi või asutusega haldusomavoli kaotamiseks lahenduse leida. Ombudsman teavitab kaebuse esitajat väljapakutud lahendusest koos asjaomase institutsiooni, organi või asutuse märkustega, kui need on olemas. Kaebuse esitaja võib esitada ombudsmanile oma märkusi või anda mis tahes etapis lisateavet, mis ei olnud kaebuse esitamise ajal teada.

Kui leitakse lahendus, mille on heaks kiitnud kaebuse esitaja ja asjaomane liidu institutsioon, organ või asutus, võib ombudsman toimiku sulgeda ilma artiklis 4 sätestatud menetlust kohaldamata.

Artikkel 3

Uurimised

1.   Kooskõlas oma ülesannetega korraldab ombudsman kas omal algatusel või kaebuste põhjal uurimisi, kui ta leiab selleks olevat alust.

2.   Ombudsman teavitab sellistest uurimistest põhjendamatu viivituseta asjaomast liidu institutsiooni, organit või asutust. Ilma et see piiraks artikli 5 kohaldamist, võib asjaomane liidu institutsioon, organ või asutus omal algatusel või ombudsmani taotlusel esitada kasulikke märkusi või tõendeid.

3.   Ombudsman võib korraldada omaalgatuslikke uurimisi, kui ta leiab selleks olevat alust, ja eelkõige korduva, süstemaatilise või eriti tõsise haldusomavoli korral, et käsitleda neid juhtumeid avalikku huvi pakkuva küsimusena. Selliste uurimiste raames võib ta teha ka ettepanekuid ja algatusi parimate haldustavade edendamiseks liidu institutsioonides, organites ja asutustes.

Artikkel 4

Ombudsmani ja institutsioonide koostoime

1.   Kui uurimise tulemusena avastatakse haldusomavoli, teavitab ombudsman põhjendamatu viivituseta liidu institutsiooni, organit või asutust, keda uurimise järeldused puudutavad, ja asjakohasel juhul annab soovitusi.

2.   Asjaomane liidu institutsioon, organ või asutus saadab ombudsmanile kolme kuu jooksul oma üksikasjaliku arvamuse. Ombudsman võib asjaomase institutsiooni, organi või asutuse põhjendatud taotlusel kõnealust tähtaega pikendada. See pikendus ei tohi ületada kahte kuud. Kui asjaomane institutsioon, organ või asutus ei esita arvamust esialgse kolmekuulise tähtaja jooksul või pikendatud tähtaja jooksul, võib ombudsman uurimise lõpetada ilma sellise arvamuseta.

3.   Uurimise lõppedes saadab ombudsman aruande asjaomasele liidu institutsioonile, organile või asutusele ning – juhul, kui seda nõuab haldusomavoli juhtumi olemus või ulatus – Euroopa Parlamendile. Selles aruandes võib ombudsman anda omapoolseid soovitusi. Ombudsman teavitab kaebuse esitajat uurimise tulemusest, asjaomase institutsiooni, organi või asutuse poolt esitatud arvamusest ja kõigist aruandes tehtud soovitustest.

4.   Kui see on asjakohane seoses liidu institutsiooni, organi või asutuse tegevuse uurimisega, võib, kas ombudsmani omal algatusel või Euroopa Parlamendi kutsel, korraldada Euroopa Parlamendis sobival tasandil ombudsmani ärakuulamise.

5.   Iga-aastase istungjärgu lõpus esitab ombudsman Euroopa Parlamendile aruande oma tehtud uurimiste tulemustest. Aruanne sisaldab hinnangut ombudsmani soovituste, pakutud lahenduste ja parandusettepanekute järgimisele. Kui see on asjakohane, sisaldab aruanne ka ombudsmani uurimiste tulemusi, mis on seotud ahistamise, rikkumisest teatamise ja huvide konfliktidega liidu institutsioonides, organites või asutustes.

Artikkel 5

Ombudsmanile teabe andmine

1.   Käesoleva artikli kohaldamisel sisaldab mõiste „teabe andmine“ kõiki füüsilisi ja elektroonilisi vahendeid, mis võimaldavad ombudsmanil ja tema sekretariaadil juurdepääsu teabele, sealhulgas dokumentidele, olenemata nende vormist.

2.   „ELi salastatud teave“ on teave või materjal, mis on tähistatud ELi salastusmärkega ja mille loata avaldamine võib eri määral kahjustada liidu või ühe või mitme liikmesriigi huve.

3.   Käesolevas artiklis sätestatud tingimustel annavad liidu institutsioonid, organid ja asutused ning liikmesriikide pädevad asutused ombudsmani taotlusel või omal algatusel ning põhjendamatu viivituseta ombudsmanile mis tahes teabe, mida ta on uurimise eesmärgil taotlenud.

4.   Ombudsmanile antakse ELi salastatud teavet järgmiste põhimõtete ja tingimuste kohaselt:

| a) | ELi salastatud teavet andev liidu institutsioon, organ või asutus peab olema asjakohased sisemenetlused lõpule viinud ja kui teave pärineb kolmandalt isikult, peab viimane olema andnud eelnevalt oma kirjaliku nõusoleku; |
| --- | --- |

a)

ELi salastatud teavet andev liidu institutsioon, organ või asutus peab olema asjakohased sisemenetlused lõpule viinud ja kui teave pärineb kolmandalt isikult, peab viimane olema andnud eelnevalt oma kirjaliku nõusoleku;

| b) | ombudsmani teadmisvajadus peab olema kindlaks tehtud; |
| --- | --- |

b)

ombudsmani teadmisvajadus peab olema kindlaks tehtud;

| c) | peab olema tagatud, et juurdepääs CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL või kõrgemal tasemel salastatud teabele antakse üksnes isikutele, kellel on juurdepääsuluba asjaomasele julgeolekutasemele kooskõlas riigisisese õigusega ja pädeva julgeolekuasutuse loal. |
| --- | --- |

c)

peab olema tagatud, et juurdepääs CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL või kõrgemal tasemel salastatud teabele antakse üksnes isikutele, kellel on juurdepääsuluba asjaomasele julgeolekutasemele kooskõlas riigisisese õigusega ja pädeva julgeolekuasutuse loal.

5.   ELi salastatud teabe andmiseks hindab asjaomane liidu institutsioon, organ või asutus, kas ombudsman on tulemuslikult kehtestanud sisejulgeolekueeskirjad ning füüsilised ja menetluslikud meetmed, et kaitsta ELi salastatud teavet. Selleks võivad ombudsman ning liidu institutsioon, organ või asutus sõlmida ka kokkuleppe, millega sätestatakse ELi salastatud teabe andmist reguleeriv üldine raamistik.

6.   Lõigete 4 ja 5 kohaselt võimaldatakse juurdepääs ELi salastatud teabele asjaomase liidu institutsiooni, organi või asutuse ruumides, kui ombudsmaniga ei ole teisiti kokku lepitud.

7.   Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, võivad liikmesriikide pädevad asutused keelduda ombudsmanile andmast teavet, mis on hõlmatud salastatud teabe kaitset käsitlevate riigisiseste õigusaktidega või selle edastamist takistavate sätetega.

Sellest hoolimata võib asjaomane liikmesriik anda ombudsmanile sellist teavet vastavalt oma pädeva asutuse kehtestatud tingimustele.

8.   Kui liidu institutsioonid, organid või asutused ning liikmesriikide asutused kavatsevad ombudsmanile edastada ELi salastatud teavet või muud üldsusele kättesaamatut teavet, teavitavad nad sellest eelnevalt ombudsmani.

Ombudsman peab tagama, et selline teave on piisavalt kaitstud ja eelkõige ei tohi ta seda avalda kaebuse esitajale ega üldsusele ilma liidu institutsiooni, organi või asutuse või asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse eelneva nõusolekuta. ELi salastatud teabe puhul antakse nõusolek kirjalikult.

9.   Liidu institutsioonid, organid ja asutused, kes keelduvad andmast juurdepääsu ELi salastatud teabele, esitavad ombudsmanile kirjaliku põhjenduse märkides vähemalt keeldumise põhjused.

10.   Ombudsman säilitab lõikes 8 osutatud teavet ainult kuni uurimise lõpetamiseni. ’

Ombudsman võib taotleda liidu institutsioonilt, organilt või asutuselt või liikmesriigilt sellise teabe säilitamist vähemalt viie aasta jooksul.

11.   Kui ombudsman ei saa taotletud abi, võib ta sellest teavitada Euroopa Parlamenti, kes võtab asjakohased meetmed.

Artikkel 6

Üldsuse juurdepääs ombudsmani valduses olevatele dokumentidele

Ombudsman käsitleb taotlusi üldsuse juurdepääsuks dokumentidele, välja arvatud nendele, mis on saadud uurimise käigus ja mis on ombudsmani valduses selle uurimise kestel või pärast uurimise lõpetamist, kooskõlas tingimuste ja piirangutega, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 1049/2001, mida on täiendatud määrusega (EÜ) nr 1367/2006.

Artikkel 7

Ametnike ja muude teenistujate ärakuulamine

1.   Liidu institutsioonide, organite ja asutuste ametnikud ja muud teenistujad kuulatakse ombudsmani nõudmisel ära seoses ombudsmani käimasoleva uurimisega seotud asjaoludega.

2.   Need ametnikud või muud teenistujad võtavad sõna oma institutsiooni, organi või asutuse nimel. Nad jäävad seotuks neile pandud kohustustega, mis tulenevad nende suhtes kehtivatest reeglitest.

Artikkel 8

Rikkumisest teatamisega seotud uurimised

1.   Ombudsman võib läbi viia uurimise, et avastada personalieeskirjade artiklis 22a määratletud teabe käsitlemisel aset leidnud haldusomavoli, mille ametnik või muu teenistuja on talle teatavaks teinud vastavalt personalieeskirjades sätestatud asjakohastele reeglitele.

2.   Sellistel juhtudel on ametnikul või teenistujal personalieeskirjadega pakutav kaitse liidu institutsiooni, organi või asutuse võimalike kahjulike mõjude eest, mis tulenevad teabe edastamisest.

3.   Ombudsman võib ka uurida, kas asjaomases liidu institutsioonis, organis või asutuses esines sellise juhtumi käsitlemisel haldusomavoli, muu hulgas seoses asjaomase ametniku või muu teenistuja kaitsega.

Artikkel 9

Ametisaladus

1.   Ombudsman ja tema töötajad ei tohi uurimise käigus saadud teavet ega dokumente avaldada. Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, ei avalda nad eelkõige ombudsmanile esitatud ELi salastatud teavet ega liidu institutsioonide, organite või asutuste sisedokumente ega liidu isikuandmete kaitse õiguse kohaldamisalasse kuuluvaid dokumente. Nad ei tohi avaldada ka teavet, mis võiks kahjustada kaebuse esitaja või mis tahes muu asjaga seotud isiku õigusi.

2.   Ilma et see piiraks kõigi liidu institutsioonide, organite ja asutuste üldist aruandluskohustust Euroopa Pettustevastase Ameti (edaspidi „OLAF“) ees kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (7) artikliga 8, kui ombudsmani uurimise käigus kogutud faktid võivad endast kujutada kuritegu või olla sellega seotud, teavitab ombudsman liikmesriikide pädevaid asutusi ning, juhul kui juhtum kuulub nende pädevusse, Euroopa Prokuratuuri ja kooskõlas nõukogu määruse (EL) 2017/1939 (8) artikliga 24, OLAFit.

3.   Asjakohasel juhul ja kokkuleppel Euroopa Prokuratuuri või OLAFiga teavitab ombudsman sellest ka liidu institutsiooni, organit või asutust, kellel on distsiplinaarvõim asjaomase ametniku või muu teenistuja üle ja kes võib algatada asjakohase menetluse.

Artikkel 10

Koostöö liikmesriikide ametiasutuste ning liidu institutsioonide,
  organite ja asutustega

1.   Kui see on vajalik ombudsmani ülesannete täitmiseks, võib ombudsman teha koostööd liikmesriikide ametiasutustega kooskõlas kohaldatava riigisisese ja liidu õigusega.

2.   Ombudsman võib oma ülesannete ulatuses teha koostööd ka teiste liidu institutsioonide, organite ja asutustega, eelkõige nendega, kes vastutavad põhiõiguste edendamise ja kaitse eest. Ombudsman väldib tegevuse kattumist nende liidu institutsioonide, organite või asutuste tegevusega või selle dubleerimist.

3.   Liikmesriikide ametiasutustele käesoleva määruse kohaldamiseks adresseeritud teatis edastatakse neile Euroopa Liidu juures asuvate alaliste esinduste kaudu, välja arvatud juhul, kui asjaomane alaline esindus nõustub, et ombudsmani sekretariaat võib asjaomase liikmesriigi asutustega otse ühendust võtta.

Artikkel 11

Ombudsmani valimine

1.   Ombudsman valitakse ja teda võib ametisse tagasi nimetada kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 228 lõikega 2 kandidaatide hulgast, kes valitakse läbipaistva menetluse teel.

2.   Pärast Euroopa Liidu Teatajas kandidaatide esitamise kutse avaldamist valitakse ombudsman isikute hulgast,

| — | kes on liidu kodanikud, |
| --- | --- |

—

kes on liidu kodanikud,

| — | kellel on täielikud kodaniku- ja poliitilised õigused, |
| --- | --- |

—

kellel on täielikud kodaniku- ja poliitilised õigused,

| — | kelle sõltumatus on tagatud, |
| --- | --- |

—

kelle sõltumatus on tagatud,

| — | kes vastavad oma riigi kõrgeimatesse kohtuametitesse nimetamise tingimustele või kellel on ombudsmani ülesannete täitmiseks vajalik pädevus ja kogemused ning |
| --- | --- |

—

kes vastavad oma riigi kõrgeimatesse kohtuametitesse nimetamise tingimustele või kellel on ombudsmani ülesannete täitmiseks vajalik pädevus ja kogemused ning

| — | kes ei ole olnud liikmesriikide valitsuste liikmed ega Euroopa Parlamendi, Euroopa Ülemkogu või Euroopa Komisjoni liikmed kahe aasta jooksul enne kandidaatide esitamise kutse avaldamist. |
| --- | --- |

—

kes ei ole olnud liikmesriikide valitsuste liikmed ega Euroopa Parlamendi, Euroopa Ülemkogu või Euroopa Komisjoni liikmed kahe aasta jooksul enne kandidaatide esitamise kutse avaldamist.

Artikkel 12

Ombudsmani ülesannete täitmise lõpetamine

1.   Ombudsman lõpetab oma ülesannete täitmise kas ametiaja lõppemisel või ametist tagasiastumise või ametist tagandamise korral.

2.   Ombudsman jääb ametisse kuni uue ombudsmani valimiseni, välja arvatud ametist tagandamise korral.

3.   Ombudsmani ülesannete täitmise enneaegse lõppemise korral valitakse uus ombudsman kolme kuu jooksul alates ametikoha vabanemisest Euroopa Parlamendi järelejäänud ametiajaks. Kuni uue ombudsmani valimiseni vastutab ombudsmani pädevusse kuuluvate kiireloomuliste küsimuste eest artikli 16 lõikes 2 nimetatud sekretariaadi juht.

Artikkel 13

Ametist tagandamine

Kui Euroopa Parlament kavatseb taotleda ombudsmani ametist tagandamist vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 228 lõikele 2, kuulab ta enne sellise taotluse esitamist ombudsmani ära.

Artikkel 14

Ombudsmani ülesannete täitmine

1.   Ombudsman tegutseb oma ülesannete täitmisel vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 228 lõikele 3. Ombudsman hoidub igasugusest tegevusest, mis ei ole kooskõlas tema ülesannete olemusega.

2.   Ombudsman annab ametisse astudes Euroopa Kohtu ees ametivande, kinnitades, et ta täidab aluslepingutes ja käesolevas määruses osutatud ülesandeid täiesti sõltumatult ja erapooletult ning järgib ametiaja jooksul ja pärast seda oma ametist tulenevaid kohustusi. Ametivanne hõlmab eelkõige kohustust käituda ausameelselt ja diskreetselt teatavate ametissenimetamiste või soodustuste vastuvõtmisel pärast ametiaja lõppemist.

3.   Ametiaja jooksul ei tohi ombudsman täita muid poliitilisi ega haldusülesandeid ega töötada ühelgi teisel tasustataval või mittetasustataval ametikohal.

Artikkel 15

Töötasu, privileegid ja immuniteedid

1.   Töötasu, toetuste ja pensioni osas on ombudsman samal tasemel Euroopa Kohtu kohtunikuga.

2.   Ombudsmani ja tema sekretariaadi ametnike ja muude teenistujate suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokolli nr 7, Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide kohta, artikleid 11–14 ja artiklit 17.

Artikkel 16

Ombudsmani sekretariaat

1.   Ombudsmanile tagatakse asjakohane eelarve, mis on piisav, et tagada ombudsmani sõltumatus ja tema ülesannete täitmine.

2.   Ombudsmani abistab sekretariaat. Ombudsman nimetab ametisse sekretariaadi juhataja.

3.   Ombudsmani sekretariaadi ametnike ja muude teenistujate suhtes kohaldatakse personalieeskirju. Sekretariaadi töötajate arv määratakse kindlaks igal aastal eelarvemenetluse käigus.

4.   Kui liidu ametnikud on lähetatud ombudsmani sekretariaati, käsitatakse seda lähetust teenistuse huvides toimuva lähetusena vastavalt personalieeskirjade artikli 37 esimese lõigu punktile a ja artiklile 38..

Artikkel 17

Ombudsmani asukoht

Ombudsmani asukoht on sama nagu Euroopa Parlamendil, nagu on kindlaks määratud protokolli nr 6 ainsa artikli punktis a.

Artikkel 18

Rakendussätted

Ombudsman võtab käesoleva määruse rakendussätted vastu pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi, nõukogu ja Euroopa komisjoniga. Need peavad olema kooskõlas käesoleva määrusega ja sisaldama sätteid vähemalt järgmise kohta:

| a) | kaebuse esitaja ning asjaomase liidu institutsiooni, organi või asutuse menetlusõigused; |
| --- | --- |

a)

kaebuse esitaja ning asjaomase liidu institutsiooni, organi või asutuse menetlusõigused;

| b) | kaebuste vastuvõtmine, töötlemine ja lõpetamine; |
| --- | --- |

b)

kaebuste vastuvõtmine, töötlemine ja lõpetamine;

| c) | omaalgatuslikud uurimised ning |
| --- | --- |

c)

omaalgatuslikud uurimised ning

| d) | järeluurimised. |
| --- | --- |

d)

järeluurimised.

Artikkel 19

Lõppsätted

1.   Otsus 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom tunnistatakse kehtetuks.

2.   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. juuni 2021

Euroopa Parlamendi nimel

president

D. M. SASSOLI

---

(1)  
  18. juuni 2021. aasta nõusolek (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata)

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  
  18. juuni 2021. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata)

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Euroopa Parlamendi 9. märtsi 1994. aasta otsus 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta (EÜT L 113, 4.5.1994, lk 15).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30 mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001, üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1367/2006, keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes (ELT L 264, 25.9.2006, lk 13).

5

(6)  
  EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1.

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).

7

(8)  Nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrus (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (ELT L 283, 31.10.2017, lk 1).

8

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 16.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 253/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 253/11

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/1164,

12. juuli 2021,

millega võetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 99 kohaselt kaitse alla nimetus „Willamette Valley“ (KGT)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 99,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon vaatas vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõigetele 2 ja 3 läbi äriühingu Willamette Valley Wineries Association (Ameerika Ühendriigid) esitatud taotluse registreerida nimetus „Willamette Valley“ ja see avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2). |
| --- | --- |

(1)

Komisjon vaatas vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõigetele 2 ja 3 läbi äriühingu Willamette Valley Wineries Association (Ameerika Ühendriigid) esitatud taotluse registreerida nimetus „Willamette Valley“ ja see avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2).

| (2) | Komisjonile ei esitatud ühtki määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 98 kohast vastuväidet. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile ei esitatud ühtki määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 98 kohast vastuväidet.

| (3) | Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 99 tuleks võtta nimetus „Willamette Valley“ kaitse alla ja kanda see registrisse, millele on osutatud kõnealuse määruse artiklis 104. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 99 tuleks võtta nimetus „Willamette Valley“ kaitse alla ja kanda see registrisse, millele on osutatud kõnealuse määruse artiklis 104.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Willamette Valley“ (KGT) võetakse kaitse alla.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuli 2021

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT C 58, 18.2.2021, lk 86.

2

---

| 16.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 253/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 253/13

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/1165,

15. juuli 2021,

millega lubatakse mahepõllumajanduslikus tootmises kasutada teatavaid tooteid ja aineid ning koostatakse nende loetelud

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrust (EL) 2018/848, mis käsitleb mahepõllumajanduslikku tootmist ja mahepõllumajanduslike toodete märgistamist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 834/2007, (1) eriti selle artikli 24 lõiget 9 ja artikli 39 lõike 2 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) 2018/848 artikli 9 lõike 3 kohaselt võib mahepõllumajanduslikus tootmises kasutada ainult kõnealuse määruse artikli 24 kohaselt lubatud tooteid ja aineid, tingimusel et neid on samuti lubatud kasutada mittemahepõllumajanduslikus tootmises kooskõlas liidu õiguse asjaomaste sätetega. Komisjon on juba hinnanud teatavate toodete ja ainete kasutamist mahepõllumajanduslikus tootmises nõukogu määruses (EÜ) nr 834/2007 (2) sätestatud eesmärkidest ja põhimõtetest lähtudes. Sellest tulenevalt on komisjoni määrusega (EÜ) nr 889/2008 (3) teatavatel tingimustel lubatud kasutada valitud tooteid ja aineid ning need on loetletud kõnealuse määruse teatavates lisades. Määruses (EL) 2018/848 sätestatud eesmärgid ja põhimõtted on sarnased määruses (EÜ) nr 834/2007 sätestatud eesmärkide ja põhimõtetega. Kuna on vaja tagada mahepõllumajandusliku tootmise järjepidevus, tuleks kõnealused tooted ja ained lisada määruse (EL) 2018/848 alusel koostatud piiravatesse loeteludesse. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) 2018/848 artikli 9 lõike 3 kohaselt võib mahepõllumajanduslikus tootmises kasutada ainult kõnealuse määruse artikli 24 kohaselt lubatud tooteid ja aineid, tingimusel et neid on samuti lubatud kasutada mittemahepõllumajanduslikus tootmises kooskõlas liidu õiguse asjaomaste sätetega. Komisjon on juba hinnanud teatavate toodete ja ainete kasutamist mahepõllumajanduslikus tootmises nõukogu määruses (EÜ) nr 834/2007 (2) sätestatud eesmärkidest ja põhimõtetest lähtudes. Sellest tulenevalt on komisjoni määrusega (EÜ) nr 889/2008 (3) teatavatel tingimustel lubatud kasutada valitud tooteid ja aineid ning need on loetletud kõnealuse määruse teatavates lisades. Määruses (EL) 2018/848 sätestatud eesmärgid ja põhimõtted on sarnased määruses (EÜ) nr 834/2007 sätestatud eesmärkide ja põhimõtetega. Kuna on vaja tagada mahepõllumajandusliku tootmise järjepidevus, tuleks kõnealused tooted ja ained lisada määruse (EL) 2018/848 alusel koostatud piiravatesse loeteludesse.

| (2) | Vastavalt määruse (EL) 2018/848 artikli 24 lõikele 7 on liikmesriigid esitanud komisjonile ja teistele liikmesriikidele toimikud teatavate toodete ja ainete kohta, et lubada neid kasutada ja kanda need kõnealuse määruse kohaselt koostatud loeteludesse. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EL) 2018/848 artikli 24 lõikele 7 on liikmesriigid esitanud komisjonile ja teistele liikmesriikidele toimikud teatavate toodete ja ainete kohta, et lubada neid kasutada ja kanda need kõnealuse määruse kohaselt koostatud loeteludesse.

| (3) | Teatavatel asjaoludel ja tingimustel, mis on sätestatud eelkõige määruse (EL) 2018/848 II lisa I osa punktis 1.10.2, võib taimekaitseks kasutada teatavaid lubatud tooteid ja aineid. Selleks peaks komisjon lubama kasutada määruse (EL) 2018/848 artikli 24 lõike 1 punktis a osutatud taimekaitsevahendites sisalduvaid toimeaineid ja koostama kõnealuste toimeainete loetelu. |
| --- | --- |

(3)

Teatavatel asjaoludel ja tingimustel, mis on sätestatud eelkõige määruse (EL) 2018/848 II lisa I osa punktis 1.10.2, võib taimekaitseks kasutada teatavaid lubatud tooteid ja aineid. Selleks peaks komisjon lubama kasutada määruse (EL) 2018/848 artikli 24 lõike 1 punktis a osutatud taimekaitsevahendites sisalduvaid toimeaineid ja koostama kõnealuste toimeainete loetelu.

| (4) | Teatavatel asjaoludel ja tingimustel, mis on sätestatud eelkõige määruse (EL) 2018/848 II lisa I osa punktis 1.9.3, II osa punkti 1.9.1.2 alapunktis b, punkti 1.9.2.2 alapunktis d, punkti 1.9.3.2 alapunktis b ja punkti 1.9.5.2 alapunktis a ning III osa punkti 2.2.2 alapunktis c ja punktis 2.3.2 ning punkti 3.1.5.3 neljanda lõigu teises taandes, võib teatavaid väetisi, mullaomaduste parandajaid ja toitaineid kasutada taimekasvatuses, allapanu parendamiseks ja rikastamiseks, vetikate kasvatamiseks ja vesiviljelusloomade kasvukeskkonnas. Selleks peaks komisjon lubama kasutada määruse (EL) 2018/848 artikli 24 lõike 1 punktis b osutatud väetisi, mullaomaduste parandajaid ja toitaineid ning koostama nende loetelu. |
| --- | --- |

(4)

Teatavatel asjaoludel ja tingimustel, mis on sätestatud eelkõige määruse (EL) 2018/848 II lisa I osa punktis 1.9.3, II osa punkti 1.9.1.2 alapunktis b, punkti 1.9.2.2 alapunktis d, punkti 1.9.3.2 alapunktis b ja punkti 1.9.5.2 alapunktis a ning III osa punkti 2.2.2 alapunktis c ja punktis 2.3.2 ning punkti 3.1.5.3 neljanda lõigu teises taandes, võib teatavaid väetisi, mullaomaduste parandajaid ja toitaineid kasutada taimekasvatuses, allapanu parendamiseks ja rikastamiseks, vetikate kasvatamiseks ja vesiviljelusloomade kasvukeskkonnas. Selleks peaks komisjon lubama kasutada määruse (EL) 2018/848 artikli 24 lõike 1 punktis b osutatud väetisi, mullaomaduste parandajaid ja toitaineid ning koostama nende loetelu.

| (5) | Teatavatel asjaoludel ja tingimustel, mis on sätestatud eelkõige määruse (EL) 2018/848 II lisa II osa punkti 1.4.1 alapunktis i ja punktis 1.5.2.3, III osa punkti 3.1.3.1 alapunktis d ja V osa punktis 2.3, võib teatavaid taimseid, loomseid, vetikatest või pärmist saadud mittemahepõllumajanduslikke söödamaterjale, mikroobset või mineraalset päritolu söödamaterjale, söödalisandeid ja abiaineid kasutada loomasöötades. Selleks peaks komisjon lubama kasutada määruse (EL) 2018/848 artikli 24 lõike 1 punktides c ja d osutatud taimset, loomset, vetikatest või pärmist saadud mittemahepõllumajanduslikku söödamaterjali või mikroobset või mineraalset päritolu söödamaterjali ning söödalisandeid ja abiaineid ning koostama nende loetelud. |
| --- | --- |

(5)

Teatavatel asjaoludel ja tingimustel, mis on sätestatud eelkõige määruse (EL) 2018/848 II lisa II osa punkti 1.4.1 alapunktis i ja punktis 1.5.2.3, III osa punkti 3.1.3.1 alapunktis d ja V osa punktis 2.3, võib teatavaid taimseid, loomseid, vetikatest või pärmist saadud mittemahepõllumajanduslikke söödamaterjale, mikroobset või mineraalset päritolu söödamaterjale, söödalisandeid ja abiaineid kasutada loomasöötades. Selleks peaks komisjon lubama kasutada määruse (EL) 2018/848 artikli 24 lõike 1 punktides c ja d osutatud taimset, loomset, vetikatest või pärmist saadud mittemahepõllumajanduslikku söödamaterjali või mikroobset või mineraalset päritolu söödamaterjali ning söödalisandeid ja abiaineid ning koostama nende loetelud.

| (6) | Lisaks on mõned mittemahepõllumajanduslikud söödamaterjalid vastavalt määrusele (EL) 2018/848 otseselt lubatud. Selguse huvides tuleks need söödamaterjalid loetleda koos käesoleva määrusega lubatud söödamaterjalidega, viidates määruse (EL) 2018/848 erisätetele. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks on mõned mittemahepõllumajanduslikud söödamaterjalid vastavalt määrusele (EL) 2018/848 otseselt lubatud. Selguse huvides tuleks need söödamaterjalid loetleda koos käesoleva määrusega lubatud söödamaterjalidega, viidates määruse (EL) 2018/848 erisätetele.

| (7) | Teatavatel asjaoludel ja tingimustel, mis on sätestatud eelkõige määruse (EL) 2018/848 II lisa I osa punktis 1.11, II osa punktides 1.5.1.6, 1.5.1.7 ja punkti 1.9.4.4 alapunktis c, III osa punkti 3.1.4.1 alapunktis f, IV osa punktis 2.2.3, V osa punktis 2.4 ja VII osa punktis 1.4 ning III lisa punktides 4.2 ja 7.5, võib puhastamiseks ja desinfitseerimiseks kasutada ainult teatavaid tooteid ja aineid. Selleks peaks komisjon lubama kasutada määruse (EL) 2018/848 artikli 24 lõike 1 punktides e, f ja g osutatud tooteid puhastus- ja desinfitseerimisvahenditena ning koostama nende loetelud. |
| --- | --- |

(7)

Teatavatel asjaoludel ja tingimustel, mis on sätestatud eelkõige määruse (EL) 2018/848 II lisa I osa punktis 1.11, II osa punktides 1.5.1.6, 1.5.1.7 ja punkti 1.9.4.4 alapunktis c, III osa punkti 3.1.4.1 alapunktis f, IV osa punktis 2.2.3, V osa punktis 2.4 ja VII osa punktis 1.4 ning III lisa punktides 4.2 ja 7.5, võib puhastamiseks ja desinfitseerimiseks kasutada ainult teatavaid tooteid ja aineid. Selleks peaks komisjon lubama kasutada määruse (EL) 2018/848 artikli 24 lõike 1 punktides e, f ja g osutatud tooteid puhastus- ja desinfitseerimisvahenditena ning koostama nende loetelud.

| (8) | Teatavaid puhastus- ja desinfitseerimisvahendeid, mida kasutatakse seoses loomapidamishoonete ja -rajatistega ning seoses vesiviljelusloomade ja merevetikate tootmisega, on hinnatud ja need on loetletud määruse (EÜ) nr 889/2008 VII lisas. Siiski on taimekasvatuseks kasutatavate hoonete ja rajatiste ning tootmis- ja laoruumide puhastus- ja desinfitseerimisvahendeid seni hinnanud ja lubanud kasutada ainult liikmesriigid. Enne kõnealuste toodete kasutamise lubamist mahepõllumajanduslikus tootmises peaks komisjon, keda abistab mahepõllumajandusliku tootmise tehnilise nõuande eksperdirühm, tegema liidu tasandil hindamise. Kõnealune hindamine peaks hõlmama kõigi kasutada lubatud puhastus- ja desinfitseerimisvahendite ja -ainete läbivaatamist. |
| --- | --- |

(8)

Teatavaid puhastus- ja desinfitseerimisvahendeid, mida kasutatakse seoses loomapidamishoonete ja -rajatistega ning seoses vesiviljelusloomade ja merevetikate tootmisega, on hinnatud ja need on loetletud määruse (EÜ) nr 889/2008 VII lisas. Siiski on taimekasvatuseks kasutatavate hoonete ja rajatiste ning tootmis- ja laoruumide puhastus- ja desinfitseerimisvahendeid seni hinnanud ja lubanud kasutada ainult liikmesriigid. Enne kõnealuste toodete kasutamise lubamist mahepõllumajanduslikus tootmises peaks komisjon, keda abistab mahepõllumajandusliku tootmise tehnilise nõuande eksperdirühm, tegema liidu tasandil hindamise. Kõnealune hindamine peaks hõlmama kõigi kasutada lubatud puhastus- ja desinfitseerimisvahendite ja -ainete läbivaatamist.

| (9) | Mahepõllumajandusliku tootmise järjepidevuse tagamiseks tuleks määruse (EÜ) nr 889/2008 VII lisas loetletud tooteid ja liikmesriikide tasandil lubatud tooteid lubada jätkuvalt kasutada kuni 31. detsembrini 2023, et kooskõlas määruse (EL) 2018/848 artikli 24 lõike 1 punktidega e, f ja g saaks koostada puhastus- ja desinfitseerimisvahendite loetelud. Sellegipoolest peavad need tooted vastama liidu õigusaktide asjakohastele nõuetele, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 648/2004, (4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012 (5) ning määruse (EL) 2018/848 II peatükis ja artikli 24 lõike 3 punktides a ja b sätestatud mahepõllumajanduslikus tootmises kasutamise kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(9)

Mahepõllumajandusliku tootmise järjepidevuse tagamiseks tuleks määruse (EÜ) nr 889/2008 VII lisas loetletud tooteid ja liikmesriikide tasandil lubatud tooteid lubada jätkuvalt kasutada kuni 31. detsembrini 2023, et kooskõlas määruse (EL) 2018/848 artikli 24 lõike 1 punktidega e, f ja g saaks koostada puhastus- ja desinfitseerimisvahendite loetelud. Sellegipoolest peavad need tooted vastama liidu õigusaktide asjakohastele nõuetele, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 648/2004, (4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012 (5) ning määruse (EL) 2018/848 II peatükis ja artikli 24 lõike 3 punktides a ja b sätestatud mahepõllumajanduslikus tootmises kasutamise kriteeriumidele.

| (10) | Teatavatel asjaoludel ja tingimustel, mis on sätestatud eelkõige määruse (EL) 2018/848 II lisa IV osa punktis 2.2.1 ja punkti 2.2.2 alapunktis a, võib teatavaid toidu lisaaineid, sealhulgas toidu lisaainetena kasutatavaid toiduensüüme, ja abiaineid kasutada töödeldud mahepõllumajandusliku toidu tootmisel. Selleks peaks komisjon lubama kasutada määruse (EL) 2018/848 artikli 24 lõike 2 punktis a osutatud toidu lisaaineid ja abiaineid ning koostama nende loetelu. |
| --- | --- |

(10)

Teatavatel asjaoludel ja tingimustel, mis on sätestatud eelkõige määruse (EL) 2018/848 II lisa IV osa punktis 2.2.1 ja punkti 2.2.2 alapunktis a, võib teatavaid toidu lisaaineid, sealhulgas toidu lisaainetena kasutatavaid toiduensüüme, ja abiaineid kasutada töödeldud mahepõllumajandusliku toidu tootmisel. Selleks peaks komisjon lubama kasutada määruse (EL) 2018/848 artikli 24 lõike 2 punktis a osutatud toidu lisaaineid ja abiaineid ning koostama nende loetelu.

| (11) | Töödeldud mahepõllumajandusliku toidu tootmisel kasutatavad toidu lisaained ja töötlemise abiained on loetletud vastavalt määruse (EÜ) nr 889/2008 VIII lisa A, B ja C jaos. Kuid vastavalt nende kasutusviisile ja funktsioonidele lõpptootes võib mõned neist liigitada lisaaineks, mitte abiaineks. See klassifikatsioon nõuab töödeldud mahepõllumajandusliku toidu tootmises kasutatavate toodete täpset ja põhjalikku analüüsi. Selline analüüs tuleks teha kõigi toodete puhul, mis on määruses (EÜ) nr 889/2008 loetletud töötlemise abiainetena. See protsess võtab aega ja seda ei saa enne määruse (EL) 2018/848 kohaldamise alguskuupäeva lõpule viia. Sellest tulenevalt käsitatakse praegu määruses (EÜ) nr 889/2008 töötlemise abiainetena loetletud tooteid käesolevas määruses abiainetena, kuni konkreetne ja põhjalik analüüs on tehtud. |
| --- | --- |

(11)

Töödeldud mahepõllumajandusliku toidu tootmisel kasutatavad toidu lisaained ja töötlemise abiained on loetletud vastavalt määruse (EÜ) nr 889/2008 VIII lisa A, B ja C jaos. Kuid vastavalt nende kasutusviisile ja funktsioonidele lõpptootes võib mõned neist liigitada lisaaineks, mitte abiaineks. See klassifikatsioon nõuab töödeldud mahepõllumajandusliku toidu tootmises kasutatavate toodete täpset ja põhjalikku analüüsi. Selline analüüs tuleks teha kõigi toodete puhul, mis on määruses (EÜ) nr 889/2008 loetletud töötlemise abiainetena. See protsess võtab aega ja seda ei saa enne määruse (EL) 2018/848 kohaldamise alguskuupäeva lõpule viia. Sellest tulenevalt käsitatakse praegu määruses (EÜ) nr 889/2008 töötlemise abiainetena loetletud tooteid käesolevas määruses abiainetena, kuni konkreetne ja põhjalik analüüs on tehtud.

| (12) | Teatavatel asjaoludel ja tingimustel, mis on sätestatud eelkõige määruse (EL) 2018/848 II lisa IV osa punktis 2.2.1, võib teatavaid mittemahepõllumajanduslikke koostisosi kasutada töödeldud mahepõllumajandusliku toidu tootmisel. Selleks peaks komisjon lubama kasutada määruse (EL) 2018/848 artikli 24 lõike 2 punktis b osutatud mittemahepõllumajanduslikke koostisosi ning koostama nende loetelu. Mahepõllumajandusliku tootmise komitee hindas määruse (EL) 2018/848 artikli 24 lõike 7 kohaselt liikmesriikide esitatud toimikuid töödeldud mahepõllumajandusliku toidu tootmiseks kasutatavate mittemahepõllumajanduslike koostisosade kohta. Valitud tooted ja ained, mis vastavad määruses (EL) 2018/848 sätestatud eesmärkidele ja põhimõtetele, tuleks lisada käesoleva määrusega koostatud piiravasse loetellu, vajaduse korral teatavatel tingimustel. |
| --- | --- |

(12)

Teatavatel asjaoludel ja tingimustel, mis on sätestatud eelkõige määruse (EL) 2018/848 II lisa IV osa punktis 2.2.1, võib teatavaid mittemahepõllumajanduslikke koostisosi kasutada töödeldud mahepõllumajandusliku toidu tootmisel. Selleks peaks komisjon lubama kasutada määruse (EL) 2018/848 artikli 24 lõike 2 punktis b osutatud mittemahepõllumajanduslikke koostisosi ning koostama nende loetelu. Mahepõllumajandusliku tootmise komitee hindas määruse (EL) 2018/848 artikli 24 lõike 7 kohaselt liikmesriikide esitatud toimikuid töödeldud mahepõllumajandusliku toidu tootmiseks kasutatavate mittemahepõllumajanduslike koostisosade kohta. Valitud tooted ja ained, mis vastavad määruses (EL) 2018/848 sätestatud eesmärkidele ja põhimõtetele, tuleks lisada käesoleva määrusega koostatud piiravasse loetellu, vajaduse korral teatavatel tingimustel.

| (13) | Selleks et anda ettevõtjatele piisavalt aega kohaneda lubatud mittemahepõllumajanduslike koostisosade uue piirava loeteluga ja eelkõige teha kindlaks sellised põllumajanduslikud koostisosad, mis on toodetud kooskõlas määrusega (EL) 2018/848, on asjakohane kohaldada käesoleva määrusega mahepõllumajandusliku toidu töötlemisel kasutada lubatud mittemahepõllumajanduslike koostisosade loetelu alates 1. jaanuarist 2024. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et anda ettevõtjatele piisavalt aega kohaneda lubatud mittemahepõllumajanduslike koostisosade uue piirava loeteluga ja eelkõige teha kindlaks sellised põllumajanduslikud koostisosad, mis on toodetud kooskõlas määrusega (EL) 2018/848, on asjakohane kohaldada käesoleva määrusega mahepõllumajandusliku toidu töötlemisel kasutada lubatud mittemahepõllumajanduslike koostisosade loetelu alates 1. jaanuarist 2024.

| (14) | Arvestades teatavate mittemahepõllumajanduslike koostisosade koostist, võib mõni nende kasutusviisidest töödeldud mahepõllumajanduslikus toidus tähendada nende kasutamist toidu lisaainete ja abiainetena või toodete ja ainetena, millele on osutatud määruse (EL) 2018/848 II lisa IV osa punktis 2.2.2. Kõnealusteks kasutusviisideks on vaja eriluba vastavalt määruse (EL) 2018/848 II lisa IV osa punktile 2.2 ja selliseid kasutusviise ei tohiks lubada mittemahepõllumajanduslike koostisosadele loa andmise teel. |
| --- | --- |

(14)

Arvestades teatavate mittemahepõllumajanduslike koostisosade koostist, võib mõni nende kasutusviisidest töödeldud mahepõllumajanduslikus toidus tähendada nende kasutamist toidu lisaainete ja abiainetena või toodete ja ainetena, millele on osutatud määruse (EL) 2018/848 II lisa IV osa punktis 2.2.2. Kõnealusteks kasutusviisideks on vaja eriluba vastavalt määruse (EL) 2018/848 II lisa IV osa punktile 2.2 ja selliseid kasutusviise ei tohiks lubada mittemahepõllumajanduslike koostisosadele loa andmise teel.

| (15) | Teatavatel asjaoludel ja tingimustel, mis on sätestatud eelkõige määruse (EL) 2018/848 II lisa VII osa punkti 1.3 alapunktis a, võib pärmi ja pärmitoodete tootmiseks kasutada teatavaid töötlemise abiaineid. Selleks peaks komisjon lubama kasutada määruse (EL) 2018/848 artikli 24 lõike 2 punktis c osutatud töötlemise abiaineid pärmi ja pärmitoodete tootmiseks ning koostama nende loetelu. |
| --- | --- |

(15)

Teatavatel asjaoludel ja tingimustel, mis on sätestatud eelkõige määruse (EL) 2018/848 II lisa VII osa punkti 1.3 alapunktis a, võib pärmi ja pärmitoodete tootmiseks kasutada teatavaid töötlemise abiaineid. Selleks peaks komisjon lubama kasutada määruse (EL) 2018/848 artikli 24 lõike 2 punktis c osutatud töötlemise abiaineid pärmi ja pärmitoodete tootmiseks ning koostama nende loetelu.

| (16) | Vastavalt määruse (EL) 2018/848 II lisa VI osa punktile 2.2 võib Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (6) artikli 1 lõike 2 punktis l osutatud veinisektori toodete valmistamiseks kasutada ainult kõnealuse määruse artikli 24 kohaselt mahepõllumajanduslikus tootmises kasutada lubatud tooteid ja aineid. Selleks peaks komisjon lubama kasutada selliseid tooteid ja aineid ning koostama nende loetelu. |
| --- | --- |

(16)

Vastavalt määruse (EL) 2018/848 II lisa VI osa punktile 2.2 võib Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (6) artikli 1 lõike 2 punktis l osutatud veinisektori toodete valmistamiseks kasutada ainult kõnealuse määruse artikli 24 kohaselt mahepõllumajanduslikus tootmises kasutada lubatud tooteid ja aineid. Selleks peaks komisjon lubama kasutada selliseid tooteid ja aineid ning koostama nende loetelu.

| (17) | Määruse (EL) 2018/848 artikli 45 lõike 2 kohaselt võib komisjon anda eriloa toodete ja ainete kasutamiseks kolmandates riikides ja liidu äärepoolseimates piirkondades. Menetlus, mida liikmesriigid peavad liidu äärepoolseimate piirkondade suhtes järgima, on sätestatud kõnealuse määruse artikli 24 lõikes 7. Määruses (EL) 2018/848 ei ole aga üksikasjalikult kirjeldatud menetlust, mida tuleb selliste lubade andmisel järgida kolmandate riikide puhul. Seepärast on asjakohane kehtestada käesolevas määruses kõnealune menetlus kooskõlas menetlusega, mida tuleb järgida liidus toodete ja ainete kasutamise lubamisel mahepõllumajanduslikus tootmises, nagu on sätestatud määruse (EL) 2018/848 artiklis 24. Kuna kõnealuseid kasutuslube võib anda kaheaastaseks pikendatavaks ajavahemikuks, on asjakohane kanda asjaomased tooted ja ained eraldi lisasse, et vältida nende segiajamist toodete ja ainetega, millele on antud tähtajatu kasutusluba. |
| --- | --- |

(17)

Määruse (EL) 2018/848 artikli 45 lõike 2 kohaselt võib komisjon anda eriloa toodete ja ainete kasutamiseks kolmandates riikides ja liidu äärepoolseimates piirkondades. Menetlus, mida liikmesriigid peavad liidu äärepoolseimate piirkondade suhtes järgima, on sätestatud kõnealuse määruse artikli 24 lõikes 7. Määruses (EL) 2018/848 ei ole aga üksikasjalikult kirjeldatud menetlust, mida tuleb selliste lubade andmisel järgida kolmandate riikide puhul. Seepärast on asjakohane kehtestada käesolevas määruses kõnealune menetlus kooskõlas menetlusega, mida tuleb järgida liidus toodete ja ainete kasutamise lubamisel mahepõllumajanduslikus tootmises, nagu on sätestatud määruse (EL) 2018/848 artiklis 24. Kuna kõnealuseid kasutuslube võib anda kaheaastaseks pikendatavaks ajavahemikuks, on asjakohane kanda asjaomased tooted ja ained eraldi lisasse, et vältida nende segiajamist toodete ja ainetega, millele on antud tähtajatu kasutusluba.

| (18) | Selguse ja õiguskindluse huvides tuleks määrus (EÜ) nr 889/2008 kehtetuks tunnistada. Kuna puhastus- ja desinfitseerimisvahendite loetelu ei koostata enne 1. jaanuari 2024, tuleks määruse (EÜ) nr 889/2008 VII lisa kohaldada kuni 31. detsembrini 2023. Sellega seoses on asjakohane täpsustada, et kõnealuses lisas loetletud tooteid, millele ei ole antud kasutusluba vastavalt määrusele (EL) nr 528/2012, ei tohi biotsiididena kasutada. Lisaks kohaldatakse käesoleva määrusega koostatud töödeldud mahepõllumajandusliku toidu tootmisel kasutatavate mittemahepõllumajanduslike koostisosade loetelu alles alates 1. jaanuarist 2024. Seepärast on asjakohane näha ette, et töödeldud mahepõllumajanduslikku toitu, mis on toodetud enne 1. jaanuari 2024 ja milles on kasutatud määruse (EÜ) nr 889/2008 IX lisas loetletud mittemahepõllumajanduslikke koostisosi, võib pärast kõnealust kuupäeva turule lasta kuni varude ammendumiseni. |
| --- | --- |

(18)

Selguse ja õiguskindluse huvides tuleks määrus (EÜ) nr 889/2008 kehtetuks tunnistada. Kuna puhastus- ja desinfitseerimisvahendite loetelu ei koostata enne 1. jaanuari 2024, tuleks määruse (EÜ) nr 889/2008 VII lisa kohaldada kuni 31. detsembrini 2023. Sellega seoses on asjakohane täpsustada, et kõnealuses lisas loetletud tooteid, millele ei ole antud kasutusluba vastavalt määrusele (EL) nr 528/2012, ei tohi biotsiididena kasutada. Lisaks kohaldatakse käesoleva määrusega koostatud töödeldud mahepõllumajandusliku toidu tootmisel kasutatavate mittemahepõllumajanduslike koostisosade loetelu alles alates 1. jaanuarist 2024. Seepärast on asjakohane näha ette, et töödeldud mahepõllumajanduslikku toitu, mis on toodetud enne 1. jaanuari 2024 ja milles on kasutatud määruse (EÜ) nr 889/2008 IX lisas loetletud mittemahepõllumajanduslikke koostisosi, võib pärast kõnealust kuupäeva turule lasta kuni varude ammendumiseni.

| (19) | Sertifikaati, mida pädevad asutused või vajaduse korral kontrolliasutused või kontrollorganid annavad ettevõtjatele välja kooskõlas määruse (EL) 2018/848 artikli 35 lõikega 1, võib välja anda alates 1. jaanuarist 2022. Seda ei anta aga kõnealusel päeval kõigile asjaomastele ettevõtjatele. Mahepõllumajandusliku tootmise järjepidevuse tagamiseks ja erandina määruse (EL) 2018/848 artikli 35 lõikest 2 peaksid kontrolliasutuste või kontrollorganite poolt määruse (EÜ) nr 889/2008 artikli 68 kohaselt enne 1. jaanuari 2022 ettevõtjatele välja antud tõendavad dokumendid kehtima kuni kehtivusaja lõpuni. Kuna määruse (EL) 2018/848 artikli 38 lõike 3 kohaselt kontrollitakse vähemalt kord aastas, kas ettevõtja täidab asjakohaseid nõudeid, ning kõnealuse määruse artikli 38 lõike 5 kohaselt peab sertifikaadi väljaandmine põhinema kõnealuse kontrolli tulemustel, ei tohiks sertifikaat kehtida kauem kui 31. detsembrini 2022. |
| --- | --- |

(19)

Sertifikaati, mida pädevad asutused või vajaduse korral kontrolliasutused või kontrollorganid annavad ettevõtjatele välja kooskõlas määruse (EL) 2018/848 artikli 35 lõikega 1, võib välja anda alates 1. jaanuarist 2022. Seda ei anta aga kõnealusel päeval kõigile asjaomastele ettevõtjatele. Mahepõllumajandusliku tootmise järjepidevuse tagamiseks ja erandina määruse (EL) 2018/848 artikli 35 lõikest 2 peaksid kontrolliasutuste või kontrollorganite poolt määruse (EÜ) nr 889/2008 artikli 68 kohaselt enne 1. jaanuari 2022 ettevõtjatele välja antud tõendavad dokumendid kehtima kuni kehtivusaja lõpuni. Kuna määruse (EL) 2018/848 artikli 38 lõike 3 kohaselt kontrollitakse vähemalt kord aastas, kas ettevõtja täidab asjakohaseid nõudeid, ning kõnealuse määruse artikli 38 lõike 5 kohaselt peab sertifikaadi väljaandmine põhinema kõnealuse kontrolli tulemustel, ei tohiks sertifikaat kehtida kauem kui 31. detsembrini 2022.

| (20) | Selguse ja õiguskindluse huvides tuleks käesolevat määrust kohaldada alates määruse (EL) 2018/848 kohaldamise kuupäevast. Käesoleva määruse põhjenduses 18 esitatud põhjustel tuleks puhastus- ja desinfitseerimisvahendite loetelusid ning töödeldud mahepõllumajandusliku toidu tootmisel kasutatavate mittemahepõllumajanduslike koostisosade loetelu käsitlevaid sätteid kohaldada alates 1. jaanuarist 2024. |
| --- | --- |

(20)

Selguse ja õiguskindluse huvides tuleks käesolevat määrust kohaldada alates määruse (EL) 2018/848 kohaldamise kuupäevast. Käesoleva määruse põhjenduses 18 esitatud põhjustel tuleks puhastus- ja desinfitseerimisvahendite loetelusid ning töödeldud mahepõllumajandusliku toidu tootmisel kasutatavate mittemahepõllumajanduslike koostisosade loetelu käsitlevaid sätteid kohaldada alates 1. jaanuarist 2024.

| (21) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas mahepõllumajandusliku tootmise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(21)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas mahepõllumajandusliku tootmise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Taimekaitsevahendites sisalduvad toimeained

Määruse (EL) 2018/848 artikli 24 lõike 1 punkti a kohaldamisel võib mahepõllumajanduslikus tootmises kasutatavates taimekaitsevahendites kasutada üksnes käesoleva määruse I lisas loetletud toimeaineid, nagu on sätestatud kõnealuses lisas, tingimusel et need taimekaitsevahendid:

| a) | on lubatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (7) kohaselt; |
| --- | --- |

a)

on lubatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (7) kohaselt;

7

| b) | neid kasutatakse vastavalt tingimustele, mis on täpsustatud neid sisaldavate toodete kasutuslubades, mille liikmesriigid on andnud, ning |
| --- | --- |

b)

neid kasutatakse vastavalt tingimustele, mis on täpsustatud neid sisaldavate toodete kasutuslubades, mille liikmesriigid on andnud, ning

| c) | neid kasutatakse vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (8) lisas sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

c)

neid kasutatakse vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (8) lisas sätestatud tingimustele.

8

Artikkel 2

Väetised, mullaomaduste parandajad ja toitained

Määruse (EL) 2018/848 artikli 24 lõike 1 punkti b kohaldamisel võib mahepõllumajanduslikus tootmises väetistena, mullaomaduste parandajatena või toitainetena taimekasvatuses, allapanu parendamiseks ja rikastamiseks või vetikate kasvatamiseks või vesiviljelusloomade kasvukeskkonnas kasutada üksnes käesoleva määruse II lisas loetletud tooteid ja aineid, tingimusel et need on kooskõlas liidu õiguse asjakohaste sätetega, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 2003/2003, (9) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1009 (10) asjakohaste kohaldatavate artiklitega, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1069/2009, (11) komisjoni määrusega (EL) nr 142/2011 (12) ning vajaduse korral liidu õigusaktidel põhinevate siseriiklike sätetega.

9

10

11

12

Artikkel 3

Taimne, loomne, vetikatest või pärmist saadud mittemahepõllumajanduslik söödamaterjal või mikroobset või mineraalset päritolu söödamaterjal

Määruse (EL) 2018/848 artikli 24 lõike 1 punkti c kohaldamisel võib mahepõllumajanduslikus tootmises taimse, loomse, vetikatest või pärmist saadud mittemahepõllumajanduslikku söödamaterjalina või mikroobset või mineraalset päritolu söödamaterjalina kasutada üksnes käesoleva määruse III lisa A osas loetletud tooteid ja aineid, tingimusel et nende kasutamine on kooskõlas liidu õiguse asjakohaste sätetega, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 767/2009 (13) ning vajaduse korral liidu õigusaktidel põhinevate siseriiklike sätetega.

13

Artikkel 4

Söödalisandid ja abiained

Määruse (EL) 2018/848 artikli 24 lõike 1 punkti d kohaldamisel võib mahepõllumajanduslikus tootmises loomasöödas söödalisandite ja abiainetena kasutada üksnes käesoleva määruse III lisa B osas loetletud tooteid ja aineid, tingimusel et nende kasutamine on kooskõlas liidu õiguse asjakohaste sätetega, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1831/2003, (14) ning vajaduse korral liidu õigusaktidel põhinevate siseriiklike sätetega.

14

Artikkel 5

Puhastus- ja desinfitseerimisvahendid

1.   Määruse (EL) 2018/848 artikli 24 lõike 1 punkti e kohaldamisel võib loomakasvatuses kasutatavate tiikide, puuride, paakide, voolava veega veekogude, loomapidamishoonete ja -rajatiste puhastamiseks ja desinfitseerimiseks kasutada üksnes käesoleva määruse IV lisa A osas loetletud tooteid, tingimusel et need tooted vastavad liidu õiguse, eelkõige määruse (EÜ) nr 648/2004 ja määruse (EL) nr 528/2012 sätetele ning vajaduse korral liidu õigusaktidel põhinevatele siseriiklikele sätetele.

2.   Määruse (EL) 2018/848 artikli 24 lõike 1 punkti f kohaldamisel võib taimekasvatuseks kasutatavate hoonete ja rajatiste, sealhulgas põllumajandusettevõtte laoruumide puhastamiseks ja desinfitseerimiseks kasutada üksnes käesoleva määruse IV lisa B osas loetletud tooteid, tingimusel et need tooted vastavad liidu õiguse, eelkõige määruse (EÜ) nr 648/2004 ja määruse (EL) nr 528/2012 sätetele ning vajaduse korral liidu õigusaktidel põhinevatele siseriiklikele sätetele.

3.   Määruse (EL) 2018/848 artikli 24 lõike 1 punkti g kohaldamisel võib töötlemis- ja ladustamisrajatistes puhastamiseks ja desinfitseerimiseks kasutada üksnes käesoleva määruse IV lisa C osas loetletud tooteid, tingimusel et need tooted vastavad liidu õiguse, eelkõige määruse (EÜ) nr 648/2004 ja määruse (EL) nr 528/2012 sätetele ning vajaduse korral liidu õigusaktidel põhinevatele siseriiklikele sätetele.

4.   Määruse (EL) 2018/848 artikli 24 lõike 1 punktides e, f ja g osutatud puhastus- ja desinfitseerimisvahendeid, mida lubati mahepõllumajanduslikus tootmises kasutada määruse (EÜ) nr 834/2007 või siseriiklike õigusaktide alusel enne määruse (EL) 2018/848 kohaldamise kuupäeva, võib kuni nende kandmiseni käesoleva määruse IV lisa A, B või C osasse jätkuvalt kasutada, kui need vastavad liidu õiguse asjakohastele sätetele, eelkõige määrusele (EÜ) nr 648/2004 ja määrusele (EL) nr 528/2012 ning vajaduse korral liidu õigusaktidel põhinevatele siseriiklikele sätetele.

Artikkel 6

Toidu lisaained ja abiained

Määruse (EL) 2018/848 artikli 24 lõike 2 punkti a kohaldamisel võib töödeldud mahepõllumajandusliku toidu tootmises toidu lisaainetena, sealhulgas toidu lisaainetena kasutatavate toiduensüümidena, ja abiainetena kasutada üksnes käesoleva määruse V lisa A osas loetletud tooteid ja aineid, tingimusel et nende kasutamine on kooskõlas liidu õiguse asjakohaste sätetega, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1333/2008 (15) ning vajaduse korral liidu õigusaktidel põhinevate siseriiklike sätetega.

15

Artikkel 7

Mittemahepõllumajanduslikud koostisosad, mida kasutatakse töödeldud mahepõllumajandusliku toidu tootmises

Määruse (EL) 2018/848 artikli 24 lõike 2 punkti b kohaldamisel võib töödeldud mahepõllumajandusliku toidu tootmisel kasutada üksnes käesoleva määruse V lisa B osas loetletud mittemahepõllumajanduslikke koostisosi, tingimusel et nende kasutamine on kooskõlas liidu õiguse asjakohaste sätetega ning vajaduse korral liidu õigusaktidel põhinevate siseriiklike sätetega.

Esimene lõik ei piira töödeldud toidu mahepõllumajanduslikku tootmist käsitlevate üksikasjalike nõuete kohaldamist, nagu on sätestatud määruse (EL) 2018/848 II lisa IV osa 2. jaos. Eelkõige ei kohaldata esimest lõiku mittemahepõllumajanduslike koostisosade suhtes, mida kasutatakse toidu lisaainetena, abiainetena või toodete või ainetena, millele on osutatud määruse (EL) 2018/848 II lisa IV osa punktis 2.2.2.

Artikkel 8

Töötlemise abiained, mida võib kasutada pärmi ja pärmitoodete tootmisel

Määruse (EL) 2018/848 artikli 24 lõike 2 punkti c kohaldamisel võib toidus ja söödas kasutatava pärmi ja pärmitoodete tootmisel töötlemise abiainetena kasutada üksnes käesoleva määruse V lisa C osas loetletud tooteid ja aineid, tingimusel et nende kasutamine on kooskõlas liidu õiguse asjakohaste sätetega ning vajaduse korral liidu õigusaktidel põhinevate siseriiklike sätetega.

Artikkel 9

Tooted ja ained, mida võib kasutada mahepõllumajandusliku veini tootmises

Määruse (EL) 2018/848 II lisa VI osa punkti 2.2 kohaldamisel võib määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osas osutatud maheviinamarjasaaduste tootmiseks ja säilitamiseks kasutada üksnes käesoleva määruse V lisa D osas loetletud tooteid ja aineid, tingimusel et nende kasutamine on kooskõlas liidu õiguse asjakohaste sätetega, eelkõige määruses (EL) nr 1308/2013 ja komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2019/934 (16) sätestatud piirangute ja tingimustega ning vajaduse korral liidu õigusaktidel põhinevate siseriiklike sätetega.

16

Artikkel 10

Erilubade andmise menetlus toodete ja ainete kasutamiseks kolmandate riikide teatavates piirkondades

1.   Kui määruse (EL) 2018/848 artikli 46 lõike 1 kohaselt tunnustatud kontrolliasutus või kontrollorgan leiab, et tootele või ainele tuleks kõnealuse määruse artikli 45 lõikes 2 sätestatud eritingimuste tõttu anda eriluba kasutamiseks teatavas piirkonnas väljaspool liitu, võib ta paluda komisjonil teha hindamine. Selleks esitab ta komisjonile toimiku, milles kirjeldatakse asjaomast toodet või ainet, esitatakse sellise eriloa andmise põhjused ning selgitatakse, miks käesoleva määruse alusel lubatud tooted ja ained ei ole asjaomase piirkonna eritingimuste tõttu kasutamiseks piisavad. Ta tagab, et toimik on andmekaitset käsitlevate liidu ja liikmesriikide õigusaktide kohaselt sobiv üldsusele kättesaadavaks tegemiseks.

2.   Komisjon edastab lõikes 1 osutatud taotluse liikmesriikidele ja avaldab kõik sellised taotlused.

3.   Komisjon analüüsib lõikes 1 osutatud toimikut. Komisjon lubab toodet või ainet kasutada toimikus osutatud eritingimuste alusel üksnes juhul, kui ta teeb oma analüüsi kokkuvõttes järelduse, et:

| a) | selline eriluba on asjaomases piirkonnas põhjendatud; |
| --- | --- |

a)

selline eriluba on asjaomases piirkonnas põhjendatud;

| b) | toimikus kirjeldatud toode või aine vastab määruse (EL) 2018/848 II peatükis sätestatud põhimõtetele, artikli 24 lõikes 3 sätestatud kriteeriumidele ja artikli 24 lõikes 5 sätestatud tingimusele ning |
| --- | --- |

b)

toimikus kirjeldatud toode või aine vastab määruse (EL) 2018/848 II peatükis sätestatud põhimõtetele, artikli 24 lõikes 3 sätestatud kriteeriumidele ja artikli 24 lõikes 5 sätestatud tingimusele ning

| c) | toote või aine kasutamine on kooskõlas liidu õiguse asjakohaste sätetega ning eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 396/2005 (17) taimekaitsevahendites sisalduvate toimeainete osas. |
| --- | --- |

c)

toote või aine kasutamine on kooskõlas liidu õiguse asjakohaste sätetega ning eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 396/2005 (17) taimekaitsevahendites sisalduvate toimeainete osas.

Lubatud toode või aine kantakse käesoleva määruse VI lisasse.

4.   Kui määruse (EL) 2018/848 artikli 45 lõikes 2 osutatud kaheaastane ajavahemik lõpeb, pikendatakse luba automaatselt veel kaheks aastaks, tingimusel et ei ole ilmnenud uusi asjaolusid ja ükski liikmesriik või määruse (EL) 2018/848 artikli 46 lõike 1 kohaselt tunnustatud kontrolliasutus või kontrollorgan ei ole esitanud vastuväiteid, mis õigustaksid lõikes 3 osutatud komisjoni järelduse ümberhindamist.

Artikkel 11

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 889/2008 tunnistatakse kehtetuks.

VII ja IX lisa kohaldatakse siiski kuni 31. detsembrini 2023.

Artikkel 12

Üleminekusätted

1.   Käesoleva määruse artikli 5 lõike 4 kohaldamisel võib määruse (EÜ) nr 889/2008 VII lisas loetletud puhastus- ja desinfitseerimisvahendeid kasutada jätkuvalt tiikide, puuride, paakide, voolava veega veekogude, loomapidamishoonete ja -rajatiste puhastamiseks ja desinfitseerimiseks kuni 31. detsembrini 2023, kui käesoleva määruse IV lisa D osast ei tulene teisiti.

2.   Määruse (EL) 2018/848 artikli 24 lõike 2 punkti b kohaldamisel võib määruse (EÜ) nr 889/2008 IX lisas loetletud mittemahepõllumajanduslikke koostisosi kasutada töödeldud mahepõllumajandusliku toidu tootmisel kuni 31. detsembrini 2023. Töödeldud mahepõllumajanduslikku toitu, mis on toodetud enne 1. jaanuari 2024 ja milles on kasutatud kõnealuseid mittemahepõllumajanduslikke koostisosi, võib pärast kõnealust kuupäeva turule lasta kuni varude ammendumiseni.

3.   Määruse (EÜ) nr 889/2008 artikli 68 kohaselt enne 1. jaanuari 2022 välja antud tõendavad dokumendid kehtivad kuni kehtivusaja lõpuni, kuid mitte kauem kui 31. detsembrini 2022.

Artikkel 13

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2022.

Artikli 5 lõikeid 1, 2 ja 3 ning artiklit 7 kohaldatakse siiski alates 1. jaanuarist 2024.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. juuli 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 150, 14.6.2018, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 189, 20.7.2007, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 5. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses mahepõllumajandusliku tootmise, märgistamise ja kontrolliga (ELT L 250, 18.9.2008, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 648/2004 detergentide kohta (ELT L 104, 8.4.2004, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrus (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist (ELT L 167, 27.6.2012, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1).

7

(8)  Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2003/2003 väetiste kohta (ELT L 304, 21.11.2003, lk 1).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1009, millega kehtestatakse ELi väetisetoodete turul kättesaadavaks tegemise nõuded ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 1069/2009 ja (EÜ) nr 1107/2009 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2003/2003 (ELT L 170, 25.6.2019, lk 1).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 1).

11

(12)  Komisjoni 25. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 142/2011, millega rakendatakse Euroopa parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad, ja nõukogu direktiivi 97/78/EÜ seoses teatavate selle direktiivi alusel piiril toimuvast veterinaarkontrollist vabastatud proovide ja näidistega (ELT L 54, 26.2.2011, lk 1).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 767/2009 sööda turuleviimise ja kasutamise kohta, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1831/2003 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 79/373/EMÜ, 82/471/EMÜ, 83/228/EMÜ, 93/74/EMÜ, 93/113/EÜ ja 96/25/EÜ, komisjoni direktiiv 80/511/EMÜ ning komisjoni otsus 2004/217/EÜ (ELT L 229, 1.9.2009, lk 1).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta (ELT L 268, 18.10.2003, lk 29).

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1333/2008 toidu lisaainete kohta (ELT L 354, 31.12.2008, lk 16).

15

(16)  Komisjoni 12. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/934, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 seoses viinamarjakasvatusaladega, kus saaduste alkoholisisaldust võib suurendada, viinamarjasaaduste tootmisele ja säilitamisele kehtivate lubatud veinivalmistustavade ja piirangutega, kõrvalsaaduste minimaalse alkoholisisalduse ja nende kõrvaldamisega ning Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni (OIV) toimikute avaldamisega (ELT L 149, 7.6.2019, lk 1).

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (ELT L 70, 16.3.2005, lk 1).

17

---

I LISA

Mahepõllumajanduslikus tootmises kasutada lubatud taimekaitsevahendites sisalduvad toimeained, nagu osutatud määruse (EL) 2018/848 artikli 24 lõike 1 punktis a

Mahepõllumajanduslikus tootmises kasutatavad taimekaitsevahendid võivad sisaldada käesolevas lisas loetletud toimeaineid, tingimusel et kõnealuseid taimekaitsevahendeid on lubatud kasutada vastavalt määrusele (EÜ) nr 1107/2009. Kõnealuseid taimekaitsevahendeid kasutatakse kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisas esitatud tingimustega ja nende liikmesriikide antud kasutuslubades täpsustatud tingimustega, kus neid taimekaitsevahendeid kasutatakse. Mahepõllumajandusliku tootmise suhtes kohaldatavad rangemad kasutustingimused on täpsustatud iga allpool esitatud tabeli viimases veerus.

Kooskõlas määruse (EL) 2018/848 artikli 9 lõikega 3 lubatakse mahepõllumajanduslikus tootmises kasutada taimekaitseaineid, sünergiste ja muid koostisaineid taimekaitsevahendite koostisosana ning taimekaitsevahenditega segatavaid abiaineid, eeldusel et neid on lubatud kasutada määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt. Käesolevas lisas loetletud aineid võib kasutada üksnes määruse (EL) 2018/848 artikli 3 punkti 24 kohaselt määratletud taimekahjustajate tõrjeks.

Määruse (EL) 2018/848 II lisa I osa punkti 1.10.2 kohaselt võib neid ained kasutada üksnes juhul, kui taimi ei ole võimalik taimekahjustajate eest kaitsta kõnealuse I osa punktis 1.10.1 esitatud meetmetega, eelkõige bioloogilise tõrje agentide, nt kasulike putukate, lestade ja ümarusside kasutamisega kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1143/2014 (1).

Käesolevas lisas on toimeained jaotatud järgmistesse alamkategooriatesse.

1.   Põhiained

Mahepõllumajanduslikus tootmises võib taimekaitseks kasutada põhiaineid, mis on loetletud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa C osas ning on taimset või loomset päritolu ja põhinevad toidul, nagu see on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 (2) artiklis 2. Sellised põhiained on alljärgnevas tabelis tähistatud tärniga. Neid kasutatakse asjaomastes läbivaatamisaruannetes (3) esitatud kasutusviiside, tingimuste ja piirangute kohaselt ning võttes arvesse alljärgneva tabeli viimases veerus esitatud võimalikke lisapiiranguid.

Teisi rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa C osas loetletud põhiaineid võib mahepõllumajanduslikus tootmises taimekaitseks kasutada ainult juhul, kui need on loetletud alljärgnevas tabelis. Selliseid põhiaineid kasutatakse asjaomastes läbivaatamisaruannetes3 esitatud kasutusviiside, tingimuste ja piirangute kohaselt ning võttes arvesse alljärgneva tabeli parempoolses veerus esitatud võimalikke lisapiiranguid.

Põhiaineid ei tohi kasutada herbitsiididena.

| Lisa number ja osa  (4) | CASi nr | Nimetus | Konkreetsed tingimused ja piirangud |
| --- | --- | --- | --- |
| 1C | | Equisetum arvense L.* | |
| 2C | 9012-76–4 | Kitosaan-vesinikkloriid* | saadud Aspergillus’est või mahevesiviljeluse või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013  (5) artikli 2 kohaselt määratletud säästva kalapüügi teel |
| 3C | 57–50-1 | Sahharoos* | |
| 4C | 1305-62–0 | Kaltsiumhüdroksiid | |
| 5C | 90132-02–8 | Äädikas* | |
| 6C | 8002-43–5 | Letsitiinid* | |
| 7C | - | Salix spp. Cortex* | |
| 8C | 57–48-7 | Fruktoos* | |
| 9C | 144–55-8 | Naatriumvesinikkarbonaat | |
| 10C | 92129-90–3 | Vadak* | |
| 11C | 7783-28–0 | Diammooniumfosfaat | ainult püünistes |
| 12C | 8001-21–6 | Päevalilleõli* | |
| 14C | 84012-40–8
  90131-83–2 | Urtica spp. (Urtica dioica ekstrakt) (Urtica urens’i ekstrakt)* | |
| 15C | 7722-84–1 | Vesinikperoksiid | |
| 16C | 7647-14–5 | Naatriumkloriid | |
| 17C | 8029-31–0 | Õlu* | |
| 18C | - | Sinepiseemnepulber* | |
| 20C | 8002-72–0 | Sibulaõli* | |
| 21C | 52–89-1 | L-tsüsteiin (E 920) | |
| 22C | 8049-98–7 | Lehmapiim* | |
| 23C | - | Allium cepa* L. sibula ekstrakt | |
| | | Muud taimset või loomset päritolu ja toidul põhinevad põhiained* | |

Lisa number ja osa  (4)

CASi nr

Nimetus

Konkreetsed tingimused ja piirangud

1C

Equisetum arvense L.*

2C

9012-76–4

Kitosaan-vesinikkloriid*

saadud Aspergillus’est või mahevesiviljeluse või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013  (5) artikli 2 kohaselt määratletud säästva kalapüügi teel

3C

57–50-1

Sahharoos*

4C

1305-62–0

Kaltsiumhüdroksiid

5C

90132-02–8

Äädikas*

6C

8002-43–5

Letsitiinid*

7C

-

Salix spp. Cortex*

8C

57–48-7

Fruktoos*

9C

144–55-8

Naatriumvesinikkarbonaat

10C

92129-90–3

Vadak*

11C

7783-28–0

Diammooniumfosfaat

ainult püünistes

12C

8001-21–6

Päevalilleõli*

14C

84012-40–8

90131-83–2

Urtica spp. (Urtica dioica ekstrakt) (Urtica urens’i ekstrakt)*

15C

7722-84–1

Vesinikperoksiid

16C

7647-14–5

Naatriumkloriid

17C

8029-31–0

Õlu*

18C

-

Sinepiseemnepulber*

20C

8002-72–0

Sibulaõli*

21C

52–89-1

L-tsüsteiin (E 920)

22C

8049-98–7

Lehmapiim*

23C

-

Allium cepa* L. sibula ekstrakt

Muud taimset või loomset päritolu ja toidul põhinevad põhiained*

2.   Madala riskiastmega toimeained

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa D osas loetletud madala riskiastmega toimeaineid, välja arvatud mikroorganisme, võib kasutada mahepõllumajanduslikus tootmises taimekaitseks, kui need on loetletud alljärgnevas tabelis või mujal käesolevas lisas. Selliseid madala riskiastmega toimeaineid kasutatakse määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud kasutusviiside, tingimuste ja piirangute kohaselt ning võttes arvesse alljärgneva tabeli viimases veerus esitatud võimalikke lisapiiranguid.

| Lisa number ja osa  (6) | CASi nr | Nimetus | Konkreetsed tingimused ja piirangud |
| --- | --- | --- | --- |
| 2D | | COS-OGA | |
| 3D | | Tserevisaan ja muud mikroorganismide rakufragmentide põhised tooted | Ei ole saadud GMOdest |
| 5D | 10045-86–6 | Raud(III)fosfaat (raud(III)ortofosfaat) | |
| 12D | 9008-22–4 | Laminariin | Vetikad peavad olema saadud mahevesiviljelusest või kogutud määruse (EL) 2018/848 II lisa III osa punkti 2.4 kohase säästva väljapüügi teel |

Lisa number ja osa  (6)

CASi nr

Nimetus

Konkreetsed tingimused ja piirangud

2D

COS-OGA

3D

Tserevisaan ja muud mikroorganismide rakufragmentide põhised tooted

Ei ole saadud GMOdest

5D

10045-86–6

Raud(III)fosfaat (raud(III)ortofosfaat)

12D

9008-22–4

Laminariin

Vetikad peavad olema saadud mahevesiviljelusest või kogutud määruse (EL) 2018/848 II lisa III osa punkti 2.4 kohase säästva väljapüügi teel

3.   Mikroorganismid

Kõiki rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A, B ja D osas loetletud mikroorganisme võib mahepõllumajanduslikus tootmises kasutada tingimusel, et need ei ole saadud GMOdest ja et neid kasutatakse ainult asjaomastes läbivaatamisaruannetes3 esitatud kasutusviiside, tingimuste ja piirangute kohaselt. Mikroorganismid, sealhulgas viirused, on bioloogilise tõrje agendid, mida käsitatakse määruses (EÜ) nr 1107/2009 toimeainetena.

4.   Toimeained, mis ei kuulu ühtegi eespool nimetatud kategooriasse

Alljärgnevas tabelis loetletud toimeaineid, mis on määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt heaks kiidetud, võib mahepõllumajanduslikus tootmises taimekaitsevahenditena kasutada üksnes juhul, kui neid kasutatakse kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaste kasutusviiside, tingimuste ja piirangutega ning võttes arvesse alljärgneva tabeli parempoolses veerus esitatud võimalikke lisapiiranguid.

| Lisa number ja osa  (7) | CASi nr | Nimetus | Konkreetsed tingimused ja piirangud |
| --- | --- | --- | --- |
| 139A | 131929-60–7
  131929-63–0 | Spinosaad | |
| 225A | 124–38-9 | Süsinikdioksiid | |
| 227A | 74–85-1 | Etüleen | ainult banaanide ja kartulite puhul; võib kasutada ka tsitrusviljade puhul puuviljakärbse tekitatud kahjustuste ennetamise strateegia osana |
| 230A | mh 67701-09–1 | Rasvhapped | lubatud kõik kasutusviisid, välja arvatud herbitsiidina |
| 231A | 8008-99–9 | Küüslaugu (Allium sativum) ekstrakt | |
| 234A | CASi nr: määramata
  CIPACi nr: 901 | Hüdrolüüsitud valgud, v.a želatiin | |
| 244A | 298–14-6 | Kaaliumvesinikkarbonaat | |
| 249A | 98999-15–6 | Lõhna abil toimivad taimse või loomse päritoluga repellendid/lambarasv | |
| 255A ja muud | | Feromoonid ja muud infokemikaalid | ainult püünistes ja jaoturites |
| 220A | 1332-58–7 | Alumiiniumsilikaat (kaoliin) | |
| 236A | 61790-53–2 | Kiiselguur (diatomiit) | |
| 247A | 14808-60–7
  7637-86–9 | Kvartsliiv | |
| 343A | 11141-17–6
  84696-25–3 | Asadiraktiin (india neemipuu ekstrakt) | ekstraheeritud neemipuu (Azadirachta indica) seemnetest |
| 240A | 8000-29–1 | Tsitronellaõli | lubatud kõik kasutusviisid, välja arvatud herbitsiidina |
| 241A | 84961-50–2 | Nelgiõli | lubatud kõik kasutusviisid, välja arvatud herbitsiidina |
| 242A | 8002-13–9 | Rapsiseemneõli | lubatud kõik kasutusviisid, välja arvatud herbitsiidina |
| 243A | 8008-79–5 | Rohemündiõli | lubatud kõik kasutusviisid, välja arvatud herbitsiidina |
| 56A | 8028-48–6
  5989-27–5 | Apelsiniõli | lubatud kõik kasutusviisid, välja arvatud herbitsiidina |
| 228A | 68647-73–4 | Teepuuõli | lubatud kõik kasutusviisid, välja arvatud herbitsiidina |
| 246A | 8003-34–7 | Taimedest ekstraheeritud püretriinid | |
| 292A | 7704-34–9 | Väävel | |
| 294A 295A | 64742-46–7
  72623-86–0
  97862-82–3
  8042-47–5 | Parafiinõlid | |
| 345A | 1344-81–6 | Lubiväävel (kaltsiumpolüsulfiid) | |
| 44B | 9050-36–6 | Maltodekstriin | |
| 45B | 97–53-0 | Eugenool | |
| 46B | 106–24-1 | Geraniool | |
| 47B | 89–83-8 | Tümool | |
| 10E | 20427-59–2 | Vaskhüdroksiid | rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 kohaselt võib lubada kasutada üksnes nii, et seitsme aasta jooksul kasutatakse maksimaalselt 28 kg vaske hektari kohta |
| 10E | 1332-65–6
  1332-40–7 | Vaskoksükloriid |
| 10E | 1317-39–1 | Vaskoksiid |
| 10E | 8011-63–0 | Bordoo vedelik |
| 10E | 12527-76–3 | Kolmealuseline vasksulfaat |
| 40A | 52918-63–5 | Deltametriin | ainult püünistes koos spetsiifiliste atraktantidega Batrocera oleae ja Ceratitis capitata tõrjeks |
| 5E | 91465-08–6 | λ-tsühalotriin | ainult püünistes koos spetsiifiliste atraktantidega Batrocera oleae ja Ceratitis capitata tõrjeks |

Lisa number ja osa  (7)

CASi nr

Nimetus

Konkreetsed tingimused ja piirangud

139A

131929-60–7

131929-63–0

Spinosaad

225A

124–38-9

Süsinikdioksiid

227A

74–85-1

Etüleen

ainult banaanide ja kartulite puhul; võib kasutada ka tsitrusviljade puhul puuviljakärbse tekitatud kahjustuste ennetamise strateegia osana

230A

mh 67701-09–1

Rasvhapped

lubatud kõik kasutusviisid, välja arvatud herbitsiidina

231A

8008-99–9

Küüslaugu (Allium sativum) ekstrakt

234A

CASi nr: määramata

CIPACi nr: 901

Hüdrolüüsitud valgud, v.a želatiin

244A

298–14-6

Kaaliumvesinikkarbonaat

249A

98999-15–6

Lõhna abil toimivad taimse või loomse päritoluga repellendid/lambarasv

255A ja muud

Feromoonid ja muud infokemikaalid

ainult püünistes ja jaoturites

220A

1332-58–7

Alumiiniumsilikaat (kaoliin)

236A

61790-53–2

Kiiselguur (diatomiit)

247A

14808-60–7

7637-86–9

Kvartsliiv

343A

11141-17–6

84696-25–3

Asadiraktiin (india neemipuu ekstrakt)

ekstraheeritud neemipuu (Azadirachta indica) seemnetest

240A

8000-29–1

Tsitronellaõli

lubatud kõik kasutusviisid, välja arvatud herbitsiidina

241A

84961-50–2

Nelgiõli

lubatud kõik kasutusviisid, välja arvatud herbitsiidina

242A

8002-13–9

Rapsiseemneõli

lubatud kõik kasutusviisid, välja arvatud herbitsiidina

243A

8008-79–5

Rohemündiõli

lubatud kõik kasutusviisid, välja arvatud herbitsiidina

56A

8028-48–6

5989-27–5

Apelsiniõli

lubatud kõik kasutusviisid, välja arvatud herbitsiidina

228A

68647-73–4

Teepuuõli

lubatud kõik kasutusviisid, välja arvatud herbitsiidina

246A

8003-34–7

Taimedest ekstraheeritud püretriinid

292A

7704-34–9

Väävel

294A 295A

64742-46–7

72623-86–0

97862-82–3

8042-47–5

Parafiinõlid

345A

1344-81–6

Lubiväävel (kaltsiumpolüsulfiid)

44B

9050-36–6

Maltodekstriin

45B

97–53-0

Eugenool

46B

106–24-1

Geraniool

47B

89–83-8

Tümool

10E

20427-59–2

Vaskhüdroksiid

rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 kohaselt võib lubada kasutada üksnes nii, et seitsme aasta jooksul kasutatakse maksimaalselt 28 kg vaske hektari kohta

10E

1332-65–6

1332-40–7

Vaskoksükloriid

10E

1317-39–1

Vaskoksiid

10E

8011-63–0

Bordoo vedelik

10E

12527-76–3

Kolmealuseline vasksulfaat

40A

52918-63–5

Deltametriin

ainult püünistes koos spetsiifiliste atraktantidega Batrocera oleae ja Ceratitis capitata tõrjeks

5E

91465-08–6

λ-tsühalotriin

ainult püünistes koos spetsiifiliste atraktantidega Batrocera oleae ja Ceratitis capitata tõrjeks

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määrus (EL) nr 1143/2014 looduslikku tasakaalu ohustavate võõrliikide sissetoomise ja levimise ennetamise ja ohjamise kohta (ELT L 317, 4.11.2014, lk 35).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

(3)  Saadaval pestitsiidide andmebaasis: https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=search.as

(4)  Loetelukanne rakendusmääruses (EL) nr 540/2011, numbrid ja kategooria: A osas toimeained, mis loetakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetuks, B osas määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetud toimeained, C osas põhiained, D osas madala riskiastmega toimeained ja E osas asendust vajavad ained.

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

(6)  Loetelukanne rakendusmääruses (EL) nr 540/2011, numbrid ja kategooria: A osas toimeained, mis loetakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetuks, B osas määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetud toimeained, C osas põhiained, D osas madala riskiastmega toimeained ja E osas asendust vajavad ained.

(7)  Loetelukanne rakendusmääruses (EL) nr 540/2011, numbrid ja kategooria: A osas toimeained, mis loetakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetuks, B osas määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetud toimeained, C osas põhiained, D osas madala riskiastmega toimeained ja E osas asendust vajavad ained.

---

II LISA

Kasutada lubatud väetised, mullaomaduste parandajad ja toitained, nagu osutatud määruse (EL) 2018/848 artikli 24 lõike 1 punktis b

Käesolevas lisas loetletud väetisi, mullaomaduste parandajaid ja toitaineid (1) võib mahepõllumajanduslikus tootmises kasutada, tingimusel et nad vastavad

| — | liidu ja liikmesriikide asjakohastele väetisetooteid käsitlevatele õigusnormidele, eelkõige määrustele (EÜ) nr 2003/2003 ja (EL) 2019/1009, kui neid kohaldatakse, ning |
| --- | --- |

—

liidu ja liikmesriikide asjakohastele väetisetooteid käsitlevatele õigusnormidele, eelkõige määrustele (EÜ) nr 2003/2003 ja (EL) 2019/1009, kui neid kohaldatakse, ning

| — | loomseid kõrvalsaadusi käsitlevatele liidu õigusnormidele, eriti määrusele (EÜ) nr 1069/2009 ja määrusele (EL) nr 142/2011, eelkõige V ja XI lisale. |
| --- | --- |

—

loomseid kõrvalsaadusi käsitlevatele liidu õigusnormidele, eriti määrusele (EÜ) nr 1069/2009 ja määrusele (EL) nr 142/2011, eelkõige V ja XI lisale.

Määruse (EL) 2018/848 II lisa I osa punkti 1.9.6 kohaselt võib mikroorganisme sisaldavaid preparaate kasutada mulla üldseisundi parandamiseks või toitainete kättesaadavuse parandamiseks mullas või kultuurides.

Neid võib kasutada üksnes kooskõlas liidu ja siseriiklike õigusaktide kohaste spetsifikatsioonide ja kasutuspiirangutega. Mahepõllumajandusliku tootmise suhtes kohaldatavad rangemad kasutustingimused on täpsustatud tabelite parempoolsetes veergudes.

| Nimetus
  Liittooted või ainult järgmisi aineid sisaldavad tooted | Kirjeldus, konkreetsed tingimused ja piirangud |
| --- | --- |
| Laudasõnnik | loomaväljaheidete ja taimse materjali (allapanu ja sööt) segust koosnev toode
  tööstuslikust tootmisest pärit toote kasutamine on keelatud |
| Kuivatatud laudasõnnik ja kuivatatud linnusõnnik | tööstuslikust tootmisest pärit toote kasutamine on keelatud |
| Kompostitud loomaväljaheited, k.a linnusõnnik ja laudasõnniku kompost | tööstuslikust tootmisest pärit toote kasutamine on keelatud |
| Virts | kasutada pärast kontrollitud kääritamist ja/või asjakohast lahjendamist
  tööstuslikust tootmisest pärit toote kasutamine on keelatud |
| Majapidamisjäätmete kompostitud või kääritatud segu | toode, mis on saadud tekkeallika järgi eraldatud majapidamisjäätmetest, mida on biogaasi tootmiseks kompostitud või anaeroobselt kääritatud
  ainult taimsed ja loomsed majapidamisjäätmed
  ainult juhul, kui need on toodetud liikmesriigi poolt aktsepteeritavas suletud ja järelevalve all olevas kogumissüsteemis
  suurimad sisaldused milligrammides kuivaine kilogrammi kohta: kaadmium: 0,7; vask: 70; nikkel: 25; plii: 45; tsink: 200; elavhõbe: 0,4; kroom (üldsisaldus): 70; kroom (VI): ei ole tuvastatav |
| Turvas | kasutada üksnes aianduses (köögiviljanduses, lillekasvatuses, puuviljeluses, puukoolis) |
| Seenekasvatuse jäätmed | substraadi algne koostis peab piirduma käesolevas lisas loetletud toodetega |
| Usside väljaheide (vermikompost) ning putukate väljaheite ja substraadi segu | vastavalt määrusele (EÜ) nr 1069/2009, kui see on asjakohane |
| Guaano | |
| Taimsete ainete kompostitud või kääritatud segu | toode, mis on saadud taimsete ainete segust, mida on biogaasi tootmiseks kompostitud või anaeroobselt kääritatud |
| Biogaasi kääritamissaadused, mis sisaldavad koos käesolevas lisas loetletud taimse või loomse materjaliga käärinud loomseid kõrvalsaadusi | 3. kategooria loomsed kõrvalsaadused (sh metsloomade loomsed kõrvalsaadused) ja 2. kategooria seedetrakti sisu (kategooriad on määratletud määruses (EÜ) nr 1069/2009)
  tööstuslikust tootmisest pärit toote kasutamine on keelatud
  protsessid peavad vastama komisjoni määrusele (EL) nr 142/2011
  mitte kasutada taime söödavatel osadel |
| Järgmised loomsed saadused või kõrvalsaadused: | verejahu |

Nimetus

Liittooted või ainult järgmisi aineid sisaldavad tooted

Kirjeldus, konkreetsed tingimused ja piirangud

Laudasõnnik

loomaväljaheidete ja taimse materjali (allapanu ja sööt) segust koosnev toode

tööstuslikust tootmisest pärit toote kasutamine on keelatud

Kuivatatud laudasõnnik ja kuivatatud linnusõnnik

tööstuslikust tootmisest pärit toote kasutamine on keelatud

Kompostitud loomaväljaheited, k.a linnusõnnik ja laudasõnniku kompost

tööstuslikust tootmisest pärit toote kasutamine on keelatud

Virts

kasutada pärast kontrollitud kääritamist ja/või asjakohast lahjendamist

tööstuslikust tootmisest pärit toote kasutamine on keelatud

Majapidamisjäätmete kompostitud või kääritatud segu

toode, mis on saadud tekkeallika järgi eraldatud majapidamisjäätmetest, mida on biogaasi tootmiseks kompostitud või anaeroobselt kääritatud

ainult taimsed ja loomsed majapidamisjäätmed

ainult juhul, kui need on toodetud liikmesriigi poolt aktsepteeritavas suletud ja järelevalve all olevas kogumissüsteemis

suurimad sisaldused milligrammides kuivaine kilogrammi kohta: kaadmium: 0,7; vask: 70; nikkel: 25; plii: 45; tsink: 200; elavhõbe: 0,4; kroom (üldsisaldus): 70; kroom (VI): ei ole tuvastatav

Turvas

kasutada üksnes aianduses (köögiviljanduses, lillekasvatuses, puuviljeluses, puukoolis)

Seenekasvatuse jäätmed

substraadi algne koostis peab piirduma käesolevas lisas loetletud toodetega

Usside väljaheide (vermikompost) ning putukate väljaheite ja substraadi segu

vastavalt määrusele (EÜ) nr 1069/2009, kui see on asjakohane

Guaano

Taimsete ainete kompostitud või kääritatud segu

toode, mis on saadud taimsete ainete segust, mida on biogaasi tootmiseks kompostitud või anaeroobselt kääritatud

Biogaasi kääritamissaadused, mis sisaldavad koos käesolevas lisas loetletud taimse või loomse materjaliga käärinud loomseid kõrvalsaadusi

3. kategooria loomsed kõrvalsaadused (sh metsloomade loomsed kõrvalsaadused) ja 2. kategooria seedetrakti sisu (kategooriad on määratletud määruses (EÜ) nr 1069/2009)

tööstuslikust tootmisest pärit toote kasutamine on keelatud

protsessid peavad vastama komisjoni määrusele (EL) nr 142/2011

mitte kasutada taime söödavatel osadel

Järgmised loomsed saadused või kõrvalsaadused:

verejahu

| | kabja- ja sõrajahu |
| --- | --- |

kabja- ja sõrajahu

| | sarvejahu |
| --- | --- |

sarvejahu

| | kondijahu või želatiinisisalduseta kondijahu |
| --- | --- |

kondijahu või želatiinisisalduseta kondijahu

| | kalajahu |
| --- | --- |

kalajahu

| | lihajahu |
| --- | --- |

lihajahu

| | sule- ja karvajahu, jahvatatud karusnaha- ja nahatükid |
| --- | --- |

sule- ja karvajahu, jahvatatud karusnaha- ja nahatükid

| | vill |
| --- | --- |

vill

| | karusnahk (1) |
| --- | --- |

karusnahk (1)

| | karvad |
| --- | --- |

karvad

| | piimatooted |
| --- | --- |

piimatooted

| | hüdrolüüsitud valgud (2) |
| --- | --- |

hüdrolüüsitud valgud (2)

| (1) | Suurim kroom (VI) sisaldus milligrammides kuivaine kilogrammi kohta: ei ole tuvastatav |
| --- | --- |

(1)

Suurim kroom (VI) sisaldus milligrammides kuivaine kilogrammi kohta: ei ole tuvastatav

| (2) | mitte kasutada taime söödavatel osadel |
| --- | --- |

(2)

mitte kasutada taime söödavatel osadel

Väetisena kasutatavad taimsed saadused ja kõrvalsaadused

näiteks: õlikoogijahu, kakaoubade kestad, linnaseidud

Hüdrolüüsitud taimsed valgud

Vetikad ja vetikasaadused

ainult juhul, kui need on saadud vahetult:

| i) | füüsikalisel töötlemisel, sh dehüdraatimise, külmutamise ja jahvatamise teel; |
| --- | --- |

i)

füüsikalisel töötlemisel, sh dehüdraatimise, külmutamise ja jahvatamise teel;

| ii) | ekstraheerimisel vees või happe- ja/või leeliselahuses; |
| --- | --- |

ii)

ekstraheerimisel vees või happe- ja/või leeliselahuses;

| iii) | kääritamisel |
| --- | --- |

iii)

kääritamisel

ainult mahevesiviljelusest või kogutud määruse (EL) 2018/848 II lisa III osa punkti 2.4 kohase säästva väljapüügi teel

Saepuru ja puidulaastud

pärast langetamist keemiliselt töötlemata puit

Puukoorekompost

pärast langetamist keemiliselt töötlemata puit

Puutuhk

pärast langetamist keemiliselt töötlemata puidust

Jahvatatud looduslik fosfaat

toode, mis saadakse pehme fosfaattoorme jahvatamisel ja mis peamiselt sisaldab trikaltsiumfosfaati ja kaltsiumkarbonaati

toitainete miinimumsisaldus (massiprotsentides):

| | 25 % P2O5 |
| --- | --- |

25 % P2O5

| | fosfor väljendatakse mineraalhappes lahustuva P2O5-na, vähemalt 55 % teatatud sisalduvast P2O5 kogusest peab olema lahustuv 2 % sipelghappes |
| --- | --- |

fosfor väljendatakse mineraalhappes lahustuva P2O5-na, vähemalt 55 % teatatud sisalduvast P2O5 kogusest peab olema lahustuv 2 % sipelghappes

osakeste suurus:

| — | vähemalt 90 massiprotsenti läbib 0,063 mm avadega sõela |
| --- | --- |

—

vähemalt 90 massiprotsenti läbib 0,063 mm avadega sõela

| — | vähemalt 99 massiprotsenti läbib 0,125 mm avadega sõela |
| --- | --- |

—

vähemalt 99 massiprotsenti läbib 0,125 mm avadega sõela

kaadmiumisisaldus kuni 15. juulini 2022 kuni 90 mg 1 kg P2O5 kohta;

alates 16. juulist 2022 kohaldatakse määruses (EL) 2019/1009 sätestatud saasteainete asjakohaseid piirnorme

Alumiiniumkaltsiumfosfaat

amorfne toode, mis saadakse kuumutamisel ja jahvatamisel ning sisaldab peamiselt alumiinium- ja kaltsiumfosfaate

toitainete miinimumsisaldus (massiprotsentides):

| | 30 % P2O5 |
| --- | --- |

30 % P2O5

| | fosfor väljendatakse mineraalhappes lahustuva P2O5-na, vähemalt 75 % teatatud sisalduvast P2O5 kogusest peab olema lahustuv aluselises ammooniumtsitraadi lahuses |
| --- | --- |

fosfor väljendatakse mineraalhappes lahustuva P2O5-na, vähemalt 75 % teatatud sisalduvast P2O5 kogusest peab olema lahustuv aluselises ammooniumtsitraadi lahuses

osakeste suurus:

| — | vähemalt 90 massiprotsenti läbib 0,160 mm avadega sõela |
| --- | --- |

—

vähemalt 90 massiprotsenti läbib 0,160 mm avadega sõela

| — | vähemalt 98 massiprotsenti läbib 0,630 mm avadega sõela |
| --- | --- |

—

vähemalt 98 massiprotsenti läbib 0,630 mm avadega sõela

kaadmiumisisaldus kuni 15. juulini 2022 kuni 90 mg 1 kg P2O5 kohta;

alates 16. juulist 2022 kohaldatakse määruses (EL) 2019/1009 sätestatud saasteainete asjakohaseid piirnorme

kasutada üksnes aluselise (pH > 7,5) mulla korral

Aluseline räbu (toomasfosfaat ehk toomasräbu)

toode, mis saadakse fosforirikka rauamaagi rauaks töötlemisel ja sisaldab peamiselt kaltsiumränifosfaati

toitainete miinimumsisaldus (massiprotsentides):

| | 12 % P2O5 |
| --- | --- |

12 % P2O5

| | fosfor väljendatakse mineraalhappes lahustuva fosforpentaoksiidina, vähemalt 75 % teatatud sisalduvast fosforpentaoksiidi kogusest peab olema lahustuv 2 % sidrunhappes |
| --- | --- |

fosfor väljendatakse mineraalhappes lahustuva fosforpentaoksiidina, vähemalt 75 % teatatud sisalduvast fosforpentaoksiidi kogusest peab olema lahustuv 2 % sidrunhappes

või

10 % P2O5

fosfor väljendatakse 2 % sidrunhappes lahustuva fosforpentaoksiidina

osakeste suurus:

| — | vähemalt 75 % läbib 0,160 mm avadega sõela |
| --- | --- |

—

vähemalt 75 % läbib 0,160 mm avadega sõela

| — | vähemalt 96 % läbib 0,630 mm avadega sõela |
| --- | --- |

—

vähemalt 96 % läbib 0,630 mm avadega sõela

alates 16. juulist 2022 kohaldatakse määruses (EL) 2019/1009 sätestatud saasteainete asjakohaseid piirnorme

Töötlemata kaaliumsool

töötlemata kaaliumsooladest saadud toode

toitainete miinimumsisaldus (massiprotsentides):

| | 9 % K2O |
| --- | --- |

9 % K2O

| | kaalium väljendatakse vees lahustuva K2O-na |
| --- | --- |

kaalium väljendatakse vees lahustuva K2O-na

| | 2 % MgO |
| --- | --- |

2 % MgO

| | magneesium vees lahustuvate sooladena, väljendatud magneesiumoksiidina |
| --- | --- |

magneesium vees lahustuvate sooladena, väljendatud magneesiumoksiidina

| | alates 16. juulist 2022 kohaldatakse määruses (EL) 2019/1009 sätestatud saasteainete asjakohaseid piirnorme |
| --- | --- |

alates 16. juulist 2022 kohaldatakse määruses (EL) 2019/1009 sätestatud saasteainete asjakohaseid piirnorme

Kaaliumsulfaat, mis võib sisaldada magneesiumsoola

toode, mis on saadud töötlemata kaaliumsoolast füüsilise ekstraheerimise teel, võib sisaldada ka magneesiumsooli

Destilleerimisjääk ja destilleerimisekstrakt

välja arvatud ammooniumi sisaldav destilleerimisjääk

Kaltsiumkarbonaat, näiteks kriit, mergel, jahvatatud lubjakivi, lubivetikatest lubiväetis (maerl), fosfaatkriit

ainult looduslik

Limuste jäägid

ainult mahevesiviljelusest või saadud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 kohase säästva kalapüügi teel

Munakoored

tööstuslikust tootmisest pärit toote kasutamine on keelatud

Magneesium- ja kaltsiumkarbonaat

ainult looduslik

nt magneesiumkriit, jahvatatud magneesium, lubjakivi

Magneesiumsulfaat (kiseriit)

ainult looduslik

Kaltsiumkloriidi lahus

kasutada ainult õunapuude lehtedel kaltsiumipuuduse ennetamiseks

Kaltsiumsulfaat (kips)

looduslik toode, mis sisaldab mitmesuguse hüdratatsiooniastmega kaltsiumsulfaati

toitainete miinimumsisaldus (massiprotsentides):

| | 25 % CaO |
| --- | --- |

25 % CaO

| | 35 % SO3 |
| --- | --- |

35 % SO3

Kaltsium ja väävel väljendatakse CaO + SO3 üldsisaldusena

osakeste suurus:

| — | vähemalt 80 % läbib 2 mm avadega sõela, |
| --- | --- |

—

vähemalt 80 % läbib 2 mm avadega sõela,

| — | vähemalt 99 % läbib 10 mm avadega sõela |
| --- | --- |

—

vähemalt 99 % läbib 10 mm avadega sõela

alates 16. juulist 2022 kohaldatakse määruses (EL) 2019/1009 sätestatud saasteainete asjakohaseid piirnorme

Suhkrutootmisel tekkiv tööstuslik lubi

suhkrupeedist ja suhkruroost suhkru tootmise kõrvalsaadus

Vaakummeetodil soola tootmisel tekkiv tööstuslik lubi

mägedes asuvate soolajärvede veest vaakummeetodil soola tootmise kõrvalsaadus

Elementne väävel

15. juulini 2022: nagu loetletud määruse (EÜ) nr 2003/2003 I lisa D osas

alates 16. juulist 2022 kohaldatakse määruses (EL) 2019/1009 sätestatud saasteainete asjakohaseid piirnorme

Anorgaanilised mikroväetised

15. juulini 2022: nagu loetletud määruse (EÜ) nr 2003/2003 I lisa E osas

alates 16. juulist 2022 kohaldatakse määruses (EL) 2019/1009 sätestatud saasteainete asjakohaseid piirnorme

Naatriumkloriid

Kivijahu, savid ja savimineraalid

Leonardiit (suure humiinhappesisaldusega orgaaniline sete)

ainult juhul, kui see on saadud kaevandamise kõrvalsaadusena

Humiin- ja fulvohapped

ainult juhul, kui need on saadud anorgaanilistest sooladest/lahustest, välja arvatud ammooniumsoolad, või joogivee puhastamise teel

Ksüliit

ainult juhul, kui see on saadud kaevandamise kõrvalsaadusena (nt pruunsöe kaevandamise kõrvalsaadus)

Kitiin (koorikloomade kestadest saadud polüsahhariid)

saadud mahevesiviljelusest või määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 kohase säästva kalapüügi teel

Rohkelt orgaanilisi  (2) aineid sisaldav mageveekogude sete, mis on tekkinud hapnikuvabades tingimustes

(nt sapropeel)

ainult mageveekogude majandamise kõrvalsaadusena või endistest mageveekogudest saadud orgaanilised setted

vajaduse korral peaks setete kogumine toimuma veekeskkonda kõige vähem kahjustaval viisil

ainult pestitsiididega, püsivate orgaaniliste saasteainetega ja bensiinilaadsete ainetega saastamata allikatest pärit setted

15. juulini 2022: suurimad sisaldused milligrammides kuivaine kilogrammi kohta: kaadmium: 0,7; vask: 70; nikkel: 25; plii: 45; tsink: 200; elavhõbe: 0,4; kroom (üldsisaldus): 70; kroom (VI): ei ole tuvastatav

alates 16. juulist 2022 kohaldatakse määruses (EL) 2019/1009 sätestatud saasteainete asjakohaseid piirnorme

Biosüsi – pürolüüsisaadus, mida toodetakse väga erinevatest taimsetest materjalidest ja mida kasutatakse mullaomaduste parandajana

ainult taimsest materjalist, mida pärast kogumist on töödeldud ainult I lisas loetletud toodetega

15. juulini 2022: polütsükliliste aromaatsete süsivesinike suurim lubatud sisaldus 4 mg kuivaine kilogrammi kohta

alates 16. juulist 2022 kohaldatakse määruses (EL) 2019/1009 sätestatud saasteainete asjakohaseid piirnorme

---

(1)  Hõlmab eelkõige kõiki määruse (EL) 2019/1009 I lisa I osas loetletud väetisetoodete toimekategooriaid.

(2)  Mõistet „orgaaniline“ kasutatakse siin seoses orgaanilise keemiaga.

---

III LISA

Söödana või sööda tootmisel kasutada lubatud tooted ja ained

A OSA

Kasutada lubatud taimset, vetika-, loomset või pärmi päritolu mittemahepõllumajanduslik söödamaterjal või mikroobset või mineraalset päritolu söödamaterjal, nagu osutatud määruse (EL) 2018/848 artikli 24 lõike 1 punktis c

1)   MINERAALSED SÖÖDAMATERJALID

| Number söödakataloogis  (1) | Nimetus | Konkreetsed tingimused ja piirangud |
| --- | --- | --- |
| 11.1.1 | Kaltsiumkarbonaat | |
| 11.1.2 | Mereloomade lubjarikkad kojad | |
| 11.1.4 | Lupja sisaldavad merevetikad (maerl) | |
| 11.1.5 | Lithothamnium | |
| 11.1.13 | Kaltsiumglükonaat | |
| 11.2.1 | Magneesiumoksiid | |
| 11.2.4 | Magneesiumsulfaat, veevaba | |
| 11.2.6 | Magneesiumkloriid | |
| 11.2.7 | Magneesiumkarbonaat | |
| 11.3.1 | Dikaltsiumfosfaat | |
| 11.3.3 | Monokaltsiumfosfaat | |
| 11.3.5 | Kaltsiummagneesiumfosfaat | |
| 11.3.8 | Magneesiumfosfaat | |
| 11.3.10 | Mononaatriumfosfaat | |
| 11.3.16 | Kaltsiumnaatriumfosfaat | |
| 11.3.17 | Monoammooniumfosfaat (ammooniumdivesinikortofosfaat) | ainult vesiviljeluse puhul |
| 11.4.1 | Naatriumkloriid | |
| 11.4.2 | Naatriumvesinikkarbonaat | |
| 11.4.4 | Naatriumkarbonaat | |
| 11.4.6 | Naatriumsulfaat | |
| 11.5.1 | Kaaliumkloriid | |

Number söödakataloogis  (1)

Nimetus

Konkreetsed tingimused ja piirangud

11.1.1

Kaltsiumkarbonaat

11.1.2

Mereloomade lubjarikkad kojad

11.1.4

Lupja sisaldavad merevetikad (maerl)

11.1.5

Lithothamnium

11.1.13

Kaltsiumglükonaat

11.2.1

Magneesiumoksiid

11.2.4

Magneesiumsulfaat, veevaba

11.2.6

Magneesiumkloriid

11.2.7

Magneesiumkarbonaat

11.3.1

Dikaltsiumfosfaat

11.3.3

Monokaltsiumfosfaat

11.3.5

Kaltsiummagneesiumfosfaat

11.3.8

Magneesiumfosfaat

11.3.10

Mononaatriumfosfaat

11.3.16

Kaltsiumnaatriumfosfaat

11.3.17

Monoammooniumfosfaat (ammooniumdivesinikortofosfaat)

ainult vesiviljeluse puhul

11.4.1

Naatriumkloriid

11.4.2

Naatriumvesinikkarbonaat

11.4.4

Naatriumkarbonaat

11.4.6

Naatriumsulfaat

11.5.1

Kaaliumkloriid

2)   MUU SÖÖDAMATERJAL

| Number söödakataloogis  (2) | Nimetus | Konkreetsed tingimused ja piirangud |
| --- | --- | --- |
| 10 | Kalast või muudest veeloomadest saadud jahu, õli ja muu söödamaterjal | tingimusel, et need on saadud kalandusettevõttest, millele on väljastatud säästva kasutamise sertifikaat kava alusel, mida tunnustab pädev asutus kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1380/2013 sätestatud põhimõtetega
  tingimusel, et need on toodetud või valmistatud keemiliselt sünteesitud lahusteid kasutamata
  lubatud kasutada ainult mittetaimtoiduliste loomade söödana
  kalavalgu hüdrolüsaati on lubatud kasutada ainult mittetaimtoiduliste noorloomade puhul |
| 10 | Kalast, limustest või koorikloomadest saadud jahu, õli ja muu söödamaterjal | lihatoidulistele vesiviljelusloomadele
  kalandusettevõttest, millele on väljastatud säästva kasutamise sertifikaat kava alusel, mida tunnustab pädev asutus kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1380/2013 sätestatud põhimõtetega; vastavalt määruse (EL) 2018/848 II lisa III osa punkti 3.1.3.1 alapunktile c
  saadud määruse (EL) 2018/848 II lisa III osa punkti 3.1.3.3 alapunkti c kohastest inimtoiduks püütud kalade, koorikloomade või limuste jääkidest või määruse (EL) 2018/848 II lisa III osa punkti 3.1.3.3 alapunkti d kohastest püütud ja inimtoiduks mitte kasutatud tervetest kaladest, koorikloomadest või limustest |
| 10 | Kalajahu ja kalaõli | maismaavete kalade, viburhännaklaste ja mageveekrevettide ning troopika mageveekalade söödana kaubakalakasvatuse etapis
  kalandusettevõttest, millele on väljastatud säästva kasutamise sertifikaat kava alusel, mida tunnustab pädev asutus kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1380/2013 sätestatud põhimõtetega; vastavalt määruse (EL) 2018/848 II lisa III osa punkti 3.1.3.1 alapunktile c
  ainult juhul, kui tiikides ja järvedes ei ole piisavas koguses looduslikku sööta, võib viburhännaklaste ja mageveekrevettide (Macrobrachium spp.) söödakogus sisaldada kuni 25 % ulatuses kalajahu ja 10 % ulatuses kalaõli ning pangaasiuse (Pangasius spp.) söödakogus kuni 10 % ulatuses kalajahu või -õli kooskõlas määruse (EL) 2018/848 II lisa III osa punkti 3.1.3.4 alapunkti c alapunktidega i ja ii |
| ex 12.1.5 | Pärmseened | Saccharomyces cerevisiae’st või Saccharomyces carlsbergensis’est saadud inaktiveeritud pärm, milles puuduvad elusad mikroorganismid
  kui ei ole võimalik saada mahepõllumajanduslikust tootmisest |
| ex 12.1.12 | Pärmitooted | Saccharomyces cerevisiae’st või Saccharomyces carlsbergensis’est saadud inaktiveeritud käärimissaadus, milles puuduvad elusad mikroorganismid ja sisalduvad pärmiosakesed
  kui ei ole võimalik saada mahepõllumajanduslikust tootmisest |
| | Kolesterool | villarasvast (lanoliinist) seebistamise, eraldamise ja kristallimise teel saadud toode, koorikloomadest või muudet allikatest
  viburhännaklaste ja mageveekrevettide (Macrobrachium spp.) koguselise toitumisvajaduse rahuldamiseks kaubakalakasvatuse etapis ja varasemates eluetappides edasikasvatusrajatistes ja haudejaamades
  kui ei ole võimalik saada mahepõllumajanduslikust tootmisest |
| | Maitsetaimed | kooskõlas määruse (EL) 2018/848 artikli 24 lõike 3 punkti e alapunktiga iv, eelkõige arvestades järgmist:






  — | kui mahepõllumajanduslik sööt ei ole kättesaadav; |

Number söödakataloogis  (2)

Nimetus

Konkreetsed tingimused ja piirangud

10

Kalast või muudest veeloomadest saadud jahu, õli ja muu söödamaterjal

tingimusel, et need on saadud kalandusettevõttest, millele on väljastatud säästva kasutamise sertifikaat kava alusel, mida tunnustab pädev asutus kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1380/2013 sätestatud põhimõtetega

tingimusel, et need on toodetud või valmistatud keemiliselt sünteesitud lahusteid kasutamata

lubatud kasutada ainult mittetaimtoiduliste loomade söödana

kalavalgu hüdrolüsaati on lubatud kasutada ainult mittetaimtoiduliste noorloomade puhul

10

Kalast, limustest või koorikloomadest saadud jahu, õli ja muu söödamaterjal

lihatoidulistele vesiviljelusloomadele

kalandusettevõttest, millele on väljastatud säästva kasutamise sertifikaat kava alusel, mida tunnustab pädev asutus kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1380/2013 sätestatud põhimõtetega; vastavalt määruse (EL) 2018/848 II lisa III osa punkti 3.1.3.1 alapunktile c

saadud määruse (EL) 2018/848 II lisa III osa punkti 3.1.3.3 alapunkti c kohastest inimtoiduks püütud kalade, koorikloomade või limuste jääkidest või määruse (EL) 2018/848 II lisa III osa punkti 3.1.3.3 alapunkti d kohastest püütud ja inimtoiduks mitte kasutatud tervetest kaladest, koorikloomadest või limustest

10

Kalajahu ja kalaõli

maismaavete kalade, viburhännaklaste ja mageveekrevettide ning troopika mageveekalade söödana kaubakalakasvatuse etapis

kalandusettevõttest, millele on väljastatud säästva kasutamise sertifikaat kava alusel, mida tunnustab pädev asutus kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1380/2013 sätestatud põhimõtetega; vastavalt määruse (EL) 2018/848 II lisa III osa punkti 3.1.3.1 alapunktile c

ainult juhul, kui tiikides ja järvedes ei ole piisavas koguses looduslikku sööta, võib viburhännaklaste ja mageveekrevettide (Macrobrachium spp.) söödakogus sisaldada kuni 25 % ulatuses kalajahu ja 10 % ulatuses kalaõli ning pangaasiuse (Pangasius spp.) söödakogus kuni 10 % ulatuses kalajahu või -õli kooskõlas määruse (EL) 2018/848 II lisa III osa punkti 3.1.3.4 alapunkti c alapunktidega i ja ii

ex 12.1.5

Pärmseened

Saccharomyces cerevisiae’st või Saccharomyces carlsbergensis’est saadud inaktiveeritud pärm, milles puuduvad elusad mikroorganismid

kui ei ole võimalik saada mahepõllumajanduslikust tootmisest

ex 12.1.12

Pärmitooted

Saccharomyces cerevisiae’st või Saccharomyces carlsbergensis’est saadud inaktiveeritud käärimissaadus, milles puuduvad elusad mikroorganismid ja sisalduvad pärmiosakesed

kui ei ole võimalik saada mahepõllumajanduslikust tootmisest

Kolesterool

villarasvast (lanoliinist) seebistamise, eraldamise ja kristallimise teel saadud toode, koorikloomadest või muudet allikatest

viburhännaklaste ja mageveekrevettide (Macrobrachium spp.) koguselise toitumisvajaduse rahuldamiseks kaubakalakasvatuse etapis ja varasemates eluetappides edasikasvatusrajatistes ja haudejaamades

kui ei ole võimalik saada mahepõllumajanduslikust tootmisest

Maitsetaimed

kooskõlas määruse (EL) 2018/848 artikli 24 lõike 3 punkti e alapunktiga iv, eelkõige arvestades järgmist:

—

kui mahepõllumajanduslik sööt ei ole kättesaadav;

| — | sööt on toodetud või valmistatud keemilisi lahusteid kasutamata; |
| --- | --- |

—

sööt on toodetud või valmistatud keemilisi lahusteid kasutamata;

| — | mitte üle 1 % söödaratsioonist |
| --- | --- |

—

mitte üle 1 % söödaratsioonist

Melass (söödasiirup)

kooskõlas määruse (EL) 2018/848 artikli 24 lõike 3 punkti e alapunktiga iv, eelkõige arvestades järgmist:

| — | kui mahepõllumajanduslik sööt ei ole kättesaadav; |
| --- | --- |

—

kui mahepõllumajanduslik sööt ei ole kättesaadav;

| — | sööt on toodetud või valmistatud keemilisi lahusteid kasutamata; |
| --- | --- |

—

sööt on toodetud või valmistatud keemilisi lahusteid kasutamata;

| — | mitte üle 1 % söödaratsioonist |
| --- | --- |

—

mitte üle 1 % söödaratsioonist

Fütoplankton ja zooplankton

ainult mahevesiviljelusloomade vastsete kasvatamisel

spetsiifilised valguühendid

kooskõlas määruse (EL) 2018/848 punkti 1.9.3.1 alapunktiga c ja punkti 1.9.4.2 alapunktiga c, eelkõige arvestades järgmist:

| — | kuni 31. detsembrini 2026; |
| --- | --- |

—

kuni 31. detsembrini 2026;

| — | kui mahepõllumajanduslik sööt ei ole kättesaadav; |
| --- | --- |

—

kui mahepõllumajanduslik sööt ei ole kättesaadav;

| — | sööt on toodetud või valmistatud keemilisi lahusteid kasutamata; |
| --- | --- |

—

sööt on toodetud või valmistatud keemilisi lahusteid kasutamata;

| — | kuni 35 kg kaaluvate põrsaste või noorlindude söödana; |
| --- | --- |

—

kuni 35 kg kaaluvate põrsaste või noorlindude söödana;

| — | maksimaalne lubatud osakaal 12 kuu jooksul on 5 %, arvutatud põllumajandusest pärit sööda kuivainena |
| --- | --- |

—

maksimaalne lubatud osakaal 12 kuu jooksul on 5 %, arvutatud põllumajandusest pärit sööda kuivainena

Vürtsid

kooskõlas määruse (EL) 2018/848 artikli 24 lõike 3 punkti e alapunktiga iv, eelkõige arvestades järgmist:

| — | kui mahepõllumajanduslik sööt ei ole kättesaadav; |
| --- | --- |

—

kui mahepõllumajanduslik sööt ei ole kättesaadav;

| — | sööt on toodetud või valmistatud keemilisi lahusteid kasutamata; |
| --- | --- |

—

sööt on toodetud või valmistatud keemilisi lahusteid kasutamata;

| — | mitte üle 1 % söödaratsioonist |
| --- | --- |

—

mitte üle 1 % söödaratsioonist

B OSA

Loomasöödas kasutada lubatud söödalisandid ja abiained, nagu osutatud määruse (EL) 2018/848 artikli 24 lõike 1 punktis d

Selles lisas loetletud söödalisandite kasutamine peab olema lubatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt.

Siin esitatud eritingimusi tuleb kohaldada lisaks määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohase kasutusloa tingimustele.

1)   TEHNOLOOGILISED LISANDID

a)   Säilitusained

| Identifitseerimisnumber või funktsionaalrühm | Nimetus | Konkreetsed tingimused ja piirangud |
| --- | --- | --- |
| E 200 | Sorbiinhape | |
| E 236 | Sipelghape | |
| E 237 | Naatriumformiaat | |
| E 260 | Äädikhape | |
| E 270 | Piimhape | |
| E 280 | Propioonhape | |
| E 330 | Sidrunhape | |

Identifitseerimisnumber või funktsionaalrühm

Nimetus

Konkreetsed tingimused ja piirangud

E 200

Sorbiinhape

E 236

Sipelghape

E 237

Naatriumformiaat

E 260

Äädikhape

E 270

Piimhape

E 280

Propioonhape

E 330

Sidrunhape

b)   Antioksüdandid

| Identifitseerimisnumber või funktsionaalrühm | Nimetus | Konkreetsed tingimused ja piirangud |
| --- | --- | --- |
| 1b306(i) | Taimeõlidest saadud tokoferooliekstraktid | |
| 1b306(ii) | Taimeõlidest saadud tokoferoolirikkad (δ-tokoferoolirikkad) ekstraktid | |

Identifitseerimisnumber või funktsionaalrühm

Nimetus

Konkreetsed tingimused ja piirangud

1b306(i)

Taimeõlidest saadud tokoferooliekstraktid

1b306(ii)

Taimeõlidest saadud tokoferoolirikkad (δ-tokoferoolirikkad) ekstraktid

c)   Emulgaatorid, stabilisaatorid, paksendajad ja želeerivad ained

| Identifitseerimisnumber või funktsionaalrühm | Nimetus | Konkreetsed tingimused ja piirangud |
| --- | --- | --- |
| 1c322, 1c322i | Letsitiinid | ainult mahepõllumajanduslikust toorainest saadud
  kasutatakse üksnes vesiviljelusloomade söödana |

Identifitseerimisnumber või funktsionaalrühm

Nimetus

Konkreetsed tingimused ja piirangud

1c322, 1c322i

Letsitiinid

ainult mahepõllumajanduslikust toorainest saadud

kasutatakse üksnes vesiviljelusloomade söödana

d)   Sideained ja paakumisvastased ained

| Identifitseerimisnumber või funktsionaalrühm | Nimetus | Konkreetsed tingimused ja piirangud |
| --- | --- | --- |
| E 412 | Guarkummi | |
| E 535 | Naatriumferrotsüaniid | piirnorm 20 mg/kg NaCl (arvutatud ferrotsüaniidanioonina) |
| E 551b | Kolloidne ränidioksiid | |
| E 551c | Kiiselguur (puhastatud kobediatomiit) | |
| 1m558i | Bentoniit | |
| E 559 | Asbestivabad kaoliinsavid | |
| E 560 | Steatiidi ja kloriidi looduslikud segud | |
| E 561 | Vermikuliit | |
| E 562 | Sepioliit | |
| E 566 | Natroliit-fonoliit | |
| 1g568 | Setteline klinoptiloliit | |
| E 599 | Perliit | |

Identifitseerimisnumber või funktsionaalrühm

Nimetus

Konkreetsed tingimused ja piirangud

E 412

Guarkummi

E 535

Naatriumferrotsüaniid

piirnorm 20 mg/kg NaCl (arvutatud ferrotsüaniidanioonina)

E 551b

Kolloidne ränidioksiid

E 551c

Kiiselguur (puhastatud kobediatomiit)

1m558i

Bentoniit

E 559

Asbestivabad kaoliinsavid

E 560

Steatiidi ja kloriidi looduslikud segud

E 561

Vermikuliit

E 562

Sepioliit

E 566

Natroliit-fonoliit

1g568

Setteline klinoptiloliit

E 599

Perliit

e)   Silokonservandid

| Identifitseerimisnumber või funktsionaalrühm | Nimetus | Konkreetsed tingimused ja piirangud |
| --- | --- | --- |
| 1k | Ensüümid, mikroorganismid | lubatud ainult piisava käärimise tagamiseks |
| 1k236 | Sipelghape |
| 1k237 | Naatriumformiaat |
| 1k280 | Propioonhape |
| 1k281 | Naatriumpropanaat |

Identifitseerimisnumber või funktsionaalrühm

Nimetus

Konkreetsed tingimused ja piirangud

1k

Ensüümid, mikroorganismid

lubatud ainult piisava käärimise tagamiseks

1k236

Sipelghape

1k237

Naatriumformiaat

1k280

Propioonhape

1k281

Naatriumpropanaat

2)   ORGANOLEPTILISED LISANDID

| Identifitseerimisnumber või funktsionaalrühm | Nimetus | Konkreetsed tingimused ja piirangud |
| --- | --- | --- |
| ex2a | Astaksantiin | ainult mahepõllumajanduslikest allikatest, nt mahekoorikloomade kestadest saadud
  ainult lõhe ja forelli söödaratsioonis nende füsioloogiliste vajaduste piires
  kui mahepõllumajanduslikest allikatest saadud astaksantiin ei ole kättesaadav, võib kasutada looduslikest allikatest pärit astaksantiini, nt astaksantiinirikast Phaffia rhodozyma’t |
| ex2b | Lõhna- ja maitseained | ainult põllumajandussaaduste ekstraktid, sealhulgas kastani (Castanea sativa Mill.) ekstrakt |

Identifitseerimisnumber või funktsionaalrühm

Nimetus

Konkreetsed tingimused ja piirangud

ex2a

Astaksantiin

ainult mahepõllumajanduslikest allikatest, nt mahekoorikloomade kestadest saadud

ainult lõhe ja forelli söödaratsioonis nende füsioloogiliste vajaduste piires

kui mahepõllumajanduslikest allikatest saadud astaksantiin ei ole kättesaadav, võib kasutada looduslikest allikatest pärit astaksantiini, nt astaksantiinirikast Phaffia rhodozyma’t

ex2b

Lõhna- ja maitseained

ainult põllumajandussaaduste ekstraktid, sealhulgas kastani (Castanea sativa Mill.) ekstrakt

3)   TOITAINELISED LISANDID

a)   Vitamiinid, provitamiinid ja samalaadse toimega keemiliselt täpselt määratletud ained

| Identifitseerimisnumber või funktsionaalrühm | Nimetus | Konkreetsed tingimused ja piirangud |
| --- | --- | --- |
| ex3a | Vitamiinid ja provitamiinid | saadud põllumajandussaadustest
  kui ei ole võimalik saada mahepõllumajandussaadustest:






  — | lihtmaoliste loomade ja vesiviljelusloomade puhul võib kasutada ainult põllumajandussaadustest saadud vitamiinidega identseid sünteetilisi vitamiine; |

Identifitseerimisnumber või funktsionaalrühm

Nimetus

Konkreetsed tingimused ja piirangud

ex3a

Vitamiinid ja provitamiinid

saadud põllumajandussaadustest

kui ei ole võimalik saada mahepõllumajandussaadustest:

—

lihtmaoliste loomade ja vesiviljelusloomade puhul võib kasutada ainult põllumajandussaadustest saadud vitamiinidega identseid sünteetilisi vitamiine;

| — | mäletsejaliste puhul tohib kasutada ainult põllumajandussaadustest saadud looduslike vitamiinidega identseid sünteetilisi A-, D- ja E-vitamiine liikmesriikide eelneva loaga, mille aluseks on hinnang mahepõllumajanduslike mäletsejaliste võimaluste kohta saada oma söödaratsioonidest vajalikus koguses kõnealuseid vitamiine |
| --- | --- |

—

mäletsejaliste puhul tohib kasutada ainult põllumajandussaadustest saadud looduslike vitamiinidega identseid sünteetilisi A-, D- ja E-vitamiine liikmesriikide eelneva loaga, mille aluseks on hinnang mahepõllumajanduslike mäletsejaliste võimaluste kohta saada oma söödaratsioonidest vajalikus koguses kõnealuseid vitamiine

3a920

Veevaba betaiin

ainult lihtmaolistele loomadele

mahepõllumajanduslikust tootmisest; kui ei ole saada, siis looduslik

b)   Mikroelementide ühendid

| Identifitseerimisnumber või funktsionaalrühm | Nimetus | Konkreetsed tingimused ja piirangud |
| --- | --- | --- |
| 3b101 | Raud(II)karbonaat (sideriit) | |
| 3b103 | Raud(II)sulfaatmonohüdraat | |
| 3b104 | Raud(II)sulfaatheptahüdraat | |
| 3b201 | Kaaliumjodiid | |
| 3b202 | Veevaba kaltsiumjodaat | |
| 3b203 | Kaetud granuleeritud veevaba kaltsiumjodaat | |
| 3b301 | Koobalt(II)atsetaattetrahüdraat | |
| 3b302 | Koobalt(II)karbonaat | |
| 3b303 | Koobalt(II)hüdroksiidkarbonaadi (2: 3) monohüdraat | |
| 3b304 | Kaetud granuleeritud koobalt(II)karbonaat | |
| 3b305 | Koobalt(II)sulfaatheptahüdraat | |
| 3b402 | Vask(II)dihüdroksükarbonaatmonohüdraat | |
| 3b404 | Vask(II)oksiid | |
| 3b405 | Vask(II)sulfaatpentahüdraat | |
| 3b409 | Divaskkloriidtrihüdroksiid | |
| 3b502 | Mangaan(II)oksiid | |
| 3b503 | Mangaansulfaatmonohüdraat | |
| 3b603 | Tsinkoksiid | |
| 3b604 | Tsinksulfaatheptahüdraat | |
| 3b605 | Tsinksulfaatmonohüdraat | |
| 3b609 | Tsinkhüdroksiidkloriidmonohüdraat | |
| 3b701 | Naatriummolübdaatdihüdraat | |
| 3b801 | Naatriumseleniit | |
| 3b802
  3b803 | Kaetud granuleeritud naatriumseleniit
  Naatriumselenaat | |
| 3b810 | Inaktiivne seleenpärm Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3060 | |
| 3b811 | Inaktiivne seleenpärm Saccharomyces cerevisiae NCYC R397 | |
| 3b812 | Inaktiivne seleenpärm Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 | |
| 3b813 | Inaktiivne seleenpärm Saccharomyces cerevisiae NCYC R646 | |
| 3b817 | Inaktiivne seleenpärm Saccharomyces cerevisiae NCYC R645 | |

Identifitseerimisnumber või funktsionaalrühm

Nimetus

Konkreetsed tingimused ja piirangud

3b101

Raud(II)karbonaat (sideriit)

3b103

Raud(II)sulfaatmonohüdraat

3b104

Raud(II)sulfaatheptahüdraat

3b201

Kaaliumjodiid

3b202

Veevaba kaltsiumjodaat

3b203

Kaetud granuleeritud veevaba kaltsiumjodaat

3b301

Koobalt(II)atsetaattetrahüdraat

3b302

Koobalt(II)karbonaat

3b303

Koobalt(II)hüdroksiidkarbonaadi (2: 3) monohüdraat

3b304

Kaetud granuleeritud koobalt(II)karbonaat

3b305

Koobalt(II)sulfaatheptahüdraat

3b402

Vask(II)dihüdroksükarbonaatmonohüdraat

3b404

Vask(II)oksiid

3b405

Vask(II)sulfaatpentahüdraat

3b409

Divaskkloriidtrihüdroksiid

3b502

Mangaan(II)oksiid

3b503

Mangaansulfaatmonohüdraat

3b603

Tsinkoksiid

3b604

Tsinksulfaatheptahüdraat

3b605

Tsinksulfaatmonohüdraat

3b609

Tsinkhüdroksiidkloriidmonohüdraat

3b701

Naatriummolübdaatdihüdraat

3b801

Naatriumseleniit

3b802

3b803

Kaetud granuleeritud naatriumseleniit

Naatriumselenaat

3b810

Inaktiivne seleenpärm Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3060

3b811

Inaktiivne seleenpärm Saccharomyces cerevisiae NCYC R397

3b812

Inaktiivne seleenpärm Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399

3b813

Inaktiivne seleenpärm Saccharomyces cerevisiae NCYC R646

3b817

Inaktiivne seleenpärm Saccharomyces cerevisiae NCYC R645

c)   Aminohapped, nende soolad ja analoogid

| Identifitseerimisnumber või funktsionaalrühm | Nimetus | Konkreetsed tingimused ja piirangud |
| --- | --- | --- |
| 3c3.5.1 ja 3c352 | L-histidiinmonovesinikkloriidmonohüdraat | saadud kääritamise teel
  võib kasutada lõhilaste söödaratsioonis, kui määruse (EL) 2018/848 II lisa II osa punktis 3.1.3.3 loetletud söödaallikad ei anna piisavalt histidiini kalade toitumisvajaduste rahuldamiseks |

Identifitseerimisnumber või funktsionaalrühm

Nimetus

Konkreetsed tingimused ja piirangud

3c3.5.1 ja 3c352

L-histidiinmonovesinikkloriidmonohüdraat

saadud kääritamise teel

võib kasutada lõhilaste söödaratsioonis, kui määruse (EL) 2018/848 II lisa II osa punktis 3.1.3.3 loetletud söödaallikad ei anna piisavalt histidiini kalade toitumisvajaduste rahuldamiseks

4)   ZOOTEHNILISED LISANDID

| Identifitseerimisnumber või funktsionaalrühm | Nimetus | Konkreetsed tingimused ja piirangud |
| --- | --- | --- |
| 4a, 4b, 4c ja 4d | Ensüümid ja mikroorganismid | |

Identifitseerimisnumber või funktsionaalrühm

Nimetus

Konkreetsed tingimused ja piirangud

4a, 4b, 4c ja 4d

Ensüümid ja mikroorganismid

---

(1)  Vastavalt komisjoni 16. jaanuari 2013. aasta määrusele (EL) nr 68/2013 söödamaterjalide kataloogi kohta (ELT L 29, 30.1.2013, lk 1).

(2)  Vastavalt määrusele (EL) nr 68/2013.

---

IV LISA

Lubatud puhastus- ja desinfitseerimisvahendid, nagu osutatud määruse (EL) 2018/848 artikli 24 lõike 1 punktides e, f ja g

A OSA

Tiikide, puuride, paakide, voolava veega veekogude, loomapidamishoonete ja -rajatiste puhastus- ja desinfitseerimisvahendid

B OSA

Taimekasvatuseks kasutatavate hoonete ja rajatiste, sealhulgas põllumajandusettevõtte laoruumide puhastus- ja desinfitseerimisvahendid

C OSA

Tootmis- ja laoruumide puhastus- ja desinfitseerimisvahendid

D OSA

Käesoleva määruse artikli 12 lõikes 1 osutatud tooted

Järgmisi tooteid või määruse (EÜ) nr 889/2008 VII lisas loetletud toimeaineid sisaldavaid tooteid ei tohi biotsiididena kasutada:

| — | naatriumhüdroksiid, |
| --- | --- |

—

naatriumhüdroksiid,

| — | kaaliumhüdroksiid, |
| --- | --- |

—

kaaliumhüdroksiid,

| — | oblikhape, |
| --- | --- |

—

oblikhape,

| — | looduslikud taimeessentsid, välja arvatud linaseemneõli, lavendliõli ja piparmündiõli, |
| --- | --- |

—

looduslikud taimeessentsid, välja arvatud linaseemneõli, lavendliõli ja piparmündiõli,

| — | lämmastikhape, |
| --- | --- |

—

lämmastikhape,

| — | fosforhape, |
| --- | --- |

—

fosforhape,

| — | naatriumkarbonaat, |
| --- | --- |

—

naatriumkarbonaat,

| — | vasksulfaat, |
| --- | --- |

—

vasksulfaat,

| — | kaaliumpermanganaat, |
| --- | --- |

—

kaaliumpermanganaat,

| — | looduslikust kameeliaseemnest saadud teepõõsaseemnekook, |
| --- | --- |

—

looduslikust kameeliaseemnest saadud teepõõsaseemnekook,

| — | humiinhape, |
| --- | --- |

—

humiinhape,

| — | peroksüäädikhapped, välja arvatud peräädikhape. |
| --- | --- |

—

peroksüäädikhapped, välja arvatud peräädikhape.

---

V LISA

Töödeldud mahepõllumajandusliku toidu ning toidu- või söödapärmi tootmises kasutada lubatud tooted ja ained

A OSA

Kasutada lubatud toidu lisaained ja abiained, nagu osutatud määruse (EL) 2018/848 artikli 24 lõike 2 punktis a

JAOTIS A1. TOIDU LISAAINED, KAASA ARVATUD KANDEAINED

Mahepõllumajandusliku toidu puhul, millele võib lisada toidu lisaaineid, kohaldatakse kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1333/2008 antud lubade kohaseid piirnorme.

Siin esitatud eritingimusi ja piiranguid tuleb kohaldada lisaks määruse (EÜ) nr 1333/2008 kohase kasutusloa tingimustele.

Määruse (EL) 2018/848 artikli 30 lõikes 5 osutatud protsendiliste osakaalude arvutamisel arvestatakse toidu lisaaineid, mis on koodnumbri tulbas märgistatud tärniga, põllumajandusest pärit koostisosadena.

| Kood | Nimetus | Mahetoiduained, millele võib seda lisada | Konkreetsed tingimused ja piirangud |
| --- | --- | --- | --- |
| E 153 | Taimne süsi | tuhakihiga kitsejuustu söödav koorik
  Morbier’ juust | |
| E 160b(i)* | Annaato biksiin | Red Leicesteri juust
  Double Gloucesteri juust
  Cheddar
  Mimolette’i juust | |
| E 160b(ii)* | Annaato norbiksiin | Red Leicesteri juust
  Double Gloucesteri juust
  Cheddar
  Mimolette’i juust | |
| E 170 | Kaltsiumkarbonaat | taimsed ja loomsed tooted | mitte kasutada toodete värvainena ega kaltsiumilisandina |
| E 220 | Vääveldioksiid | puuviljaveinid (vein, mis on valmistatud muudest puuviljadest kui viinamarjad, sealhulgas õuna- ja pirnisiider) ning mõdu kas suhkrulisandiga või ilma | 100 mg/l (kõigist allikatest pärit lisaaine summaarne piirnorm, väljendatud SO2-na mg/l). |
| E 223 | Naatriummetabisulfit | koorikloomad | |
| E 224 | Kaaliummetabisulfit | puuviljaveinid (vein, mis on valmistatud muudest puuviljadest kui viinamarjad, sealhulgas õuna- ja pirnisiider) ning mõdu kas suhkrulisandiga või ilma | 100 mg/l (kõigist allikatest pärit lisaaine summaarne piirnorm, väljendatud SO2-na mg/l). |
| E250 | Naatriumnitrit | lihatooted | lisaainet tohib kasutada ainult juhul, kui pädevale asutusele on tõendatud, et ei ole ühtegi muud tehnoloogilist lahendust, mis tagab samaväärse terviseohutuse ja/või toote eriomaduste säilimise
  mitte kasutada koos E 252-ga
  lisatava koguse piirnorm, väljendatud NaNO2-na: 80 mg/kg; jäägi piirnorm, väljendatud NaNO2-na: 50 mg/kg |
| E252 | Kaaliumnitraat | lihatooted | lisaainet tohib kasutada ainult juhul, kui pädevale asutusele on tõendatud, et ei ole ühtegi muud tehnoloogilist lahendust, mis tagab samaväärse terviseohutuse ja/või toote eriomaduste säilimise
  mitte kasutada koos E 250-ga
  lisatava koguse piirnorm, väljendatud NaNO3-na: 80 mg/kg; jäägi piirnorm, väljendatud NaNO3-na: 50 mg/kg |
| E 270 | Piimhape | taimsed ja loomsed tooted | |
| E 290 | Süsinikdioksiid | taimsed ja loomsed tooted | |
| E 296 | Õunhape | taimsed tooted | |
| E 300 | Askorbiinhape | taimsed tooted
  lihatooted | |
| E 301 | Naatriumaskorbaat | lihatooted | võib kasutada üksnes koos nitraatide ja nitrititega |
| E 306* | Tokoferoolikontsentraat | taimsed ja loomsed tooted | antioksüdant |
| E 322* | Letsitiinid | taimsed tooted
  piimatooted | ainult mahepõllumajanduslikust tootmisest |
| E 325 | Naatriumlaktaat | taimsed tooted
  piimapõhised tooted ja lihatooted | |
| E 330 | Sidrunhape | taimsed ja loomsed tooted | |
| E 331 | Naatriumtsitraadid | taimsed ja loomsed tooted | |
| E 333 | Kaltsiumtsitraadid | taimsed tooted | |
| E 334 | Viinhape
  (L(+)(–)) | taimsed tooted
  mõdu | |
| E 335 | Naatriumtartraadid | taimsed tooted | |
| E 336 | Kaaliumtartraadid | taimsed tooted | |
| E 341 (i) | Monokaltsiumfosfaat | isekerkiv jahu | kergitusaine |
| E 392* | Rosmariiniekstrakt | taimsed ja loomsed tooted | ainult mahepõllumajanduslikust tootmisest |
| E 400 | Algiinhape | taimsed tooted
  piimatooted | |
| E 401 | Naatriumalginaat | taimsed tooted
  piimatooted
  lihapõhised vorstid | |
| E 402 | Kaaliumalginaat | taimsed tooted
  piimapõhised tooted | |
| E 406 | Agar | taimsed tooted
  piimapõhised tooted ja lihatooted | |
| E 407 | Karrageen | taimsed tooted
  piimapõhised tooted | |
| E 410* | Jaanileivapuujahu | taimsed ja loomsed tooted | ainult mahepõllumajanduslikust tootmisest |
| E 412* | Guarkummi | taimsed ja loomsed tooted | ainult mahepõllumajanduslikust tootmisest |
| E 414* | Kummiaraabik | taimsed ja loomsed tooted | ainult mahepõllumajanduslikust tootmisest |
| E 415 | Ksantaankummi | taimsed ja loomsed tooted | |
| E 417 | Tarakummi | taimsed ja loomsed tooted | paksendaja
  ainult mahepõllumajanduslikust tootmisest |
| E 418 | Gellankummi | taimsed ja loomsed tooted | ainult rohkesti atsüülrühmi sisaldav vorm
  üksnes mahepõllumajandusest, kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2023 |
| E 422 | Glütserool | taimsed ekstraktid
  lõhna- ja maitseained | ainult taimsed
  taimsete ekstraktide ning lõhna- ja maitseainete lahusti ja kandeaine
  niiskusesäilitusaine geelkapslites
  tablettide pinnakatteaine
  ainult mahepõllumajanduslikust tootmisest |
| E 440(i)* | Pektiin | taimsed tooted
  piimapõhised tooted | |
| E 460 | Tselluloos | želatiin | |
| E 464 | Hüdroksüpropüülmetüültselluloos | taimsed ja loomsed tooted | Kapslite ümbrismaterjal |
| E 500 | Naatriumkarbonaadid | taimsed ja loomsed tooted | |
| E 501 | Kaaliumkarbonaadid | taimsed tooted | |
| E 503 | Ammooniumkarbonaadid | taimsed tooted | |
| E 504 | Magneesiumkarbonaadid | taimsed tooted | |
| E 509 | Kaltsiumkloriid | Piimapõhised tooted | kalgendusaine |
| E 516 | Kaltsiumsulfaat | taimsed tooted | kandeaine |
| E 524 | Naatriumhüdroksiid | „Laugengebäck“
  lõhna- ja maitseained | pinnatöötlusaine
  happesuse regulaator |
| E 551 | Ränidioksiid | kuivatatud ja peenestatud maitsetaimed ja vürtsid,
  lõhna- ja maitseained
  taruvaik | |
| E 553b | Talk | lihapõhised vorstid | pinnatöötlusaine |
| E 901 | Mesilasvaha | kondiitritooted | glaseeraine
  ainult mahepõllumajanduslikust tootmisest |
| E 903 | Karnaubavaha | kondiitritooted
  tsitrusviljad | glaseeraine
  leevendava meetodina puu- ja köögivilja kohustusliku äärmusliku külmtöötlemise kui kahjulike organismide vastase kohustusliku karantiinimeetme puhul vastavalt komisjoni rakendusdirektiivile (EL) 2017/1279  (1)

  ainult mahepõllumajanduslikust tootmisest |
| E 938 | Argoon | taimsed ja loomsed tooted | |
| E 939 | Heelium | taimsed ja loomsed tooted | |
| E 941 | Lämmastik | taimsed ja loomsed tooted | |
| E 948 | Hapnik | taimsed ja loomsed tooted | |
| E 968 | Erütritool | taimsed ja loomsed tooted | üksnes mahepõllumajanduslikust tootmisest ilma ioonvahetustehnoloogiat kasutamata |

Kood

Nimetus

Mahetoiduained, millele võib seda lisada

Konkreetsed tingimused ja piirangud

E 153

Taimne süsi

tuhakihiga kitsejuustu söödav koorik

Morbier’ juust

E 160b(i)*

Annaato biksiin

Red Leicesteri juust

Double Gloucesteri juust

Cheddar

Mimolette’i juust

E 160b(ii)*

Annaato norbiksiin

Red Leicesteri juust

Double Gloucesteri juust

Cheddar

Mimolette’i juust

E 170

Kaltsiumkarbonaat

taimsed ja loomsed tooted

mitte kasutada toodete värvainena ega kaltsiumilisandina

E 220

Vääveldioksiid

puuviljaveinid (vein, mis on valmistatud muudest puuviljadest kui viinamarjad, sealhulgas õuna- ja pirnisiider) ning mõdu kas suhkrulisandiga või ilma

100 mg/l (kõigist allikatest pärit lisaaine summaarne piirnorm, väljendatud SO2-na mg/l).

E 223

Naatriummetabisulfit

koorikloomad

E 224

Kaaliummetabisulfit

puuviljaveinid (vein, mis on valmistatud muudest puuviljadest kui viinamarjad, sealhulgas õuna- ja pirnisiider) ning mõdu kas suhkrulisandiga või ilma

100 mg/l (kõigist allikatest pärit lisaaine summaarne piirnorm, väljendatud SO2-na mg/l).

E250

Naatriumnitrit

lihatooted

lisaainet tohib kasutada ainult juhul, kui pädevale asutusele on tõendatud, et ei ole ühtegi muud tehnoloogilist lahendust, mis tagab samaväärse terviseohutuse ja/või toote eriomaduste säilimise

mitte kasutada koos E 252-ga

lisatava koguse piirnorm, väljendatud NaNO2-na: 80 mg/kg; jäägi piirnorm, väljendatud NaNO2-na: 50 mg/kg

E252

Kaaliumnitraat

lihatooted

lisaainet tohib kasutada ainult juhul, kui pädevale asutusele on tõendatud, et ei ole ühtegi muud tehnoloogilist lahendust, mis tagab samaväärse terviseohutuse ja/või toote eriomaduste säilimise

mitte kasutada koos E 250-ga

lisatava koguse piirnorm, väljendatud NaNO3-na: 80 mg/kg; jäägi piirnorm, väljendatud NaNO3-na: 50 mg/kg

E 270

Piimhape

taimsed ja loomsed tooted

E 290

Süsinikdioksiid

taimsed ja loomsed tooted

E 296

Õunhape

taimsed tooted

E 300

Askorbiinhape

taimsed tooted

lihatooted

E 301

Naatriumaskorbaat

lihatooted

võib kasutada üksnes koos nitraatide ja nitrititega

E 306*

Tokoferoolikontsentraat

taimsed ja loomsed tooted

antioksüdant

E 322*

Letsitiinid

taimsed tooted

piimatooted

ainult mahepõllumajanduslikust tootmisest

E 325

Naatriumlaktaat

taimsed tooted

piimapõhised tooted ja lihatooted

E 330

Sidrunhape

taimsed ja loomsed tooted

E 331

Naatriumtsitraadid

taimsed ja loomsed tooted

E 333

Kaltsiumtsitraadid

taimsed tooted

E 334

Viinhape

(L(+)(–))

taimsed tooted

mõdu

E 335

Naatriumtartraadid

taimsed tooted

E 336

Kaaliumtartraadid

taimsed tooted

E 341 (i)

Monokaltsiumfosfaat

isekerkiv jahu

kergitusaine

E 392*

Rosmariiniekstrakt

taimsed ja loomsed tooted

ainult mahepõllumajanduslikust tootmisest

E 400

Algiinhape

taimsed tooted

piimatooted

E 401

Naatriumalginaat

taimsed tooted

piimatooted

lihapõhised vorstid

E 402

Kaaliumalginaat

taimsed tooted

piimapõhised tooted

E 406

Agar

taimsed tooted

piimapõhised tooted ja lihatooted

E 407

Karrageen

taimsed tooted

piimapõhised tooted

E 410*

Jaanileivapuujahu

taimsed ja loomsed tooted

ainult mahepõllumajanduslikust tootmisest

E 412*

Guarkummi

taimsed ja loomsed tooted

ainult mahepõllumajanduslikust tootmisest

E 414*

Kummiaraabik

taimsed ja loomsed tooted

ainult mahepõllumajanduslikust tootmisest

E 415

Ksantaankummi

taimsed ja loomsed tooted

E 417

Tarakummi

taimsed ja loomsed tooted

paksendaja

ainult mahepõllumajanduslikust tootmisest

E 418

Gellankummi

taimsed ja loomsed tooted

ainult rohkesti atsüülrühmi sisaldav vorm

üksnes mahepõllumajandusest, kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2023

E 422

Glütserool

taimsed ekstraktid

lõhna- ja maitseained

ainult taimsed

taimsete ekstraktide ning lõhna- ja maitseainete lahusti ja kandeaine

niiskusesäilitusaine geelkapslites

tablettide pinnakatteaine

ainult mahepõllumajanduslikust tootmisest

E 440(i)*

Pektiin

taimsed tooted

piimapõhised tooted

E 460

Tselluloos

želatiin

E 464

Hüdroksüpropüülmetüültselluloos

taimsed ja loomsed tooted

Kapslite ümbrismaterjal

E 500

Naatriumkarbonaadid

taimsed ja loomsed tooted

E 501

Kaaliumkarbonaadid

taimsed tooted

E 503

Ammooniumkarbonaadid

taimsed tooted

E 504

Magneesiumkarbonaadid

taimsed tooted

E 509

Kaltsiumkloriid

Piimapõhised tooted

kalgendusaine

E 516

Kaltsiumsulfaat

taimsed tooted

kandeaine

E 524

Naatriumhüdroksiid

„Laugengebäck“

lõhna- ja maitseained

pinnatöötlusaine

happesuse regulaator

E 551

Ränidioksiid

kuivatatud ja peenestatud maitsetaimed ja vürtsid,

lõhna- ja maitseained

taruvaik

E 553b

Talk

lihapõhised vorstid

pinnatöötlusaine

E 901

Mesilasvaha

kondiitritooted

glaseeraine

ainult mahepõllumajanduslikust tootmisest

E 903

Karnaubavaha

kondiitritooted

tsitrusviljad

glaseeraine

leevendava meetodina puu- ja köögivilja kohustusliku äärmusliku külmtöötlemise kui kahjulike organismide vastase kohustusliku karantiinimeetme puhul vastavalt komisjoni rakendusdirektiivile (EL) 2017/1279  (1)

ainult mahepõllumajanduslikust tootmisest

E 938

Argoon

taimsed ja loomsed tooted

E 939

Heelium

taimsed ja loomsed tooted

E 941

Lämmastik

taimsed ja loomsed tooted

E 948

Hapnik

taimsed ja loomsed tooted

E 968

Erütritool

taimsed ja loomsed tooted

üksnes mahepõllumajanduslikust tootmisest ilma ioonvahetustehnoloogiat kasutamata

JAOTIS A2. ABIAINED JA MUUD TOOTED, MIDA VÕIB KASUTADA MAHEPÕLLUMAJANDUSLIKULT TOODETUD KOOSTISOSADE TÖÖTLEMISEL

Siin esitatud eritingimusi ja piiranguid tuleb kohaldada lisaks määruse (EÜ) nr 1333/2008 kohase kasutusloa tingimustele.

| Nimetus | Lubatud kasutada üksnes järgmiste mahepõllumajanduslike toiduainete töötlemisel | Konkreetsed tingimused ja piirangud |
| --- | --- | --- |
| Vesi | taimsed ja loomsed tooted | joogivesi nõukogu direktiivi 98/83/EÜ  (2) tähenduses |
| Kaltsiumkloriid | taimsed tooted
  lihapõhised vorstid | kalgendusaine |
| Kaltsiumkarbonaat | taimsed tooted | |
| Kaltsiumhüdroksiid | taimsed tooted | |
| Kaltsiumsulfaat | taimsed tooted | kalgendusaine |
| Magneesiumkloriid | taimsed tooted | kalgendusaine |
| Kaaliumkarbonaat | viinamarjad | kuivatav aine |
| Naatriumkarbonaat | taimsed ja loomsed tooted | |
| Piimhape | Juust | soolveevanni pH reguleerimiseks juustutööstuses |
| kääritamise teel saadud L(+)-piimhape | taimsed valguekstraktid | |
| Sidrunhape | taimsed ja loomsed tooted | |
| Naatriumhüdroksiid | suhkur(suhkrud)
  taimeõlid, välja arvatud oliiviõli
  taimsed valguekstraktid | |
| Väävelhape | želatiin
  suhkur(suhkrud) | |
| Humalaekstrakt | suhkur | ainult mikroobivastasel eesmärgil
  mahepõllumajanduslikust tootmisest, kui on saada |
| Männivaiguekstrakt | suhkur | ainult mikroobivastasel eesmärgil
  mahepõllumajanduslikust tootmisest, kui on saada |
| Soolhape | želatiin
  Gouda, Edami, Maasdammeri juustud, Boerenkaas, Friese ja Leidse Nagelkaas | želatiini tootmisel kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 853/2004  (3)

  soolveevanni pH reguleerimiseks juustu töötlemisel |
| Ammooniumhüdroksiid | želatiin | želatiini tootmisel kooskõlas määrusega (EÜ) nr 853/2004 |
| Vesinikperoksiid | želatiin | želatiini tootmisel kooskõlas määrusega (EÜ) nr 853/2004 |
| Süsinikdioksiid | taimsed ja loomsed tooted | |
| Lämmastik | taimsed ja loomsed tooted | |
| Etanool | taimsed ja loomsed tooted | lahusti |
| Parkhape | taimsed tooted | filteraine |
| Ovoalbumiin | taimsed tooted | |
| Kaseiin | taimsed tooted | |
| Želatiin | taimsed tooted | |
| Kalaliim | taimsed tooted | |
| Taimeõlid | taimsed ja loomsed tooted | määrdeaine, õlitusaine ja vahutamisvastane aine üksnes mahepõllumajanduslikust tootmisest |
| Ränidioksiidgeel või kolloidlahus | taimsed tooted | |
| Aktiivsüsi
  (CASi nr 7440-44–0) | taimsed ja loomsed tooted | |
| Talk | taimsed tooted | vastavalt lisaaine E 553b puhtuse erikriteeriumidele |
| Bentoniit | taimsed tooted
  mõdu | mõdu selitusaine |
| Tselluloos | taimsed tooted
  želatiin | |
| Kobediatomiit | taimsed tooted
  želatiin | |
| Perliit | taimsed tooted
  želatiin | |
| Sarapuupähklikoored | taimsed tooted | |
| Riisijahu | taimsed tooted | |
| Mesilasvaha | taimsed tooted | õlitusaine
  ainult mahepõllumajanduslikust tootmisest |
| Karnaubavaha | taimsed tooted | õlitusaine
  ainult mahepõllumajanduslikust tootmisest |
| Äädikhape/äädikas | taimsed tooted
  kala | ainult mahepõllumajanduslikust tootmisest
  loomulikul kääritamisel saadud |
| Tiamiinvesinikkloriid | puuviljaveinid, õunasiider, pirnisiider ja mõdu | |
| Diammooniumfosfaat | puuviljaveinid, õunasiider, pirnisiider ja mõdu | |
| Puidukiud | taimsed ja loomsed tooted | puit peaks pärinema sertifitseeritud, säästvalt raiutud metsamaterjalist
  kasutatav puit ei tohi sisaldada toksilisi komponente (raiumisjärgne töötlus, looduslikult esinevad toksiinid või mikroorganismidest tulenevad toksiinid) |

Nimetus

Lubatud kasutada üksnes järgmiste mahepõllumajanduslike toiduainete töötlemisel

Konkreetsed tingimused ja piirangud

Vesi

taimsed ja loomsed tooted

joogivesi nõukogu direktiivi 98/83/EÜ  (2) tähenduses

Kaltsiumkloriid

taimsed tooted

lihapõhised vorstid

kalgendusaine

Kaltsiumkarbonaat

taimsed tooted

Kaltsiumhüdroksiid

taimsed tooted

Kaltsiumsulfaat

taimsed tooted

kalgendusaine

Magneesiumkloriid

taimsed tooted

kalgendusaine

Kaaliumkarbonaat

viinamarjad

kuivatav aine

Naatriumkarbonaat

taimsed ja loomsed tooted

Piimhape

Juust

soolveevanni pH reguleerimiseks juustutööstuses

kääritamise teel saadud L(+)-piimhape

taimsed valguekstraktid

Sidrunhape

taimsed ja loomsed tooted

Naatriumhüdroksiid

suhkur(suhkrud)

taimeõlid, välja arvatud oliiviõli

taimsed valguekstraktid

Väävelhape

želatiin

suhkur(suhkrud)

Humalaekstrakt

suhkur

ainult mikroobivastasel eesmärgil

mahepõllumajanduslikust tootmisest, kui on saada

Männivaiguekstrakt

suhkur

ainult mikroobivastasel eesmärgil

mahepõllumajanduslikust tootmisest, kui on saada

Soolhape

želatiin

Gouda, Edami, Maasdammeri juustud, Boerenkaas, Friese ja Leidse Nagelkaas

želatiini tootmisel kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 853/2004  (3)

soolveevanni pH reguleerimiseks juustu töötlemisel

Ammooniumhüdroksiid

želatiin

želatiini tootmisel kooskõlas määrusega (EÜ) nr 853/2004

Vesinikperoksiid

želatiin

želatiini tootmisel kooskõlas määrusega (EÜ) nr 853/2004

Süsinikdioksiid

taimsed ja loomsed tooted

Lämmastik

taimsed ja loomsed tooted

Etanool

taimsed ja loomsed tooted

lahusti

Parkhape

taimsed tooted

filteraine

Ovoalbumiin

taimsed tooted

Kaseiin

taimsed tooted

Želatiin

taimsed tooted

Kalaliim

taimsed tooted

Taimeõlid

taimsed ja loomsed tooted

määrdeaine, õlitusaine ja vahutamisvastane aine üksnes mahepõllumajanduslikust tootmisest

Ränidioksiidgeel või kolloidlahus

taimsed tooted

Aktiivsüsi

(CASi nr 7440-44–0)

taimsed ja loomsed tooted

Talk

taimsed tooted

vastavalt lisaaine E 553b puhtuse erikriteeriumidele

Bentoniit

taimsed tooted

mõdu

mõdu selitusaine

Tselluloos

taimsed tooted

želatiin

Kobediatomiit

taimsed tooted

želatiin

Perliit

taimsed tooted

želatiin

Sarapuupähklikoored

taimsed tooted

Riisijahu

taimsed tooted

Mesilasvaha

taimsed tooted

õlitusaine

ainult mahepõllumajanduslikust tootmisest

Karnaubavaha

taimsed tooted

õlitusaine

ainult mahepõllumajanduslikust tootmisest

Äädikhape/äädikas

taimsed tooted

kala

ainult mahepõllumajanduslikust tootmisest

loomulikul kääritamisel saadud

Tiamiinvesinikkloriid

puuviljaveinid, õunasiider, pirnisiider ja mõdu

Diammooniumfosfaat

puuviljaveinid, õunasiider, pirnisiider ja mõdu

Puidukiud

taimsed ja loomsed tooted

puit peaks pärinema sertifitseeritud, säästvalt raiutud metsamaterjalist

kasutatav puit ei tohi sisaldada toksilisi komponente (raiumisjärgne töötlus, looduslikult esinevad toksiinid või mikroorganismidest tulenevad toksiinid)

B OSA

Määruse (EL) 2018/848 artikli 24 lõike 2 punkti b kohased mittemahepõllumajanduslikud koostisosad, mida on lubatud kasutada töödeldud mahepõllumajandusliku toidu tootmisel

| Nimetus | Konkreetsed tingimused ja piirangud |
| --- | --- |
| Arame vetikas (Eisenia bicyclis), nii töötlemata kujul kui ka selle vetikaga otseselt seotud esmatöötlemissaadustena | |
| Hijiki vetikas (Hizikia fusiforme), nii töötlemata kujul kui ka selle vetikaga otseselt seotud esmatöötlemissaadustena | |
| Lapatšo-tuutupuu (Handroanthus impetiginosus) koor | kasutada üksnes teeseene ja tee segudes |
| Kestad | looduslikust loomsest või taimsest toorainest |
| Želatiin | muudest allikatest kui sead |
| Piima mineraalid pulbrina/vedelikuna | ainult siis, kui seda kasutatakse organoleptilise lisaainena, et täielikult või osaliselt asendada naatriumkloriidi |
| Looduslikud kalad ja veeloomad, nii töötlemata kujul kui ka nende töötlemissaadustena | ainult kalandusettevõttest, millele on väljastatud säästva kasutamise sertifikaat kava alusel, mida tunnustab pädev asutus kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1380/2013 sätestatud põhimõtetega; vastavalt määruse (EL) 2018/848 II lisa III osa punkti 3.1.3.1 alapunktile c
  ainult siis, kui mahevesiviljelusest ei ole saada |

Nimetus

Konkreetsed tingimused ja piirangud

Arame vetikas (Eisenia bicyclis), nii töötlemata kujul kui ka selle vetikaga otseselt seotud esmatöötlemissaadustena

Hijiki vetikas (Hizikia fusiforme), nii töötlemata kujul kui ka selle vetikaga otseselt seotud esmatöötlemissaadustena

Lapatšo-tuutupuu (Handroanthus impetiginosus) koor

kasutada üksnes teeseene ja tee segudes

Kestad

looduslikust loomsest või taimsest toorainest

Želatiin

muudest allikatest kui sead

Piima mineraalid pulbrina/vedelikuna

ainult siis, kui seda kasutatakse organoleptilise lisaainena, et täielikult või osaliselt asendada naatriumkloriidi

Looduslikud kalad ja veeloomad, nii töötlemata kujul kui ka nende töötlemissaadustena

ainult kalandusettevõttest, millele on väljastatud säästva kasutamise sertifikaat kava alusel, mida tunnustab pädev asutus kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1380/2013 sätestatud põhimõtetega; vastavalt määruse (EL) 2018/848 II lisa III osa punkti 3.1.3.1 alapunktile c

ainult siis, kui mahevesiviljelusest ei ole saada

C OSA

Määruse (EL) 2018/848 artikli 24 lõike 2 punkti c kohased töötlemise abiained ja muud tooted, mida on lubatud kasutada pärmi ja pärmitoodete tootmisel

| Nimetus | Pärm | Pärmi tootmine/pärmitoodete valmistamine | Konkreetsed tingimused ja piirangud |
| --- | --- | --- | --- |
| Kaltsiumkloriid | X | | |
| Süsinikdioksiid | X | X | |
| Sidrunhape | X | | pH reguleerimiseks pärmi tootmisel |
| Piimhape | X | | pH reguleerimiseks pärmi tootmisel |
| Lämmastik | X | X | |
| Hapnik | X | X | |
| Kartulitärklis | X | X | filtrimiseks
  ainult mahepõllumajanduslikust tootmisest |
| Naatriumkarbonaat | X | X | pH reguleerimiseks |
| Taimeõlid | X | X | määrdeaine, õlitusaine ja vahutamisvastane aine
  ainult mahepõllumajanduslikust tootmisest |

Nimetus

Pärm

Pärmi tootmine/pärmitoodete valmistamine

Konkreetsed tingimused ja piirangud

Kaltsiumkloriid

X

Süsinikdioksiid

X

X

Sidrunhape

X

pH reguleerimiseks pärmi tootmisel

Piimhape

X

pH reguleerimiseks pärmi tootmisel

Lämmastik

X

X

Hapnik

X

X

Kartulitärklis

X

X

filtrimiseks

ainult mahepõllumajanduslikust tootmisest

Naatriumkarbonaat

X

X

pH reguleerimiseks

Taimeõlid

X

X

määrdeaine, õlitusaine ja vahutamisvastane aine

ainult mahepõllumajanduslikust tootmisest

D OSA

Määruse (EL) 2018/848 II lisa VI osa punktis 2.2 osutatud tooted ja ained, mida on lubatud kasutada veinisektoris maheveinitoodete tootmiseks ja säilitamiseks

| Nimetus | Identifitseerimisnumbrid | Viited delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisas | Konkreetsed tingimused ja piirangud |
| --- | --- | --- | --- |
| Õhk | | A osa, tabel 1, punktid 1 ja 8 | |
| Gaasiline hapnik | E 948
  CASi nr 17778-80–2 | A osa, tabel 1, punkt 1
  A osa, tabel 2, punkt 8.4 | |
| Argoon | E 938
  CASi nr 7440-37–1 | A osa, tabel 1, punkt 4
  A osa, tabel 2, punkt 8.1 | ei tohi kasutada barboteerimiseks |
| Lämmastik | E 941
  CASi nr 7727-37–9 | A osa, tabel 1, punktid 4, 7 ja 8
  A osa, tabel 2, punkt 8.2 | |
| Süsinikdioksiid | E 290
  CASi nr 124–38-9 | A osa, tabel 1, punktid 4 ja 8
  A osa, tabel 2, punkt 8.3 | |
| Tammetükid | | A osa, tabel 1, punkt 11 | |
| Viinhape (L(+)(–)) | E 334
  CASi nr 87–69-4 | A osa, tabel 2, punkt 1.1 | |
| Piimhape | E 270 | A osa, tabel 2, punkt 1.3 | |
| Kaalium-L(+)-tartraat | E 336 (ii)
  CASi nr 921–53-9 | A osa, tabel 2, punkt 1.4 | |
| Kaaliumvesinikkarbonaat | E 501 (ii)
  CASi nr 298–14-6 | A osa, tabel 2, punkt 1.5 | |
| Kaltsiumkarbonaat | E 170
  CASi nr 471–34-1 | A osa, tabel 2, punkt 1.6 | |
| Kaltsiumsulfaat | E 516 | A osa, tabel 2, punkt 1.8 | |
| Vääveldioksiid | E 220
  CASi nr 7446-09–5 | A osa, tabel 2, punkt 2.1 | vääveldioksiidisisaldus ei tohi ületada delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa B osa punkti A.1 alapunkti a kohaselt 100 milligrammi sellise punase veini ühes liitris, mille jääksuhkrusisaldus on alla 2 grammi liitri kohta
  vääveldioksiidisisaldus ei tohi ületada delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa B osa punkti A.1 alapunkti b kohaselt 150 milligrammi sellise valge ja roosa veini ühes liitris, mille jääksuhkrusisaldus on alla 2 grammi liitri kohta
  kõigi muude veinide puhul vähendatakse delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa B osale vastavalt kohaldatavat vääveldioksiidisisalduse piirnormi 30 milligrammi võrra liitri kohta |
| Kaaliumbisulfit | E 228
  CASi nr 7773-03–7 | A osa, tabel 2, punkt 2.2 |
| Kaaliummetabisulfit | E 224
  CASi nr 16731-55–8 | A osa, tabel 2, punkt 2.3 |
| L-askorbiinhape | E 300 | A osa, tabel 2, punkt 2.6 | |
| Veini valmistamisel kasutatav süsi | | A osa, tabel 2, punkt 3.1 | |
| Diammooniumvesinikfosfaat | E 342/CASi nr 7783-28–0 | A osa, tabel 2, punkt 4.2 | |
| Tiamiinvesinikkloriid | CASi nr 67–03-8 | A osa, tabel 2, punkt 4.5 | |
| Pärmi autolüsaadid | | A osa, tabel 2, punkt 4.6 | |
| Pärmirakkude kestad | | A osa, tabel 2, punkt 4.7 | |
| Inaktiveeritud pärmid | | A osa, tabel 2, punkt 4.8
  A osa, tabel 2, punkt 10.5
  A osa, tabel 2, punkt 11.5 | |
| Toiduželatiin | CASi nr 9000-70–8 | A osa, tabel 2, punkt 5.1 | saadud mahepõllumajanduslikust toorainest, kui võimalik |
| Nisuvalk | | A osa, tabel 2, punkt 5.2 | saadud mahepõllumajanduslikust toorainest, kui võimalik |
| Hernevalk | | A osa, tabel 2, punkt 5.3 | saadud mahepõllumajanduslikust toorainest, kui võimalik |
| Kartulivalk | | A osa, tabel 2, punkt 5.4 | saadud mahepõllumajanduslikust toorainest, kui võimalik |
| Kalaliim | | A osa, tabel 2, punkt 5.5 | saadud mahepõllumajanduslikust toorainest, kui võimalik |
| Kaseiin | CASi nr 9005-43–0 | A osa, tabel 2, punkt 5.6 | saadud mahepõllumajanduslikust toorainest, kui võimalik |
| Kaaliumkaseinaadid | CASi nr 68131-54–4 | A osa, tabel 2, punkt 5.7 | |
| Munaalbumiin | CASi nr 9006-59–1 | A osa, tabel 2, punkt 5.8 | saadud mahepõllumajanduslikust toorainest, kui võimalik |
| Bentoniit | E 558 | A osa, tabel 2, punkt 5.9 | |
| Ränidioksiid (geel või kolloidlahus) | E 551 | A osa, tabel 2, punkt 5.10 | |
| Tanniinid | | A osa, tabel 2, punkt 5.12
  A osa, tabel 2, punkt 6.4 | saadud mahepõllumajanduslikust toorainest, kui võimalik |
| Aspergillus niger’ist saadud kitosaan | CASi nr 9012-76–4 | A osa, tabel 2, punkt 5.13
  A osa, tabel 2, punkt 10.3 | |
| Pärmivalguekstraktid | | A osa, tabel 2, punkt 5.15 | saadud mahepõllumajanduslikust toorainest, kui võimalik |
| Kaaliumalginaat | E 402/CASi nr 9005-36–1 | A osa, tabel 2, punkt 5.18 | |
| Kaaliumvesiniktartraat | E 336(i)/CASi nr 868–14-4 | A osa, tabel 2, punkt 6.1 | |
| Sidrunhape | E 330 | A osa, tabel 2, punkt 6.3 | |
| Metaviinhape | E 353 | A osa, tabel 2, punkt 6.7 | |
| Kummiaraabik | E 414/CASi nr 9000-01–5 | A osa, tabel 2, punkt 6.8 | saadud mahepõllumajanduslikust toorainest, kui võimalik |
| Pärmi mannoproteiinid | | A osa, tabel 2, punkt 6.10 | |
| Pektiinlüaasid | EÜ 4.2.2.10 | A osa, tabel 2, punkt 7.2 | ainult veinivalmistamise käigus puhastamiseks |
| Pektiinmetüülesteraas | EÜ 3.1.1.11 | A osa, tabel 2, punkt 7.3 | ainult veinivalmistamise käigus puhastamiseks |
| Polügalakturonaas | EÜ 3.2.1.15 | A osa, tabel 2, punkt 7.4 | ainult veinivalmistamise käigus puhastamiseks |
| Hemitsellulaas | EÜ 3.2.1.78 | A osa, tabel 2, punkt 7.5 | ainult veinivalmistamise käigus puhastamiseks |
| Tsellulaas | EÜ 3.2.1.4 | A osa, tabel 2, punkt 7.6 | ainult veinivalmistamise käigus puhastamiseks |
| Veinipärmid | | A osa, tabel 2, punkt 9.1 | üksikud pärmitüved, võimaluse korral mahepõllumajandusest |
| Piimhappebakterid | | A osa, tabel 2, punkt 9.2 | |
| Vasktsitraat | CASi nr 866–82-0 | A osa, tabel 2, punkt 10.2 | |
| Süüria männi vaik | | A osa, tabel 2, punkt 11.1 | |
| Värske käärimissete | | A osa, tabel 2, punkt 11.2 | ainult mahepõllumajanduslikust tootmisest |

Nimetus

Identifitseerimisnumbrid

Viited delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisas

Konkreetsed tingimused ja piirangud

Õhk

A osa, tabel 1, punktid 1 ja 8

Gaasiline hapnik

E 948

CASi nr 17778-80–2

A osa, tabel 1, punkt 1

A osa, tabel 2, punkt 8.4

Argoon

E 938

CASi nr 7440-37–1

A osa, tabel 1, punkt 4

A osa, tabel 2, punkt 8.1

ei tohi kasutada barboteerimiseks

Lämmastik

E 941

CASi nr 7727-37–9

A osa, tabel 1, punktid 4, 7 ja 8

A osa, tabel 2, punkt 8.2

Süsinikdioksiid

E 290

CASi nr 124–38-9

A osa, tabel 1, punktid 4 ja 8

A osa, tabel 2, punkt 8.3

Tammetükid

A osa, tabel 1, punkt 11

Viinhape (L(+)(–))

E 334

CASi nr 87–69-4

A osa, tabel 2, punkt 1.1

Piimhape

E 270

A osa, tabel 2, punkt 1.3

Kaalium-L(+)-tartraat

E 336 (ii)

CASi nr 921–53-9

A osa, tabel 2, punkt 1.4

Kaaliumvesinikkarbonaat

E 501 (ii)

CASi nr 298–14-6

A osa, tabel 2, punkt 1.5

Kaltsiumkarbonaat

E 170

CASi nr 471–34-1

A osa, tabel 2, punkt 1.6

Kaltsiumsulfaat

E 516

A osa, tabel 2, punkt 1.8

Vääveldioksiid

E 220

CASi nr 7446-09–5

A osa, tabel 2, punkt 2.1

vääveldioksiidisisaldus ei tohi ületada delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa B osa punkti A.1 alapunkti a kohaselt 100 milligrammi sellise punase veini ühes liitris, mille jääksuhkrusisaldus on alla 2 grammi liitri kohta

vääveldioksiidisisaldus ei tohi ületada delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa B osa punkti A.1 alapunkti b kohaselt 150 milligrammi sellise valge ja roosa veini ühes liitris, mille jääksuhkrusisaldus on alla 2 grammi liitri kohta

kõigi muude veinide puhul vähendatakse delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa B osale vastavalt kohaldatavat vääveldioksiidisisalduse piirnormi 30 milligrammi võrra liitri kohta

Kaaliumbisulfit

E 228

CASi nr 7773-03–7

A osa, tabel 2, punkt 2.2

Kaaliummetabisulfit

E 224

CASi nr 16731-55–8

A osa, tabel 2, punkt 2.3

L-askorbiinhape

E 300

A osa, tabel 2, punkt 2.6

Veini valmistamisel kasutatav süsi

A osa, tabel 2, punkt 3.1

Diammooniumvesinikfosfaat

E 342/CASi nr 7783-28–0

A osa, tabel 2, punkt 4.2

Tiamiinvesinikkloriid

CASi nr 67–03-8

A osa, tabel 2, punkt 4.5

Pärmi autolüsaadid

A osa, tabel 2, punkt 4.6

Pärmirakkude kestad

A osa, tabel 2, punkt 4.7

Inaktiveeritud pärmid

A osa, tabel 2, punkt 4.8

A osa, tabel 2, punkt 10.5

A osa, tabel 2, punkt 11.5

Toiduželatiin

CASi nr 9000-70–8

A osa, tabel 2, punkt 5.1

saadud mahepõllumajanduslikust toorainest, kui võimalik

Nisuvalk

A osa, tabel 2, punkt 5.2

saadud mahepõllumajanduslikust toorainest, kui võimalik

Hernevalk

A osa, tabel 2, punkt 5.3

saadud mahepõllumajanduslikust toorainest, kui võimalik

Kartulivalk

A osa, tabel 2, punkt 5.4

saadud mahepõllumajanduslikust toorainest, kui võimalik

Kalaliim

A osa, tabel 2, punkt 5.5

saadud mahepõllumajanduslikust toorainest, kui võimalik

Kaseiin

CASi nr 9005-43–0

A osa, tabel 2, punkt 5.6

saadud mahepõllumajanduslikust toorainest, kui võimalik

Kaaliumkaseinaadid

CASi nr 68131-54–4

A osa, tabel 2, punkt 5.7

Munaalbumiin

CASi nr 9006-59–1

A osa, tabel 2, punkt 5.8

saadud mahepõllumajanduslikust toorainest, kui võimalik

Bentoniit

E 558

A osa, tabel 2, punkt 5.9

Ränidioksiid (geel või kolloidlahus)

E 551

A osa, tabel 2, punkt 5.10

Tanniinid

A osa, tabel 2, punkt 5.12

A osa, tabel 2, punkt 6.4

saadud mahepõllumajanduslikust toorainest, kui võimalik

Aspergillus niger’ist saadud kitosaan

CASi nr 9012-76–4

A osa, tabel 2, punkt 5.13

A osa, tabel 2, punkt 10.3

Pärmivalguekstraktid

A osa, tabel 2, punkt 5.15

saadud mahepõllumajanduslikust toorainest, kui võimalik

Kaaliumalginaat

E 402/CASi nr 9005-36–1

A osa, tabel 2, punkt 5.18

Kaaliumvesiniktartraat

E 336(i)/CASi nr 868–14-4

A osa, tabel 2, punkt 6.1

Sidrunhape

E 330

A osa, tabel 2, punkt 6.3

Metaviinhape

E 353

A osa, tabel 2, punkt 6.7

Kummiaraabik

E 414/CASi nr 9000-01–5

A osa, tabel 2, punkt 6.8

saadud mahepõllumajanduslikust toorainest, kui võimalik

Pärmi mannoproteiinid

A osa, tabel 2, punkt 6.10

Pektiinlüaasid

EÜ 4.2.2.10

A osa, tabel 2, punkt 7.2

ainult veinivalmistamise käigus puhastamiseks

Pektiinmetüülesteraas

EÜ 3.1.1.11

A osa, tabel 2, punkt 7.3

ainult veinivalmistamise käigus puhastamiseks

Polügalakturonaas

EÜ 3.2.1.15

A osa, tabel 2, punkt 7.4

ainult veinivalmistamise käigus puhastamiseks

Hemitsellulaas

EÜ 3.2.1.78

A osa, tabel 2, punkt 7.5

ainult veinivalmistamise käigus puhastamiseks

Tsellulaas

EÜ 3.2.1.4

A osa, tabel 2, punkt 7.6

ainult veinivalmistamise käigus puhastamiseks

Veinipärmid

A osa, tabel 2, punkt 9.1

üksikud pärmitüved, võimaluse korral mahepõllumajandusest

Piimhappebakterid

A osa, tabel 2, punkt 9.2

Vasktsitraat

CASi nr 866–82-0

A osa, tabel 2, punkt 10.2

Süüria männi vaik

A osa, tabel 2, punkt 11.1

Värske käärimissete

A osa, tabel 2, punkt 11.2

ainult mahepõllumajanduslikust tootmisest

---

(1)  Komisjoni 14. juuli 2017. aasta rakendusdirektiiv (EL) 2017/1279, millega muudetakse nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ (taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta) I–V lisa (ELT L 184, 15.7.2017, lk 33).

(2)  Nõukogu 3. novembri 1998. aasta direktiiv 98/83/EÜ olmevee kvaliteedi kohta (EÜT L 330, 5.12.1998, lk 32).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad (ELT L 139, 30.4.2004, lk 55)

---

VI LISA

Määruse (EL) 2018/848 artikli 45 lõike 2 kohaselt kolmandate riikide teatavates piirkondades mahepõllumajanduslikus tootmises kasutada lubatud tooted ja ained

---

| 16.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 253/49 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 253/49

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/1166,

15. juuli 2021,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/947 seoses visuaalse otsenähtavuse piires või väljaspool visuaalse otsenähtavuse piire toimuva käitamise standardstsenaariumide kohaldamise alguskuupäeva edasilükkamisega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrust (EL) 2018/1139, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 2111/2005, (EÜ) nr 1008/2008, (EL) nr 996/2010, (EL) nr 376/2014 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/30/EL ning 2014/53/EL ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 552/2004 ja (EÜ) nr 216/2008 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91, (1) eriti selle artiklit 57,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/947 (2) artikli 23 lõike 4 kohaselt võivad liikmesriigid alates 2. detsembrist 2021 aktsepteerida mehitamata õhusõidukite süsteemide käitajate poolt kõnealuse rakendusmääruse artikli 5 lõike 5 kohaselt esitatud teatisi üksnes sellise käitamise kohta, mis vastab ühele kahest kõnealuse rakendusmääruse lisa 1. liites esitatud standardstsenaariumist. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/947 (2) artikli 23 lõike 4 kohaselt võivad liikmesriigid alates 2. detsembrist 2021 aktsepteerida mehitamata õhusõidukite süsteemide käitajate poolt kõnealuse rakendusmääruse artikli 5 lõike 5 kohaselt esitatud teatisi üksnes sellise käitamise kohta, mis vastab ühele kahest kõnealuse rakendusmääruse lisa 1. liites esitatud standardstsenaariumist.

| (2) | Mehitamata õhusõidukite süsteemide tootjad peavad harmoneeritud standardeid oluliseks vahendiks, mis võimaldab neil asjakohastele nõuetele vastavaid mehitamata õhusõidukite süsteeme turule lasta. |
| --- | --- |

(2)

Mehitamata õhusõidukite süsteemide tootjad peavad harmoneeritud standardeid oluliseks vahendiks, mis võimaldab neil asjakohastele nõuetele vastavaid mehitamata õhusõidukite süsteeme turule lasta.

| (3) | Teatavad harmoneeritud standardid, milles käsitletakse C5- ja C6-klassi mehitamata õhusõidukite süsteemide suhtes kohaldatavaid nõudeid, ei ole aga 2. detsembriks 2021 veel kättesaadavad. |
| --- | --- |

(3)

Teatavad harmoneeritud standardid, milles käsitletakse C5- ja C6-klassi mehitamata õhusõidukite süsteemide suhtes kohaldatavaid nõudeid, ei ole aga 2. detsembriks 2021 veel kättesaadavad.

| (4) | Seepärast on vaja kohaldamise alguskuupäeva edasi lükata, tagamaks, et C5- ja C6-klassi mehitamata õhusõidukite süsteemide suhtes kohaldatavaid nõudeid käsitlevad harmoneeritud standardid on kättesaadavad enne, kui liikmesriigid võivad ainult aktsepteerida teatisi rakendusmääruse (EL) 2019/947 lisa 1. liites kehtestatud standardstsenaariumidele vastava käitamise kohta. Kuni selle ajani peaks liikmesriikidel olema võimalik aktsepteerida mehitamata õhusõidukite süsteemide käitajate poolt kõnealuse rakendusmääruse artikli 5 lõike 5 kohaselt esitatud teatisi, mis põhinevad riiklikel standardstsenaariumidel või samaväärsetel stsenaariumidel. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast on vaja kohaldamise alguskuupäeva edasi lükata, tagamaks, et C5- ja C6-klassi mehitamata õhusõidukite süsteemide suhtes kohaldatavaid nõudeid käsitlevad harmoneeritud standardid on kättesaadavad enne, kui liikmesriigid võivad ainult aktsepteerida teatisi rakendusmääruse (EL) 2019/947 lisa 1. liites kehtestatud standardstsenaariumidele vastava käitamise kohta. Kuni selle ajani peaks liikmesriikidel olema võimalik aktsepteerida mehitamata õhusõidukite süsteemide käitajate poolt kõnealuse rakendusmääruse artikli 5 lõike 5 kohaselt esitatud teatisi, mis põhinevad riiklikel standardstsenaariumidel või samaväärsetel stsenaariumidel.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 127 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 127 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2019/947 artikli 23 lõiked 2, 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

„2.   Artikli 5 lõiget 5 kohaldatakse alates 3. detsembrist 2023.

3.   Lisa punkti UAS.OPEN.060 alapunkti 2 alapunkti g ja lisa punkti UAS.SPEC.050 alapunkti 1 alapunkti l kohaldatakse alates 1. juulist 2022.

4.   Ilma et see piiraks artikli 21 lõike 1 kohaldamist, võivad liikmesriigid kuni 2. detsembrini 2023 aktsepteerida õhusõidukite süsteemide käitajate poolt artikli 5 lõike 5 kohaselt esitatud teatisi, mis põhinevad riiklikel standardstsenaariumidel või samaväärsetel stsenaariumidel, kui need riiklikud stsenaariumid vastavad lisa punkti UAS.SPEC.020 nõuetele.

Sellised teatised kaotavad kehtivuse alates 2. detsembrist 2025.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. juuli 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 212, 22.8.2018, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 24. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/947 mehitamata õhusõidukite käitamise normide ja menetluste kohta (ELT L 152, 11.6.2019, lk 45).

2

---

OTSUSED

| 16.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 253/51 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 253/51

---

KOMISJONI DELEGEERITUD OTSUS (EL) 2021/1167,

27. aprill 2021,

millega kehtestatakse liidu mitmeaastane programm kalandus- ja vesiviljelussektori bioloogiliste, keskkonnaalaste, tehniliste ja sotsiaalmajanduslike andmete kogumiseks ja haldamiseks alates 2022. aastast

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta määrust (EL) 2017/1004 kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva liidu raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 199/2008, (1) eriti selle artikli 4 lõike 1 esimest ja teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (2) artikliga 25 on ette nähtud, et liikmesriigid koguvad bioloogilisi, keskkonnaalaseid, tehnilisi ja sotsiaal-majanduslikke andmeid, mis on vajalikud kalapüügi majandamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (2) artikliga 25 on ette nähtud, et liikmesriigid koguvad bioloogilisi, keskkonnaalaseid, tehnilisi ja sotsiaal-majanduslikke andmeid, mis on vajalikud kalapüügi majandamiseks.

| (2) | Määruse (EL) 2017/1004 artikli 4 lõike 1 kohaselt peab komisjon kehtestama liidu mitmeaastase programmi kalandussektori andmete kogumiseks, haldamiseks ja kasutamiseks (edaspidi „ELi mitmeaastane programm“). |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) 2017/1004 artikli 4 lõike 1 kohaselt peab komisjon kehtestama liidu mitmeaastase programmi kalandussektori andmete kogumiseks, haldamiseks ja kasutamiseks (edaspidi „ELi mitmeaastane programm“).

| (3) | ELi mitmeaastane programm on vajalik selleks, et liikmesriigid määraksid selle alusel oma riiklikes töökavades kindlaks andmekogumistoimingud ja kavandaksid neid ning kehtestaksid bioloogiliste, keskkonnaalaste ja sotsiaal-majanduslike andmete kogumiseks ja haldamiseks vajalike andmete üksikasjaliku loetelu, loetleksid kohustuslikud mereuuringud ja kehtestaksid andmete kogumise künnised. ELi mitmeaastane programm aastateks 2020–2021 võeti vastu komisjoni delegeeritud otsusega (EL) 2019/910 (3) ja komisjoni rakendusotsusega (EL) 2019/909 (4). Mõlemad otsused kaotavad kehtivuse 31. detsembril 2021. |
| --- | --- |

(3)

ELi mitmeaastane programm on vajalik selleks, et liikmesriigid määraksid selle alusel oma riiklikes töökavades kindlaks andmekogumistoimingud ja kavandaksid neid ning kehtestaksid bioloogiliste, keskkonnaalaste ja sotsiaal-majanduslike andmete kogumiseks ja haldamiseks vajalike andmete üksikasjaliku loetelu, loetleksid kohustuslikud mereuuringud ja kehtestaksid andmete kogumise künnised. ELi mitmeaastane programm aastateks 2020–2021 võeti vastu komisjoni delegeeritud otsusega (EL) 2019/910 (3) ja komisjoni rakendusotsusega (EL) 2019/909 (4). Mõlemad otsused kaotavad kehtivuse 31. detsembril 2021.

| (4) | Seega sätestatakse käesolevas otsuses määruse (EL) 2017/1004 artikli 5 lõike 1 punktis a osutatud üksikasjalik kord bioloogiliste, keskkonnaalaste, tehniliste ja sotsiaal-majanduslike andmete kogumiseks ja haldamiseks liikmesriikide poolt alates 1. jaanuarist 2022. |
| --- | --- |

(4)

Seega sätestatakse käesolevas otsuses määruse (EL) 2017/1004 artikli 5 lõike 1 punktis a osutatud üksikasjalik kord bioloogiliste, keskkonnaalaste, tehniliste ja sotsiaal-majanduslike andmete kogumiseks ja haldamiseks liikmesriikide poolt alates 1. jaanuarist 2022.

| (5) | Komisjon on kooskõlas määruse (EL) 2017/1004 artikli 4 lõikega 2 konsulteerinud asjaomaste piirkondlike koordineerimisrühmade ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomiteega. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon on kooskõlas määruse (EL) 2017/1004 artikli 4 lõikega 2 konsulteerinud asjaomaste piirkondlike koordineerimisrühmade ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomiteega.

| (6) | Käesolevat otsust tuleb lugeda koostoimes komisjoni rakendusotsusega (EL) 2021/1168, (5) millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/909 ja sätestatakse määruse (EL) 2017/1004 artikli 5 lõike 1 punktides b ja c osutatud merel tehtavate kohustuslike teadusuuringute loetelu ning künnised, millest allpool ei pea liikmesriik oma kalapüügi ja vesiviljelustegevuse kohta andmeid koguma ega merel teadusuuringuid tegema, ning mis hakkavad kehtima alates 1. jaanuarist 2022. Lisaks sätestatakse otsuses andmete kogumiseks valitud merepiirkonna osad vastavalt määruse (EL) 2017/1004 artikli 9 lõikele 11. |
| --- | --- |

(6)

Käesolevat otsust tuleb lugeda koostoimes komisjoni rakendusotsusega (EL) 2021/1168, (5) millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/909 ja sätestatakse määruse (EL) 2017/1004 artikli 5 lõike 1 punktides b ja c osutatud merel tehtavate kohustuslike teadusuuringute loetelu ning künnised, millest allpool ei pea liikmesriik oma kalapüügi ja vesiviljelustegevuse kohta andmeid koguma ega merel teadusuuringuid tegema, ning mis hakkavad kehtima alates 1. jaanuarist 2022. Lisaks sätestatakse otsuses andmete kogumiseks valitud merepiirkonna osad vastavalt määruse (EL) 2017/1004 artikli 9 lõikele 11.

| (7) | Õiguskindluse huvides tuleks delegeeritud otsus (EL) 2019/910 tunnistada kehtetuks alates 1. jaanuarist 2022, |
| --- | --- |

(7)

Õiguskindluse huvides tuleks delegeeritud otsus (EL) 2019/910 tunnistada kehtetuks alates 1. jaanuarist 2022,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesoleva otsuse lisas on esitatud liidu mitmeaastane programm kalandus- ja vesiviljelussektori andmete kogumiseks, haldamiseks ja kasutamiseks alates 2022. aastast ning see hõlmab määruse (EL) 2017/1004 artikli 5 lõike 1 punktis a osutatud andmenõuete üksikasjalikku loetelu.

Artikkel 2

Komisjoni delegeeritud otsus (EL) 2019/910 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2022.

Brüssel, 27. aprill 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 157, 20.6.2017, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

2

(3)  Komisjoni 13. märtsi 2019. aasta delegeeritud otsus (EL) 2019/910, millega kehtestatakse liidu mitmeaastane programm kalandus- ja vesiviljelussektori bioloogiliste, keskkonnaalaste, tehniliste ja sotsiaal-majanduslike andmete kogumiseks ja haldamiseks (ELT L 145, 4.6.2019, lk 27).

3

(4)  Komisjoni 18. veebruari 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/909, millega kehtestatakse liidu mitmeaastase programmi kohustuslike teadusuuringute loetelu ning künnised kalandus- ja vesiviljelussektori andmete kogumiseks ja haldamiseks (ELT L 145, 4.6.2019, lk 21).

4

(5)  Komisjoni 27. aprilli 2021. aasta rakendusotsus (EL) 2021/1168, millega kehtestatakse kalandus- ja vesiviljelussektori andmete kogumist ja haldamist käsitleva liidu mitmeaastase programmi osana alates 2022. aastast merel tehtavate kohustuslike teadusuuringute loetelu ja künnised (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 92).

5

Euroopa Liidu Teataja

---

ANNEX

I PEATÜKK

Mõisted

Käesolevas lisas kasutatakse järgmistes määrustes sätestatud mõisteid: kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/1004, (1) nõukogu määrust (EÜ) nr 1224/2009, (2) komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 404/2011, (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1380/2013, (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 508/2014 (5). Lisaks kasutatakse ka järgmisi mõisteid.

| 1) | Aktiivne laev: laev, mis on kalendriaastal vähemalt ühe päeva osalenud mis tahes püügitoimingus. |
| --- | --- |

1)

Aktiivne laev: laev, mis on kalendriaastal vähemalt ühe päeva osalenud mis tahes püügitoimingus.

| 2) | Püügi osakaal: osa kogusaagist, nt selline osa lossitud saagist, mis ületab kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtu, selline osa lossitud saagist, mis on kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksem, ning seaduslik tagasiheide, mis on jagatud kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemaks osaks ja osaks, mis ületab kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtu. |
| --- | --- |

2)

Püügi osakaal: osa kogusaagist, nt selline osa lossitud saagist, mis ületab kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtu, selline osa lossitud saagist, mis on kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksem, ning seaduslik tagasiheide, mis on jagatud kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemaks osaks ja osaks, mis ületab kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtu.

| 3) | Merel viibitud päev: mis tahes katkematu 24 tunni pikkune ajavahemik (või osa sellest), mille kestel laev viibib kindlaksmääratud püügipiirkonnas ega ole sadamas. |
| --- | --- |

3)

Merel viibitud päev: mis tahes katkematu 24 tunni pikkune ajavahemik (või osa sellest), mille kestel laev viibib kindlaksmääratud püügipiirkonnas ega ole sadamas.

| 4) | Harrastuspüük: kõik harrastuskalapüügi käigus püütud saagi (kas surnud või elus) säilitatud, vette tagasi lastud ja vabaks lastud osad. |
| --- | --- |

4)

Harrastuspüük: kõik harrastuskalapüügi käigus püütud saagi (kas surnud või elus) säilitatud, vette tagasi lastud ja vabaks lastud osad.

| 5) | Diadroomne liik: kalaliik, kes rändab oma elutsükli jooksul mere ja mageveekogu vahel. |
| --- | --- |

5)

Diadroomne liik: kalaliik, kes rändab oma elutsükli jooksul mere ja mageveekogu vahel.

| 6) | Püügipäev: mis tahes kalendripäev, mil püügitegevus toimub, ilma et see piiraks liidu ja selle liikmesriikide rahvusvahelisi kohustusi. Üks püügireis võib mõjutada püügipäevade summat kõnealusel reisil kasutatud nii passiivsete püügivahendite kui ka aktiivsete püügivahendite puhul. |
| --- | --- |

6)

Püügipäev: mis tahes kalendripäev, mil püügitegevus toimub, ilma et see piiraks liidu ja selle liikmesriikide rahvusvahelisi kohustusi. Üks püügireis võib mõjutada püügipäevade summat kõnealusel reisil kasutatud nii passiivsete püügivahendite kui ka aktiivsete püügivahendite puhul.

| 7) | Püügipiirkond: geograafiline üksus, kus püük toimub. Need üksused lepitakse kokku merepiirkonna tasandil, tuginedes piirkondlike kalandusorganisatsioonide ja teadusasutuste määratletud olemasolevatele aladele. |
| --- | --- |

7)

Püügipiirkond: geograafiline üksus, kus püük toimub. Need üksused lepitakse kokku merepiirkonna tasandil, tuginedes piirkondlike kalandusorganisatsioonide ja teadusasutuste määratletud olemasolevatele aladele.

| 8) | Kalalaevastiku osa: samasse pikkusklassi (kogupikkus) kuuluvate ja asjaomase kalendriaasta jooksul valdavalt samu püügivahendeid kasutavate laevade rühm. |
| --- | --- |

8)

Kalalaevastiku osa: samasse pikkusklassi (kogupikkus) kuuluvate ja asjaomase kalendriaasta jooksul valdavalt samu püügivahendeid kasutavate laevade rühm.

| 9) | Passiivne laev: Laev, mis ei ole asjaomase kalendriaasta jooksul püügitoimingus osalenud. |
| --- | --- |

9)

Passiivne laev: Laev, mis ei ole asjaomase kalendriaasta jooksul püügitoimingus osalenud.

| 10) | Kalastusviis: hulk püügitegevusi, mille käigus püütakse sarnaseid liike või liikide kogumeid ning kasutatakse samal aastaajal ja/või samas piirkonnas sarnaseid püügivahendeid, (6) ning mida iseloomustab sarnane kalavarude kasutamise mudel. |
| --- | --- |

10)

Kalastusviis: hulk püügitegevusi, mille käigus püütakse sarnaseid liike või liikide kogumeid ning kasutatakse samal aastaajal ja/või samas piirkonnas sarnaseid püügivahendeid, (6) ning mida iseloomustab sarnane kalavarude kasutamise mudel.

| 11) | Teadusuuring merel: tegevused, mis hõlmavad kalavarude ja/või mere bioloogiliste ressursside ning ökosüsteemi seiret, mida tehakse selliste teadusuuringutega tegeleval laeval, mille liikmesriik on selleks määranud. |
| --- | --- |

11)

Teadusuuring merel: tegevused, mis hõlmavad kalavarude ja/või mere bioloogiliste ressursside ning ökosüsteemi seiret, mida tehakse selliste teadusuuringutega tegeleval laeval, mille liikmesriik on selleks määranud.

II PEATÜKK

Andmekogumismeetodid ja andmenõuded

1.   Üldpõhimõtted

| 1.1. | Kooskõlas määruse (EL) 2017/1004 artikliga 6 töötavad liikmesriigid välja riiklikud töökavad, milles täpsustatakse kogutavad andmed ja andmekogumismeetodid. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Andmekogumismeetodid ja -kvaliteet peavad sobima määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 25 määratletud kavandatud eesmärkide saavutamiseks. Kasutatavad meetodid peavad vastama asjakohastele teaduslikele nõuannetele ja parimatele tavadele. Liikmesriigid võivad korraldada uuringuid, et andmekogumismeetodeid täiendavalt uurida, arendada ja katsetada. Sõltumatud teadusasutused hindavad meetodeid ja nende kohaldamist korrapäraste ajavahemike järel, et teha kindlaks, kas need on kavandatud eesmärkide saavutamiseks sobivad. Liikmesriigid kohandavad oma andmekogumise kavandamist ja rakendamist vastavalt kõnealuste hindamiste tulemustele. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Punktides 2, 3, 4 ja 5 osutatud andmete puhul tehakse määruse (EÜ) nr 1224/2009 kohaselt esitatud ja edastatud andmed, sealhulgas, kuid mitte ainult, logiraamatud, müügiteatised ja positsioonimisandmed, näiteks laevaseiresüsteemi andmed, esmasel kujul kättesaadavaks riiklikele asutustele, kes rakendavad riiklikke töökavasid. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Punktides 2, 3 ja 4 osutatud andmete puhul lepivad liikmesriigid kooskõlas määruse (EL) 2017/1004 artikli 9 lõikega 1 merepiirkonna tasandil kogutavate andmete osas kokku, võttes aluseks teaduslike andmete lõppkasutajate kindlakstehtud vajadused (edaspidi „lõppkasutaja vajadused“), sealhulgas asjakohasel juhul liigid, kalavarud, piirkonnad, näitajad, metoodika ja andmete kogumise sagedus. Sel viisil kogutud andmed võimaldavad lõppkasutajatel tuletada vajalikud hindamised kõigi asjaomaste püügiliikide, ajavahemike ja piirkondade kohta. Kui piirkondlikku koordineerimist ei ole võimalik saavutada, kehtestavad liikmesriigid riikliku andmekogumise, mis põhineb lõppkasutaja vajadustel. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Punktides 5, 6 ja 7 nimetatud sotsiaal- ja majandusandmete suhtes kohaldatakse Euroopa ettevõtlusstatistika määruses (7) osutatud mõisteid. Näitajate, tasandite ja vajaduse korral kogumismetoodika täiendavad määratlused kooskõlastatakse asjaomaste liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Kogutavate andmete täpsustamisel võtavad liikmesriigid arvesse komisjoni rakendusotsuse (EL) 2021/1168 (8) (millega kehtestatakse kalandus- ja vesiviljelussektori andmete kogumist ja haldamist käsitleva liidu mitmeaastase programmi raames kohustuslike uuringute ja künniste loetelu) lisa II peatükis sätestatud künniseid. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Kogutavad andmed on jaotatud kogumiteks, mida on kirjeldatud kõnealuse peatüki punktides 2–7. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Liidu tööndus- ja harrastuskalapüügi käigus püütud bioloogiliste ressursside bioloogilised andmed

| 2.1. | Töönduspüügi puhul:






  a) | andmed hõlmavad püügikoguseid liikide kaupa ja üksikisendite bioloogilisi andmeid, et oleks võimalik hinnata mahulist ja pikkuselist koosseisu, samuti bioloogilisi näitajaid, nagu individuaalne vanus, sugu, kaal, suguküpsus ja viljakus, iga püügi osakaalu kohta liikide ja majandamispiirkondade kaupa, mis on loetletud tabelis 1. Mahulise ja pikkuselise koosseisu hindamiseks vajalikud andmed esitatakse asjaomase lõppkasutaja nõutaval koondtasemel, kasutades vajaduse korral tabelis 5 loetletud püügivahendite koode; |
| --- | --- | --- |

2.1.

a)

andmed hõlmavad püügikoguseid liikide kaupa ja üksikisendite bioloogilisi andmeid, et oleks võimalik hinnata mahulist ja pikkuselist koosseisu, samuti bioloogilisi näitajaid, nagu individuaalne vanus, sugu, kaal, suguküpsus ja viljakus, iga püügi osakaalu kohta liikide ja majandamispiirkondade kaupa, mis on loetletud tabelis 1. Mahulise ja pikkuselise koosseisu hindamiseks vajalikud andmed esitatakse asjaomase lõppkasutaja nõutaval koondtasemel, kasutades vajaduse korral tabelis 5 loetletud püügivahendite koode;

| b) | lisaks kogutakse järgmisi andmeid tabelis 3 loetletud diadroomsete liikide kohta, mis on püütud nende elutsükli magevee etapis, olenemata püügiviisist:






  i. | varudega seotud näitajad, mille liikmesriigid on valinud piirkondlikul tasandil vastavalt lõppkasutaja vajadustele, |
| --- | --- | --- |

b)

lisaks kogutakse järgmisi andmeid tabelis 3 loetletud diadroomsete liikide kohta, mis on püütud nende elutsükli magevee etapis, olenemata püügiviisist:

i.

varudega seotud näitajad, mille liikmesriigid on valinud piirkondlikul tasandil vastavalt lõppkasutaja vajadustele,

| ii. | lõhe ja meriforelli aastased püügikogused, |
| --- | --- |

ii.

lõhe ja meriforelli aastased püügikogused,

| iii. | angerja aastased püügikogused arengustaadiumi kaupa. |
| --- | --- |

iii.

angerja aastased püügikogused arengustaadiumi kaupa.

| 2.2. | Harrastuskalapüügi puhul rakendavad liikmesriigid statistiliselt usaldusväärseid mitut liiki hõlmavaid proovivõtukavasid, mis võimaldavad hinnata piirkondlikul tasandil kokkulepitud kalavarude püügikoguseid vastavalt lõppkasutajate vajadustele. Selliste kavade puudumise korral koguvad liikmesriigid andmeid, mis võimaldavad hinnata tabelis 4 loetletud liikide ja piirkondade püügikoguseid.
  Kui harrastuspüük mõjutab kalavarude arengut, võtavad liikmesriigid bioloogilised proovid vastavalt lõppkasutaja vajadustele, nagu on kokku lepitud merepiirkonna tasandil. |
| --- | --- |

2.2.

Kui harrastuspüük mõjutab kalavarude arengut, võtavad liikmesriigid bioloogilised proovid vastavalt lõppkasutaja vajadustele, nagu on kokku lepitud merepiirkonna tasandil.

| 2.3. | Lisaks:






  a) | lõhe ja meriforelli puhul kogutakse andmeid laskujate ja tähnikute arvukuse ning jõgedes laskujate arvu kohta. |
| --- | --- | --- |

2.3.

a)

lõhe ja meriforelli puhul kogutakse andmeid laskujate ja tähnikute arvukuse ning jõgedes laskujate arvu kohta.

| b) | angerja puhul kogutakse mis tahes asjakohase mere- või sisevee-elupaiga kohta vähemalt ühes veekogus angerjavarude majandamisüksuse kohta järgmisi andmeid: noorkalade arvukus, alalise kalavaru arvukus (kollane angerjas) ning kudemisrändele asunud hõbeangerjate arv ja kaal ning sooline jaotus. |
| --- | --- |

b)

angerja puhul kogutakse mis tahes asjakohase mere- või sisevee-elupaiga kohta vähemalt ühes veekogus angerjavarude majandamisüksuse kohta järgmisi andmeid: noorkalade arvukus, alalise kalavaru arvukus (kollane angerjas) ning kudemisrändele asunud hõbeangerjate arv ja kaal ning sooline jaotus.

Veekogude, sealhulgas jõgede määramine, kogutavate ja jälgitavate kalavarudega seotud näitajate valik ning lõhe, meriforelli ja angerja proovide võtmise sagedus määratakse kindlaks ja kooskõlastatakse piirkondlikul tasandil, sõltuvalt lõppkasutaja vajadustest. Kui piirkondlik koordineerimine puudub, kehtestavad liikmesriigid riiklikud proovivõtukavad, mis põhinevad lõppkasutaja vajadustel.

3.   Andmed liidu kalalaevade tegevuse kohta (9)
  liidu vetes ja liidu vetest väljaspool

| 3.1. | Andmed hõlmavad tabelis 6 esitatud näitajaid kõige madalamal asjakohasel geograafilisel tasandil laevastikuosade kaupa (tabel 8) ja kalastusviisi tasandil 6 (tabel 5). Sellised andmed, sealhulgas positsioonimisandmed, nagu laevaseiresüsteemi (10) või automaatse identifitseerimissüsteemi (11) andmed, mis on määruse (EÜ) nr 1224/2009 kohaselt registreeritud ja edastatud, tehakse esmasel kujul kättesaadavaks riiklikele institutsioonidele, kes rakendavad riiklikke töökavasid. Kui määruse (EÜ) nr 1224/2009 kohaselt puudub kohustus neid andmeid registreerida või kui need andmed ei vasta lõppkasutajate katvuse, lahenduse ja/või kvaliteedi nõuetele, kohaldatakse sobivaid alternatiivseid proovivõtumeetodeid. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Andmed angerja sisevete tööndusliku püügi kohta hõlmavad tabelis 6 esitatud näitajaid. Määruse (EÜ) nr 1100/2007 artikli 10 kohaselt registreeritud andmed tuleb teha töökavasid rakendavatele riiklikele institutsioonidele kättesaadavaks esmaste andmete kujul. Kui määruse (EÜ) nr 1100/2007 kohaselt puudub kohustus neid andmeid registreerida või kui need andmed ei vasta lõppkasutajate katvuse, lahenduse ja/või kvaliteedi nõuetele, kohaldatakse sobivaid alternatiivseid proovivõtumeetodeid. |
| --- | --- |

3.2.

4.   Andmed liidu püügitegevuse mõju kohta mere bioloogilistele ressurssidele ja mere ökosüsteemidele liidu vetes ja liidu vetest väljaspool

| 4.1. | Andmeid kogutakse kõigi liidu õigusaktidega ja rahvusvaheliste lepingutega kaitstavate merelindude, imetajate, roomajate ja kalaliikide (sealhulgas tabelis 2 loetletud liigid) ning ohualdiste mereökosüsteemide (12) indikaatorina (13) määratletud selgrootute põhjaorganismide juhusliku püügi (vähemalt isendite kaal ja/või arv liigi kohta, olenevalt konkreetse liigi asjakohasest ühikust) kohta. Sellised andmed registreeritakse kalalaevadel toimuvate teaduslike vaatlejatega reiside ajal või kalurite endi poolt, kasutades püügipäevikuid või muid asjakohaseid vahendeid. Kui need andmed ei ole lõppkasutaja vajaduste rahuldamiseks piisavad, kasutatakse muid täiendavaid meetodeid ja vaatlusi, mis põhinevad olemasolevatel teaduslikel teadmistel, sealhulgas riskihindamisel. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Andmed, mis on vajalikud selleks, et hinnata püügitegevuse mõju mereelupaikadele ja -liikidele, mis on registreeritud vastavalt määrusele (EÜ) nr 1224/2009 ja muudele asjakohastele ELi õigusaktidele, tehakse asjakohasel koondtasandil kättesaadavaks riiklikke töökavasid rakendavatele riiklikele institutsioonidele. Kui määruse (EÜ) nr 1224/2009 kohaselt puudub kohustus neid andmeid registreerida või kui need andmed ei vasta lõppkasutajate katvuse, lahenduse ja/või kvaliteedi nõuetele, kohaldatakse sobivaid alternatiivseid proovivõtumeetodeid, sealhulgas sihtotstarbeliste uuringute käigus kindlaks määratud meetodeid. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Andmete kogumine püügitegevuse mõju kohta toiduvõrkudele hõlmab maoproovide võtmist ja analüüsimist. |
| --- | --- |

4.3.

5.   Kalandussektorit käsitlevad sotsiaal-majanduslikud andmed

| 5.1. | Majandusandmeid kogutakse kõigi aktiivsete ja mitteaktiivsete laevade kohta, mis on kantud liidu kalalaevastikuregistrisse (14) aruandeaasta 31. detsembril, ning muude laevade kohta, mis on aruandeaasta jooksul kala püüdnud vähemalt ühe päeva. Aktiivsete laevade puhul hõlmavad kogutud andmed tabelis 7 esitatud näitajaid vastavalt tabelis 8 esitatud laevastiku osadele ja rakendusotsuse (EL) 2021/1168 lisa III peatüki tabelis 2 määratletud püügipiirkondadele. Mitteaktiivsete laevade puhul kogutakse andmeid kapitaliväärtuse ja kapitalikulude kohta.
  Majandusandmeid tuleb koguda igal aastal.
  Majandusnäitajaid käsitlevaid andmeid võib koondada konfidentsiaalsuse huvides või vajaduse korral statistiliselt usaldusväärse valimiplaani koostamiseks. Selline koondamine peab olema järjepidev. |
| --- | --- |

5.1.

Majandusandmeid tuleb koguda igal aastal.

Majandusnäitajaid käsitlevaid andmeid võib koondada konfidentsiaalsuse huvides või vajaduse korral statistiliselt usaldusväärse valimiplaani koostamiseks. Selline koondamine peab olema järjepidev.

| 5.2. | Sotsiaalandmed hõlmavad tabelis 9 esitatud näitajaid ja neid kogutakse iga kolme aasta tagant alates 2017. aastast, mida käsitatakse esimese võrdlusandmete aastana. |
| --- | --- |

5.2.

6.   Vesiviljeluse sotsiaal-majanduslikud ja keskkonnaalased andmed

| 6.1. | Majandusandmeid kogutakse kõikide ettevõtete kohta, mille põhitegevusala on määratletud vastavalt Euroopa Liidu majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori (NACE) koodidele 03.21 „Merevesiviljelus“ ja 03.22 „Magevee vesiviljelus“. Kogutud andmed hõlmavad tabelis 10 esitatud majandusnäitajaid, lähtudes tabeli 11 kohasest sektorijaotusest.
  Majandusandmeid tuleb koguda igal aastal.
  Majandusnäitajaid käsitlevaid andmeid võib koondada konfidentsiaalsuse huvides või vajaduse korral statistiliselt usaldusväärse valimiplaani koostamiseks. Selline koondamine peab olema järjepidev. |
| --- | --- |

6.1.

Majandusandmeid tuleb koguda igal aastal.

Majandusnäitajaid käsitlevaid andmeid võib koondada konfidentsiaalsuse huvides või vajaduse korral statistiliselt usaldusväärse valimiplaani koostamiseks. Selline koondamine peab olema järjepidev.

| 6.2. | Sotsiaalandmed hõlmavad tabelis 9 esitatud näitajaid ja neid kogutakse iga kolme aasta tagant alates 2017. aastast, mida käsitatakse esimese võrdlusandmete aastana. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Keskkonnaandmed, näiteks andmed vee kvaliteedi, kalade põgenema pääsemise, antibiootikumide ja muude ravimite kasutamise ning haigusseisundi kohta, mida nõutakse asjakohaste ELi ja riiklike õigusaktidega, tehakse riiklikke töökavasid rakendavatele riiklikele asutustele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

6.3.

7.   Sotsiaal-majanduslikud andmed kalatöötlemissektori kohta

Lisaks Eurostati avaldatud andmetele, mida liikmesriigid koguvad kooskõlas Euroopa ettevõtlusstatistika määrusega ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 223/2009, (15) võivad liikmesriigid koguda kalatöötlemissektori kohta täiendavaid sotsiaal-majanduslikke andmeid.

Tabel 1 (varasemad tabelid 1A, B ja C)

Piirkondlike kalandusorganisatsioonide reguleerimisalasse kuuluvate ja säästva kalapüügi partnerluslepingute kohaste merepiirkondade ning äärepoolseimate piirkondade liigid ja piirkonnad
   (16)

| Regioon | Läänemeri |
| --- | --- |
| Piirkond | Läänemeri (ICESi piirkonnad 3b–d, FAO püügipiirkond 27) |
| Koordineerimisrühm | Läänemeri |
| Liik (tavanimetus) | Liik (teaduslik nimetus) | ICESi piirkond |
| Euroopa angerjas | Anguilla anguilla | 22–32 |
| Heeringas | Clupea harengus | 22–24; 25–27, 28.2, 29 ja 32; 28.1; 30–31 |
| Rääbis | Coregonus albula | 22–32 |
| Harilik siig / põhjamere siig | Coregonus lavaretus | 3d |
| Tursk | Gadus morhua | 22–24; 25–32 |
| Harilik soomuslest | Limanda | 22–32 |
| Harilik ahven | Perca fluviatilis | 3d |
| Lest | Platichthys flesus | 22–32 |
| Atlandi merilest | Pleuronectes platessa | 21–23; 24–32 |
| Lõhe | Salmo salar | 22–31; 32 |
| Meriforell | Salmo trutta | 22–32 |
| Harilik koha | Sander lucioperca | 3d |
| Harilik kammeljas | Scophthalmus maximus | 22–32 |
| Sile kammeljas | Scophthalmus rhombus | 22–32 |
| Harilik merikeel | Solea solea | 20–24 |
| Kilu | Sprattus sprattus | 22–32 |
| |
| Regioon | Põhjameri ja Arktika idaosa |
| Piirkond | Arktika idaosa, Norra meri ja Barentsi meri (ICESi piirkonnad 1, 2, FAO püügipiirkond 27) |
| Koordineerimisrühm | NA NS & EA |
| Liik (tavanimetus) | Liik (teaduslik nimetus) | ICESi piirkond |
| Euroopa angerjas | Anguilla anguilla | 1, 2 |
| Põhjaatlandi hõbekala | Argentina silus | 1, 2, 5a, 14 |
| Meriluts | Brosme brosme | 1, 2 |
| Heeringas | Clupea harengus | 1, 2 |
| Tursk | Gadus morhua | 1, 2 |
| Supi-nugishai | Galeorhinus galeus | 1, 2 |
| Harilik karelest | Hippoglossoides platessoides | 1, 2 |
| Moiva | Mallotus villosus | 1, 2 |
| Kilttursk | Melanogrammus aeglefinus | 1, 2 |
| Põhjaputassuu | Micromesistius poutassou | 1, 2 |
| Sinine molva | Molva dypterygia | 2 |
| Harilik molva | Molva molva | 1, 2 |
| Harilik kärphai | Mustelus spp. | 1, 2, 14 |
| Harilik süvameregarneel | Pandalus borealis | 1, 2 |
| Põhjaatlandi süsikas | Pollachius virens | 1, 2 |
| Süvalest | Reinhardtius hippoglossoides | 1, 2 |
| Lõhe | Salmo salar | 1, 2 |
| Meriforell | Salmo trutta | 1, 2 |
| Harilik makrell | Scomber scombrus | 2 |
| Nokk-meriahven | Sebastes mentella | 1, 2 |
| Kuldne meriahven | Sebastes norvegicus | 1, 2 |
| Harilik ogahai | Squalus acanthias | Kõik piirkonnad |
| Harilik stauriid | Trachurus trachurus | 2a |
| |
| Regioon | Põhjameri ja Arktika idaosa |
| Piirkond | Põhjameri ja La Manche’i idaosa (ICESi piirkonnad 3a, 4 ja 7d, FAO püügipiirkond 27) |
| Koordineerimisrühm | NA NS & EA |
| Liik (tavanimetus) | Liik (teaduslik nimetus) | ICESi piirkond |
| Tobiad | Ammodytidae | 3a, 4 |
| Harilik merihunt | Anarhichas spp. | 4 |
| Euroopa angerjas | Anguilla anguilla | 3a, 4, 7d |
| Põhjaatlandi hõbekala | Argentina silus | 3a, 4 |
| Hõbekala | Argentina spp. | 4 |
| Punane merikukk | Aspitrigla cuculus | 3 a |
| Meriluts | Brosme brosme | 3a, 4 |
| Heeringas | Clupea harengus | 3a, 4, 7d |
| Kalju-tömppeakala | Coryphaenoides rupestris | 3a |
| Põhjamere garneel | Crangon crangon | 4, 7d |
| Valgetäpp-rai | Dicentrarchus labrax | 4, 7d |
| Hall merikukk | Eutrigla gurnardus | 3a, 4 |
| Tursk | Gadus morhua | 3aN; 3aS; 4, 7d |
| Supi-nugishai | Galeorhinus galeus | 3a, 4, 7d |
| Harilik pikklest | Glyptocephalus cynoglossus | 3a, 4 |
| Sinisuu-liftahven | Helicolenus dactylopterus | 4 |
| Nelitäpp-kenakammeljas | Lepidorhombus boscii | 4, 7d |
| Megrim | Lepidorhombus whiffiagonis | 4, 7d |
| Kägu-helerai | Leucoraja naevus | 3a, 4 |
| Harilik soomuslest | Limanda limanda | 3a, 4, 7d |
| Mustkõht-merikurat | Lophius budegassa | 4, 7d |
| Euroopa merikurat | Lophius piscatorius | 4 |
| Põhja-pikksaba | Macrourus berglax | 4 |
| Kilttursk | Melanogrammus aeglefinus | 3a, 4 |
| Merlang | Merlangius merlangus | 3a, 4, 7d |
| Euroopa merluus | Merluccius merluccius | 3a, 4, 7 |
| Põhjaputassuu | Micromesistius poutassou | 3a, 4, 7d |
| Väikesuulest | Microstomus kitt | 4, 7d |
| Sinine molva | Molva dypterygia | 3a, 4 |
| Harilik molva | Molva molva | 3a, 4 |
| Vööt-meripoisur | Mullus barbatus | 4, 7d |
| Vööt-meripoisur | Mullus surmuletus | 4, 7d |
| Harilik kärphai | Mustelus spp. | 3a, 4, 7d |
| Norra salehomaar | Nephrops norvegicus | 3.a, 4. ja 2.a püügipiirkonna liidu veed |
| Harilik süvameregarneel | Pandalus borealis | 3.a, 4. ja 2.a püügipiirkonna liidu veed; 4 Norra veed lõuna pool 62° N |
| Suur kammkarp | Pecten maximus | 4, 7d |
| Suur niituimluts | Phycis blennoides | 4 |
| Tavaline niituimluts | Phycis phycis | 4 |
| Lest | Platichthys flesus | 4 |
| Atlandi merilest | Pleuronectes platessa | 3aN; 3aS; 4, 7d |
| Põhjaatlandi süsikas | Pollachius virens | 3a, 4 |
| Harilik kammeljas | Scophthalmus maximus | 3a, 4, 7d |
| Valgetäpp-rai | Raja brachyura | 4a, 4c, 7d |
| Ogarai | Raja clavata | 3a, 4, 7d |
| Peentäpp-rai | Raja microocellata | 7de |
| Täpiline rai | Raja montagui | 3a, 4, 7d |
| Laineline rai | Raja undulata | 7de |
| Kõik railised | Rajidae | 3a |
| Süvalest | Reinhardtius hippoglossoides | 4 |
| Lõhe | Salmo salar | 3a, 4, 7d |
| Meriforell | Salmo trutta | 3a, 4, 7d |
| Harilik makrell | Scomber scombrus | 3a, 4, 7d |
| Sile kammeljas | Scophthalmus rhombus | 3a, 4, 7d |
| Harilik koerhai | Scyliorhinus canicula | 3a, 4, 7d |
| Harilik merikeel | Solea solea | 2.a, 3.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed 7d |
| Kilu | Sprattus sprattus | 2.a, 3.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed 7d |
| Harilik ogahai | Squalus acanthias | Kõik piirkonnad |
| Harilik stauriid | Trachurus trachurus | 4.b, 4.c ja 7.d püügipiirkonna liidu veed |
| Ruuge merikukk | Trigla lucerna | 4 |
| Norra tursik | Trisopterus esmarkii | 3a, 4 |
| Harilik peetrikala | Zeus faber | 4, 7d |
| |
| Regioon | Kirde-Atlandi |
| Piirkond | Kirde-Atlandi piirkond ja La Manche’i lääneosa (ICESi piirkonnad 5, 6, 7 (v.a 7d), 8, 9, 10, 12 ja 14, FAO püügipiirkond 27) |
| Koordineerimisrühm | NA NS & EA |
| Liik (tavanimetus) | Liik (teaduslik nimetus) | ICESi piirkond |
| Väike sugakarp | Aequipecten opercularis | 7 |
| Bairdi silepea | Alepocephalus bairdii | 6, 12 |
| Tobiad | Ammodytidae | 6a |
| Euroopa angerjas | Anguilla anguilla | Kõik piirkonnad |
| Must süsisaba | Aphanopus carbo | 5, 6, 7, 12; 9, 10, 13 |
| Musthaid | Apristurus spp. | 5, 6, 7, 8, 9, 10 |
| Põhjaatlandi hõbekala | Argentina silus | 5, 6, 7 |
| Harilik hõbekotkaskala | Argyrosomus regius | Kõik piirkonnad |
| Punane merikukk | Aspitrigla cuculus | Kõik piirkonnad |
| Limapead | Beryx spp. | 3–14 |
| Meriluts | Brosme brosme | 5, 6, 7 |
| Harilik taskukrabi | Cancer pagurus | Kõik piirkonnad |
| Hirvkala | Capros aper | 6, 7, 8 |
| Kare astelhai | Centrophorus spp. | 5, 6, 7, 8, 9, 10 |
| Portugali süvahai | Centroscymnus coelolepis | 5, 6, 7, 8, 9, 10 |
| Pikknina-süvahai | Centroscymnus crepidater | 5, 6, 7, 8, 9, 10 |
| Must okishai | Centroscyllium fabricii | 5, 6, 7, 8, 9, 10 |
| Harilik mantelhai | Chlamydoselachus anguineus | 5, 6, 7, 8, 9, 10 |
| Heeringas | Clupea harengus | 5a; 5b, 6b; 7aN; 6a, 7bc; 7aS, 7gh, 7jk |
| Harilik meriangerjas | Conger conger | Kõik piirkonnad |
| Kalju-tömppeakala | Coryphaenoides rupestris | 5b, 6, 7; 8, 9, 10, 12, 14 |
| Šokolaadhai | Dalatias licha | Kõik piirkonnad |
| Harilik astelrai | Dasyatis pastinaca | 7, 8 |
| Luits-nokkhai | Deania calcea | 5, 6, 7, 9, 10, 12 |
| Harilik huntahven | Dicentrarchus labrax | Kõik piirkonnad |
| Merikeellane | Dicologlossa cuneata | 8c, 9 |
| Sile tiibrai | Dipturus batis, Dipturis intermedius | 6, 7a, 7e–k; 8, 9a |
| Anšoovis | Engraulis encrasicolus | 8; 9, 10 |
| Suur tumehai | Etmopterus princeps | 5, 6, 7, 8, 9, 10 |
| Harilik tumehai | Etmopterus spinax | 6, 7, 8, 10 |
| Hall merikukk | Eutrigla gurnardus | 7de |
| Tursk | Gadus morhua | 5b; 6a; 6b; 7a; 7b, 7c, 7e–k, 8, 9, 10; 5, 14 |
| Supi-nugishai | Galeorhinus galeus | 5–10, 12 |
| Harilik saagsabahai | Galeus melastomus | 6, 7; 8, 9a |
| Hiir-saaghai | Galeus murinus | 5, 6, 7, 8, 9, 10 |
| Harilik pikklest | Glyptocephalus cynoglossus | 6, 7 |
| Kammhai | Hexanchus griseus | 5, 6, 7, 8, 9, 10 |
| Sinisuu-liftahven | Helicolenus dactylopterus | Kõik piirkonnad |
| Harilik hiidlest | Hippoglossus hippoglossus | 5, 14 |
| Euroopa homaar | Homarus gammarus | Kõik piirkonnad |
| Oranž karekala | Hoplostethus atlanticus | Kõik piirkonnad |
| Lintuim | Lepidopus caudatus | 9a |
| Nelitäpp-kenakammeljas | Lepidorhombus boscii | 8c, 9a |
| Megrim | Lepidorhombus whiffiagonis | 6; 7, 8abd; 8c, 9a |
| Ümar helerai | Leucoraja circularis | 6, 7 |
| Šagrään-helerai | Leucoraja fullonica | 6, 7 |
| Kägu-helerai | Leucoraja naevus | 6, 7, 8ab; 8c; 9a |
| Harilik soomuslest | Limanda limanda | 7a, 7f–h; 7e |
| Harilik ebakalmaar | Loligo vulgaris | Kõik piirkonnad |
| Mustkõht-merikurat | Lophius budegassa | 6; 7b–k, 8abd; 8c, 9a |
| Euroopa merikurat | Lophius piscatorious | 6; 5b, 12, 14; 7, 8abd; 8c, 9a |
| Põhja-pikksaba | Macrourus berglax | 8, 9, 10, 12, 14 |
| Roosa ämblikkrabi | Maja brachydactyla | 5, 6, 7 |
| Moiva | Mallotus villosus | 14; |
| Kilttursk | Melanogrammus aeglefinus | 5b, 6a; 6b, 12, 14; 7a; 7b–k, 8, 9, 10 |
| Merlang | Merlangius merlangus | 8, 9, 10; 5b, 6, 12, 14; 7a; 7b–k |
| Euroopa merluus | Merluccius merluccius | 5b, 6, 7, 12, 14; 8abde; 8c, 9, 10 |
| Merikeellane | Microchirus variegatus | Kõik piirkonnad |
| Põhjaputassuu | Micromesistius poutassou | 1–9, 12, 14 |
| Väikesuulest | Microstomus kitt | Kõik piirkonnad |
| Sinine molva | Molva dypterygia | 5b, 6, 7; 12 rahvusvahelised veed |
| Vahemere molva | Molva macrophthalma | 10 |
| Harilik molva | Molva molva | 5; 6–14 |
| Vööt-meripoisur | Mullus surmuletus | Kõik piirkonnad |
| Tähnik-kärphai | Mustelus asterias | 6, 7, 8, 9 |
| Kärphai | Mustelus mustelus | 6, 7, 8, 9 |
| Musttäpp-kärphai | Mustelus punctulatus | 6, 7, 8, 9 |
| Harilik kärphai | Mustelus spp. | 5–10, 12, 14 |
| Norra salehomaar | Nephrops norvegicus | 5b, 6; 7; 8abde; 8c; 9 |
| Harilik kaheksajalg | Octopus vulgaris | Kõik piirkonnad |
| Puriuim-vinkelhai | Oxynotus paradoxus | 5, 6, 7, 8, 9, 10 |
| Mustlaik-besuugo | Pagellus bogaraveo | 6, 7, 8; 9; 10 |
| Harilik süvameregarneel | Pandalus borealis | 5, 14 |
| Süvameregarneelid | Pandalus spp. | 5, 14 |
| Roosa süvahännak | Parapenaeus longirostris | 9a |
| Suur kammkarp | Pecten maximus | 6, 7 |
| Suur niituimluts | Phycis blennoides | Kõik piirkonnad |
| Tavaline niituimluts | Phycis phycis | Kõik piirkonnad |
| Atlandi merilest | Pleuronectes platessa | 5b, 6, 12, 14; 7a; 7bc; 7de; 7fg; 7h–k; 8, 9, 10 |
| Euroopa süsikas | Pollachius pollachius | 5b, 6, 12, 14; 7; 8abde; 8c; 9, 10 |
| Põhjaatlandi süsikas | Pollachius virens | 5b, 6, 12, 14; 7, 8, 9, 10 |
| Ameerika vrakkahven | Polyprion americanus | 10 |
| Harilik huntahven | Raja brachyura | 4a, 6; 7a, 7fg; 7e; 9a |
| Ogarai | Raja clavata | 6; 7a, 7fg; 7e; 8; 9a; 10, 12 |
| Peentäpp-rai | Raja microocellata | 7de; 7fg |
| Täpiline rai | Raja montagui | 6, 7b, 7j; 7a, 7e–h; 8; 9a |
| Laineline rai | Raja undulata | 7b, 7j; 7de; 8ab; 8c; 9a |
| Süvalest | Reinhardtius hippoglossoides | 5a, 14; 5b, 6 |
| Valgerai | Rostroraja alba | Kõik piirkonnad |
| Lõhe | Salmo salar | Kõik piirkonnad |
| Meriforell | Salmo trutta | Kõik piirkonnad |
| Sardiin | Sardina pilchardus | 8abd; 8c, 9a |
| Tuunmakrell | Scomber colias | 8, 9, 10 |
| Harilik makrell | Scomber scombrus | 5, 6, 7, 8, 9 |
| Harilik kammeljas | Scophthalmus maximus | Kõik piirkonnad |
| Sile kammeljas | Scophthalmus rhombus | Kõik piirkonnad |
| Harilik koerhai | Scyliorhinus canicula | 6, 7a-c, 7e–j; 8abd; 8c, 9a |
| Koerhai | Scyliorhinus stellaris | 6, 7 |
| Harilik nugahammashai | Scymnodon ringenes | 5, 6, 7, 8, 9, 10 |
| Nokk-meriahven | Sebastes mentella | 5, 12, 14 (madalvee pelaagilised); 5, 12, 14 (süvamere pelaagilised); 5, 14 (põhjalähedased) |
| Kuldne meriahven | Sebastes norvegicus | 5, 14 |
| Harilik seepia | Sepia officinalis | Kõik piirkonnad |
| Harilik merikeel | Solea solea | 5b, 6, 12, 14; 7a; 7bc; 7d; 7e; 7fg; 7hjk; 8ab; 8cde, 9, 10 |
| Atlandi polaarhai | Somniosus microcephalus | Kõik piirkonnad |
| Merikogerlased | Sparidae | Kõik piirkonnad |
| Harilik ogahai | Squalus acanthias | Kõik piirkonnad |
| Vahemere stauriid | Trachurus mediterraneus | 8, 9 |
| Sinistauriid | Trachurus picturatus | 8, 9, 10 |
| Harilik stauriid | Trachurus trachurus | 4a, 5b, 6a, 7a–c, 7e–k, 8; 9a |
| Tursikud | Trisopterus spp. | Kõik piirkonnad |
| Harilik peetrikala | Zeus faber | Kõik piirkonnad |
| |
| Regioon | Vahemeri ja Must meri |
| Piirkond | Vahemere ja Musta mere piirkond (GFCMi geograafilised alapiirkonnad 1–29, FAO püügipiirkond 37) |
| Koordineerimisrühm | Vahemeri ja Must meri |
| Liik (tavanimetus) | Liik (teaduslik nimetus) | GFCMi allpiirkond |
| Musta ja aasovi mere aloosa | Alosa immaculata | Geograafilised alapiirkonnad 28–29 |
| Euroopa angerjas | Anguilla anguilla | Geograafilised alapiirkonnad 1–27 |
| Väike plankmudil | Aphia minuta | Geograafilised alapiirkonnad 9, 10, 16 ja 19 |
| Hiid-lehthännak | Aristaeomorpha foliacea | Geograafilised alapiirkonnad 1–16, 19–21 ja 22–27 |
| Punakas aristiid | Aristeus antennatus | Geograafilised alapiirkonnad 1–16, 19–21 ja 22–27 |
| Ateriinid | Atherina spp. | Geograafilised alapiirkonnad 9, 10, 16 ja 19 |
| Suursilm-kuldvöötahven | Boops boops | Geograafilised alapiirkonnad 1–27 |
| Tavaline sinikrabi | Callinectes sapidus | Geograafilised alapiirkonnad 8–10, 11.2, 12–16, 18–21 |
| Veenuskarp | Chamelea gallina | Geograafilised alapiirkonnad 17–18 |
| Punane vääriskorall | Corallium rubrum | Geograafilised alapiirkonnad 1–27 |
| Harilik kuldmakrell | Coryphaena hippurus | Geograafilised alapiirkonnad 12–27 |
| Harilik huntahven | Dicentrarchus labrax | Geograafilised alapiirkonnad 1–27 |
| Harilik peitelhammas | Diplodus annularis | Geograafilised alapiirkonnad 12–16, 19–21 |
| Kähar muskuspolüüp | Eledone cirrhosa | Geograafilised alapiirkonnad 1–23 |
| Harilik muskuspolüüp | Eledone moschata | Geograafilised alapiirkonnad 8–23 |
| Anšoovis | Engraulis encrasicolus | Geograafilised alapiirkonnad 1–29 |
| Hall merikukk | Eutrigla gurnardus | Geograafilised alapiirkonnad 13–16, 18–23 |
| Mustsuu-saagsabahai | Galeus melastomus | Geograafilised alapiirkonnad 1–11 |
| Kalmaarid | Illex spp., Todarodes spp. | Geograafilised alapiirkonnad 1–27 |
| Hiid-jänespea | Lagocephalus sceleratus | Geograafilised alapiirkonnad 1–27 |
| Harilik ebakalmaar | Loligo vulgaris | Geograafilised alapiirkonnad 1–27 |
| Mustkõht-merikurat | Lophius budegassa | Geograafilised alapiirkonnad 1–16, 19–21; 22–23 |
| Euroopa merikurat | Lophius piscatorius | Geograafilised alapiirkonnad 1–16, 18–23 |
| Merlang | Merlangius merlangus | Geograafilised alapiirkonnad 28–29 |
| Euroopa merluus | Merluccius merluccius | Geograafilised alapiirkonnad 1–27 |
| Põhjaputassuu | Micromesistius poutassou | Geograafilised alapiirkonnad 1–11, 22–23 |
| Kefaallased | Mugilidae | Geograafilised alapiirkonnad 8–10, 11.2, 12–23 |
| Vööt-meripoisur | Mullus barbatus | Geograafilised alapiirkonnad 1–29 |
| Vööt-meripoisur | Mullus surmuletus | Geograafilised alapiirkonnad 1–16, 19–21 ja 22–27 |
| Norra salehomaar | Nephrops norvegicus | Geograafilised alapiirkonnad 1–21 |
| Harilik kaheksajalg | Octopus vulgaris | Geograafilised alapiirkonnad 1–27 |
| Mustlaik-besuugo | Pagellus bogaraveo | Geograafilised alapiirkonnad 1–11 |
| Punane besuugo | Pagellus erythrinus | Geograafilised alapiirkonnad 1–27 |
| Karamot-viburhännak | Penaeus kerathurus | Geograafilised alapiirkonnad 22–23 |
| Roosa süvahännak | Parapenaeus longirostris | Geograafilised alapiirkonnad 1–27 |
| Tavaline sinikrabi | Portunus segnis | Geograafilised alapiirkonnad 8–10, 11.2, 12–16, 18–21 |
| India tiibkala | Pterois miles | Geograafilised alapiirkonnad 1–27 |
| Vahemere täht-sünkrai | Raja asterias | Geograafilised alapiirkonnad 1–11 |
| Ogarai | Raja clavata | Geograafilised alapiirkonnad 1–16, 19–21 |
| Meritigu | Rapana venosa | Geograafilised alapiirkonnad 28–29 |
| Sardiin | Sardina pilchardus | Geograafilised alapiirkonnad 1–27 |
| Ümar sardinell | Sardinella aurita | Geograafilised alapiirkonnad 1–16, 19–21 ja 22–27 |
| Sisalikkala | Saurida lessepsianus | Geograafilised alapiirkonnad 22–27 |
| Eso-merisaurus | Saurida undosquamis | Geograafilised alapiirkonnad 22–27 |
| Harilik kammeljas | Scophthalmus maximus | Geograafilised alapiirkonnad 28–29 |
| Tuunmakrell | Scomber colias | Geograafilised alapiirkonnad 1–11, 22–27 |
| Harilik makrell | Scomber scombrus | Geograafilised alapiirkonnad 1–16, 19–21 |
| Töönduslik püük: haid ja railased (4) | Selachii, Rajidae | Geograafilised alapiirkonnad 1–29 |
| Harilik seepia | Sepia officinalis | Geograafilised alapiirkonnad 1–21 |
| Küülikkalaline | Siganus luridus | Geograafilised alapiirkonnad 22–27 |
| Marmor-küülikkala | Siganus rivulatus | Geograafilised alapiirkonnad 22–27 |
| Harilik merikeel | Solea solea (Solea vulgaris) | Geograafilised alapiirkonnad 17–18, 22–27 |
| Kuld-merikoger | Sparus aurata | Geograafilised alapiirkonnad 7, 22–23 |
| Harilik noolhaug | Sphyraena sphyraena | Geograafilised alapiirkonnad 12–16, 19–21 |
| Harilik spikaar | Spicara smaris | Geograafilised alapiirkonnad 17–18, 22–27 |
| Kilu | Sprattus sprattus | Geograafilised alapiirkonnad 28–29 |
| Harilik ogahai | Squalus acanthias | Geograafilised alapiirkonnad 28–29 |
| Harilik ritsikvähk | Squilla mantis | Geograafilised alapiirkonnad 17–18 |
| Vahemere stauriid | Trachurus mediterraneus | Geograafilised alapiirkonnad 1–29 |
| Sinistauriid | Trachurus picturatus | Geograafilised alapiirkonnad 1–11 |
| Harilik stauriid | Trachurus trachurus | Geograafilised alapiirkonnad 1–29 |
| Väike tursik | Trisopterus minutus | Geograafilised alapiirkonnad 1–29 |
| Veenuskarplased | Veneridae | Geograafilised alapiirkonnad 6, 13–21 |
| |
| Regioon | Äärepoolseimad piirkonnad |
| Piirkond | ELi veed Assooride ümbruses (FAO püügipiirkond 27.10.a.2), Madeira ja Kanaari saarte ümbruses (FAO püügipiirkond 34.1.2) |
| Koordineerimisrühm | puudub |
| Liik (tavanimetus) | Liik (teaduslik nimetus) | |
| Liudkodalased | Patellidae | Assooride majandusvöönd, Kanaari/Madeira majandusvöönd |
| Sardiin | Sardina pilchardus | Assooride majandusvöönd, Kanaari/Madeira majandusvöönd |
| Ümar sardinell | Sardinella aurita | Kanaari/Madeira majandusvöönd |
| Madeira sardinell | Sardinella maderensis | Assooride majandusvöönd |
| Harilik aarakala | Sparisoma cretense | Assooride majandusvöönd, Kanaari/Madeira majandusvöönd |
| |
| Regioon | Äärepoolseimad piirkonnad |
| Piirkond | Prantsuse Guajaana, Martinique’i ja Guadeloupe’i saari ümbritsevad ELi veed (FAO püügipiirkond 31) |
| Koordineerimisrühm | puudub |
| Liik (tavanimetus) | Liik (teaduslik nimetus) | |
| Kareoga-riimsäga | Amphiarius rugispinis | Prantsuse Guajaana majandusvöönd |
| Kumakuma-koljatsäga | Brachyplatystoma filamentosum | Prantsuse Guajaana majandusvöönd |
| Hiid-hobumakrell | Caranx hippos | Prantsuse Guajaana majandusvöönd |
| perekond Robalo (robalolane) | Centropomus spp. | Prantsuse Guajaana majandusvöönd |
| Kuldsilm-varjukala | Cynoscion acoupa | Prantsuse Guajaana majandusvöönd |
| perekond Varjukala (varjukalalane) | Cynoscion steindachneri | Prantsuse Guajaana majandusvöönd |
| Rohekas varjukala | Cynoscion virescens | Prantsuse Guajaana majandusvöönd |
| Keskameerika kivikoha | Epinephelus itajara | Prantsuse Guajaana majandusvöönd |
| Kollane urakala | Genyatremus luteus | Prantsuse Guajaana majandusvöönd |
| Surinami kolmsaba | Lobotes surinamensis | Prantsuse Guajaana majandusvöönd |
| Punakas riffahven | Lutjanus purpureus | Prantsuse Guajaana majandusvöönd |
| perekond Kihvkotkaskala (kihvkotkaskalalane) | Macrodon ancylodon | Prantsuse Guajaana majandusvöönd |
| Atlandi tarpoon | Megalops atlanticus | Prantsuse Guajaana majandusvöönd |
| Tõmmu punahännak | Penaeus subtilis | Prantsuse Guajaana majandusvöönd |
| perekond Längsuu (längsuulane) | Plagioscion squamosissimus | Prantsuse Guajaana majandusvöönd |
| perekond Sirmsäga (sirmsägalane) | Sciades parkeri | Prantsuse Guajaana majandusvöönd |
| Krutsifiks-sirmsäga | Sciades proops | Prantsuse Guajaana majandusvöönd |
| perekond Kuningmakrellid (kuningmakrellane) | Scomberomorus spp. | Prantsuse Guajaana majandusvöönd |
| Kärjekirju sarvikkohver | Acanthostracion polygonius | Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd |
| Kribukirju sarvikkohver | Acanthostracion quadricornis | Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd |
| Ookeani kirurgkala | Acanthurus bahianus | Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd |
| Harilik kirurgkala | Acanthurus chirurgus | Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd |
| Kirju viilkala | Aluterus scriptus | Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd |
| Surinami vöötkala | Anisotremus surinamensis | Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd |
| ülemselts Railaadsed (railaadne) | Batoidimorpha (Hypotremata) | Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd |
| Harilik ogaselg | Balistes vetula | Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd |
| Suur porgi | Calamus bajonado | Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd |
| Helelaik-piiklaup | Cantherhines macrocerus | Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd |
| perekond Riivselg (riivselglane) | Canthidermis sufflamen | Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd |
| Kollane sälgmakrell | Caranx bartholomaei | Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd |
| perekond Hobumakrell (hobumakrellane) | Caranx latus | Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd |
| Leekselg-hobumakrell | Caranx ruber | Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd |
| Veripuna-küülikahven | Cephalopholis cruentata | Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd |
| Kariibi küülikahven | Cephalopholis fulva | Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd |
| perekond Kivikoha (kivikohalane) | Epinephelus adscensionis | Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd |
| Tähniline kivikoha | Epinephelus guttatus | Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd |
| Triibuline kivikoha | Epinephelus striatus | Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd |
| perekond Krahvahven (krahvahvenlane) | Etelis oculatus | Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd |
| perekond Ronko (ronkolane) | Haemulon carbonarium | Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd |
| Kollane ronko | Haemulon flavolineatum | Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd |
| Halluim-ronko | Haemulon parra | Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd |
| Vöötpea-ronko | Haemulon plumierii | Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd |
| Sinivööt-ronko | Haemulon sciurus | Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd |
| Pargo-riffahven | Lutjanus analis | Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd |
| Harilik riffahven | Lutjanus apodus | Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd |
| Joku-riffahven | Lutjanus jocu | Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd |
| Kuldsilm-riffahven | Lutjanus vivanus | Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd |
| Kollane poisurkala | Mulloidichthys martinicus | Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd |
| Kuldsaba | Ocyurus chrysurus | Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd |
| Kariibi ebalangust | Panulirus argus | Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd |
| Lapiline ebalangust | Panulirus guttatus | Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd |
| Harilik kiilhaug | Platybelone argalus | Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd |
| Punane suursilmahven | Priacanthus arenatus | Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd |
| Täpiline ebasultan | Pseudupeneus maculatus | Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd |
| Vöödiline tiibkala | Pterois volitans | Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd |
| ülemselts Hailaadsed (hailaadne) | Selachimorpha (Pleurotremata) | Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd |
| Punavööt-aarakala | Sparisoma aurofrenatum | Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd |
| Punasaba-aarakala | Sparisoma chrysopterum | Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd |
| Punauim-aarakala | Sparisoma rubripinne | Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd |
| Suur tiibkodalane | Strombus gigas | Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd |
| |
| Regioon | Äärepoolseimad piirkonnad |
| Piirkond | Mayotte’i ja Réunioni saari ümbritsevad ELi veed (FAO püügipiirkond 51) |
| Koordineerimisrühm | puudub |
| Liik (tavanimetus) | Liik (teaduslik nimetus) | |
| Aprion | Aprion virescens | Mayotte’i ja Réunioni majandusvöönd |
| perekond Hobumakrell (hobumakrellane) | Caranx melampygus | Mayotte’i ja Réunioni majandusvöönd |
| Kuusirp-variool | Variola louti | Mayotte’i ja Réunioni majandusvöönd |
| Punakas kahvelsaba | Aphareus rutilans | Réunioni majandusvöönd |
| perekond Küülikahven (küülikahvenlane) | Cephalopholis aurantia | Réunioni majandusvöönd |
| Punavööt-kivikoha | Epinephelus fasciatus | Réunioni majandusvöönd |
| perekond Kivikoha (kivikohalane) | Epinephelus radiatus | Réunioni majandusvöönd |
| perekond Krahvahven (krahvahvenlane) | Etelis carbunculus | Réunioni majandusvöönd |
| perekond Krahvahven (krahvahvenlane) | Etelis coruscans | Réunioni majandusvöönd |
| sugukond Merilatiklased (merilatiklane) | Eumegistus illustris | Réunioni majandusvöönd |
| perekond Seanina (seaninalane) | Lethrinus rubrioperculatus | Réunioni majandusvöönd |
| Sinitriibuline riffahven | Lutjanus kasmira | Réunioni majandusvöönd |
| perekond Riffahven (riffiahvenlane) | Lutjanus notatus | Réunioni majandusvöönd |
| perekond Teravhammas (teravhammaslane) | Pristipomoides argyrogrammicus | Réunioni majandusvöönd |
| perekond Teravhammas (teravhammaslane) | Pristipomoides multidens | Réunioni majandusvöönd |
| Harilik selar | Selar crumenophthalmus | Réunioni majandusvöönd |
| Pikkuim-seriool | Seriola riviolana | Réunioni majandusvöönd |
| perekond Variool (varioollane) | Variola albimarginata | Réunioni majandusvöönd |
| |
| Regioon | Muud regioonid |
| Piirkond | Atlandi loodeosa (FAO püügipiirkond 21) |
| Koordineerimisrühm | NA NS & EA |
| Liik (tavanimetus) | Liik (teaduslik nimetus) | NAFO konventsiooni ala |
| Täht-sünkrai | Amblyraja radiata | 3LNOPs |
| Musthaid | Apristurus spp. | SA1–6 |
| Limapead | Beryx spp. | 6G |
| Kalju-tömppeakala | Coryphaenoides rupestris | SA1–3 |
| Kare astelhai | Centrophorus spp. | SA1–6 |
| Portugali süvahai | Centroscymnus coelolepis | SA1–6 |
| Pikknina-süvahai | Centroscymnus crepidater | SA1–6 |
| Must okishai | Centroscyllium fabricii | SA1–6 |
| Harilik mantelhai | Chlamydoselachus anguineus | SA1–6 |
| Šokolaadhai | Dalatias licha | SA1–6 |
| Luits-nokkhai | Deania calcea | SA1–6 |
| Suur tumehai | Etmopterus princeps | SA1–6 |
| Harilik tumehai | Etmopterus spinax | SA1–6 |
| Tursk | Gadus morhua | 3M; 3NO; 3Ps; SA1 |
| Hiir-saaghai | Galeus murinus | SA1–6 |
| Harilik pikklest | Glyptocephalus cynoglossus | 3NO; 2J3KL |
| Kammhai | Hexanchus griseus | SA1–6 |
| Harilik karelest | Hippoglossoides platessoides | 3LNO; 3M |
| Lühiuimkalmaar | Illex illecebrosus | SA 3–4 |
| Ruske soomuslest | Limanda ferruginea | 3LNO |
| Põhja-pikksaba | Macrourus berglax | SA1–3 |
| Moiva | Mallotus villosus | 3NO |
| Puriuim-vinkelhai | Oxynotus paradoxus | SA1–6 |
| Harilik süvameregarneel | Pandalus borealis | SA1; 3LNO; 3M |
| Süvalest | Reinhardtius hippoglossoides | 3KLMNO; SA1 |
| Lõhe | Salmo salar | NAFO SA1+ ICESi alapiirkond 14, NEAFC, NASCO |
| Harilik nugahammashai | Scymnodon ringenes | SA1–6 |
| Nokk-meriahven | Sebastes mentella | SA1 |
| Meriahvenad | Sebastes spp. | 3LN; 3M; 3O |
| Atlandi polaarhai | Somniosus microcephalus | SA1–6 |
| Valge ameerikaluts | Urophycis tenuis | 3NO |
| |
| Regioon | Muud regioonid |
| Piirkond | Kesk-Atlandi idaosa (FAO püügipiirkond 34) |
| Koordineerimisrühm | LDF |
| Liik (tavanimetus) | Liik (teaduslik nimetus) | CECAF konventsiooni ala |
| Must süsisaba | Aphanopus carbo | Kõik piirkonnad |
| Vahelmine süsisaba | Aphanopus intermedius | Kõik piirkonnad |
| Musthaid | Apristurus spp. | 34.1.1, 34.1.2, 34.2 |
| Punavööt-aristiid | Aristeus varidens | Kõik piirkonnad |
| Urisejalased | Brachydeuterus spp. | Kõik piirkonnad |
| Atlandi merilatikas | Brama brama | Kõik piirkonnad |
| Sälgmakrellid | Caranx spp. | 34.3.1, 34.3.3–6 |
| Kare astelhai | Centrophorus spp. | 34.1.1, 34.1.2, 34.2 |
| Portugali süvahai | Centroscymnus coelolepis | 34.1.1, 34.1.2, 34.2 |
| Pikknina-süvahai | Centroscymnus crepidater | 34.1.1, 34.1.2, 34.2 |
| Must okishai | Centroscyllium fabricii | 34.1.1, 34.1.2, 34.2 |
| Harilik mantelhai | Chlamydoselachus anguineus | 34.1.1, 34.1.2, 34.2 |
| Koerakeeled | Cynoglossus spp. | Kõik piirkonnad |
| Šokolaadhai | Dalatias licha | 34.1.1, 34.1.2, 34.2 |
| Luits-nokkhai | Deania calcea | 34.1.1, 34.1.2, 34.2 |
| Sigarstauriidid | Decapterus spp. | 34.3.1, 34.3.3–6 |
| Suursilm-hammasahven | Dentex macrophthalmus | Kõik piirkonnad |
| Anšoovis | Engraulis encrasicolus | Kõik piirkonnad |
| Valgevööt-kivikoha | Epinephelus aeneus | 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 |
| Bonga | Ethmalosa fimbriata | 34.3.1, 34.3.3–6 |
| Suur tumehai | Etmopterus princeps | 34.1.1, 34.1.2, 34.2 |
| Harilik tumehai | Etmopterus spinax | 34.1.1, 34.1.2, 34.2 |
| Lõuna-punahännak | Farfantepenaeus notialis | Kõik piirkonnad |
| Rehauim | Galeoides decadactylus | 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 |
| Hiir-saaghai | Galeus murinus | 34.1.1, 34.1.2, 34.2 |
| Kammhai | Hexanchus griseus | 34.1.1, 34.1.2, 34.2 |
| Harilik ebakalmaar | Loligo vulgaris | Kõik piirkonnad |
| Benguela merluus | Merluccius polli | Kõik piirkonnad |
| Senegali merluus | Merluccius senegalensis | Kõik piirkonnad |
| Harilik kaheksajalg | Octopus vulgaris | Kõik piirkonnad |
| Puriuim-vinkelhai | Oxynotus paradoxus | 34.1.1, 34.1.2, 34.2 |
| Hispaania besuugo | Pagellus acarne | 34.1.1 |
| Lääneaafrika besuugo | Pagellus bellottii | Kõik piirkonnad |
| Sinitähniline merikoger | Pagrus caeruleostictus | Kõik piirkonnad |
| Roosa süvahännak | Parapenaeus longirostris | Kõik piirkonnad |
| Urisejalased | Pomadasys spp. | Kõik piirkonnad |
| Kaptenkalad | Pseudotolithus spp. | 34.1.1 |
| Sardiin | Sardina pilchardus | 34.1.1, 34.1.3 |
| Ümar sardinell | Sardinella aurita | Kõik piirkonnad |
| Madeira sardinell | Sardinella maderensis | Kõik piirkonnad |
| Tuunmakrell | Scomber colias | Kõik piirkonnad |
| Harilik nugahammashai | Scymnodon ringenes | 34.1.1, 34.1.2, 34.2 |
| Harilik seepia | Sepia hierredda | Kõik piirkonnad |
| Harilik seepia | Sepia officinalis | Kõik piirkonnad |
| Merikogred | Sparus spp. | 34.1.1 |
| Harilik stauriid | Trachurus spp. | Kõik piirkonnad |
| |
| Regioon | Muud regioonid |
| Piirkond | Vaikse ookeani lõunaosa (FAO püügipiirkonnad 81 ja 87) |
| Koordineerimisrühm | LDF |
| Liik (tavanimetus) | Liik (teaduslik nimetus) | SPRFMO konventsiooni ala |
| Tšiili stauriid | Trachurus murphyi | Kõik piirkonnad |
| |
| Regioon | Muud regioonid |
| Piirkond | Atlandi ookean ja sellega külgnevad mered (FAO püügipiirkonnad 21, 27, 31, 37, 41, 47, 34, 48 )
   (17) |
| Koordineerimisrühm | LP |
| Liik (tavanimetus) | Liik (teaduslik nimetus) | ICCAT konventsiooni ala |
| Vahuu | Acanthocybium solandri | Kõik piirkonnad |
| Suursilm-rebashai | Alopias superciliosus | Kõik piirkonnad |
| Harilik rebashai | Alopias vulpinus | Kõik piirkonnad |
| Kuul-makrelltuun | Auxis rochei | Kõik piirkonnad |
| Fregatt-makrelltuun | Auxis thazard | Kõik piirkonnad |
| Siidhallhai | Carcharhinus falciformis | Kõik piirkonnad |
| Pikkuim-hallhai | Carcharhinus longimanus | Kõik piirkonnad |
| Hallhailased | Carcharhinus spp. | Kõik piirkonnad |
| Harilik kuldmakrell | Coryphaena hippurus | Kõik piirkonnad |
| Atlandi väiketuun | Euthynnus alleteratus | Kõik piirkonnad |
| Atlandi purikala | Istiophorus albicans | Kõik piirkonnad |
| Atlandi makohai | Isurus oxyrinchus | Kõik piirkonnad |
| Troopika-makohai | Isurus paucus | Kõik piirkonnad |
| Valge piikkoon | Kajikia albida | Kõik piirkonnad |
| Triiptuun | Katsuwonus pelamis | Kõik piirkonnad |
| Harilik heeringahai | Lamna nasus | Kõik piirkonnad |
| Sinine marliin | Makaira nigricans (või mazara) | Kõik piirkonnad |
| Merisarviklased (Mobulidae) | Mobula spp. | Kõik piirkonnad |
| Vöötideta pelamiid | Orcynopsis unicolor | Kõik piirkonnad |
| Sinihai | Prionace glauca | Kõik piirkonnad |
| Vaalhai | Rhincodon typus | Kõik piirkonnad |
| Atlandi pelamiid | Sarda sarda | Kõik piirkonnad |
| Brasiilia kuningmakrell | Scomberomorus brasiliensis | Kõik piirkonnad |
| Kavalla-kuningmakrell | Scomberomorus cavalla | Kõik piirkonnad |
| Tähniline kuningmakrell | Scomberomorus maculatus | Kõik piirkonnad |
| Lääneatlandi kuningmakrell | Scomberomorus regalis | Kõik piirkonnad |
| Lääneaafrika kuningmakrell | Scomberomorus tritor | Kõik piirkonnad |
| Suur vasarhai | Sphyrna lewini | Kõik piirkonnad |
| Hiid-vasarhai | Sphyrna mokarran | Kõik piirkonnad |
| Vasarhai (liigist Sphyrna zygaena) | Sphyrna zygaena | Kõik piirkonnad |
| Vahemere odanina | Tetrapturus belone | Kõik piirkonnad |
| Ümarsoom-odanina | Tetrapturus georgii | Kõik piirkonnad |
| Pikkkoon-odanina | Tetrapturus fluegeri | Kõik piirkonnad |
| Pikkuim-tuun | Thunnus alalunga | Kõik piirkonnad |
| Kulduim-tuun | Thunnus albacares | Kõik piirkonnad |
| Mustuim-tuun | Thunnus atlanticus | Kõik piirkonnad |
| Suursilm-tuun | Thunnus obesus | Kõik piirkonnad |
| Harilik tuun | Thunnus thynnus | Kõik piirkonnad |
| Mõõkkala | Xiphias gladius | Kõik piirkonnad |
| |
| Regioon | Muud regioonid |
| Piirkond | India ookean (FAO püügipiirkonnad 51 ja 57) |
| Koordineerimisrühm | LP |
| Liik (tavanimetus) | Liik (teaduslik nimetus) | IOTC konventsiooni ala |
| Vahuu | Acanthocybium solandri | Kõik piirkonnad |
| Avavee-rebashai | Alopias pelagicus | Kõik piirkonnad |
| Suursilm-rebashai | Alopias superciliosus | Kõik piirkonnad |
| Kuul-makrelltuun | Auxis rochei | Kõik piirkonnad |
| Fregatt-makrelltuun | Auxis thazard | Kõik piirkonnad |
| Siidhallhai | Carcharhinus falciformis | Kõik piirkonnad |
| Pikkuim-hallhai | Carcharhinus longimanus | Kõik piirkonnad |
| Hallhailased | Carcharhinus spp. | Kõik piirkonnad |
| Harilik kuldmakrell | Coryphaena hippurus | Kõik piirkonnad |
| Tähniline väiketuun | Euthynnus affinis | Kõik piirkonnad |
| Must marliin | Istiompax indica | Kõik piirkonnad |
| Purikala | Istiophorus platypterus | Kõik piirkonnad |
| Atlandi makohai | Isurus oxyrinchus | Kõik piirkonnad |
| Troopika-makohai | Isurus paucus | Kõik piirkonnad |
| Triiptuun | Katsuwonus pelamis | Kõik piirkonnad |
| Harilik heeringahai | Lamna nasus | Kõik piirkonnad |
| Sinine marliin | Makaira nigricans (või mazara) | Kõik piirkonnad |
| Merisarviklased (Mobulidae) | Mobula spp. | Kõik piirkonnad |
| Sinihai | Prionace glauca | Kõik piirkonnad |
| Vaalhai | Rhincodon typus | Kõik piirkonnad |
| India kuningmakrell | Scomberomorus guttatus | Kõik piirkonnad |
| Vöödiline kuningmakrell | Scomberomorus commerson | Kõik piirkonnad |
| Austraalia tuun | Thunnus tonggol | Kõik piirkonnad |
| Indopatsi vasarhai | Sphyrna lewini | Kõik piirkonnad |
| Hiid-vasarhai | Sphyrna mokarran | Kõik piirkonnad |
| Vasarhai (liigist Sphyrna zygaena) | Sphyrna zygaena | Kõik piirkonnad |
| Vöödiline odanina | Tetrapturus audax | Kõik piirkonnad |
| Lühikoon-odanina | Tetrapturus angustirostris | Kõik piirkonnad |
| Pikkuim-tuun | Thunnus alalunga | Kõik piirkonnad |
| Kulduim-tuun | Thunnus albacares | Kõik piirkonnad |
| Suursilm-tuun | Thunnus obesus | Kõik piirkonnad |
| Mõõkkala | Xiphias gladius | Kõik piirkonnad |
| |
| Regioon | Muud regioonid |
| Piirkond | Vaikse ookeani lääne- ja keskosa (FAO püügipiirkond 71) |
| Koordineerimisrühm | LP |
| Liik (tavanimetus) | Liik (teaduslik nimetus) | WCPFC konventsiooni ala |
| Avavee-rebashai | Alopias pelagicus | Kõik piirkonnad |
| Suursilm-rebashai | Alopias superciliosus | Kõik piirkonnad |
| Harilik rebashai | Alopias vulpinus | Kõik piirkonnad |
| Siidhallhai | Carcharhinus falciformis | Kõik piirkonnad |
| Pikkuim-hallhai | Carcharhinus longimanus | Kõik piirkonnad |
| Must marliin | Istiompax indica | Kõik piirkonnad |
| Atlandi makohai | Isurus oxyrinchus | Kõik piirkonnad |
| Troopika-makohai | Isurus paucus | Kõik piirkonnad |
| Triiptuun | Katsuwonus pelamis | Kõik piirkonnad |
| Harilik heeringahai | Lamna nasus | Kõik piirkonnad |
| Sinine marliin | Makaira nigricans (või mazara) | Kõik piirkonnad |
| Sinihai | Prionace glauca | Kõik piirkonnad |
| Vaalhai | Rhincodon typus | Kõik piirkonnad |
| Suur vasarhai | Sphyrna lewini | Kõik piirkonnad |
| Hiid-vasarhai | Sphyrna mokarran | Kõik piirkonnad |
| Vasarhai (liigist Sphyrna zygaena) | Sphyrna zygaena | Kõik piirkonnad |
| Vöödiline odanina | Tetrapturus audax | Kõik piirkonnad |
| Pikkuim-tuun | Thunnus alalunga | Kõik piirkonnad |
| Kulduim-tuun | Thunnus albacares | Kõik piirkonnad |
| Suursilm-tuun | Thunnus obesus | Kõik piirkonnad |
| Idatuun | Thunnus orientalis | Kõik piirkonnad |
| Mõõkkala | Xiphias gladius | Kõik piirkonnad |
| Merisarviklased (Mobulidae) | Mobula spp. | Kõik piirkonnad |
| |
| Regioon | Muud regioonid |
| Piirkond | Vaikse ookeani ida- ja keskosa (FAO püügipiirkonnad 77 ja 87) |
| Koordineerimisrühm | LP |
| Liik (tavanimetus) | Liik (teaduslik nimetus) | IATTC konventsiooni ala |
| Siidhallhai | Carcharhinus falciformis | Kõik piirkonnad |
| Pikkuim-hallhai | Carcharhinus longimanus | Kõik piirkonnad |
| Must marliin | Istiompax indica | Kõik piirkonnad |
| Makohaid | Isurus spp. | Kõik piirkonnad |
| Triiptuun | Katsuwonus pelamis | Kõik piirkonnad |
| Harilik heeringahai | Lamna nasus | Kõik piirkonnad |
| Sinine marliin | Makaira nigricans (või mazara) | Kõik piirkonnad |
| Vaalhai | Rhincodon typus | Kõik piirkonnad |
| Suur vasarhai | Sphyrna lewini | Kõik piirkonnad |
| Hiid-vasarhai | Sphyrna mokarran | Kõik piirkonnad |
| Vasarhai (liigist Sphyrna zygaena) | Sphyrna zygaena | Kõik piirkonnad |
| Vöödiline odanina | Tetrapturus audax | Kõik piirkonnad |
| Pikkuim-tuun | Thunnus alalunga | Kõik piirkonnad |
| Kulduim-tuun | Thunnus albacares | Kõik piirkonnad |
| Suursilm-tuun | Thunnus obesus | Kõik piirkonnad |
| Idatuun | Thunnus orientalis | Kõik piirkonnad |
| Mõõkkala | Xiphias gladius | Kõik piirkonnad |
| Merisarviklased (Mobulidae) | Mobula spp. | Kõik piirkonnad |
| |
| Regioon | Muud regioonid |
| Piirkond | Kesk-Atlandi lääneosa (FAO püügipiirkond 31) |
| Koordineerimisrühm | puudub |
| Liik (tavanimetus) | Liik (teaduslik nimetus) | WECAFC konventsiooni ala |
| Kulduim-varjukala | Cynoscion acoupa | Põhja-Brasiilia mandrilava |
| Tähniline kivikoha | Epinephelus guttatus | Kõik piirkonnad |
| Tõmmu punahännak | Farfantepenaeus subtilis | Põhja-Brasiilia mandrilava |
| Lendkala | Hirundichthys affinis | Kõik piirkonnad |
| Suur tiibkodalane | Lobatus gigas | Kõik piirkonnad |
| Mustuim-riffahven | Lutjanus buccanella | Kõik piirkonnad |
| Punakas riffahven | Lutjanus campechanus | Kõik piirkonnad |
| Punakas riffahven | Lutjanus purpureus | Põhja-Brasiilia mandrilava |
| Kulduim-riffahven | Lutjanus vivanus | Kõik piirkonnad |
| Kariibi ebalangust | Panulirus argus | Kõik piirkonnad |
| |
| Piirkond | Atlandi kaguosa (FAO püügipiirkond 47) |
| Koordineerimisrühm | puudub |
| Liik (tavanimetus) | Liik (teaduslik nimetus) | SEAFO konventsiooni ala |
| Limapead | Beryx spp. | Kõik piirkonnad |
| Punakrabid | Chaceon spp. | Kõik piirkonnad |
| Patagoonia kihvkala | Dissostichus eleginoides | Kõik piirkonnad |
| Sinisuu-liftahven | Helicolenus spp. | Kõik piirkonnad |
| Oranž karekala | Hoplostethus atlanticus | Kõik piirkonnad |
| Harilik kultkala | Pseudopentaceros richardsoni | Kõik piirkonnad |
| Harilik makrell | Scomber spp. | Kõik piirkonnad |
| Harilik stauriid | Trachurus spp. | Kõik piirkonnad |
| |
| Regioon | Muud regioonid |
| Piirkond | Lõuna-Jäämeri ja India ookeani lõunaosa (FAO püügipiirkonnad 48, 58 ja 88) |
| Koordineerimisrühm | puudub |
| Liik (tavanimetus) | Liik (teaduslik nimetus) | CCAMLR konventsiooni ala |
| Limapead | Beryx spp. | Kõik piirkonnad |
| Jääkala | Champsocephalus gunnari | Kõik piirkonnad |
| Kihvkalad | Dissostichus spp. (Dissostichus eleginoides ja Dissostichus mawsoni) | Kõik piirkonnad |
| Tavaline hiilgevähk | Euphausia superba | Kõik piirkonnad |
| Oranž karekala | Hoplostethus atlanticus | Kõik piirkonnad |
| Nototeenia | Lepidonotothen spp. | Kõik piirkonnad |
| Kalju-tömppeakala | Macrourus spp. | Kõik piirkonnad |
| Railised | Rajiformes | Kõik piirkonnad |
| Süvamerehaid | Kõik liigid | Kõik piirkonnad |

Regioon

Läänemeri

Piirkond

Läänemeri (ICESi piirkonnad 3b–d, FAO püügipiirkond 27)

Koordineerimisrühm

Läänemeri

Liik (tavanimetus)

Liik (teaduslik nimetus)

ICESi piirkond

Euroopa angerjas

Anguilla anguilla

22–32

Heeringas

Clupea harengus

22–24; 25–27, 28.2, 29 ja 32; 28.1; 30–31

Rääbis

Coregonus albula

22–32

Harilik siig / põhjamere siig

Coregonus lavaretus

3d

Tursk

Gadus morhua

22–24; 25–32

Harilik soomuslest

Limanda

22–32

Harilik ahven

Perca fluviatilis

3d

Lest

Platichthys flesus

22–32

Atlandi merilest

Pleuronectes platessa

21–23; 24–32

Lõhe

Salmo salar

22–31; 32

Meriforell

Salmo trutta

22–32

Harilik koha

Sander lucioperca

3d

Harilik kammeljas

Scophthalmus maximus

22–32

Sile kammeljas

Scophthalmus rhombus

22–32

Harilik merikeel

Solea solea

20–24

Kilu

Sprattus sprattus

22–32

Regioon

Põhjameri ja Arktika idaosa

Piirkond

Arktika idaosa, Norra meri ja Barentsi meri (ICESi piirkonnad 1, 2, FAO püügipiirkond 27)

Koordineerimisrühm

NA NS & EA

Liik (tavanimetus)

Liik (teaduslik nimetus)

ICESi piirkond

Euroopa angerjas

Anguilla anguilla

1, 2

Põhjaatlandi hõbekala

Argentina silus

1, 2, 5a, 14

Meriluts

Brosme brosme

1, 2

Heeringas

Clupea harengus

1, 2

Tursk

Gadus morhua

1, 2

Supi-nugishai

Galeorhinus galeus

1, 2

Harilik karelest

Hippoglossoides platessoides

1, 2

Moiva

Mallotus villosus

1, 2

Kilttursk

Melanogrammus aeglefinus

1, 2

Põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

1, 2

Sinine molva

Molva dypterygia

2

Harilik molva

Molva molva

1, 2

Harilik kärphai

Mustelus spp.

1, 2, 14

Harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

1, 2

Põhjaatlandi süsikas

Pollachius virens

1, 2

Süvalest

Reinhardtius hippoglossoides

1, 2

Lõhe

Salmo salar

1, 2

Meriforell

Salmo trutta

1, 2

Harilik makrell

Scomber scombrus

2

Nokk-meriahven

Sebastes mentella

1, 2

Kuldne meriahven

Sebastes norvegicus

1, 2

Harilik ogahai

Squalus acanthias

Kõik piirkonnad

Harilik stauriid

Trachurus trachurus

2a

Regioon

Põhjameri ja Arktika idaosa

Piirkond

Põhjameri ja La Manche’i idaosa (ICESi piirkonnad 3a, 4 ja 7d, FAO püügipiirkond 27)

Koordineerimisrühm

NA NS & EA

Liik (tavanimetus)

Liik (teaduslik nimetus)

ICESi piirkond

Tobiad

Ammodytidae

3a, 4

Harilik merihunt

Anarhichas spp.

4

Euroopa angerjas

Anguilla anguilla

3a, 4, 7d

Põhjaatlandi hõbekala

Argentina silus

3a, 4

Hõbekala

Argentina spp.

4

Punane merikukk

Aspitrigla cuculus

3 a

Meriluts

Brosme brosme

3a, 4

Heeringas

Clupea harengus

3a, 4, 7d

Kalju-tömppeakala

Coryphaenoides rupestris

3a

Põhjamere garneel

Crangon crangon

4, 7d

Valgetäpp-rai

Dicentrarchus labrax

4, 7d

Hall merikukk

Eutrigla gurnardus

3a, 4

Tursk

Gadus morhua

3aN; 3aS; 4, 7d

Supi-nugishai

Galeorhinus galeus

3a, 4, 7d

Harilik pikklest

Glyptocephalus cynoglossus

3a, 4

Sinisuu-liftahven

Helicolenus dactylopterus

4

Nelitäpp-kenakammeljas

Lepidorhombus boscii

4, 7d

Megrim

Lepidorhombus whiffiagonis

4, 7d

Kägu-helerai

Leucoraja naevus

3a, 4

Harilik soomuslest

Limanda limanda

3a, 4, 7d

Mustkõht-merikurat

Lophius budegassa

4, 7d

Euroopa merikurat

Lophius piscatorius

4

Põhja-pikksaba

Macrourus berglax

4

Kilttursk

Melanogrammus aeglefinus

3a, 4

Merlang

Merlangius merlangus

3a, 4, 7d

Euroopa merluus

Merluccius merluccius

3a, 4, 7

Põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

3a, 4, 7d

Väikesuulest

Microstomus kitt

4, 7d

Sinine molva

Molva dypterygia

3a, 4

Harilik molva

Molva molva

3a, 4

Vööt-meripoisur

Mullus barbatus

4, 7d

Vööt-meripoisur

Mullus surmuletus

4, 7d

Harilik kärphai

Mustelus spp.

3a, 4, 7d

Norra salehomaar

Nephrops norvegicus

3.a, 4. ja 2.a püügipiirkonna liidu veed

Harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

3.a, 4. ja 2.a püügipiirkonna liidu veed; 4 Norra veed lõuna pool 62° N

Suur kammkarp

Pecten maximus

4, 7d

Suur niituimluts

Phycis blennoides

4

Tavaline niituimluts

Phycis phycis

4

Lest

Platichthys flesus

4

Atlandi merilest

Pleuronectes platessa

3aN; 3aS; 4, 7d

Põhjaatlandi süsikas

Pollachius virens

3a, 4

Harilik kammeljas

Scophthalmus maximus

3a, 4, 7d

Valgetäpp-rai

Raja brachyura

4a, 4c, 7d

Ogarai

Raja clavata

3a, 4, 7d

Peentäpp-rai

Raja microocellata

7de

Täpiline rai

Raja montagui

3a, 4, 7d

Laineline rai

Raja undulata

7de

Kõik railised

Rajidae

3a

Süvalest

Reinhardtius hippoglossoides

4

Lõhe

Salmo salar

3a, 4, 7d

Meriforell

Salmo trutta

3a, 4, 7d

Harilik makrell

Scomber scombrus

3a, 4, 7d

Sile kammeljas

Scophthalmus rhombus

3a, 4, 7d

Harilik koerhai

Scyliorhinus canicula

3a, 4, 7d

Harilik merikeel

Solea solea

2.a, 3.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed 7d

Kilu

Sprattus sprattus

2.a, 3.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed 7d

Harilik ogahai

Squalus acanthias

Kõik piirkonnad

Harilik stauriid

Trachurus trachurus

4.b, 4.c ja 7.d püügipiirkonna liidu veed

Ruuge merikukk

Trigla lucerna

4

Norra tursik

Trisopterus esmarkii

3a, 4

Harilik peetrikala

Zeus faber

4, 7d

Regioon

Kirde-Atlandi

Piirkond

Kirde-Atlandi piirkond ja La Manche’i lääneosa (ICESi piirkonnad 5, 6, 7 (v.a 7d), 8, 9, 10, 12 ja 14, FAO püügipiirkond 27)

Koordineerimisrühm

NA NS & EA

Liik (tavanimetus)

Liik (teaduslik nimetus)

ICESi piirkond

Väike sugakarp

Aequipecten opercularis

7

Bairdi silepea

Alepocephalus bairdii

6, 12

Tobiad

Ammodytidae

6a

Euroopa angerjas

Anguilla anguilla

Kõik piirkonnad

Must süsisaba

Aphanopus carbo

5, 6, 7, 12; 9, 10, 13

Musthaid

Apristurus spp.

5, 6, 7, 8, 9, 10

Põhjaatlandi hõbekala

Argentina silus

5, 6, 7

Harilik hõbekotkaskala

Argyrosomus regius

Kõik piirkonnad

Punane merikukk

Aspitrigla cuculus

Kõik piirkonnad

Limapead

Beryx spp.

3–14

Meriluts

Brosme brosme

5, 6, 7

Harilik taskukrabi

Cancer pagurus

Kõik piirkonnad

Hirvkala

Capros aper

6, 7, 8

Kare astelhai

Centrophorus spp.

5, 6, 7, 8, 9, 10

Portugali süvahai

Centroscymnus coelolepis

5, 6, 7, 8, 9, 10

Pikknina-süvahai

Centroscymnus crepidater

5, 6, 7, 8, 9, 10

Must okishai

Centroscyllium fabricii

5, 6, 7, 8, 9, 10

Harilik mantelhai

Chlamydoselachus anguineus

5, 6, 7, 8, 9, 10

Heeringas

Clupea harengus

5a; 5b, 6b; 7aN; 6a, 7bc; 7aS, 7gh, 7jk

Harilik meriangerjas

Conger conger

Kõik piirkonnad

Kalju-tömppeakala

Coryphaenoides rupestris

5b, 6, 7; 8, 9, 10, 12, 14

Šokolaadhai

Dalatias licha

Kõik piirkonnad

Harilik astelrai

Dasyatis pastinaca

7, 8

Luits-nokkhai

Deania calcea

5, 6, 7, 9, 10, 12

Harilik huntahven

Dicentrarchus labrax

Kõik piirkonnad

Merikeellane

Dicologlossa cuneata

8c, 9

Sile tiibrai

Dipturus batis, Dipturis intermedius

6, 7a, 7e–k; 8, 9a

Anšoovis

Engraulis encrasicolus

8; 9, 10

Suur tumehai

Etmopterus princeps

5, 6, 7, 8, 9, 10

Harilik tumehai

Etmopterus spinax

6, 7, 8, 10

Hall merikukk

Eutrigla gurnardus

7de

Tursk

Gadus morhua

5b; 6a; 6b; 7a; 7b, 7c, 7e–k, 8, 9, 10; 5, 14

Supi-nugishai

Galeorhinus galeus

5–10, 12

Harilik saagsabahai

Galeus melastomus

6, 7; 8, 9a

Hiir-saaghai

Galeus murinus

5, 6, 7, 8, 9, 10

Harilik pikklest

Glyptocephalus cynoglossus

6, 7

Kammhai

Hexanchus griseus

5, 6, 7, 8, 9, 10

Sinisuu-liftahven

Helicolenus dactylopterus

Kõik piirkonnad

Harilik hiidlest

Hippoglossus hippoglossus

5, 14

Euroopa homaar

Homarus gammarus

Kõik piirkonnad

Oranž karekala

Hoplostethus atlanticus

Kõik piirkonnad

Lintuim

Lepidopus caudatus

9a

Nelitäpp-kenakammeljas

Lepidorhombus boscii

8c, 9a

Megrim

Lepidorhombus whiffiagonis

6; 7, 8abd; 8c, 9a

Ümar helerai

Leucoraja circularis

6, 7

Šagrään-helerai

Leucoraja fullonica

6, 7

Kägu-helerai

Leucoraja naevus

6, 7, 8ab; 8c; 9a

Harilik soomuslest

Limanda limanda

7a, 7f–h; 7e

Harilik ebakalmaar

Loligo vulgaris

Kõik piirkonnad

Mustkõht-merikurat

Lophius budegassa

6; 7b–k, 8abd; 8c, 9a

Euroopa merikurat

Lophius piscatorious

6; 5b, 12, 14; 7, 8abd; 8c, 9a

Põhja-pikksaba

Macrourus berglax

8, 9, 10, 12, 14

Roosa ämblikkrabi

Maja brachydactyla

5, 6, 7

Moiva

Mallotus villosus

14;

Kilttursk

Melanogrammus aeglefinus

5b, 6a; 6b, 12, 14; 7a; 7b–k, 8, 9, 10

Merlang

Merlangius merlangus

8, 9, 10; 5b, 6, 12, 14; 7a; 7b–k

Euroopa merluus

Merluccius merluccius

5b, 6, 7, 12, 14; 8abde; 8c, 9, 10

Merikeellane

Microchirus variegatus

Kõik piirkonnad

Põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

1–9, 12, 14

Väikesuulest

Microstomus kitt

Kõik piirkonnad

Sinine molva

Molva dypterygia

5b, 6, 7; 12 rahvusvahelised veed

Vahemere molva

Molva macrophthalma

10

Harilik molva

Molva molva

5; 6–14

Vööt-meripoisur

Mullus surmuletus

Kõik piirkonnad

Tähnik-kärphai

Mustelus asterias

6, 7, 8, 9

Kärphai

Mustelus mustelus

6, 7, 8, 9

Musttäpp-kärphai

Mustelus punctulatus

6, 7, 8, 9

Harilik kärphai

Mustelus spp.

5–10, 12, 14

Norra salehomaar

Nephrops norvegicus

5b, 6; 7; 8abde; 8c; 9

Harilik kaheksajalg

Octopus vulgaris

Kõik piirkonnad

Puriuim-vinkelhai

Oxynotus paradoxus

5, 6, 7, 8, 9, 10

Mustlaik-besuugo

Pagellus bogaraveo

6, 7, 8; 9; 10

Harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

5, 14

Süvameregarneelid

Pandalus spp.

5, 14

Roosa süvahännak

Parapenaeus longirostris

9a

Suur kammkarp

Pecten maximus

6, 7

Suur niituimluts

Phycis blennoides

Kõik piirkonnad

Tavaline niituimluts

Phycis phycis

Kõik piirkonnad

Atlandi merilest

Pleuronectes platessa

5b, 6, 12, 14; 7a; 7bc; 7de; 7fg; 7h–k; 8, 9, 10

Euroopa süsikas

Pollachius pollachius

5b, 6, 12, 14; 7; 8abde; 8c; 9, 10

Põhjaatlandi süsikas

Pollachius virens

5b, 6, 12, 14; 7, 8, 9, 10

Ameerika vrakkahven

Polyprion americanus

10

Harilik huntahven

Raja brachyura

4a, 6; 7a, 7fg; 7e; 9a

Ogarai

Raja clavata

6; 7a, 7fg; 7e; 8; 9a; 10, 12

Peentäpp-rai

Raja microocellata

7de; 7fg

Täpiline rai

Raja montagui

6, 7b, 7j; 7a, 7e–h; 8; 9a

Laineline rai

Raja undulata

7b, 7j; 7de; 8ab; 8c; 9a

Süvalest

Reinhardtius hippoglossoides

5a, 14; 5b, 6

Valgerai

Rostroraja alba

Kõik piirkonnad

Lõhe

Salmo salar

Kõik piirkonnad

Meriforell

Salmo trutta

Kõik piirkonnad

Sardiin

Sardina pilchardus

8abd; 8c, 9a

Tuunmakrell

Scomber colias

8, 9, 10

Harilik makrell

Scomber scombrus

5, 6, 7, 8, 9

Harilik kammeljas

Scophthalmus maximus

Kõik piirkonnad

Sile kammeljas

Scophthalmus rhombus

Kõik piirkonnad

Harilik koerhai

Scyliorhinus canicula

6, 7a-c, 7e–j; 8abd; 8c, 9a

Koerhai

Scyliorhinus stellaris

6, 7

Harilik nugahammashai

Scymnodon ringenes

5, 6, 7, 8, 9, 10

Nokk-meriahven

Sebastes mentella

5, 12, 14 (madalvee pelaagilised); 5, 12, 14 (süvamere pelaagilised); 5, 14 (põhjalähedased)

Kuldne meriahven

Sebastes norvegicus

5, 14

Harilik seepia

Sepia officinalis

Kõik piirkonnad

Harilik merikeel

Solea solea

5b, 6, 12, 14; 7a; 7bc; 7d; 7e; 7fg; 7hjk; 8ab; 8cde, 9, 10

Atlandi polaarhai

Somniosus microcephalus

Kõik piirkonnad

Merikogerlased

Sparidae

Kõik piirkonnad

Harilik ogahai

Squalus acanthias

Kõik piirkonnad

Vahemere stauriid

Trachurus mediterraneus

8, 9

Sinistauriid

Trachurus picturatus

8, 9, 10

Harilik stauriid

Trachurus trachurus

4a, 5b, 6a, 7a–c, 7e–k, 8; 9a

Tursikud

Trisopterus spp.

Kõik piirkonnad

Harilik peetrikala

Zeus faber

Kõik piirkonnad

Regioon

Vahemeri ja Must meri

Piirkond

Vahemere ja Musta mere piirkond (GFCMi geograafilised alapiirkonnad 1–29, FAO püügipiirkond 37)

Koordineerimisrühm

Vahemeri ja Must meri

Liik (tavanimetus)

Liik (teaduslik nimetus)

GFCMi allpiirkond

Musta ja aasovi mere aloosa

Alosa immaculata

Geograafilised alapiirkonnad 28–29

Euroopa angerjas

Anguilla anguilla

Geograafilised alapiirkonnad 1–27

Väike plankmudil

Aphia minuta

Geograafilised alapiirkonnad 9, 10, 16 ja 19

Hiid-lehthännak

Aristaeomorpha foliacea

Geograafilised alapiirkonnad 1–16, 19–21 ja 22–27

Punakas aristiid

Aristeus antennatus

Geograafilised alapiirkonnad 1–16, 19–21 ja 22–27

Ateriinid

Atherina spp.

Geograafilised alapiirkonnad 9, 10, 16 ja 19

Suursilm-kuldvöötahven

Boops boops

Geograafilised alapiirkonnad 1–27

Tavaline sinikrabi

Callinectes sapidus

Geograafilised alapiirkonnad 8–10, 11.2, 12–16, 18–21

Veenuskarp

Chamelea gallina

Geograafilised alapiirkonnad 17–18

Punane vääriskorall

Corallium rubrum

Geograafilised alapiirkonnad 1–27

Harilik kuldmakrell

Coryphaena hippurus

Geograafilised alapiirkonnad 12–27

Harilik huntahven

Dicentrarchus labrax

Geograafilised alapiirkonnad 1–27

Harilik peitelhammas

Diplodus annularis

Geograafilised alapiirkonnad 12–16, 19–21

Kähar muskuspolüüp

Eledone cirrhosa

Geograafilised alapiirkonnad 1–23

Harilik muskuspolüüp

Eledone moschata

Geograafilised alapiirkonnad 8–23

Anšoovis

Engraulis encrasicolus

Geograafilised alapiirkonnad 1–29

Hall merikukk

Eutrigla gurnardus

Geograafilised alapiirkonnad 13–16, 18–23

Mustsuu-saagsabahai

Galeus melastomus

Geograafilised alapiirkonnad 1–11

Kalmaarid

Illex spp., Todarodes spp.

Geograafilised alapiirkonnad 1–27

Hiid-jänespea

Lagocephalus sceleratus

Geograafilised alapiirkonnad 1–27

Harilik ebakalmaar

Loligo vulgaris

Geograafilised alapiirkonnad 1–27

Mustkõht-merikurat

Lophius budegassa

Geograafilised alapiirkonnad 1–16, 19–21; 22–23

Euroopa merikurat

Lophius piscatorius

Geograafilised alapiirkonnad 1–16, 18–23

Merlang

Merlangius merlangus

Geograafilised alapiirkonnad 28–29

Euroopa merluus

Merluccius merluccius

Geograafilised alapiirkonnad 1–27

Põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

Geograafilised alapiirkonnad 1–11, 22–23

Kefaallased

Mugilidae

Geograafilised alapiirkonnad 8–10, 11.2, 12–23

Vööt-meripoisur

Mullus barbatus

Geograafilised alapiirkonnad 1–29

Vööt-meripoisur

Mullus surmuletus

Geograafilised alapiirkonnad 1–16, 19–21 ja 22–27

Norra salehomaar

Nephrops norvegicus

Geograafilised alapiirkonnad 1–21

Harilik kaheksajalg

Octopus vulgaris

Geograafilised alapiirkonnad 1–27

Mustlaik-besuugo

Pagellus bogaraveo

Geograafilised alapiirkonnad 1–11

Punane besuugo

Pagellus erythrinus

Geograafilised alapiirkonnad 1–27

Karamot-viburhännak

Penaeus kerathurus

Geograafilised alapiirkonnad 22–23

Roosa süvahännak

Parapenaeus longirostris

Geograafilised alapiirkonnad 1–27

Tavaline sinikrabi

Portunus segnis

Geograafilised alapiirkonnad 8–10, 11.2, 12–16, 18–21

India tiibkala

Pterois miles

Geograafilised alapiirkonnad 1–27

Vahemere täht-sünkrai

Raja asterias

Geograafilised alapiirkonnad 1–11

Ogarai

Raja clavata

Geograafilised alapiirkonnad 1–16, 19–21

Meritigu

Rapana venosa

Geograafilised alapiirkonnad 28–29

Sardiin

Sardina pilchardus

Geograafilised alapiirkonnad 1–27

Ümar sardinell

Sardinella aurita

Geograafilised alapiirkonnad 1–16, 19–21 ja 22–27

Sisalikkala

Saurida lessepsianus

Geograafilised alapiirkonnad 22–27

Eso-merisaurus

Saurida undosquamis

Geograafilised alapiirkonnad 22–27

Harilik kammeljas

Scophthalmus maximus

Geograafilised alapiirkonnad 28–29

Tuunmakrell

Scomber colias

Geograafilised alapiirkonnad 1–11, 22–27

Harilik makrell

Scomber scombrus

Geograafilised alapiirkonnad 1–16, 19–21

Töönduslik püük: haid ja railased (4)

Selachii, Rajidae

Geograafilised alapiirkonnad 1–29

Harilik seepia

Sepia officinalis

Geograafilised alapiirkonnad 1–21

Küülikkalaline

Siganus luridus

Geograafilised alapiirkonnad 22–27

Marmor-küülikkala

Siganus rivulatus

Geograafilised alapiirkonnad 22–27

Harilik merikeel

Solea solea (Solea vulgaris)

Geograafilised alapiirkonnad 17–18, 22–27

Kuld-merikoger

Sparus aurata

Geograafilised alapiirkonnad 7, 22–23

Harilik noolhaug

Sphyraena sphyraena

Geograafilised alapiirkonnad 12–16, 19–21

Harilik spikaar

Spicara smaris

Geograafilised alapiirkonnad 17–18, 22–27

Kilu

Sprattus sprattus

Geograafilised alapiirkonnad 28–29

Harilik ogahai

Squalus acanthias

Geograafilised alapiirkonnad 28–29

Harilik ritsikvähk

Squilla mantis

Geograafilised alapiirkonnad 17–18

Vahemere stauriid

Trachurus mediterraneus

Geograafilised alapiirkonnad 1–29

Sinistauriid

Trachurus picturatus

Geograafilised alapiirkonnad 1–11

Harilik stauriid

Trachurus trachurus

Geograafilised alapiirkonnad 1–29

Väike tursik

Trisopterus minutus

Geograafilised alapiirkonnad 1–29

Veenuskarplased

Veneridae

Geograafilised alapiirkonnad 6, 13–21

Regioon

Äärepoolseimad piirkonnad

Piirkond

ELi veed Assooride ümbruses (FAO püügipiirkond 27.10.a.2), Madeira ja Kanaari saarte ümbruses (FAO püügipiirkond 34.1.2)

Koordineerimisrühm

puudub

Liik (tavanimetus)

Liik (teaduslik nimetus)

Liudkodalased

Patellidae

Assooride majandusvöönd, Kanaari/Madeira majandusvöönd

Sardiin

Sardina pilchardus

Assooride majandusvöönd, Kanaari/Madeira majandusvöönd

Ümar sardinell

Sardinella aurita

Kanaari/Madeira majandusvöönd

Madeira sardinell

Sardinella maderensis

Assooride majandusvöönd

Harilik aarakala

Sparisoma cretense

Assooride majandusvöönd, Kanaari/Madeira majandusvöönd

Regioon

Äärepoolseimad piirkonnad

Piirkond

Prantsuse Guajaana, Martinique’i ja Guadeloupe’i saari ümbritsevad ELi veed (FAO püügipiirkond 31)

Koordineerimisrühm

puudub

Liik (tavanimetus)

Liik (teaduslik nimetus)

Kareoga-riimsäga

Amphiarius rugispinis

Prantsuse Guajaana majandusvöönd

Kumakuma-koljatsäga

Brachyplatystoma filamentosum

Prantsuse Guajaana majandusvöönd

Hiid-hobumakrell

Caranx hippos

Prantsuse Guajaana majandusvöönd

perekond Robalo (robalolane)

Centropomus spp.

Prantsuse Guajaana majandusvöönd

Kuldsilm-varjukala

Cynoscion acoupa

Prantsuse Guajaana majandusvöönd

perekond Varjukala (varjukalalane)

Cynoscion steindachneri

Prantsuse Guajaana majandusvöönd

Rohekas varjukala

Cynoscion virescens

Prantsuse Guajaana majandusvöönd

Keskameerika kivikoha

Epinephelus itajara

Prantsuse Guajaana majandusvöönd

Kollane urakala

Genyatremus luteus

Prantsuse Guajaana majandusvöönd

Surinami kolmsaba

Lobotes surinamensis

Prantsuse Guajaana majandusvöönd

Punakas riffahven

Lutjanus purpureus

Prantsuse Guajaana majandusvöönd

perekond Kihvkotkaskala (kihvkotkaskalalane)

Macrodon ancylodon

Prantsuse Guajaana majandusvöönd

Atlandi tarpoon

Megalops atlanticus

Prantsuse Guajaana majandusvöönd

Tõmmu punahännak

Penaeus subtilis

Prantsuse Guajaana majandusvöönd

perekond Längsuu (längsuulane)

Plagioscion squamosissimus

Prantsuse Guajaana majandusvöönd

perekond Sirmsäga (sirmsägalane)

Sciades parkeri

Prantsuse Guajaana majandusvöönd

Krutsifiks-sirmsäga

Sciades proops

Prantsuse Guajaana majandusvöönd

perekond Kuningmakrellid (kuningmakrellane)

Scomberomorus spp.

Prantsuse Guajaana majandusvöönd

Kärjekirju sarvikkohver

Acanthostracion polygonius

Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd

Kribukirju sarvikkohver

Acanthostracion quadricornis

Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd

Ookeani kirurgkala

Acanthurus bahianus

Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd

Harilik kirurgkala

Acanthurus chirurgus

Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd

Kirju viilkala

Aluterus scriptus

Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd

Surinami vöötkala

Anisotremus surinamensis

Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd

ülemselts Railaadsed (railaadne)

Batoidimorpha (Hypotremata)

Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd

Harilik ogaselg

Balistes vetula

Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd

Suur porgi

Calamus bajonado

Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd

Helelaik-piiklaup

Cantherhines macrocerus

Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd

perekond Riivselg (riivselglane)

Canthidermis sufflamen

Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd

Kollane sälgmakrell

Caranx bartholomaei

Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd

perekond Hobumakrell (hobumakrellane)

Caranx latus

Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd

Leekselg-hobumakrell

Caranx ruber

Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd

Veripuna-küülikahven

Cephalopholis cruentata

Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd

Kariibi küülikahven

Cephalopholis fulva

Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd

perekond Kivikoha (kivikohalane)

Epinephelus adscensionis

Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd

Tähniline kivikoha

Epinephelus guttatus

Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd

Triibuline kivikoha

Epinephelus striatus

Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd

perekond Krahvahven (krahvahvenlane)

Etelis oculatus

Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd

perekond Ronko (ronkolane)

Haemulon carbonarium

Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd

Kollane ronko

Haemulon flavolineatum

Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd

Halluim-ronko

Haemulon parra

Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd

Vöötpea-ronko

Haemulon plumierii

Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd

Sinivööt-ronko

Haemulon sciurus

Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd

Pargo-riffahven

Lutjanus analis

Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd

Harilik riffahven

Lutjanus apodus

Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd

Joku-riffahven

Lutjanus jocu

Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd

Kuldsilm-riffahven

Lutjanus vivanus

Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd

Kollane poisurkala

Mulloidichthys martinicus

Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd

Kuldsaba

Ocyurus chrysurus

Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd

Kariibi ebalangust

Panulirus argus

Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd

Lapiline ebalangust

Panulirus guttatus

Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd

Harilik kiilhaug

Platybelone argalus

Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd

Punane suursilmahven

Priacanthus arenatus

Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd

Täpiline ebasultan

Pseudupeneus maculatus

Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd

Vöödiline tiibkala

Pterois volitans

Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd

ülemselts Hailaadsed (hailaadne)

Selachimorpha (Pleurotremata)

Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd

Punavööt-aarakala

Sparisoma aurofrenatum

Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd

Punasaba-aarakala

Sparisoma chrysopterum

Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd

Punauim-aarakala

Sparisoma rubripinne

Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd

Suur tiibkodalane

Strombus gigas

Guadeloupe’i ja Martinique’i majandusvöönd

Regioon

Äärepoolseimad piirkonnad

Piirkond

Mayotte’i ja Réunioni saari ümbritsevad ELi veed (FAO püügipiirkond 51)

Koordineerimisrühm

puudub

Liik (tavanimetus)

Liik (teaduslik nimetus)

Aprion

Aprion virescens

Mayotte’i ja Réunioni majandusvöönd

perekond Hobumakrell (hobumakrellane)

Caranx melampygus

Mayotte’i ja Réunioni majandusvöönd

Kuusirp-variool

Variola louti

Mayotte’i ja Réunioni majandusvöönd

Punakas kahvelsaba

Aphareus rutilans

Réunioni majandusvöönd

perekond Küülikahven (küülikahvenlane)

Cephalopholis aurantia

Réunioni majandusvöönd

Punavööt-kivikoha

Epinephelus fasciatus

Réunioni majandusvöönd

perekond Kivikoha (kivikohalane)

Epinephelus radiatus

Réunioni majandusvöönd

perekond Krahvahven (krahvahvenlane)

Etelis carbunculus

Réunioni majandusvöönd

perekond Krahvahven (krahvahvenlane)

Etelis coruscans

Réunioni majandusvöönd

sugukond Merilatiklased (merilatiklane)

Eumegistus illustris

Réunioni majandusvöönd

perekond Seanina (seaninalane)

Lethrinus rubrioperculatus

Réunioni majandusvöönd

Sinitriibuline riffahven

Lutjanus kasmira

Réunioni majandusvöönd

perekond Riffahven (riffiahvenlane)

Lutjanus notatus

Réunioni majandusvöönd

perekond Teravhammas (teravhammaslane)

Pristipomoides argyrogrammicus

Réunioni majandusvöönd

perekond Teravhammas (teravhammaslane)

Pristipomoides multidens

Réunioni majandusvöönd

Harilik selar

Selar crumenophthalmus

Réunioni majandusvöönd

Pikkuim-seriool

Seriola riviolana

Réunioni majandusvöönd

perekond Variool (varioollane)

Variola albimarginata

Réunioni majandusvöönd

Regioon

Muud regioonid

Piirkond

Atlandi loodeosa (FAO püügipiirkond 21)

Koordineerimisrühm

NA NS & EA

Liik (tavanimetus)

Liik (teaduslik nimetus)

NAFO konventsiooni ala

Täht-sünkrai

Amblyraja radiata

3LNOPs

Musthaid

Apristurus spp.

SA1–6

Limapead

Beryx spp.

6G

Kalju-tömppeakala

Coryphaenoides rupestris

SA1–3

Kare astelhai

Centrophorus spp.

SA1–6

Portugali süvahai

Centroscymnus coelolepis

SA1–6

Pikknina-süvahai

Centroscymnus crepidater

SA1–6

Must okishai

Centroscyllium fabricii

SA1–6

Harilik mantelhai

Chlamydoselachus anguineus

SA1–6

Šokolaadhai

Dalatias licha

SA1–6

Luits-nokkhai

Deania calcea

SA1–6

Suur tumehai

Etmopterus princeps

SA1–6

Harilik tumehai

Etmopterus spinax

SA1–6

Tursk

Gadus morhua

3M; 3NO; 3Ps; SA1

Hiir-saaghai

Galeus murinus

SA1–6

Harilik pikklest

Glyptocephalus cynoglossus

3NO; 2J3KL

Kammhai

Hexanchus griseus

SA1–6

Harilik karelest

Hippoglossoides platessoides

3LNO; 3M

Lühiuimkalmaar

Illex illecebrosus

SA 3–4

Ruske soomuslest

Limanda ferruginea

3LNO

Põhja-pikksaba

Macrourus berglax

SA1–3

Moiva

Mallotus villosus

3NO

Puriuim-vinkelhai

Oxynotus paradoxus

SA1–6

Harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

SA1; 3LNO; 3M

Süvalest

Reinhardtius hippoglossoides

3KLMNO; SA1

Lõhe

Salmo salar

NAFO SA1+ ICESi alapiirkond 14, NEAFC, NASCO

Harilik nugahammashai

Scymnodon ringenes

SA1–6

Nokk-meriahven

Sebastes mentella

SA1

Meriahvenad

Sebastes spp.

3LN; 3M; 3O

Atlandi polaarhai

Somniosus microcephalus

SA1–6

Valge ameerikaluts

Urophycis tenuis

3NO

Regioon

Muud regioonid

Piirkond

Kesk-Atlandi idaosa (FAO püügipiirkond 34)

Koordineerimisrühm

LDF

Liik (tavanimetus)

Liik (teaduslik nimetus)

CECAF konventsiooni ala

Must süsisaba

Aphanopus carbo

Kõik piirkonnad

Vahelmine süsisaba

Aphanopus intermedius

Kõik piirkonnad

Musthaid

Apristurus spp.

34.1.1, 34.1.2, 34.2

Punavööt-aristiid

Aristeus varidens

Kõik piirkonnad

Urisejalased

Brachydeuterus spp.

Kõik piirkonnad

Atlandi merilatikas

Brama brama

Kõik piirkonnad

Sälgmakrellid

Caranx spp.

34.3.1, 34.3.3–6

Kare astelhai

Centrophorus spp.

34.1.1, 34.1.2, 34.2

Portugali süvahai

Centroscymnus coelolepis

34.1.1, 34.1.2, 34.2

Pikknina-süvahai

Centroscymnus crepidater

34.1.1, 34.1.2, 34.2

Must okishai

Centroscyllium fabricii

34.1.1, 34.1.2, 34.2

Harilik mantelhai

Chlamydoselachus anguineus

34.1.1, 34.1.2, 34.2

Koerakeeled

Cynoglossus spp.

Kõik piirkonnad

Šokolaadhai

Dalatias licha

34.1.1, 34.1.2, 34.2

Luits-nokkhai

Deania calcea

34.1.1, 34.1.2, 34.2

Sigarstauriidid

Decapterus spp.

34.3.1, 34.3.3–6

Suursilm-hammasahven

Dentex macrophthalmus

Kõik piirkonnad

Anšoovis

Engraulis encrasicolus

Kõik piirkonnad

Valgevööt-kivikoha

Epinephelus aeneus

34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

Bonga

Ethmalosa fimbriata

34.3.1, 34.3.3–6

Suur tumehai

Etmopterus princeps

34.1.1, 34.1.2, 34.2

Harilik tumehai

Etmopterus spinax

34.1.1, 34.1.2, 34.2

Lõuna-punahännak

Farfantepenaeus notialis

Kõik piirkonnad

Rehauim

Galeoides decadactylus

34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

Hiir-saaghai

Galeus murinus

34.1.1, 34.1.2, 34.2

Kammhai

Hexanchus griseus

34.1.1, 34.1.2, 34.2

Harilik ebakalmaar

Loligo vulgaris

Kõik piirkonnad

Benguela merluus

Merluccius polli

Kõik piirkonnad

Senegali merluus

Merluccius senegalensis

Kõik piirkonnad

Harilik kaheksajalg

Octopus vulgaris

Kõik piirkonnad

Puriuim-vinkelhai

Oxynotus paradoxus

34.1.1, 34.1.2, 34.2

Hispaania besuugo

Pagellus acarne

34.1.1

Lääneaafrika besuugo

Pagellus bellottii

Kõik piirkonnad

Sinitähniline merikoger

Pagrus caeruleostictus

Kõik piirkonnad

Roosa süvahännak

Parapenaeus longirostris

Kõik piirkonnad

Urisejalased

Pomadasys spp.

Kõik piirkonnad

Kaptenkalad

Pseudotolithus spp.

34.1.1

Sardiin

Sardina pilchardus

34.1.1, 34.1.3

Ümar sardinell

Sardinella aurita

Kõik piirkonnad

Madeira sardinell

Sardinella maderensis

Kõik piirkonnad

Tuunmakrell

Scomber colias

Kõik piirkonnad

Harilik nugahammashai

Scymnodon ringenes

34.1.1, 34.1.2, 34.2

Harilik seepia

Sepia hierredda

Kõik piirkonnad

Harilik seepia

Sepia officinalis

Kõik piirkonnad

Merikogred

Sparus spp.

34.1.1

Harilik stauriid

Trachurus spp.

Kõik piirkonnad

Regioon

Muud regioonid

Piirkond

Vaikse ookeani lõunaosa (FAO püügipiirkonnad 81 ja 87)

Koordineerimisrühm

LDF

Liik (tavanimetus)

Liik (teaduslik nimetus)

SPRFMO konventsiooni ala

Tšiili stauriid

Trachurus murphyi

Kõik piirkonnad

Regioon

Muud regioonid

Piirkond

Atlandi ookean ja sellega külgnevad mered (FAO püügipiirkonnad 21, 27, 31, 37, 41, 47, 34, 48 )
   (17)

Koordineerimisrühm

LP

Liik (tavanimetus)

Liik (teaduslik nimetus)

ICCAT konventsiooni ala

Vahuu

Acanthocybium solandri

Kõik piirkonnad

Suursilm-rebashai

Alopias superciliosus

Kõik piirkonnad

Harilik rebashai

Alopias vulpinus

Kõik piirkonnad

Kuul-makrelltuun

Auxis rochei

Kõik piirkonnad

Fregatt-makrelltuun

Auxis thazard

Kõik piirkonnad

Siidhallhai

Carcharhinus falciformis

Kõik piirkonnad

Pikkuim-hallhai

Carcharhinus longimanus

Kõik piirkonnad

Hallhailased

Carcharhinus spp.

Kõik piirkonnad

Harilik kuldmakrell

Coryphaena hippurus

Kõik piirkonnad

Atlandi väiketuun

Euthynnus alleteratus

Kõik piirkonnad

Atlandi purikala

Istiophorus albicans

Kõik piirkonnad

Atlandi makohai

Isurus oxyrinchus

Kõik piirkonnad

Troopika-makohai

Isurus paucus

Kõik piirkonnad

Valge piikkoon

Kajikia albida

Kõik piirkonnad

Triiptuun

Katsuwonus pelamis

Kõik piirkonnad

Harilik heeringahai

Lamna nasus

Kõik piirkonnad

Sinine marliin

Makaira nigricans (või mazara)

Kõik piirkonnad

Merisarviklased (Mobulidae)

Mobula spp.

Kõik piirkonnad

Vöötideta pelamiid

Orcynopsis unicolor

Kõik piirkonnad

Sinihai

Prionace glauca

Kõik piirkonnad

Vaalhai

Rhincodon typus

Kõik piirkonnad

Atlandi pelamiid

Sarda sarda

Kõik piirkonnad

Brasiilia kuningmakrell

Scomberomorus brasiliensis

Kõik piirkonnad

Kavalla-kuningmakrell

Scomberomorus cavalla

Kõik piirkonnad

Tähniline kuningmakrell

Scomberomorus maculatus

Kõik piirkonnad

Lääneatlandi kuningmakrell

Scomberomorus regalis

Kõik piirkonnad

Lääneaafrika kuningmakrell

Scomberomorus tritor

Kõik piirkonnad

Suur vasarhai

Sphyrna lewini

Kõik piirkonnad

Hiid-vasarhai

Sphyrna mokarran

Kõik piirkonnad

Vasarhai (liigist Sphyrna zygaena)

Sphyrna zygaena

Kõik piirkonnad

Vahemere odanina

Tetrapturus belone

Kõik piirkonnad

Ümarsoom-odanina

Tetrapturus georgii

Kõik piirkonnad

Pikkkoon-odanina

Tetrapturus fluegeri

Kõik piirkonnad

Pikkuim-tuun

Thunnus alalunga

Kõik piirkonnad

Kulduim-tuun

Thunnus albacares

Kõik piirkonnad

Mustuim-tuun

Thunnus atlanticus

Kõik piirkonnad

Suursilm-tuun

Thunnus obesus

Kõik piirkonnad

Harilik tuun

Thunnus thynnus

Kõik piirkonnad

Mõõkkala

Xiphias gladius

Kõik piirkonnad

Regioon

Muud regioonid

Piirkond

India ookean (FAO püügipiirkonnad 51 ja 57)

Koordineerimisrühm

LP

Liik (tavanimetus)

Liik (teaduslik nimetus)

IOTC konventsiooni ala

Vahuu

Acanthocybium solandri

Kõik piirkonnad

Avavee-rebashai

Alopias pelagicus

Kõik piirkonnad

Suursilm-rebashai

Alopias superciliosus

Kõik piirkonnad

Kuul-makrelltuun

Auxis rochei

Kõik piirkonnad

Fregatt-makrelltuun

Auxis thazard

Kõik piirkonnad

Siidhallhai

Carcharhinus falciformis

Kõik piirkonnad

Pikkuim-hallhai

Carcharhinus longimanus

Kõik piirkonnad

Hallhailased

Carcharhinus spp.

Kõik piirkonnad

Harilik kuldmakrell

Coryphaena hippurus

Kõik piirkonnad

Tähniline väiketuun

Euthynnus affinis

Kõik piirkonnad

Must marliin

Istiompax indica

Kõik piirkonnad

Purikala

Istiophorus platypterus

Kõik piirkonnad

Atlandi makohai

Isurus oxyrinchus

Kõik piirkonnad

Troopika-makohai

Isurus paucus

Kõik piirkonnad

Triiptuun

Katsuwonus pelamis

Kõik piirkonnad

Harilik heeringahai

Lamna nasus

Kõik piirkonnad

Sinine marliin

Makaira nigricans (või mazara)

Kõik piirkonnad

Merisarviklased (Mobulidae)

Mobula spp.

Kõik piirkonnad

Sinihai

Prionace glauca

Kõik piirkonnad

Vaalhai

Rhincodon typus

Kõik piirkonnad

India kuningmakrell

Scomberomorus guttatus

Kõik piirkonnad

Vöödiline kuningmakrell

Scomberomorus commerson

Kõik piirkonnad

Austraalia tuun

Thunnus tonggol

Kõik piirkonnad

Indopatsi vasarhai

Sphyrna lewini

Kõik piirkonnad

Hiid-vasarhai

Sphyrna mokarran

Kõik piirkonnad

Vasarhai (liigist Sphyrna zygaena)

Sphyrna zygaena

Kõik piirkonnad

Vöödiline odanina

Tetrapturus audax

Kõik piirkonnad

Lühikoon-odanina

Tetrapturus angustirostris

Kõik piirkonnad

Pikkuim-tuun

Thunnus alalunga

Kõik piirkonnad

Kulduim-tuun

Thunnus albacares

Kõik piirkonnad

Suursilm-tuun

Thunnus obesus

Kõik piirkonnad

Mõõkkala

Xiphias gladius

Kõik piirkonnad

Regioon

Muud regioonid

Piirkond

Vaikse ookeani lääne- ja keskosa (FAO püügipiirkond 71)

Koordineerimisrühm

LP

Liik (tavanimetus)

Liik (teaduslik nimetus)

WCPFC konventsiooni ala

Avavee-rebashai

Alopias pelagicus

Kõik piirkonnad

Suursilm-rebashai

Alopias superciliosus

Kõik piirkonnad

Harilik rebashai

Alopias vulpinus

Kõik piirkonnad

Siidhallhai

Carcharhinus falciformis

Kõik piirkonnad

Pikkuim-hallhai

Carcharhinus longimanus

Kõik piirkonnad

Must marliin

Istiompax indica

Kõik piirkonnad

Atlandi makohai

Isurus oxyrinchus

Kõik piirkonnad

Troopika-makohai

Isurus paucus

Kõik piirkonnad

Triiptuun

Katsuwonus pelamis

Kõik piirkonnad

Harilik heeringahai

Lamna nasus

Kõik piirkonnad

Sinine marliin

Makaira nigricans (või mazara)

Kõik piirkonnad

Sinihai

Prionace glauca

Kõik piirkonnad

Vaalhai

Rhincodon typus

Kõik piirkonnad

Suur vasarhai

Sphyrna lewini

Kõik piirkonnad

Hiid-vasarhai

Sphyrna mokarran

Kõik piirkonnad

Vasarhai (liigist Sphyrna zygaena)

Sphyrna zygaena

Kõik piirkonnad

Vöödiline odanina

Tetrapturus audax

Kõik piirkonnad

Pikkuim-tuun

Thunnus alalunga

Kõik piirkonnad

Kulduim-tuun

Thunnus albacares

Kõik piirkonnad

Suursilm-tuun

Thunnus obesus

Kõik piirkonnad

Idatuun

Thunnus orientalis

Kõik piirkonnad

Mõõkkala

Xiphias gladius

Kõik piirkonnad

Merisarviklased (Mobulidae)

Mobula spp.

Kõik piirkonnad

Regioon

Muud regioonid

Piirkond

Vaikse ookeani ida- ja keskosa (FAO püügipiirkonnad 77 ja 87)

Koordineerimisrühm

LP

Liik (tavanimetus)

Liik (teaduslik nimetus)

IATTC konventsiooni ala

Siidhallhai

Carcharhinus falciformis

Kõik piirkonnad

Pikkuim-hallhai

Carcharhinus longimanus

Kõik piirkonnad

Must marliin

Istiompax indica

Kõik piirkonnad

Makohaid

Isurus spp.

Kõik piirkonnad

Triiptuun

Katsuwonus pelamis

Kõik piirkonnad

Harilik heeringahai

Lamna nasus

Kõik piirkonnad

Sinine marliin

Makaira nigricans (või mazara)

Kõik piirkonnad

Vaalhai

Rhincodon typus

Kõik piirkonnad

Suur vasarhai

Sphyrna lewini

Kõik piirkonnad

Hiid-vasarhai

Sphyrna mokarran

Kõik piirkonnad

Vasarhai (liigist Sphyrna zygaena)

Sphyrna zygaena

Kõik piirkonnad

Vöödiline odanina

Tetrapturus audax

Kõik piirkonnad

Pikkuim-tuun

Thunnus alalunga

Kõik piirkonnad

Kulduim-tuun

Thunnus albacares

Kõik piirkonnad

Suursilm-tuun

Thunnus obesus

Kõik piirkonnad

Idatuun

Thunnus orientalis

Kõik piirkonnad

Mõõkkala

Xiphias gladius

Kõik piirkonnad

Merisarviklased (Mobulidae)

Mobula spp.

Kõik piirkonnad

Regioon

Muud regioonid

Piirkond

Kesk-Atlandi lääneosa (FAO püügipiirkond 31)

Koordineerimisrühm

puudub

Liik (tavanimetus)

Liik (teaduslik nimetus)

WECAFC konventsiooni ala

Kulduim-varjukala

Cynoscion acoupa

Põhja-Brasiilia mandrilava

Tähniline kivikoha

Epinephelus guttatus

Kõik piirkonnad

Tõmmu punahännak

Farfantepenaeus subtilis

Põhja-Brasiilia mandrilava

Lendkala

Hirundichthys affinis

Kõik piirkonnad

Suur tiibkodalane

Lobatus gigas

Kõik piirkonnad

Mustuim-riffahven

Lutjanus buccanella

Kõik piirkonnad

Punakas riffahven

Lutjanus campechanus

Kõik piirkonnad

Punakas riffahven

Lutjanus purpureus

Põhja-Brasiilia mandrilava

Kulduim-riffahven

Lutjanus vivanus

Kõik piirkonnad

Kariibi ebalangust

Panulirus argus

Kõik piirkonnad

Piirkond

Atlandi kaguosa (FAO püügipiirkond 47)

Koordineerimisrühm

puudub

Liik (tavanimetus)

Liik (teaduslik nimetus)

SEAFO konventsiooni ala

Limapead

Beryx spp.

Kõik piirkonnad

Punakrabid

Chaceon spp.

Kõik piirkonnad

Patagoonia kihvkala

Dissostichus eleginoides

Kõik piirkonnad

Sinisuu-liftahven

Helicolenus spp.

Kõik piirkonnad

Oranž karekala

Hoplostethus atlanticus

Kõik piirkonnad

Harilik kultkala

Pseudopentaceros richardsoni

Kõik piirkonnad

Harilik makrell

Scomber spp.

Kõik piirkonnad

Harilik stauriid

Trachurus spp.

Kõik piirkonnad

Regioon

Muud regioonid

Piirkond

Lõuna-Jäämeri ja India ookeani lõunaosa (FAO püügipiirkonnad 48, 58 ja 88)

Koordineerimisrühm

puudub

Liik (tavanimetus)

Liik (teaduslik nimetus)

CCAMLR konventsiooni ala

Limapead

Beryx spp.

Kõik piirkonnad

Jääkala

Champsocephalus gunnari

Kõik piirkonnad

Kihvkalad

Dissostichus spp. (Dissostichus eleginoides ja Dissostichus mawsoni)

Kõik piirkonnad

Tavaline hiilgevähk

Euphausia superba

Kõik piirkonnad

Oranž karekala

Hoplostethus atlanticus

Kõik piirkonnad

Nototeenia

Lepidonotothen spp.

Kõik piirkonnad

Kalju-tömppeakala

Macrourus spp.

Kõik piirkonnad

Railised

Rajiformes

Kõik piirkonnad

Süvamerehaid

Kõik liigid

Kõik piirkonnad

Tabel 2 (endine 1D)

Õigusaktid ja asutused, mis on seotud liikidega, mida tuleb liidu kaitseprogrammide või rahvusvaheliste kohustuste raames jälgida

| ELi õigusaktid |
| --- |
| Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta,  (18) kõik II, IV ja V lisas loetletud mereliigid. |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta,  (19) kõik vee- ja merelinnud, sealhulgas rändliigid. |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv)  (20). |
| Nõukogu 15. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 734/2008, milles käsitletakse ohualdiste avamere ökosüsteemide kaitset põhjapüügivahendite kahjuliku mõju eest  (21). |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/2336, millega kehtestatakse süvamere kalavarude püügi eritingimused Kirde-Atlandil ja kalapüügisätted Kirde-Atlandi rahvusvahelistes vetes ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 2347/2002  (22). |
| Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2847/93 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1626/94  (23). |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2107, millega kehtestatakse Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) konventsiooni alal kohaldatavad majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed ning millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1936/2001, (EÜ) nr 1984/2003 ja (EÜ) nr 520/2007  (24). |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1241, mis käsitleb kalavarude ja mereökosüsteemide kaitsmist tehniliste meetmete abil ning millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1967/2006, (EÜ) nr 1224/2009 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1380/2013, (EL) 2016/1139, (EL) 2018/973, (EL) 2019/472 ja (EL) 2019/1022 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 894/97, (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 2549/2000, (EÜ) nr 254/2002, (EÜ) nr 812/2004 ja (EÜ) nr 2187/2005  (25). |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrus (EL) 2019/833, millega kehtestatakse Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni reguleerimispiirkonnas kohaldatavad kaitse- ja rakendusmeetmed, muudetakse määrust (EL) 2016/1627 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2115/2005 ja (EÜ) nr 1386/2007  (26). |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrus (EL) 2018/975, millega kehtestatakse majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed, mida kohaldatakse Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni (SPRFMO) konventsiooni alal  (27). |
| Rahvusvahelised konventsioonid |
| Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsioon (Barcelona konventsioon  (28)) |
| Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse konventsioon (OSPARi konventsioon  (29)) |
| Läänemere piirkonna merekeskkonna kaitse Helsingi konventsioon  (30) |
| Piirkondlikud kalandusorganisatsioonid |
| Vahemere üldine kalanduskomisjon (GFCM  (31)) |
| Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon (ICCAT  (32)) |
| India Ookeani Tuunikomisjon (IOTC  (33)) |
| Ameerika Troopikatuunide Komisjon (IATTC  (34)) |
| Loode-Atlandi Kalandusorganisatsioon (NAFO  (35)) |
| Kirde-Atlandi Kalanduskomisjon (NEAFC  (36)) |
| Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF  (37)) |
| Kesk-Atlandi lääneosa kalanduskomisjon (WECAFC  (38)) |
| Atlandi ookeani kaguosa kalandusorganisatsioon (SEAFO  (39)) |
| Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjon (WCPFC  (40)) |
| Vaikse ookeani lõunaosa piirkondlik kalavarude majandamise organisatsioon (SPRFMO  (41)) |
| India ookeani lõunaosa kalanduskokkulepe  (42) |
| Antarktika vete elusressursside kaitse komisjon (CCAMLR  (43)) |

ELi õigusaktid

Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta,  (18) kõik II, IV ja V lisas loetletud mereliigid.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta,  (19) kõik vee- ja merelinnud, sealhulgas rändliigid.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv)  (20).

Nõukogu 15. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 734/2008, milles käsitletakse ohualdiste avamere ökosüsteemide kaitset põhjapüügivahendite kahjuliku mõju eest  (21).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/2336, millega kehtestatakse süvamere kalavarude püügi eritingimused Kirde-Atlandil ja kalapüügisätted Kirde-Atlandi rahvusvahelistes vetes ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 2347/2002  (22).

Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2847/93 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1626/94  (23).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2107, millega kehtestatakse Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) konventsiooni alal kohaldatavad majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed ning millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1936/2001, (EÜ) nr 1984/2003 ja (EÜ) nr 520/2007  (24).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1241, mis käsitleb kalavarude ja mereökosüsteemide kaitsmist tehniliste meetmete abil ning millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1967/2006, (EÜ) nr 1224/2009 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1380/2013, (EL) 2016/1139, (EL) 2018/973, (EL) 2019/472 ja (EL) 2019/1022 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 894/97, (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 2549/2000, (EÜ) nr 254/2002, (EÜ) nr 812/2004 ja (EÜ) nr 2187/2005  (25).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrus (EL) 2019/833, millega kehtestatakse Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni reguleerimispiirkonnas kohaldatavad kaitse- ja rakendusmeetmed, muudetakse määrust (EL) 2016/1627 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2115/2005 ja (EÜ) nr 1386/2007  (26).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrus (EL) 2018/975, millega kehtestatakse majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed, mida kohaldatakse Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni (SPRFMO) konventsiooni alal  (27).

Rahvusvahelised konventsioonid

Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsioon (Barcelona konventsioon  (28))

Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse konventsioon (OSPARi konventsioon  (29))

Läänemere piirkonna merekeskkonna kaitse Helsingi konventsioon  (30)

Piirkondlikud kalandusorganisatsioonid

Vahemere üldine kalanduskomisjon (GFCM  (31))

Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon (ICCAT  (32))

India Ookeani Tuunikomisjon (IOTC  (33))

Ameerika Troopikatuunide Komisjon (IATTC  (34))

Loode-Atlandi Kalandusorganisatsioon (NAFO  (35))

Kirde-Atlandi Kalanduskomisjon (NEAFC  (36))

Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF  (37))

Kesk-Atlandi lääneosa kalanduskomisjon (WECAFC  (38))

Atlandi ookeani kaguosa kalandusorganisatsioon (SEAFO  (39))

Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjon (WCPFC  (40))

Vaikse ookeani lõunaosa piirkondlik kalavarude majandamise organisatsioon (SPRFMO  (41))

India ookeani lõunaosa kalanduskokkulepe  (42)

Antarktika vete elusressursside kaitse komisjon (CCAMLR  (43))

Tabel 3 (varasem tabel 1E)

Magevee diadroomsed liigid

| Liik (tavanimetus) | Liik (teaduslik nimetus) | Merealaväline ala, kus asub kalavaru, või kalavaru kood |
| --- | --- | --- |
| Euroopa angerjas | Anguilla anguilla | Angerjavarude majandamise üksused vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1100/2007  (44) |
| Lõhe | Salmo salar | Kõik looduslikud levikualad |
| Meriforell | Salmo trutta | Kõik looduslikud levikualad |

Liik (tavanimetus)

Liik (teaduslik nimetus)

Merealaväline ala, kus asub kalavaru, või kalavaru kood

Euroopa angerjas

Anguilla anguilla

Angerjavarude majandamise üksused vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1100/2007  (44)

Lõhe

Salmo salar

Kõik looduslikud levikualad

Meriforell

Salmo trutta

Kõik looduslikud levikualad

Tabel 4 (varasem tabel 3)

Liigid, mille puhul tuleb koguda andmeid harrastuskalapüügi kohta

| Piirkond | Liik |
| --- | --- |
| Läänemeri (ICESi alarajoonid 22–32) | Lõhe, angerjas ja meriforell (sealhulgas magevetes) ning tursk |
| Põhjameri (ICESi piirkonnad 3a, 4 ja 7d) | Lõhe ja angerjas (sh magevetes), huntahven, tursk, Euroopa süsikas, varilõpuselised |
| Arktika idaosa (ICESi piirkonnad 1 ja 2) | Lõhe ja angerjas (sh magevetes), tursk, Euroopa süsikas, varilõpuselised |
| Atlandi ookeani põhjaosa (ICESi piirkonnad 5–14 ja NAFO piirkonnad) | Lõhe ja angerjas (sh magevetes), huntahven, tursk, Euroopa süsikas, varilõpuselised ja pika rändega ICCATi liigid |
| Vahemeri | Angerjas (sh magevetes), varilõpuselised ja pika rändega ICCATi liigid |
| Must meri | Angerjas (sh magevetes), varilõpuselised ja pika rändega ICCATi liigid |

Piirkond

Liik

Läänemeri (ICESi alarajoonid 22–32)

Lõhe, angerjas ja meriforell (sealhulgas magevetes) ning tursk

Põhjameri (ICESi piirkonnad 3a, 4 ja 7d)

Lõhe ja angerjas (sh magevetes), huntahven, tursk, Euroopa süsikas, varilõpuselised

Arktika idaosa (ICESi piirkonnad 1 ja 2)

Lõhe ja angerjas (sh magevetes), tursk, Euroopa süsikas, varilõpuselised

Atlandi ookeani põhjaosa (ICESi piirkonnad 5–14 ja NAFO piirkonnad)

Lõhe ja angerjas (sh magevetes), huntahven, tursk, Euroopa süsikas, varilõpuselised ja pika rändega ICCATi liigid

Vahemeri

Angerjas (sh magevetes), varilõpuselised ja pika rändega ICCATi liigid

Must meri

Angerjas (sh magevetes), varilõpuselised ja pika rändega ICCATi liigid

Tabel 5 (varasem tabel 2)

Püügitegevus (kalastusviis)

| 1. tase | 2. tase | 3. tase | 4. tase | 5. tase | 6. tase |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tegevus | Püügivahendi klassid | Püügivahendite rühmad | Püügivahendi liik | Sihtliigid
   (45) | Võrgusilma suurus ja selektiivsust suurendavad seadmed |
| Kalapüük | Tragid | Tragid | Paaditragi [DRB] | Anadroomsed liigid (ANA)
  Põhjaorganismid (DES)
  Katadroomsed liigid (CAT)
  Peajalgsed (CEP)
  Koorikloomad (CRU)
  Põhjalähedased liigid (DEF)
  Süvamereliigid (DWS)
  Kalad (FIF)
  Mageveekalade liigid (FWS)
  Erinevad liigid (MIS)
  Erinevad peajalgsed ja põhjalähedased kalad (MCF)
  Erinevad koorikloomad ja põhjalähedased kalad (MCD)
  Erinevad süvamereliigid ja põhjalähedased kalad (MDD)
  Erinevad pelaagilised ja põhjalähedased kalad (MPD)
  Limused (MOL)
  Suured pelaagilised kalad (LPF)
  Väikesed pelaagilised kalad (LPF) | Vastavalt asjaomaste määruste kohastele kehtivatele koodidele |
| Mehaaniline/imutragi [DRM] [DRH] |
| Traalpüünised | Põhjatraalid | Traallaudadega põhjatraal [OTB] |
| Mitmiktraalnoot [OTT] [OTP] |
| Salehomaaripüügi põhjatraal [TBN] |
| Krevetipüügi põhjatraal [OTB] |
| Paarispüügi põhjatraal [OTB] |
| Piimtraal [TBB] |
| Pelaagiline traal | Traallaudadega pelaagiline traal [OTM] |
| Paarispüügi pelaagiline traal [PTM] |
| Pelaagiline krevetitraal [TMS] |
| Poolpelaagiline traal [TSP] |
| Õnged ja jadad | Veo- ja ritvõnged | Ridvata õnged ja ridvaga õnged [LHP] [LHM] |
| Lantpüügiseadmed [LTL] |
| Vertikaalõngejadad [LVT] |
| Õngejadad | Triivõngejadad [LLD] |
| Põhjaõngejadad [LLS] |
| Lõkspüünised | Lõkspüünised | Õhkpüünised [FAR] |
| Lõkspüünised ja mõrrad [FPO] |
| Mõrrad [FYK] |
| Katmata seisevnoodad [FPN] |
| Voolunoodad [FSN] |
| Tarade ja ülevoolupaisude püsirajatised [FWR] |
| Piirded [FWR] |
| Võrgud | Tõstevõrgud | Käsitõstevõrgud [LNP] |
| Paadist käsitsetavad tõstevõrgud [LNB] |
| Kaldalt käsitsetavad tõstevõrgud [LNS] |
| Langpüünised | Heitevõrgud [FCN] |
| Lõkspüünised/rõngasvõrgud [FCO] |
| Võrgud | Abarad [GTR] |
| Põhjanakkevõrgud [GNS] |
| Triivnakkevõrgud [GND] |
| Põhja kinnitatud kombineeritud võrgud [GTN] |
| Haard-nakkevõrgud [GNC] |
| Vainakkevõrgud [GNF] |
| Noodad | Haardvõrgud | Seinnoot [PS] |
| Kokkuveotrossita haardnoodad [LA] |
| Noodad  (46) | Ankurdamata põhjanoodad [SSC] |
| Ankurdatud põhjanoodad [SDN] |
| Paarispüügi noodad [SPR] |
| Ranna- ja paadinoodad [SB] [SV] |
| Väikesemahuline rannapüük | Väikesemahuline rannapüük | Sukeldumine [DIV] |
| Jalgsi püük [FOO] |
| Tõstevõrgud [LN] |
| Muud püügivahendid | Muud püügivahendid | Angerjamaimude (klaasangerja) püük [GES] | Klaasangerjas |
| Merevetikate korjevahendid [HMS] | Merevetikad (SWD) |
| Mitmesugust | Mitmesugust (täpsustada) | | |
| Muu tegevus kui kalapüük |
| Puudub |

1. tase

2. tase

3. tase

4. tase

5. tase

6. tase

Tegevus

Püügivahendi klassid

Püügivahendite rühmad

Püügivahendi liik

Sihtliigid
   (45)

Võrgusilma suurus ja selektiivsust suurendavad seadmed

Kalapüük

Tragid

Tragid

Paaditragi [DRB]

Anadroomsed liigid (ANA)

Põhjaorganismid (DES)

Katadroomsed liigid (CAT)

Peajalgsed (CEP)

Koorikloomad (CRU)

Põhjalähedased liigid (DEF)

Süvamereliigid (DWS)

Kalad (FIF)

Mageveekalade liigid (FWS)

Erinevad liigid (MIS)

Erinevad peajalgsed ja põhjalähedased kalad (MCF)

Erinevad koorikloomad ja põhjalähedased kalad (MCD)

Erinevad süvamereliigid ja põhjalähedased kalad (MDD)

Erinevad pelaagilised ja põhjalähedased kalad (MPD)

Limused (MOL)

Suured pelaagilised kalad (LPF)

Väikesed pelaagilised kalad (LPF)

Vastavalt asjaomaste määruste kohastele kehtivatele koodidele

Mehaaniline/imutragi [DRM] [DRH]

Traalpüünised

Põhjatraalid

Traallaudadega põhjatraal [OTB]

Mitmiktraalnoot [OTT] [OTP]

Salehomaaripüügi põhjatraal [TBN]

Krevetipüügi põhjatraal [OTB]

Paarispüügi põhjatraal [OTB]

Piimtraal [TBB]

Pelaagiline traal

Traallaudadega pelaagiline traal [OTM]

Paarispüügi pelaagiline traal [PTM]

Pelaagiline krevetitraal [TMS]

Poolpelaagiline traal [TSP]

Õnged ja jadad

Veo- ja ritvõnged

Ridvata õnged ja ridvaga õnged [LHP] [LHM]

Lantpüügiseadmed [LTL]

Vertikaalõngejadad [LVT]

Õngejadad

Triivõngejadad [LLD]

Põhjaõngejadad [LLS]

Lõkspüünised

Lõkspüünised

Õhkpüünised [FAR]

Lõkspüünised ja mõrrad [FPO]

Mõrrad [FYK]

Katmata seisevnoodad [FPN]

Voolunoodad [FSN]

Tarade ja ülevoolupaisude püsirajatised [FWR]

Piirded [FWR]

Võrgud

Tõstevõrgud

Käsitõstevõrgud [LNP]

Paadist käsitsetavad tõstevõrgud [LNB]

Kaldalt käsitsetavad tõstevõrgud [LNS]

Langpüünised

Heitevõrgud [FCN]

Lõkspüünised/rõngasvõrgud [FCO]

Võrgud

Abarad [GTR]

Põhjanakkevõrgud [GNS]

Triivnakkevõrgud [GND]

Põhja kinnitatud kombineeritud võrgud [GTN]

Haard-nakkevõrgud [GNC]

Vainakkevõrgud [GNF]

Noodad

Haardvõrgud

Seinnoot [PS]

Kokkuveotrossita haardnoodad [LA]

Noodad  (46)

Ankurdamata põhjanoodad [SSC]

Ankurdatud põhjanoodad [SDN]

Paarispüügi noodad [SPR]

Ranna- ja paadinoodad [SB] [SV]

Väikesemahuline rannapüük

Väikesemahuline rannapüük

Sukeldumine [DIV]

Jalgsi püük [FOO]

Tõstevõrgud [LN]

Muud püügivahendid

Muud püügivahendid

Angerjamaimude (klaasangerja) püük [GES]

Klaasangerjas

Merevetikate korjevahendid [HMS]

Merevetikad (SWD)

Mitmesugust

Mitmesugust (täpsustada)

Muu tegevus kui kalapüük

Puudub

Tabel 6 (varasem tabel 4)

Püügitegevuse näitajad

| Näitajad
   (47) | Ühik |
| --- | --- |
| Mereala |
| Võimsus |
| Laevade arv | Arv |
| GT, kW, laeva vanus | Arv |
| Püügikoormus |
| Merel viibitud päevad | Päevad |
| Kalastatud tundide arv (valikuline) | Tunnid |
| Püügipäevad  (48) | Päevad |
| kW * Merel viibitud päevad  (49) | Arv |
| GT * Merel viibitud päevad  (50) | Arv |
| kW * Püügipäevad  (51) | Arv |
| GT * Püügipäevad  (52) | Arv |
| Püügireiside arv  (53) | Arv |
| Püügitoimingute arv | Arv |
| Võrkude pikkus (m) * vees oleku aeg (päevades) | Meetrit päevas |
| Võrkude arv/pikkus  (54) | Arv/meetrites |
| Õngekonksude arv, õngejadade arv  (55) | Arv |
| Lõkspüüniste, mõrdade arv  (56) | Arv |
| Peibutuspüügivahendite/poide arv | Arv |
| Abilaevade arv | Arv |
| Lossimine |
| Lossitud saagi koguväärtus ja eraldi töönduslike liikide lõikes | euro |
| Lossitud saagi eluskaal kokku ja liikide lõikes  (57) | tonnides |
| Keskmine hind liigiti | euro/kg |
| |
| Siseveekogud (angerjas) |
| Võimsus |
| Litsentside arv | Arv |
| Püügikoormus |
| Püügipäevad  (58) | Arv |
| Püügireiside arv  (59) | Arv |
| Lossimine |
| Lossitud saagi eluskaal kokku ja eluetappide lõikes  (60) | kg |

Näitajad
   (47)

Ühik

Mereala

Võimsus

Laevade arv

Arv

GT, kW, laeva vanus

Arv

Püügikoormus

Merel viibitud päevad

Päevad

Kalastatud tundide arv (valikuline)

Tunnid

Püügipäevad  (48)

Päevad

kW * Merel viibitud päevad  (49)

Arv

GT * Merel viibitud päevad  (50)

Arv

kW * Püügipäevad  (51)

Arv

GT * Püügipäevad  (52)

Arv

Püügireiside arv  (53)

Arv

Püügitoimingute arv

Arv

Võrkude pikkus (m) * vees oleku aeg (päevades)

Meetrit päevas

Võrkude arv/pikkus  (54)

Arv/meetrites

Õngekonksude arv, õngejadade arv  (55)

Arv

Lõkspüüniste, mõrdade arv  (56)

Arv

Peibutuspüügivahendite/poide arv

Arv

Abilaevade arv

Arv

Lossimine

Lossitud saagi koguväärtus ja eraldi töönduslike liikide lõikes

euro

Lossitud saagi eluskaal kokku ja liikide lõikes  (57)

tonnides

Keskmine hind liigiti

euro/kg

Siseveekogud (angerjas)

Võimsus

Litsentside arv

Arv

Püügikoormus

Püügipäevad  (58)

Arv

Püügireiside arv  (59)

Arv

Lossimine

Lossitud saagi eluskaal kokku ja eluetappide lõikes  (60)

kg

Tabel 7 (varasem tabel 5A)

Laevastiku majanduslikud näitajad

| Näitajate rühm | Näitaja | Ühik |
| --- | --- | --- |
| Tulud | Lossimise koguväärtus | euro |
| Tulud kvoodi või muude püügiõiguste väljarentimisest | euro |
| Tegevustoetused | euro |
| Investeeringutega seotud toetused | euro |
| Muud tulud | euro |
| Tegevuskulud | Personalikulud | euro |
| Palgata tööjõu arvestuslik väärtus | euro |
| Energiakulud | euro |
| Remondi- ja hoolduskulud | euro |
| Muud muutuvad kulud | euro |
| Muud püsikulud | euro |
| Liisingu-/rendimaksed kvootide või muude püügiõiguste eest | euro |
| Kapitalikulud | Põhivara kulum | euro |
| Investeeringud (voog) | Investeeringud materiaalsesse varasse (vara netoost) | euro |
| Finantsseisund (varad ja kohustused) | Varad kokku | euro |
| Füüsilise kapitali väärtus | euro |
| Kvootide või muude püügiõiguste väärtus | euro |
| Koguvõlg | euro |
| Tööhõive | Tasustatud tööjõud | Arv |
| Tasustamata tööjõud | Arv |
| täistööaja ekvivalent | Arv |
| Töötundide koguarv aastas (valikuline) | Arv |
| Laevastik | Laevade arv | Arv |
| Laevade keskmine kogupikkus | Meetrites |
| Laeva kogutonnaaž | GT |
| Laeva koguvõimsus | kW |
| Laevade keskmine vanus | Aastad |
| Püügikoormus | Merel viibitud päevad | Päevad |
| Energiatarve | Liiter |
| Kalapüügiettevõtete/üksuste arv | Kalapüügiettevõtete/üksuste arv | Arv |

Näitajate rühm

Näitaja

Ühik

Tulud

Lossimise koguväärtus

euro

Tulud kvoodi või muude püügiõiguste väljarentimisest

euro

Tegevustoetused

euro

Investeeringutega seotud toetused

euro

Muud tulud

euro

Tegevuskulud

Personalikulud

euro

Palgata tööjõu arvestuslik väärtus

euro

Energiakulud

euro

Remondi- ja hoolduskulud

euro

Muud muutuvad kulud

euro

Muud püsikulud

euro

Liisingu-/rendimaksed kvootide või muude püügiõiguste eest

euro

Kapitalikulud

Põhivara kulum

euro

Investeeringud (voog)

Investeeringud materiaalsesse varasse (vara netoost)

euro

Finantsseisund (varad ja kohustused)

Varad kokku

euro

Füüsilise kapitali väärtus

euro

Kvootide või muude püügiõiguste väärtus

euro

Koguvõlg

euro

Tööhõive

Tasustatud tööjõud

Arv

Tasustamata tööjõud

Arv

täistööaja ekvivalent

Arv

Töötundide koguarv aastas (valikuline)

Arv

Laevastik

Laevade arv

Arv

Laevade keskmine kogupikkus

Meetrites

Laeva kogutonnaaž

GT

Laeva koguvõimsus

kW

Laevade keskmine vanus

Aastad

Püügikoormus

Merel viibitud päevad

Päevad

Energiatarve

Liiter

Kalapüügiettevõtete/üksuste arv

Kalapüügiettevõtete/üksuste arv

Arv

Tabel 8 (varasem tabel 5B)

Laevastikuosad

| | Pikkuseklassid (LOA )
   (61) |
| --- | --- |
| Aktiivsed laevad
   (62) | 0 – < 6/8/10 m | 6/8/10 – < 12 m | 12 – < 18 m | 18 – < 24 m | 24 – < 40 m | 40 m või rohkem |
| Kasutavad aktiivseid püügivahendeid | Piimtraalerid | | | | | | |
| Põhjatraalerid ja/või põhjanoodad | | | | | | |
| Pelaagilise püügi traalerid | | | | | | |
| Seinerid | | | | | | |
| Süvenduslaevad | | | | | | |
| Muid aktiivseid püügivahendeid kasutavad laevad | | | | | | |
| Üksnes mitmeotstarbelisi aktiivseid püügivahendeid kasutavad laevad | | | | | | |
| Kasutavad passiivseid püügivahendeid | Õngesid kasutavad laevad | (63) | (64) | | | | |
| Triiv- ja/või seisevvõrke kasutavad laevad | | | | |
| Lõkspüüniseid ja/või muid püüniseid kasutavad laevad | | | | |
| Muid passiivseid püügivahendeid kasutavad laevad | | | | |
| Üksnes mitmeotstarbelisi passiivseid püügivahendeid kasutavad laevad | | | | |
| Kasutavad mitmeotstarbelisi püügivahendid | Aktiivseid ja passiivseid püügivahendeid kasutavad laevad | | | | | | |
| Passiivsed laevad | | | | | | |

Pikkuseklassid (LOA )
   (61)

Aktiivsed laevad
   (62)

0 – < 6/8/10 m

6/8/10 – < 12 m

12 – < 18 m

18 – < 24 m

24 – < 40 m

40 m või rohkem

Kasutavad aktiivseid püügivahendeid

Piimtraalerid

Põhjatraalerid ja/või põhjanoodad

Pelaagilise püügi traalerid

Seinerid

Süvenduslaevad

Muid aktiivseid püügivahendeid kasutavad laevad

Üksnes mitmeotstarbelisi aktiivseid püügivahendeid kasutavad laevad

Kasutavad passiivseid püügivahendeid

Õngesid kasutavad laevad

(63)

(64)

Triiv- ja/või seisevvõrke kasutavad laevad

Lõkspüüniseid ja/või muid püüniseid kasutavad laevad

Muid passiivseid püügivahendeid kasutavad laevad

Üksnes mitmeotstarbelisi passiivseid püügivahendeid kasutavad laevad

Kasutavad mitmeotstarbelisi püügivahendid

Aktiivseid ja passiivseid püügivahendeid kasutavad laevad

Passiivsed laevad

Tabel 9 (varasem tabel 6)

Kalandus- ja vesiviljelussektori sotsiaalvaldkonna andmed

| Näitaja | Ühik |
| --- | --- |
| Tööhõive sooline jaotus | Arv |
| Täistööajale taandatud töötajate arv soolise jaotuse alusel | Arv |
| Palgata tööjõud soolise jaotuse alusel | Arv |
| Tööhõive vanuse järgi | Arv |
| Tööhõive haridustaseme alusel | Arv |
| Tööhõive kodakondsuse alusel | Arv |
| Tööhõive tööhõiveseisundi alusel | Arv |

Näitaja

Ühik

Tööhõive sooline jaotus

Arv

Täistööajale taandatud töötajate arv soolise jaotuse alusel

Arv

Palgata tööjõud soolise jaotuse alusel

Arv

Tööhõive vanuse järgi

Arv

Tööhõive haridustaseme alusel

Arv

Tööhõive kodakondsuse alusel

Arv

Tööhõive tööhõiveseisundi alusel

Arv

Tabel 10 (varasem tabel 7)

Vesiviljelussektori majanduslikud andmed

| Näitajate rühm | Näitaja | Ühik |
| --- | --- | --- |
| Tulud | Kogukäive liikide kaupa | euro |
| Tegevustoetused | euro |
| Investeeringutega seotud toetused | euro |
| Muud tulud | euro |
| Tegevuskulud | Personalikulud | euro |
| Palgata tööjõu arvestuslik väärtus | euro |
| Energiakulud | euro |
| Toormaterjal. Karja kulud | euro |
| Toormaterjal. Söödakulud | euro |
| Remont ja hooldus | euro |
| Muud tegevuskulud | euro |
| Kapitalikulud | Põhivara kulum | euro |
| Investeeringud (voog) | Investeeringud materiaalsesse varasse (vara netoost) | euro |
| Finantsseisund (varad ja kohustused) | Varade koguväärtus | euro |
| Koguvõlg | euro |
| Finantstulemused | Finantstulu | euro |
| Rahalised kulutused | euro |
| Toormaterjali kaal | Kasutatud loomad | kg |
| Kasutatud kalasööt | kg |
| Müügi osakaal | Müügi osakaal liikide kaupa | kg |
| Tööhõive | Tasustatud tööjõud | arv |
| Tasustamata tööjõud | arv |
| Täistööaja ekvivalent | arv |
| Töötajate ja tasustamata tööjõu töötundide arv (vabatahtlik) | tunnid |
| Ettevõtete arv | Ettevõtete arv suuruskategooriate kaupa | arv |

Näitajate rühm

Näitaja

Ühik

Tulud

Kogukäive liikide kaupa

euro

Tegevustoetused

euro

Investeeringutega seotud toetused

euro

Muud tulud

euro

Tegevuskulud

Personalikulud

euro

Palgata tööjõu arvestuslik väärtus

euro

Energiakulud

euro

Toormaterjal. Karja kulud

euro

Toormaterjal. Söödakulud

euro

Remont ja hooldus

euro

Muud tegevuskulud

euro

Kapitalikulud

Põhivara kulum

euro

Investeeringud (voog)

Investeeringud materiaalsesse varasse (vara netoost)

euro

Finantsseisund (varad ja kohustused)

Varade koguväärtus

euro

Koguvõlg

euro

Finantstulemused

Finantstulu

euro

Rahalised kulutused

euro

Toormaterjali kaal

Kasutatud loomad

kg

Kasutatud kalasööt

kg

Müügi osakaal

Müügi osakaal liikide kaupa

kg

Tööhõive

Tasustatud tööjõud

arv

Tasustamata tööjõud

arv

Täistööaja ekvivalent

arv

Töötajate ja tasustamata tööjõu töötundide arv (vabatahtlik)

tunnid

Ettevõtete arv

Ettevõtete arv suuruskategooriate kaupa

arv

Tabel 11 (varasem tabel 9)

Vesiviljeluskultuuri kohta andmete kogumisel kohaldatav jaotus
   (65)

| | Kalakasvanduse meetodid
   (66) | Polükultuur | Haudejaamad ja esmased kasvukohad
   (67) | Koorikloomakasvanduse meetodid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tiigid | Mahutid ja voolava veega veekogud | Võrkpiirdega alad
   (68) | Ringleva veega veekogud
   (69) | Muud meetodid | Võrkpuurid
   (70) | Kõik meetodid | Tõstetud pinnal (off-bottom) | Merepõhjas (on-bottom )
   (71) | Muud |
| Parved | Õngejada |
| Lõhe | | | | | | | | | | | |
| Forell | | | | | | | | | | | |
| Huntahven ja merikoger | | | | | | | | | | | |
| Karpkala | | | | | | | | | | | |
| Tuun | | | | | | | | | | | |
| Angerjas | | | | | | | | | | | |
| Euroopa tuur (inimtoiduks ettenähtud munad) | | | | | | | | | | | |
| Muud mageveekalad | | | | | | | | | | | |
| Muud merekalad | | | | | | | | | | | |
| Rannakarplased | | | | | | | | | | | |
| Austrid | | | | | | | | | | | |
| Veenuskarplased | | | | | | | | | | | |
| Koorikloomad | | | | | | | | | | | |
| Muud limused | | | | | | | | | | | |
| Mitut liiki hõlmav | | | | | | | | | | | |
| Makrovetikad | | | | | | | | | | | |
| Mikrovetikad | | | | | | | | | | | |
| Muud veeorganismid | | | | | | | | | | | |

Kalakasvanduse meetodid
   (66)

Polükultuur

Haudejaamad ja esmased kasvukohad
   (67)

Koorikloomakasvanduse meetodid

Tiigid

Mahutid ja voolava veega veekogud

Võrkpiirdega alad
   (68)

Ringleva veega veekogud
   (69)

Muud meetodid

Võrkpuurid
   (70)

Kõik meetodid

Tõstetud pinnal (off-bottom)

Merepõhjas (on-bottom )
   (71)

Muud

Parved

Õngejada

Lõhe

Forell

Huntahven ja merikoger

Karpkala

Tuun

Angerjas

Euroopa tuur (inimtoiduks ettenähtud munad)

Muud mageveekalad

Muud merekalad

Rannakarplased

Austrid

Veenuskarplased

Koorikloomad

Muud limused

Mitut liiki hõlmav

Makrovetikad

Mikrovetikad

Muud veeorganismid

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta määrus (EL) 2017/1004 kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva liidu raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 199/2008 (ELT L 157, 20.6.2017, lk 1).

(2)  Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).

(3)  Komisjoni 8. aprilli 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 404/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 112, 30.4.2011, lk 1).

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja (EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (ELT L 149, 20.5.2014, lk 1).

(6)  Nagu on täpsustatud rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 XI lisas.

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2152, mis käsitleb Euroopa ettevõtlusstatistikat ja millega tunnistatakse kehtetuks kümme ettevõtlusstatistika valdkonna õigusakti (ELT L 327, 17.12.2019, lk 1).

(8)  Komisjoni 27. aprilli 2021. aasta rakendusotsus (EL) 2021/1168, millega kehtestatakse kalandus- ja vesiviljelussektori andmete kogumist ja haldamist käsitleva liidu mitmeaastase programmi osana alates 2022. aastast merel tehtavate kohustuslike teadusuuringute loetelu ja künnised (ELT L 253, ..., lk 92).

(9)  Sealhulgas erinõuded piirkondlikele kalandusorganisatsioonidele.

(10)  Laevaseiresüsteemi andmed – kindlaks määratud nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruses (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks.

(11)  Automaatne identifitseerimissüsteem – osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta direktiivis 2002/59/EÜ, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem.

(12)  Ohualdis mereökosüsteem – määratletud nõukogu 15. juuli 2008. aasta määruses (EÜ) nr 734/2008, milles käsitletakse ohualdiste avamere ökosüsteemide kaitset põhjapüügivahendite kahjuliku mõju eest.

(13)  Ohualdiste mereökosüsteemide indikaator – määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2016. aasta määruses (EL) 2016/2336, millega kehtestatakse süvamere kalavarude püügi eritingimused Kirde-Atlandil ja kalapüügisätted Kirde-Atlandi rahvusvahelistes vetes.

(14)  Kindlaks määratud komisjoni 6. veebruari 2017. aasta rakendusmääruses (EL) 2017/218 liidu kalalaevastikuregistri kohta (ELT L 34, 9.2.2017, lk 9).

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 164).

(16)  Kui koostatakse proovivõtukavasid, mille eesmärk on koguda käesoleva lisa II peatükis sätestatud bioloogilisi andmeid, tuleb võtta arvesse asjaomase lõppkasutaja kehtestatud kalavarude piire ning iga kalavaru suhtes tuleks proovivõtul rakendada sobivat püügikoormust.

(17)  ICCATi ja IOTC jagudes loetletud pika rändega ja tuunilaadsed liigid tuleks lisada proovivõtukavadesse kõigis asjaomastes piirkondades.

(18)  
  EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7.

(19)  
  ELT L 20, 26.1.2010, lk 7.

(20)  
  ELT L 164, 25.6.2008, lk 19.

(21)  
  ELT L 201, 30.7.2008, lk 8.

(22)  
  ELT L 354, 23.12.2016, lk 1.

(23)  
  ELT L 409, 30.12.2006, lk 11.

(24)  
  ELT L 315, 30.11.2017, lk 1.

(25)  
  ELT L 198, 25.7.2019, lk 105.

(26)  
  ELT L 141, 28.5.2019, lk 1.

(27)  
  ELT L 179, 16.7.2018, lk 30.

(28)  https://web.unep.org/unepmap/who-we-are/legal-framework

(29)  https://www.ospar.org/convention/text

(30)  http://www.helcom.fi/about-us/convention

(31)  http://www.fao.org/gfcm/activities/environment-and-conservation/en

(32)  https://www.iccat.int/en/bycatch.html

(33)  https://iotc.org/cmms

(34)  https://www.iattc.org/ResolutionsActiveENG.htm

(35)  https://www.nafo.int/Fisheries/Conservation

(36)  https://www.neafc.org/basictexts

(37)  http://www.fao.org/fishery/rfb/cecaf

(38)  http://www.fao.org/fishery/rfb/wecafc/en

(39)  http://www.seafo.org/Documents/Conservation-Measures

(40)  https://www.wcpfc.int/conservation-and-management-measures

(41)  https://www.sprfmo.int/measures

(42)  https://www.apsoi.org/cmm

(43)  https://www.ccamlr.org/en/conservation-and-management/conservation-and-managment

(44)  Nõukogu 18. septembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1100/2007, millega kehtestatakse meetmed euroopa angerja varude taastamiseks (ELT L 248, 22.9.2007, lk 17).

(45)  Vastavalt asjaomaste määruste kohastele kehtivatele koodidele

(46)  Eristada tuleb seinnootasid, mida kasutatakse peibutuspüügivahendites ja vabalt ujuvate troopikatuunide parvede puhul.

(47)  Kõik näitajad esitatakse koondtasemel (püügitegevus ja laevastikuosa), mis on esitatud tabelites 5 ja 8 ning ala-/püügipiirkonna kaupa vastavalt komisjoni rakendusotsuse (EL) 2021/1168 lisa III peatüki tabelile 2. Asjakohaste püügivahendite puhul kasutatakse konkreetset arvu toiminguid ja/või püügivahendite elemente.

(48)  Andmed registreeritakse püügivahendite tüübi järgi (FAO püügivahendite rahvusvaheline standardklassifikatsioon) ja angerjavarude majandamisüksuse järgi, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1100/2007 artiklis 2.

(49)  kW*Merel viibitud päevad; kW * Püügipäevad – ainult aktiivsete püügivahendite kasutamine.

(50)  GT*Merel viibitud päevad; GT * Püügipäevad – ainult passiivsete püügivahendite kasutamine.

(51)  kW*Merel viibitud päevad; kW * Püügipäevad – ainult aktiivsete püügivahendite kasutamine.

(52)  GT*Merel viibitud päevad; GT * Püügipäevad – ainult passiivsete püügivahendite kasutamine.

(53)  Andmed registreeritakse püügivahendite tüübi järgi (FAO püügivahendite rahvusvaheline standardklassifikatsioon) ja angerjavarude majandamisüksuse järgi, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1100/2007 artiklis 2.

(54)  Nende näitajate kogumine alla 10 meetriste laevade puhul lepitakse kokku merepiirkonna tasandil.

(55)  Nende näitajate kogumine alla 10 meetriste laevade puhul lepitakse kokku merepiirkonna tasandil.

(56)  Nende näitajate kogumine alla 10 meetriste laevade puhul lepitakse kokku merepiirkonna tasandil.

(57)  Teatavate liikide (lõhe, tuun) puhul tuleks vajaduse korral kasutada isendite arvu.

(58)  Andmed registreeritakse püügivahendite tüübi järgi (FAO püügivahendite rahvusvaheline standardklassifikatsioon) ja angerjavarude majandamisüksuse järgi, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1100/2007 artiklis 2.

(59)  Andmed registreeritakse püügivahendite tüübi järgi (FAO püügivahendite rahvusvaheline standardklassifikatsioon) ja angerjavarude majandamisüksuse järgi, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1100/2007 artiklis 2.

(60)  Andmed registreeritakse püügivahendite tüübi järgi (FAO püügivahendite rahvusvaheline standardklassifikatsioon) ja angerjavarude majandamisüksuse järgi, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1100/2007 artiklis 2.

(61)  Alla 12 m pikkuste laevade puhul Vahemeres ja Mustas meres on pikkusekategooriad 0–< 6, 6–< 12 m. Alla 12 m pikkuste laevade puhul Läänemeres on pikkuskategooriad 0–< 8, 8–< 12 m. Kõigis muudes piirkondades on pikkusekategooriad 0–< 10, 10–< 12 m.

(62)  Laev kantakse kalalaevastiku osasse dominantsuskriteeriumi alusel, st iga püügivahendi kasutamise püügipäevade arvu järgi. Kui üht püügivahendit kasutatakse rohkem kui muid püügivahendeid kokku (laev kasutab seda püügivahendit rohkem kui 50 % oma püügiajast), kantakse laev sellesse kalalaevastiku osasse. Kui laev ei kasuta ühtki püügivahendit rohkem kui 50 % oma püügiajast, määratakse kalalaevastiku osa järgmiselt: a) mitmeotstarbelisi aktiivseid püügivahendeid kasutavad laevad, kui laev kasutab üksnes aktiivseid püügivahendeid; b) mitmeotstarbelisi passiivseid püügivahendeid kasutavad laevad, kui laev kasutab üksnes passiivseid püügivahendeid; c) aktiivseid ja passiivseid püügivahendeid kasutavad laevad.

(63)  Vahemerel ja Mustal merel passiivseid püügivahendeid kasutavad alla 12 meetrised laevad võib jaotada püügivahendi liikide kaupa. Laevastikuosa määratlus hõlmab ka püügipiirkonna ja võimaluse korral geograafilise piirkonna näitajat, et teha kindlaks äärepoolseimates piirkondades ja üksnes ELi vetest väljaspool kalastavad laevad.

(64)  Vahemerel ja Mustal merel passiivseid püügivahendeid kasutavad alla 12 meetrised laevad võib jaotada püügivahendi liikide kaupa. Laevastikuosa määratlus hõlmab ka püügipiirkonna ja võimaluse korral geograafilise piirkonna näitajat, et teha kindlaks äärepoolseimates piirkondades ja üksnes ELi vetest väljaspool kalastavad laevad.

(65)  Kalakasvanduse meetodite mõisted, vt määrus (EÜ) nr 762/2008.

(66)  Ettevõtted tuleks jaotada nende põhilise kasvatustehnika alusel.

(67)  
  „Haudejaamad ja esmased kasvukohad“ – rajatised, kus mereloomi kunstlikult sigitatakse, haudutakse ja varasel eluetapil kasvatatakse. Statistilistel eesmärkidel piiratakse haudejaamade tegevus viljastatud kalamarja tootmisega. Mereloomi kasvatatakse esimestel eluetappidel esmastes kasvukohtades. Kui haudejaamad ja esmased kasvukohad on tihedalt seotud, siis viitab statistika üksnes viimasele juveniilsele etapile (määrus (EÜ) nr 762/2008).

(68)  
  „Võrkpiirdega alad“ – alad vees, mis on ümbritsetud võrguga või muu piirdega ja kus vesi vabalt vahetub; neid alasid iseloomustab see, et nad ulatuvad vee pinnast kuni põhjani; ning nad on tavaliselt suuremahulised (määrus (EÜ) nr 762/2008).

(69)  
  „Ringleva veega veekogud“ – süsteemid, kus vett pärast puhastamist (nt filtreerimist) uuesti kasutatakse.

(70)  
  „Võrkpuurid“ – avatud või kaetud pinnaga piirdega ehitised, võrgust või muust vett läbilaskvast materjalist tehtud konstruktsioonid, kus vesi vabalt vahetub. Need konstruktsioonid võivad vees ujuda, olla riputatud vee pinnale või kinnitatud veekogu põhja, kuid võimaldavad siiski vee vahetumist puuri alumise osa kaudu (määrus (EÜ) nr 762/2008).

(71)  
  „Põhjalähedased“ tehnikad hõlmavad karploomade kasvatust padumeres (otse merepõhjas või tõstetult).

---

| 16.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 253/92 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 253/92

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/1168,

27. aprill 2021,

millega kehtestatakse kalandus- ja vesiviljelussektori andmete kogumist ja haldamist käsitleva liidu mitmeaastase programmi osana alates 2022. aastast merel tehtavate kohustuslike teadusuuringute loetelu ja künnised

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta määrust (EL) 2017/1004 kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva liidu raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 199/2008, (1) eriti selle artikli 4 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (2) artikliga 25 on ette nähtud, et liikmesriigid koguvad bioloogilisi, keskkonnaalaseid, tehnilisi ja sotsiaal-majanduslikke andmeid, mis on vajalikud kalapüügi majandamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (2) artikliga 25 on ette nähtud, et liikmesriigid koguvad bioloogilisi, keskkonnaalaseid, tehnilisi ja sotsiaal-majanduslikke andmeid, mis on vajalikud kalapüügi majandamiseks.

| (2) | Määruse (EL) 2017/1004 artikli 4 lõike 1 kohaselt peab komisjon kehtestama liidu mitmeaastase programmi kalandussektori andmete kogumiseks, haldamiseks ja kasutamiseks (edaspidi „ELi mitmeaastane programm“). |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) 2017/1004 artikli 4 lõike 1 kohaselt peab komisjon kehtestama liidu mitmeaastase programmi kalandussektori andmete kogumiseks, haldamiseks ja kasutamiseks (edaspidi „ELi mitmeaastane programm“).

| (3) | ELi mitmeaastane programm on vajalik, sest liikmesriigid määravad selle alusel oma riiklikes töökavades kindlaks andmekogumistoimingud ja kavandavad neid. Programmis kehtestatakse bioloogiliste, keskkonnaalaste ja sotsiaal-majanduslike andmete kogumiseks ja haldamiseks vajalike andmenõuete üksikasjalik loetelu, loetletakse merel tehtavad kohustuslikud uuringud ja määratakse kindlaks andmete kogumise künniseid. ELi mitmeaastane programm aastateks 2020–2021 võeti vastu komisjoni delegeeritud otsusega (EL) 2019/910 (3) ja komisjoni rakendusotsusega (EL) 2019/909 (4). Mõlemad otsused kaotavad kehtivuse 31. detsembril 2021. |
| --- | --- |

(3)

ELi mitmeaastane programm on vajalik, sest liikmesriigid määravad selle alusel oma riiklikes töökavades kindlaks andmekogumistoimingud ja kavandavad neid. Programmis kehtestatakse bioloogiliste, keskkonnaalaste ja sotsiaal-majanduslike andmete kogumiseks ja haldamiseks vajalike andmenõuete üksikasjalik loetelu, loetletakse merel tehtavad kohustuslikud uuringud ja määratakse kindlaks andmete kogumise künniseid. ELi mitmeaastane programm aastateks 2020–2021 võeti vastu komisjoni delegeeritud otsusega (EL) 2019/910 (3) ja komisjoni rakendusotsusega (EL) 2019/909 (4). Mõlemad otsused kaotavad kehtivuse 31. detsembril 2021.

| (4) | Käesoleva otsusega kehtestatakse seega määruse (EL) 2017/1004 artikli 5 lõike 1 punktides b ja c osutatud merel tehtavate kohustuslike teadusuuringute loetelu ning künnised, millest allpool ei pea liikmesriik oma kalapüügi ja vesiviljelustegevuse kohta andmeid koguma ega merel teadusuuringuid tegema, ning mis hakkavad kehtima alates 1. jaanuar 2022. Lisaks sätestatakse otsuses andmete kogumiseks valitud merepiirkonna osad vastavalt määruse (EL) 2017/1004 artikli 9 lõikele 11. |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsusega kehtestatakse seega määruse (EL) 2017/1004 artikli 5 lõike 1 punktides b ja c osutatud merel tehtavate kohustuslike teadusuuringute loetelu ning künnised, millest allpool ei pea liikmesriik oma kalapüügi ja vesiviljelustegevuse kohta andmeid koguma ega merel teadusuuringuid tegema, ning mis hakkavad kehtima alates 1. jaanuar 2022. Lisaks sätestatakse otsuses andmete kogumiseks valitud merepiirkonna osad vastavalt määruse (EL) 2017/1004 artikli 9 lõikele 11.

| (5) | Komisjon on kooskõlas määruse (EL) 2017/1004 artikli 4 lõikega 2 konsulteerinud asjaomaste piirkondlike koordineerimisrühmade ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomiteega. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon on kooskõlas määruse (EL) 2017/1004 artikli 4 lõikega 2 konsulteerinud asjaomaste piirkondlike koordineerimisrühmade ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomiteega.

| (6) | Käesolevat otsust tuleb lugeda koostoimes komisjoni delegeeritud otsusega (EL)2021/1167, (5) millega tunnistatakse kehtetuks delegeeritud otsus (EL) 2019/910 ja sätestatakse määruse (EL) 2017/1004 artikli 5 lõike 1 punktis a osutatud üksikasjalik kord bioloogiliste, keskkonnaalaste, tehniliste ja sotsiaal-majanduslike andmete kogumiseks ja haldamiseks liikmesriikide poolt ajavahemikuks, mis algab 1. jaanuarist 2022. |
| --- | --- |

(6)

Käesolevat otsust tuleb lugeda koostoimes komisjoni delegeeritud otsusega (EL)2021/1167, (5) millega tunnistatakse kehtetuks delegeeritud otsus (EL) 2019/910 ja sätestatakse määruse (EL) 2017/1004 artikli 5 lõike 1 punktis a osutatud üksikasjalik kord bioloogiliste, keskkonnaalaste, tehniliste ja sotsiaal-majanduslike andmete kogumiseks ja haldamiseks liikmesriikide poolt ajavahemikuks, mis algab 1. jaanuarist 2022.

| (7) | Õiguskindluse huvides tuleks rakendusotsus (EL) 2019/909 alates 1. jaanuarist 2022 kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(7)

Õiguskindluse huvides tuleks rakendusotsus (EL) 2019/909 alates 1. jaanuarist 2022 kehtetuks tunnistada.

| (8) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Alates 2022. aastast merel tehtavate kohustuslike teadusuuringute loetelu, liidu kalandusandmete kogumiseks kasutatavate geograafiliste alade määratlused ning künnised, millest allpool ei pea liikmesriik oma kalapüügi ja vesiviljelustegevuse kohta andmeid koguma ega merel teadusuuringuid tegema, on esitatud käesoleva otsuse lisas. Uuringute loetelu ja künnised moodustavad kalandus- ja vesiviljelussektori andmete kogumist ja haldamist käsitleva liidu mitmeaastase programmi osa vastavalt määruse (EL) 2017/1004 artikli 5 lõike 1 punktidele b ja c.

Artikkel 2

Rakendusotsus (EL) 2019/909 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2022.

Brüssel, 27. aprill 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 157, 20.6.2017, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

2

(3)  Komisjoni 13. märtsi 2019. aasta delegeeritud otsus (EL) 2019/910, millega kehtestatakse liidu mitmeaastane programm kalandus- ja vesiviljelussektori bioloogiliste, keskkonnaalaste, tehniliste ja sotsiaal-majanduslike andmete kogumiseks ja haldamiseks (ELT L 145, 4.6.2019, lk 27).

3

(4)  Komisjoni 18. veebruari 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/909, millega kehtestatakse liidu mitmeaastase programmi kohustuslike teadusuuringute loetelu ning künnised kalandus- ja vesiviljelussektori andmete kogumiseks ja haldamiseks (ELT L 145, 4.6.2019, lk 21).

4

(5)  Komisjoni 27. aprilli 2021. aasta delegeeritud otsus (EL) 2021/1167, millega kehtestatakse liidu mitmeaastane programm kalandus- ja vesiviljelussektori bioloogiliste, keskkonnaalaste, tehniliste ja sotsiaalmajanduslike andmete kogumiseks ja haldamiseks alates 2022. aastast (vt käesoleva Euroopa Liidu
  Teataja lk 51).

5

Euroopa Liidu

Teataja

---

LISA

I PEATÜKK

Teadusuuringud merel

| 1. | Minimaalselt tuleb merel teha tabelis 1 loetletud teadusuuringud (see ei kehti juhul, kui uuringute teadusliku läbivaatamise tulemusel on järeldatud, et mõni neist uuringutest ei ole enam kalavarude hindamiseks ja majandamiseks vajaliku teabe saamiseks asjakohane). Samade läbivaatamiskriteeriumide alusel võib tabelisse lisada uusi uuringuid.
  Liikmesriigid määravad määruse (EL) nr 508/2014 (1) artiklis 21 osutatud riiklikes töökavades kindlaks merel tehtavad teadusuuringud ja vastutavad nende eest.
  Liikmesriikide töökavadega või vajaduse korral piirkondlike töökavadega tuleb tagada varasemate uuringute jätkumine. |
| --- | --- |

1.

Liikmesriigid määravad määruse (EL) nr 508/2014 (1) artiklis 21 osutatud riiklikes töökavades kindlaks merel tehtavad teadusuuringud ja vastutavad nende eest.

Liikmesriikide töökavadega või vajaduse korral piirkondlike töökavadega tuleb tagada varasemate uuringute jätkumine.

| 2. | Liikmesriigid ei ole kohustatud (füüsiliselt või rahaliselt) osalema merel tehtavates üksikliikide uuringutes järgmistel juhtudel:






  a) | liikmesriigi osakaal tabelis märgitud peamise sihtliigi varu puhul liidu lubatud kogupüügis (TAC) on vähem kui 3 %, välja arvatud juhul, kui merepiirkonna tasandil lepitakse kokku erinevas künnises, mis on kuni 5 %, või |
| --- | --- | --- |

2.

a)

liikmesriigi osakaal tabelis märgitud peamise sihtliigi varu puhul liidu lubatud kogupüügis (TAC) on vähem kui 3 %, välja arvatud juhul, kui merepiirkonna tasandil lepitakse kokku erinevas künnises, mis on kuni 5 %, või

| b) | kui lubatud kogupüüki ei ole kindlaks määratud ja liikmesriigi varu osakaal on eelmisel kolmel aastal vähem kui 3 % kõigist asjakohastest liidu lossimistest, välja arvatud juhul, kui merepiirkonna tasandil lepitakse kokku erinevas künnises, mis on kuni 5 %. |
| --- | --- |

b)

kui lubatud kogupüüki ei ole kindlaks määratud ja liikmesriigi varu osakaal on eelmisel kolmel aastal vähem kui 3 % kõigist asjakohastest liidu lossimistest, välja arvatud juhul, kui merepiirkonna tasandil lepitakse kokku erinevas künnises, mis on kuni 5 %.

| 3. | Mitut liiki hõlmavate ja ökosüsteemiuuringute kohta võib künnised kindlaks määrata merepiirkonna tasandil. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Liikmesriigid, kes osalevad rahvusvahelistes teadusuuringutes, kooskõlastavad oma tegevuse sama merepiirkonna tasandil.

  Tabel 1


  Teadusuuringud merel











  Uuringu nimetus | Akronüüm | Piirkond (piirkonnad) | Peamised sihtliigid | Juhtiv piirkondlik koordineerimisrühm (RCG) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Läänemeri (ICESi piirkonnad 3aS, 3b–d) |
| Läänemere rahvusvaheline traalpüügi uuring | BITS_Q1 | 3aS, 3b–d | BLL COD DAB FLE HER PLE TUR | Läänemere RCG |
| Läänemere rahvusvaheline traalpüügi uuring | BITS_Q4 | 3aS, 3b–d | BLL COD DAB FLE HER PLE TUR |
| Läänemere rahvusvaheline akustiline uuring (sügis) | BIAS | 3a, 3b–d | HER SPR |
| Liivi lahe räime akustiline uuring | GRAHS | 3d | HER |
| Kilu akustiline uuring | SPRAS | 3d | SPR |
| Rügeni räimevastsete uuring | RHLS_DEU | 3d | HER |
| Fehmarni tursa noorisendite uuring | FEJUCS | 3c, SD22 | COD |
| Põhjameri ja Põhja-Jäämere idaosa (ICESi piirkonnad 1, 2, 3a, 4, 7d) |
| Kattegati tursa uuring | CODS_Q4 | 3a | COD | Põhjamere ja Põhja-Jäämere idaosa RCG |
| Rahvusvaheline põhjatraalide uuring | IBTS_Q1 | 3a, 4 | COD FLE GUG HAD HER NOP PLE RJC RJM RJN RJR SPR SYC TUR WHG WIT |
| Rahvusvaheline põhjatraalide uuring | IBTS_Q3 | 3a, 4 | COD HAD HER NOP PLE POK RJC RJH RJM RJN RJR SPR SYC TUR WHG WIT | |
| Põhjamere piimtraalide uuring | BTS | 4b, 4c, 7d | DAB PLE RJC RJE RJM SDV SOL SYC SYT TUR | |
| Põhjalähedaste noorkalade uuring | DYFS | Põhjamere rannikud | SOL | |
| Merikeele võrgukatsepüügid | SNS_NLD | 4b, 4c | SOL TUR | |
| Põhjamere tobiate uuring | NSSS | 4a, 4b | SAN | |
| Rahvusvaheline ökosüsteemi uuring Põhjamere vetes | ASH | 2a | HER | |
| Makrelli marja uuring (iga kolme aasta tagant) | NSMEGS | 4 | MAC | |
| Heeringavastsete uuring | IHLS | 4, 7d | HER | |
| Põhjamere heeringa akustiline uuring | NHAS | 3a, 4, 6a | HER SPR | |
| Norra salehomaari uuring veealuste kaameratega | UWTV3-4, UWTV6, UWTV7, UWTV8, UWTV9 | 3a, 4a, 4b | NEP | |
| Atlandi ookeani põhjaosa (ICESi piirkonnad 5–14 ja NAFO piirkonnad) |
| Rahvusvaheline meriahvena traalpüügi ja akustiline uuring (iga kolme aasta tagant) | REDTAS | 5a, 12, 14; NAFO alapiirkonnad 1–3 | REB | Põhjamere ja Põhja-Jäämere idaosa koordineerimisrühm |
| Flemish Capi põhjakalade uuring | FCGS | 3M | AME COD GRE NOR RED ROU SHO |
| Gröönimaa põhjakalade uuring | GGS | 14, NAFO alapiirkond 1 | COD RED REG |
| 3LNO põhjakalade uuring | PLATUXA_ESP | NAFO 3LNO | AME COD GRE NOR RED ROU THO WHI WIT YEL |
| Rahvusvaheline põhjatraalide uuring, läänepiirkond, 4. kvartal (sh Porcupine’i madaliku uuring) | IBTS_Q4 | 6a, 7, 8, 9a | OCTs MON ANK ANF BOC BSS COD CTL DGS GAG GFB HAD HER HKE HOM LDB MAC MEG LEZ LDB NEP PLE RJC RJM RJN RNG SDV SHO SQZ SYC WHG | Atlandi ookeani põhjaosa RCG |
| Rahvusvaheline põhjatraalide uuring, läänepiirkond, 1. kvartal | IBTS_Q1 | 6a, 7a | OCTs COD CTL HAD HER HOM LEZ MAC NEP PLE RJC RJM RJN SDV SHO SYC WHG |
| ISBCBTS september | ISBCBTS | 7afg | PLE RJC RJE RJH RJM SDV SOL SYC |
| La Manche’i lääneosa piimtraalide uuring | SWECOS_GBE | 7efgh | RJB RJC RJE RJH RJM SDV SOL SYC |
| Põhjaputassuu uuring | IBWSS | 6, 7 | WHB |
| Rahvusvaheline makrelli ja hariliku stauriidi marja uuring (iga kolme aasta tagant) | MEGS | 6, 7, 8, 9a | HOM MAC |
| Sardiini, anšoovise ja hariliku stauriidi akustiline uuring | SAHMAS | 8, 9 | ANE BOC HOM PIL |
| Sardiini DEPM (päevase marjaproduktsiooni meetod) (iga kolme aasta tagant) | SDEPM | 8c, 9a | HOM PIL |
| Kudeva/eelkudeva heeringa/hirvkala akustiline uuring- | WESPAS_IRL | 6a, 7a–g | BOC HER |
| Euroopa anšoovise biomass | BIOMAN | 8 | ANE PIL |
| Norra salehomaari uuring veealuste kaameratega | UWTV11-13, UWTV14, UWTV15, UWTV16-17, UWTV19, UWTV20-22, UWTV30 | 6a, 7a, 7b, 7ghj, 9a | NEP LDB GFB SHO |
| Norra salehomaari uuring avamerel – Portugal (FU 28–29) | NepS | 9a | NEP |
| Keldi mere heeringa akustiline uuring | CSHAS_IRL | 6a, 7gj | HER |
| Sardiini ja anšoovise akustiline uuring | ECOCADIZ_ESP | 9a | ANE |
| Makrelli traalipüügipiirkondade uuring | IESSNS | 2, 3aN, 4, 5, 14 | MAC HER WHB |
| Biskaia lahe anšoovise noorisendite akustiline uuring | JUVENA_ESP | 8a–d | ANE |
| Biskaia lahe põhjalähedaste varude uuring | ORHAGO_Q4_FRA | 8ab | SOL |
| Süvavee õngejada uuring | PALPRO_ESP | 8c | GFB |
| Iirimaa merikuradi ja megrimi uuring | IAMS_IRL | 6 a, 7 | MON ANK ANF
  MEG LEZ LDB |
| Merikuradi ja megrimi uuring (tööstuse ja teadusringkondade ühisuuring) | SIAMISS_GBS | 4a, 4b, 6a, 6b | ANF LEZ |
| La Manche’i lääneosa ja Keldi mere pelaagiline uuring | PELTIC | 7de | PIL ANE SPR |
| Heeringa akustiline uuring | ISAS | 7a | HER |
| Vahemeri ja Must meri |
| Kogu Vahemerd hõlmav akustiline uuring | MEDIAS | Geograafilised alapiirkonnad 1, 6, 7, 9, 10, 15, 16, 17, 18, 20, 22 | ANE PIL | Vahemere ja Musta mere piirkondlik koordineerimisrühm |
| Musta mere põhjatraalide uuring | BTSBS | Geograafiline alapiirkond 29 | DGS TUR WHG |
| Musta mere pelaagiliste traalide uuring | PTSBS | Geograafiline alapiirkond 29 | SPR |
| Vahemere rahvusvaheline põhjatraalide uuring | MEDITS | Geograafilised alapiirkonnad 1, 2, 3, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 22, 23, 25 | Vastavalt asjakohase MEDITSi käsiraamatu sihtliikide loetelule |
| Piimtraali uuring (geograafiline alapiirkond 17) | SOLEMON | Geograafiline alapiirkond 17 | CTC MTS SOL |
| Hariliku tuuni vastsete uuring | TUNIBAL | Geograafilised alapiirkonnad 5, 6 (Baleaari meri) | ALB BFT | Suurte pelaagiliste liikide RCG |

4.

Tabel 1

Teadusuuringud merel

Uuringu nimetus

Akronüüm

Piirkond (piirkonnad)

Peamised sihtliigid

Juhtiv piirkondlik koordineerimisrühm (RCG)

Läänemeri (ICESi piirkonnad 3aS, 3b–d)

Läänemere rahvusvaheline traalpüügi uuring

BITS_Q1

3aS, 3b–d

BLL COD DAB FLE HER PLE TUR

Läänemere RCG

Läänemere rahvusvaheline traalpüügi uuring

BITS_Q4

3aS, 3b–d

BLL COD DAB FLE HER PLE TUR

Läänemere rahvusvaheline akustiline uuring (sügis)

BIAS

3a, 3b–d

HER SPR

Liivi lahe räime akustiline uuring

GRAHS

3d

HER

Kilu akustiline uuring

SPRAS

3d

SPR

Rügeni räimevastsete uuring

RHLS_DEU

3d

HER

Fehmarni tursa noorisendite uuring

FEJUCS

3c, SD22

COD

Põhjameri ja Põhja-Jäämere idaosa (ICESi piirkonnad 1, 2, 3a, 4, 7d)

Kattegati tursa uuring

CODS_Q4

3a

COD

Põhjamere ja Põhja-Jäämere idaosa RCG

Rahvusvaheline põhjatraalide uuring

IBTS_Q1

3a, 4

COD FLE GUG HAD HER NOP PLE RJC RJM RJN RJR SPR SYC TUR WHG WIT

Rahvusvaheline põhjatraalide uuring

IBTS_Q3

3a, 4

COD HAD HER NOP PLE POK RJC RJH RJM RJN RJR SPR SYC TUR WHG WIT

Põhjamere piimtraalide uuring

BTS

4b, 4c, 7d

DAB PLE RJC RJE RJM SDV SOL SYC SYT TUR

Põhjalähedaste noorkalade uuring

DYFS

Põhjamere rannikud

SOL

Merikeele võrgukatsepüügid

SNS_NLD

4b, 4c

SOL TUR

Põhjamere tobiate uuring

NSSS

4a, 4b

SAN

Rahvusvaheline ökosüsteemi uuring Põhjamere vetes

ASH

2a

HER

Makrelli marja uuring (iga kolme aasta tagant)

NSMEGS

4

MAC

Heeringavastsete uuring

IHLS

4, 7d

HER

Põhjamere heeringa akustiline uuring

NHAS

3a, 4, 6a

HER SPR

Norra salehomaari uuring veealuste kaameratega

UWTV3-4, UWTV6, UWTV7, UWTV8, UWTV9

3a, 4a, 4b

NEP

Atlandi ookeani põhjaosa (ICESi piirkonnad 5–14 ja NAFO piirkonnad)

Rahvusvaheline meriahvena traalpüügi ja akustiline uuring (iga kolme aasta tagant)

REDTAS

5a, 12, 14; NAFO alapiirkonnad 1–3

REB

Põhjamere ja Põhja-Jäämere idaosa koordineerimisrühm

Flemish Capi põhjakalade uuring

FCGS

3M

AME COD GRE NOR RED ROU SHO

Gröönimaa põhjakalade uuring

GGS

14, NAFO alapiirkond 1

COD RED REG

3LNO põhjakalade uuring

PLATUXA_ESP

NAFO 3LNO

AME COD GRE NOR RED ROU THO WHI WIT YEL

Rahvusvaheline põhjatraalide uuring, läänepiirkond, 4. kvartal (sh Porcupine’i madaliku uuring)

IBTS_Q4

6a, 7, 8, 9a

OCTs MON ANK ANF BOC BSS COD CTL DGS GAG GFB HAD HER HKE HOM LDB MAC MEG LEZ LDB NEP PLE RJC RJM RJN RNG SDV SHO SQZ SYC WHG

Atlandi ookeani põhjaosa RCG

Rahvusvaheline põhjatraalide uuring, läänepiirkond, 1. kvartal

IBTS_Q1

6a, 7a

OCTs COD CTL HAD HER HOM LEZ MAC NEP PLE RJC RJM RJN SDV SHO SYC WHG

ISBCBTS september

ISBCBTS

7afg

PLE RJC RJE RJH RJM SDV SOL SYC

La Manche’i lääneosa piimtraalide uuring

SWECOS_GBE

7efgh

RJB RJC RJE RJH RJM SDV SOL SYC

Põhjaputassuu uuring

IBWSS

6, 7

WHB

Rahvusvaheline makrelli ja hariliku stauriidi marja uuring (iga kolme aasta tagant)

MEGS

6, 7, 8, 9a

HOM MAC

Sardiini, anšoovise ja hariliku stauriidi akustiline uuring

SAHMAS

8, 9

ANE BOC HOM PIL

Sardiini DEPM (päevase marjaproduktsiooni meetod) (iga kolme aasta tagant)

SDEPM

8c, 9a

HOM PIL

Kudeva/eelkudeva heeringa/hirvkala akustiline uuring-

WESPAS_IRL

6a, 7a–g

BOC HER

Euroopa anšoovise biomass

BIOMAN

8

ANE PIL

Norra salehomaari uuring veealuste kaameratega

UWTV11-13, UWTV14, UWTV15, UWTV16-17, UWTV19, UWTV20-22, UWTV30

6a, 7a, 7b, 7ghj, 9a

NEP LDB GFB SHO

Norra salehomaari uuring avamerel – Portugal (FU 28–29)

NepS

9a

NEP

Keldi mere heeringa akustiline uuring

CSHAS_IRL

6a, 7gj

HER

Sardiini ja anšoovise akustiline uuring

ECOCADIZ_ESP

9a

ANE

Makrelli traalipüügipiirkondade uuring

IESSNS

2, 3aN, 4, 5, 14

MAC HER WHB

Biskaia lahe anšoovise noorisendite akustiline uuring

JUVENA_ESP

8a–d

ANE

Biskaia lahe põhjalähedaste varude uuring

ORHAGO_Q4_FRA

8ab

SOL

Süvavee õngejada uuring

PALPRO_ESP

8c

GFB

Iirimaa merikuradi ja megrimi uuring

IAMS_IRL

6 a, 7

MON ANK ANF

MEG LEZ LDB

Merikuradi ja megrimi uuring (tööstuse ja teadusringkondade ühisuuring)

SIAMISS_GBS

4a, 4b, 6a, 6b

ANF LEZ

La Manche’i lääneosa ja Keldi mere pelaagiline uuring

PELTIC

7de

PIL ANE SPR

Heeringa akustiline uuring

ISAS

7a

HER

Vahemeri ja Must meri

Kogu Vahemerd hõlmav akustiline uuring

MEDIAS

Geograafilised alapiirkonnad 1, 6, 7, 9, 10, 15, 16, 17, 18, 20, 22

ANE PIL

Vahemere ja Musta mere piirkondlik koordineerimisrühm

Musta mere põhjatraalide uuring

BTSBS

Geograafiline alapiirkond 29

DGS TUR WHG

Musta mere pelaagiliste traalide uuring

PTSBS

Geograafiline alapiirkond 29

SPR

Vahemere rahvusvaheline põhjatraalide uuring

MEDITS

Geograafilised alapiirkonnad 1, 2, 3, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 22, 23, 25

Vastavalt asjakohase MEDITSi käsiraamatu sihtliikide loetelule

Piimtraali uuring (geograafiline alapiirkond 17)

SOLEMON

Geograafiline alapiirkond 17

CTC MTS SOL

Hariliku tuuni vastsete uuring

TUNIBAL

Geograafilised alapiirkonnad 5, 6 (Baleaari meri)

ALB BFT

Suurte pelaagiliste liikide RCG

II PEATÜKK

Andmete kogumise künnised

| 1. | Selles peatükis on määratud kindlaks künnised delegeeritud komisjoni otsuse (EL) [2021/1167 (2) kohaste liidu kalandusandmete kogumiseks. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Liikmesriigid ei ole kohustatud koguma bioloogilisi andmeid teatud kalavarude kohta, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:






  a) | liikmesriigi osakaal asjaomase varu (individuaalsest või kombineeritud) lubatud kogupüügist on alla 10 % liidu lubatud kogupüügist, v.a juhul, kui asjaomaste liikmesriikide osakaal kokku ületab 25 % lubatud kogupüügist, või |
| --- | --- | --- |

2.

a)

liikmesriigi osakaal asjaomase varu (individuaalsest või kombineeritud) lubatud kogupüügist on alla 10 % liidu lubatud kogupüügist, v.a juhul, kui asjaomaste liikmesriikide osakaal kokku ületab 25 % lubatud kogupüügist, või

| b) | kui lubatud kogupüüki ei ole kindlaks määratud, on liikmesriik eelmisel kolmel aastal kokku lossinud kalavaru või liike vähem kui 10 % Euroopa Liidu keskmisest lossitud kogusaagist, või |
| --- | --- |

b)

kui lubatud kogupüüki ei ole kindlaks määratud, on liikmesriik eelmisel kolmel aastal kokku lossinud kalavaru või liike vähem kui 10 % Euroopa Liidu keskmisest lossitud kogusaagist, või

| c) | liikmesriigi poolt aastas lossitud liikide üldkogus on vähem kui 200 tonni. Majandamise erikorda vajavate liikide jaoks võib merepiirkonna tasandil kindlaks määrata madalama künnise. |
| --- | --- |

c)

liikmesriigi poolt aastas lossitud liikide üldkogus on vähem kui 200 tonni. Majandamise erikorda vajavate liikide jaoks võib merepiirkonna tasandil kindlaks määrata madalama künnise.

Kui punktis a osutatud ühine 25 % künnis on saavutatud, jagavad asjaomased liikmesriigid bioloogiliste andmete kogumisega seotud ülesandeid merepiirkonna tasandil nii, et asjaomastest kalavarudest võetavate proovide hulk vastab lõppkasutaja vajadustele.

| 3. | Liikide suhtes, mis kuuluvad tuunivarusid majandavate piirkondliku kalandusorganisatsioonide (RFMOd) alla, kohaldatakse RFMO nõuetes sätestatud künniseid. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Künniseid ei kohaldata järgmiste puhul:






  a) | diadroomsed liigid ja |
| --- | --- | --- |

4.

a)

diadroomsed liigid ja

| b) | nõukogu määruse (EL) 2019/1241 (3) artikli 6 punktis 8 määratletud tundlikud liigid. |
| --- | --- |

b)

nõukogu määruse (EL) 2019/1241 (3) artikli 6 punktis 8 määratletud tundlikud liigid.

| 5. | Künniseid ei kohaldata harrastuspüügi käigus saadud hinnanguliste püügiandmete puhul. Lepitakse kokku künnised harrastuspüügi käigus kogutud bioloogiliste andmete osas, neid künniseid koordineeritakse merepiirkonna tasandil ning need põhinevad lõppkasutajate vajadustel. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ilma et see piiraks piirkondlike kalandusorganisatsioonide raames võetud konkreetsete rahvusvaheliste kohustuste täitmist, ei ole bioloogiliste andmete kogumine kohustuslik, kui liidu osa rahvusvaheliselt kasutatavast kalavarust on alla 10 %. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Vesiviljelust käsitlevate sotsiaalvaldkonna, majanduslike ja keskkonnaalaste andmete kogumise kohta kehtib järgmine:






  a) | liikmesriigid ei ole kohustatud selliseid andmeid koguma, kui nende vesiviljeluse kogutoodang moodustab nii kaalu kui ka väärtuse poolest alla 1 % liidu vesiviljeluse kogutoodangust; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

liikmesriigid ei ole kohustatud selliseid andmeid koguma, kui nende vesiviljeluse kogutoodang moodustab nii kaalu kui ka väärtuse poolest alla 1 % liidu vesiviljeluse kogutoodangust;

| b) | liikmesriigid ei ole kohustatud selliseid andmeid koguma liikide kohta, mille puhul on liikmesriigi vesiviljelustoodang nii kaalu kui ka väärtuse poolest väiksem kui 5 %, ning |
| --- | --- |

b)

liikmesriigid ei ole kohustatud selliseid andmeid koguma liikide kohta, mille puhul on liikmesriigi vesiviljelustoodang nii kaalu kui ka väärtuse poolest väiksem kui 5 %, ning

| c) | kui liikmesriigi vesiviljeluse kogutoodang moodustab nii kaalu kui ka väärtuse poolest 1–2,5 % liidu vesiviljeluse kogutoodangust, võib ta kasutada andmete hindamiseks lihtsustatud metoodikat. |
| --- | --- |

c)

kui liikmesriigi vesiviljeluse kogutoodang moodustab nii kaalu kui ka väärtuse poolest 1–2,5 % liidu vesiviljeluse kogutoodangust, võib ta kasutada andmete hindamiseks lihtsustatud metoodikat.

Punktides a, b ja c osutatud künnised arvutatakse andmete põhjal, mille Eurostat on asjaomase liikmesriigi kohta viimati avaldanud.

Ilma et see piiraks punktide a, b ja c kohaldamist, peavad liikmesriigid koguma vesiviljelustoodangu väärtuse ja kaalu kohta andmeid aasta kaupa.

III PEATÜKK

Geograafiline stratifitseerimine piirkondade alusel

Et koguda delegeeritud otsuse (EL) 2021/1167 lisas kindlaks määratud kalandusandmeid, mida liidus kogutakse, kasutatakse tabelis 2 loetletud merepiirkondade geograafiliste alade määratlusi.

Tabel 2

Geograafiline stratifitseerimine piirkondade alusel

| Alad, mida kalandusandmete kogumise raamistik peaks hõlmama | Piirkond | Ülempiirkond (supra region
   (4)
  ) |
| --- | --- | --- |
| Läänemeri (FAO püügipiirkond 27) | ICESi piirkonnad 3b–d | Läänemeri | Läänemeri; Põhjameri; Põhja-Jäämere idaosa; NAFO; laiendatud loodepiirkonna veed (ICESi piirkonnad 5, 6 ja 7) ning edelapiirkonna veed (ICESi piirkonnad 10, 12 ja 14) |
| Põhja-Jäämere idaosa, Norra meri, Barentsi meri, Skagerrak ja Kattegat, Põhjameri ja La Manche’i idaosa,
  Kirde-Atlandi piirkond ja La Manche’i lääneosa (FAO püügipiirkond 27) | ICESi piirkonnad 1, 2, 3a, 4 ja 7d | Põhjameri ja Põhja-Jäämere idaosa |
| ICESi piirkonnad 5, 6, 7 (v.a 7d), 8, 9, 10, 12 ja 14 | Atlandi kirdeosa |
| Atlandi loodeosa (FAO püügipiirkond 21) | NAFO konventsiooni ala | Muud piirkonnad, kus ELi vetest väljaspool püüavad ühenduse laevad ning mille suhtes kehtivad aruandluskohustused piirkondlike kalandusorganisatsioonide (RFMO) või piirkondlike kalandusasutustega sõlmitud selliste lepingute raames, kus ühendus on lepinguosaline või vaatleja. |
| Kesk-Atlandi idaosa (FAO püügipiirkond 34) | CECAF konventsiooni ala | Muud piirkonnad |
| Kesk-Atlandi lääneosa (FAO püügipiirkond 31) | WECAFC (*1) konventsiooni ala |
| Atlandi kaguosa (FAO püügipiirkond 47) | SEAFO konventsiooni ala |
| Vaikse ookeani lõunaosa (FAO püügipiirkonnad 81 ja 87) | SPRFMO konventsiooni ala |
| Atlandi ookean ja sellega külgnevad mered (FAO püügipiirkonnad 21, 27, 31, 37, 41, 47, 34, 48) | ICCAT konventsiooni ala |
| India ookean (FAO püügipiirkonnad 51 ja 57) | IOTC konventsiooni ala |
| India ookean (FAO püügipiirkonnad 51 ja 57) | SIOFA konventsiooni ala |
| India ookean (FAO püügipiirkonnad 51 ja 57) | CCSBT konventsiooni ala |
| Vaikse ookeani lääne- ja keskosa (FAO püügipiirkond 71) | WCPFC konventsiooni ala |
| Vaikse ookeani ida- ja keskosa (FAO püügipiirkonnad 77 ja 87) | IATTC konventsiooni ala |
| Lõuna-Jäämeri ja India ookeani lõunaosa (FAO püügipiirkonnad 48, 58 ja 88) | CCAMLR konventsiooni ala |
| ELi äärepoolseimad piirkonnad | Mayotte’i ja Réunioni saari ümbritsevad ELi veed | Äärepoolseimad piirkonnad |
| Prantsuse Guajaana, Martinique’i ja Guadeloupe’i saari ümbritsevad ELi veed |
| Assooride ümbruse ELi veed (FAO 27.10.a.2) | Läänemeri; Põhjameri; Põhja-Jäämere idaosa; Loode-Atlandi Kalandusorganisatsioon (NAFO); laiendatud loodepiirkonna veed (ICESi piirkonnad 5, 6 ja 7) ning edelapiirkonna veed (ICESi piirkonnad 10, 12 ja 14) |
| Madeirat ja Kanaari saari ümbritsevad ELi veed (FAO 34.1.2) |
| Vahemeri ja Must meri (FAO püügipiirkond 37) | GFCM geograafilised alapiirkonnad 1–29 | Vahemeri ja Must meri | Vahemeri ja Must meri |

Alad, mida kalandusandmete kogumise raamistik peaks hõlmama

Piirkond

Ülempiirkond (supra region
   (4)
  )

Läänemeri (FAO püügipiirkond 27)

ICESi piirkonnad 3b–d

Läänemeri

Läänemeri; Põhjameri; Põhja-Jäämere idaosa; NAFO; laiendatud loodepiirkonna veed (ICESi piirkonnad 5, 6 ja 7) ning edelapiirkonna veed (ICESi piirkonnad 10, 12 ja 14)

Põhja-Jäämere idaosa, Norra meri, Barentsi meri, Skagerrak ja Kattegat, Põhjameri ja La Manche’i idaosa,

Kirde-Atlandi piirkond ja La Manche’i lääneosa (FAO püügipiirkond 27)

ICESi piirkonnad 1, 2, 3a, 4 ja 7d

Põhjameri ja Põhja-Jäämere idaosa

ICESi piirkonnad 5, 6, 7 (v.a 7d), 8, 9, 10, 12 ja 14

Atlandi kirdeosa

Atlandi loodeosa (FAO püügipiirkond 21)

NAFO konventsiooni ala

Muud piirkonnad, kus ELi vetest väljaspool püüavad ühenduse laevad ning mille suhtes kehtivad aruandluskohustused piirkondlike kalandusorganisatsioonide (RFMO) või piirkondlike kalandusasutustega sõlmitud selliste lepingute raames, kus ühendus on lepinguosaline või vaatleja.

Kesk-Atlandi idaosa (FAO püügipiirkond 34)

CECAF konventsiooni ala

Muud piirkonnad

Kesk-Atlandi lääneosa (FAO püügipiirkond 31)

WECAFC (*1) konventsiooni ala

Atlandi kaguosa (FAO püügipiirkond 47)

SEAFO konventsiooni ala

Vaikse ookeani lõunaosa (FAO püügipiirkonnad 81 ja 87)

SPRFMO konventsiooni ala

Atlandi ookean ja sellega külgnevad mered (FAO püügipiirkonnad 21, 27, 31, 37, 41, 47, 34, 48)

ICCAT konventsiooni ala

India ookean (FAO püügipiirkonnad 51 ja 57)

IOTC konventsiooni ala

India ookean (FAO püügipiirkonnad 51 ja 57)

SIOFA konventsiooni ala

India ookean (FAO püügipiirkonnad 51 ja 57)

CCSBT konventsiooni ala

Vaikse ookeani lääne- ja keskosa (FAO püügipiirkond 71)

WCPFC konventsiooni ala

Vaikse ookeani ida- ja keskosa (FAO püügipiirkonnad 77 ja 87)

IATTC konventsiooni ala

Lõuna-Jäämeri ja India ookeani lõunaosa (FAO püügipiirkonnad 48, 58 ja 88)

CCAMLR konventsiooni ala

ELi äärepoolseimad piirkonnad

Mayotte’i ja Réunioni saari ümbritsevad ELi veed

Äärepoolseimad piirkonnad

Prantsuse Guajaana, Martinique’i ja Guadeloupe’i saari ümbritsevad ELi veed

Assooride ümbruse ELi veed (FAO 27.10.a.2)

Läänemeri; Põhjameri; Põhja-Jäämere idaosa; Loode-Atlandi Kalandusorganisatsioon (NAFO); laiendatud loodepiirkonna veed (ICESi piirkonnad 5, 6 ja 7) ning edelapiirkonna veed (ICESi piirkonnad 10, 12 ja 14)

Madeirat ja Kanaari saari ümbritsevad ELi veed (FAO 34.1.2)

Vahemeri ja Must meri (FAO püügipiirkond 37)

GFCM geograafilised alapiirkonnad 1–29

Vahemeri ja Must meri

Vahemeri ja Must meri

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja (EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (ELT L 149, 20.5.2014, lk 1).

(2)  Komisjoni 27. aprilli 2021. aasta otsus (EL) 2021/1167, millega kehtestatakse liidu mitmeaastane programm kalandus- ja vesiviljelussektori bioloogiliste, keskkonnaalaste, tehniliste ja sotsiaalmajanduslike andmete kogumiseks ja haldamiseks alates 2022. aastast (ELT L 253, ..., lk 51).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1241, mis käsitleb kalavarude ja mereökosüsteemide kaitsmist tehniliste meetmete abil ning millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1967/2006, (EÜ) nr 1224/2009 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1380/2013, (EL) 2016/1139, (EL) 2018/973, (EL) 2019/472 ja (EL) 2019/1022 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 894/97, (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 2549/2000, (EÜ) nr 254/2002, (EÜ) nr 812/2004 ja (EÜ) nr 2187/2005 (ELT L 198, 25.7.2019, lk 105).

(4)  Igale laevale, mis ei tegele kaugpüügiga, tuleb ülempiirkond määrata kõnealuse piirkonna vetel viibitud päevade arvu järgi (üle 50 %).

(*1)  Välja arvatud ELi veed.

---