# Az Európai Unió L 274/2021

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 274 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 64. évfolyam2021. július 30. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 274

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

64. évfolyam2021. július 30.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1229 rendelete (2021. július 14.) az igazságos átmenet mechanizmus keretében biztosított közszektor-hitelezési eszközről | 1 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1230 rendelete (2021. július 14.) az Unióban történő határon átnyúló fizetésekről (kodifikált szöveg) (
  1
  ) | 20 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1231 rendelete (2021. július 14.) az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet szabályozási területén alkalmazandó védelmi és végrehajtási intézkedések megállapításáról szóló (EU) 2019/833 rendelet módosításáról | 32 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1232 rendelete (2021. július 14.) a 2002/58/EK irányelv bizonyos rendelkezéseitől a technológiáknak a számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók által a gyermekek online szexuális bántalmazása elleni küzdelem céljából a személyes és egyéb adatok kezelésére történő használata tekintetében való ideiglenes eltérésről (
  1
  ) | 41 |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1233 irányelve (2021. július 14.) az (EU) 2017/2397 irányelvnek a harmadik országok által kiállított bizonyítványok elismerésére vonatkozó átmeneti intézkedések tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 52 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1229 rendelete (2021. július 14.) az igazságos átmenet mechanizmus keretében biztosított közszektor-hitelezési eszközről

1

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1230 rendelete (2021. július 14.) az Unióban történő határon átnyúló fizetésekről (kodifikált szöveg) (
  1
  )

1

20

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1231 rendelete (2021. július 14.) az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet szabályozási területén alkalmazandó védelmi és végrehajtási intézkedések megállapításáról szóló (EU) 2019/833 rendelet módosításáról

32

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1232 rendelete (2021. július 14.) a 2002/58/EK irányelv bizonyos rendelkezéseitől a technológiáknak a számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók által a gyermekek online szexuális bántalmazása elleni küzdelem céljából a személyes és egyéb adatok kezelésére történő használata tekintetében való ideiglenes eltérésről (
  1
  )

1

41

IRÁNYELVEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1233 irányelve (2021. július 14.) az (EU) 2017/2397 irányelvnek a harmadik országok által kiállított bizonyítványok elismerésére vonatkozó átmeneti intézkedések tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

52

| | | II   Nem jogalkotási aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | A Tanács (EU) 2021/1234 határozata (2021. július 13.) az Európai Unió és a Thaiföldi Királyság közötti, az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXVIII. cikke alapján az EU CLXXV. engedményes listájában szereplő valamennyi vámkontingensre vonatkozó engedményeknek az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépése következtében szükséges módosításáról szóló megállapodás megkötéséről | 55 |
| | * | Megállapodás az Európai Unió és a Thaiföldi Királyság között az 1994. évi általános vám- és kereskedelmi egyezmény (Gatt) XXVIII. cikke alapján az EU CLXXV. engedményes listájában szereplő valamennyi vámkontingensre vonatkozó engedményeknek az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépése következtében szükséges módosításárólap | 57 |

II   Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

A Tanács (EU) 2021/1234 határozata (2021. július 13.) az Európai Unió és a Thaiföldi Királyság közötti, az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXVIII. cikke alapján az EU CLXXV. engedményes listájában szereplő valamennyi vámkontingensre vonatkozó engedményeknek az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépése következtében szükséges módosításáról szóló megállapodás megkötéséről

55

*

Megállapodás az Európai Unió és a Thaiföldi Királyság között az 1994. évi általános vám- és kereskedelmi egyezmény (Gatt) XXVIII. cikke alapján az EU CLXXV. engedményes listájában szereplő valamennyi vámkontingensre vonatkozó engedményeknek az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépése következtében szükséges módosításárólap

57

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2021.7.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 274/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.7.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 274/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2021/1229 RENDELETE

(2021. július 14.)

az igazságos átmenet mechanizmus keretében biztosított közszektor-hitelezési eszközről

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 175. cikke harmadik bekezdésére és 322. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel a Számvevőszék véleményére (1),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | A Bizottság 2019. december 11-én elfogadta „Az európai zöld megállapodás” című közleményt, egy ütemtervet vázolva fel, amely meghatároz egy új növekedési stratégiát Európa számára, valamint ambiciózus célkitűzéseket az éghajlatváltozás elleni küzdelemre és a környezetvédelemre vonatkozóan. Összhangban az Uniónak az (EU) 2021/1119 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) megállapított, a 2030-as éghajlat-politikai céljai elérésének célkitűzésével, valamint az Unión belüli klímasemlegesség legkésőbb 2050-ig, hatékony és társadalmilag méltányos módon való elérésének célkitűzésével, az európai zöld megállapodás bejelentett egy igazságos átmenet mechanizmust, hogy forrásokat biztosítson az Unió 2030-as éghajlat-politikai célja és az Unióban 2050-ig megvalósítandó klímasemlegesség célkitűzése irányába történő átállási folyamat kihívásának kezeléséhez, ugyanakkor senkit nem hagyva hátra. A legkiszolgáltatottabb helyzetben lévő régiók és emberek vannak a leginkább kitéve az éghajlatváltozás és a környezetkárosodás káros hatásainak. A klímasemleges gazdaságra történő átállás új gazdasági lehetőségek forrása, jelentős munkahelyteremtési potenciállal, különösen olyan területeken, amelyek jelenleg a fosszilis tüzelőanyagoktól függenek. Hozzájárulhat a fokozott energiabiztonsághoz és rezilienciához is. Az átállás azonban rövid távú társadalmi és gazdasági költségekkel is járhat olyan területeken, amelyek komoly dekarbonizációs folyamaton mennek keresztül, és amelyeket már meggyengítettek a Covid19-válság zavart okozó gazdasági és társadalmi hatásai is. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2019. december 11-én elfogadta „Az európai zöld megállapodás” című közleményt, egy ütemtervet vázolva fel, amely meghatároz egy új növekedési stratégiát Európa számára, valamint ambiciózus célkitűzéseket az éghajlatváltozás elleni küzdelemre és a környezetvédelemre vonatkozóan. Összhangban az Uniónak az (EU) 2021/1119 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) megállapított, a 2030-as éghajlat-politikai céljai elérésének célkitűzésével, valamint az Unión belüli klímasemlegesség legkésőbb 2050-ig, hatékony és társadalmilag méltányos módon való elérésének célkitűzésével, az európai zöld megállapodás bejelentett egy igazságos átmenet mechanizmust, hogy forrásokat biztosítson az Unió 2030-as éghajlat-politikai célja és az Unióban 2050-ig megvalósítandó klímasemlegesség célkitűzése irányába történő átállási folyamat kihívásának kezeléséhez, ugyanakkor senkit nem hagyva hátra. A legkiszolgáltatottabb helyzetben lévő régiók és emberek vannak a leginkább kitéve az éghajlatváltozás és a környezetkárosodás káros hatásainak. A klímasemleges gazdaságra történő átállás új gazdasági lehetőségek forrása, jelentős munkahelyteremtési potenciállal, különösen olyan területeken, amelyek jelenleg a fosszilis tüzelőanyagoktól függenek. Hozzájárulhat a fokozott energiabiztonsághoz és rezilienciához is. Az átállás azonban rövid távú társadalmi és gazdasági költségekkel is járhat olyan területeken, amelyek komoly dekarbonizációs folyamaton mennek keresztül, és amelyeket már meggyengítettek a Covid19-válság zavart okozó gazdasági és társadalmi hatásai is.

| (2) | Az átállás menedzselése jelentős strukturális változtatásokat fog megkövetelni nemzeti és regionális szinten egyaránt. Ahhoz, hogy sikeres legyen, az átállásnak csökkentenie kell az egyenlőtlenségeket, új, magas színvonalú munkahelyek létrehozásával nettó foglalkoztatási hatást kell gyakorolnia, valamint méltányosnak és társadalmilag mindenki számára elfogadhatónak kell lennie, megerősítve ugyanakkor a versenyképességet is. E tekintetben döntő fontosságú, hogy az átállás által legkedvezőtlenebbül érintett területek – különösen a szénbányász régiók – támogatást kaphassanak helyi gazdaságuk diverzifikálásához és újjáélesztéséhez, valamint fenntartható foglalkoztatási lehetőségek teremtéséhez az érintett munkavállalók számára. |
| --- | --- |

(2)

Az átállás menedzselése jelentős strukturális változtatásokat fog megkövetelni nemzeti és regionális szinten egyaránt. Ahhoz, hogy sikeres legyen, az átállásnak csökkentenie kell az egyenlőtlenségeket, új, magas színvonalú munkahelyek létrehozásával nettó foglalkoztatási hatást kell gyakorolnia, valamint méltányosnak és társadalmilag mindenki számára elfogadhatónak kell lennie, megerősítve ugyanakkor a versenyképességet is. E tekintetben döntő fontosságú, hogy az átállás által legkedvezőtlenebbül érintett területek – különösen a szénbányász régiók – támogatást kaphassanak helyi gazdaságuk diverzifikálásához és újjáélesztéséhez, valamint fenntartható foglalkoztatási lehetőségek teremtéséhez az érintett munkavállalók számára.

| (3) | A Bizottság 2020. január 14-én elfogadta a „Fenntartható Európa beruházási terv – az európai zöld megállapodáshoz kapcsolódó beruházási terv” című közleményt, amelyben javaslatot tett egy igazságos átmenet mechanizmusra, amely azon régiókra és ágazatokra összpontosít, amelyeket a fosszilis tüzelőanyagoktól – így például a széntől, a tőzegtől és az olajpalától – való függőségük vagy a kibocsátásintenzív ipari folyamatoktól való függőségük miatt az átállás a leginkább érint, de amelyek kevesebb kapacitással rendelkeznek a szükséges beruházások finanszírozására. Az igazságos átmenet mechanizmus létrehozását az Európai Tanács is megerősítette a 2020. július 21-i következtetéseiben. Az igazságos átmenet mechanizmus három pillérből áll: a megosztott irányítás keretében végrehajtott Igazságos Átmenet Alapból (IÁA), az InvestEU keretében létrehozott célzott igazságos átmenet programból, valamint az érintett régiókba irányuló további beruházásokat mozgósító közszektor-hitelezési eszközből. Az említett három pillér kiegészítő támogatást biztosít e régiók számára a 2050-ig megvalósítandó klímasemleges gazdaságra való átállás előmozdítása érdekében. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2020. január 14-én elfogadta a „Fenntartható Európa beruházási terv – az európai zöld megállapodáshoz kapcsolódó beruházási terv” című közleményt, amelyben javaslatot tett egy igazságos átmenet mechanizmusra, amely azon régiókra és ágazatokra összpontosít, amelyeket a fosszilis tüzelőanyagoktól – így például a széntől, a tőzegtől és az olajpalától – való függőségük vagy a kibocsátásintenzív ipari folyamatoktól való függőségük miatt az átállás a leginkább érint, de amelyek kevesebb kapacitással rendelkeznek a szükséges beruházások finanszírozására. Az igazságos átmenet mechanizmus létrehozását az Európai Tanács is megerősítette a 2020. július 21-i következtetéseiben. Az igazságos átmenet mechanizmus három pillérből áll: a megosztott irányítás keretében végrehajtott Igazságos Átmenet Alapból (IÁA), az InvestEU keretében létrehozott célzott igazságos átmenet programból, valamint az érintett régiókba irányuló további beruházásokat mozgósító közszektor-hitelezési eszközből. Az említett három pillér kiegészítő támogatást biztosít e régiók számára a 2050-ig megvalósítandó klímasemleges gazdaságra való átállás előmozdítása érdekében.

| (4) | Az IÁA jobb programozása és végrehajtása érdekében területi igazságos átmenet terveket kell megállapítani, amelyek meghatározzák az átállási folyamat kulcsfontosságú lépéseit és időrendjét, valamint azonosítják azon területeket, amelyeket a legkedvezőtlenebbül érint a klímasemleges gazdaságra való átállás, és amelyek kevesebb kapacitással rendelkeznek az átállás kihívásainak kezelésére. A területi igazságos átmenet terveket a releváns helyi és regionális hatóságokkal együtt és valamennyi releváns partner bevonásával kell elkészíteni, összhangban az (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 8. cikkével. Azokat – az IÁA által támogatott megfelelő programokkal együtt – az említett rendelet 24. cikkével összhangban módosítani lehet annak érdekében, hogy olyan új területekre is kiterjedjenek, amelyekre az átállás súlyos hatást gyakorolna oly módon, amit a tervek eredeti elfogadásának időpontjában nem lehetett előre látni. |
| --- | --- |

(4)

Az IÁA jobb programozása és végrehajtása érdekében területi igazságos átmenet terveket kell megállapítani, amelyek meghatározzák az átállási folyamat kulcsfontosságú lépéseit és időrendjét, valamint azonosítják azon területeket, amelyeket a legkedvezőtlenebbül érint a klímasemleges gazdaságra való átállás, és amelyek kevesebb kapacitással rendelkeznek az átállás kihívásainak kezelésére. A területi igazságos átmenet terveket a releváns helyi és regionális hatóságokkal együtt és valamennyi releváns partner bevonásával kell elkészíteni, összhangban az (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 8. cikkével. Azokat – az IÁA által támogatott megfelelő programokkal együtt – az említett rendelet 24. cikkével összhangban módosítani lehet annak érdekében, hogy olyan új területekre is kiterjedjenek, amelyekre az átállás súlyos hatást gyakorolna oly módon, amit a tervek eredeti elfogadásának időpontjában nem lehetett előre látni.

| (5) | Létre kell hozni egy közszektor-hitelezési eszközt (a továbbiakban: a hitelezési eszköz). Ez az igazságos átmenet mechanizmus harmadik pillérét képezi, amelynek célja a közszektorbeli szervezetek által végzett beruházások támogatása, tekintve a közszektor kulcsfontosságú szerepét a piaci hiányosságok kezelésében. Az ilyen beruházásoknak ki kell elégíteniük a Bizottság által jóváhagyott területi igazságos átmenet tervekben leírt átállási kihívásokból eredő fejlesztési igényeket. A hitelezési eszköz keretében támogatni tervezett tevékenységeknek összhangban kell lenniük az igazságos átmenet mechanizmus másik két pillére keretében támogatott tevékenységekkel, és ki kell egészíteniük azokat. A hitelezési eszközt hétéves időszakra kell létrehozni, hogy időtartama igazodjon az (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendeletben (6) megállapított többéves pénzügyi keret (a továbbiakban: a 2021-2027-es többéves pénzügyi keret) 2021. január 1-jétől 2027. december 31-ig tartó időszakához. |
| --- | --- |

(5)

Létre kell hozni egy közszektor-hitelezési eszközt (a továbbiakban: a hitelezési eszköz). Ez az igazságos átmenet mechanizmus harmadik pillérét képezi, amelynek célja a közszektorbeli szervezetek által végzett beruházások támogatása, tekintve a közszektor kulcsfontosságú szerepét a piaci hiányosságok kezelésében. Az ilyen beruházásoknak ki kell elégíteniük a Bizottság által jóváhagyott területi igazságos átmenet tervekben leírt átállási kihívásokból eredő fejlesztési igényeket. A hitelezési eszköz keretében támogatni tervezett tevékenységeknek összhangban kell lenniük az igazságos átmenet mechanizmus másik két pillére keretében támogatott tevékenységekkel, és ki kell egészíteniük azokat. A hitelezési eszközt hétéves időszakra kell létrehozni, hogy időtartama igazodjon az (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendeletben (6) megállapított többéves pénzügyi keret (a továbbiakban: a 2021-2027-es többéves pénzügyi keret) 2021. január 1-jétől 2027. december 31-ig tartó időszakához.

| (6) | Az átállás által érintett területek kohéziójának és gazdasági diverzifikációjának fokozása érdekében a hitelezési eszköznek a fenntartható beruházások széles körére ki kell terjednie, feltéve, hogy az ilyen beruházások hozzájárulnak ezen területeknek az (EU) 2021/1119 rendeletben meghatározott, az Unió 2030-as éghajlat-politikai célja és az Unióban legkésőbb 2050-ig megvalósítandó klímasemlegesség irányába való átállás által okozott fejlesztési igények kielégítéséhez, a területi igazságos átmenet tervekben leírtak szerint. A hitelezési eszköz hatékonyságának javítása érdekében lehetővé kell tenni, hogy a hitelezési eszköz olyan támogatható projekteket is támogasson, amelyek a kérelemnek a hitelezési eszközhöz való, a kedvezményezettek általi benyújtását megelőzően megkezdték a végrehajtási szakaszukat. A hitelezési eszköz nem támogathat az (EU) 2021/1056 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 9. cikke alapján kizárt tevékenységek egyikére sem kiterjedő beruházásokat, de támogathat a megújuló energiára, valamint a zöld és fenntartható mobilitásra, beleértve a zöld hidrogén előmozdítását, a hatékony távfűtési hálózatokra, a közszektorbeli kutatásra, a digitalizációra, az intelligens hulladék- és vízgazdálkodást szolgáló környezeti infrastruktúrára irányuló beruházásokat, továbbá támogathat fenntartható energia-, energiahatékonysági és integrációs intézkedéseket, beleértve épületek felújítását és átalakítását, városfejlesztést és -rehabilitációt, a körforgásos gazdaságra történő átállást, földterület- és ökoszisztéma-helyreállítást, illetve ezek kármentesítését – figyelembe véve a „szennyező fizet” elvet–, a biológiai sokféleséget; valamint tovább- és átképzést, képzési és szociális infrastruktúrát, beleértve az ellátást nyújtó létesítményeket és a szociális lakásokat is. |
| --- | --- |

(6)

Az átállás által érintett területek kohéziójának és gazdasági diverzifikációjának fokozása érdekében a hitelezési eszköznek a fenntartható beruházások széles körére ki kell terjednie, feltéve, hogy az ilyen beruházások hozzájárulnak ezen területeknek az (EU) 2021/1119 rendeletben meghatározott, az Unió 2030-as éghajlat-politikai célja és az Unióban legkésőbb 2050-ig megvalósítandó klímasemlegesség irányába való átállás által okozott fejlesztési igények kielégítéséhez, a területi igazságos átmenet tervekben leírtak szerint. A hitelezési eszköz hatékonyságának javítása érdekében lehetővé kell tenni, hogy a hitelezési eszköz olyan támogatható projekteket is támogasson, amelyek a kérelemnek a hitelezési eszközhöz való, a kedvezményezettek általi benyújtását megelőzően megkezdték a végrehajtási szakaszukat. A hitelezési eszköz nem támogathat az (EU) 2021/1056 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 9. cikke alapján kizárt tevékenységek egyikére sem kiterjedő beruházásokat, de támogathat a megújuló energiára, valamint a zöld és fenntartható mobilitásra, beleértve a zöld hidrogén előmozdítását, a hatékony távfűtési hálózatokra, a közszektorbeli kutatásra, a digitalizációra, az intelligens hulladék- és vízgazdálkodást szolgáló környezeti infrastruktúrára irányuló beruházásokat, továbbá támogathat fenntartható energia-, energiahatékonysági és integrációs intézkedéseket, beleértve épületek felújítását és átalakítását, városfejlesztést és -rehabilitációt, a körforgásos gazdaságra történő átállást, földterület- és ökoszisztéma-helyreállítást, illetve ezek kármentesítését – figyelembe véve a „szennyező fizet” elvet–, a biológiai sokféleséget; valamint tovább- és átképzést, képzési és szociális infrastruktúrát, beleértve az ellátást nyújtó létesítményeket és a szociális lakásokat is.

| (7) | Az infrastrukturális fejlesztésekbe beletartozhatnak olyan határokon átnyúló projektek és megoldások is, amelyek az ökológiai katasztrófákkal – különösen az éghajlatváltozás által felerősödött ökológiai katasztrófákkal – szembeni fokozott rezilienciához vezetnek. Átfogó beruházási megközelítést kell előnyben részesíteni, különösen a jelentős átállási igényekkel rendelkező területeken. Más ágazatokba történő beruházások is támogathatók, ha összhangban vannak a jóváhagyott területi igazságos átmenet tervekkel. A beruházási költségeik fedezéséhez elegendő bevételfolyamokat nem generáló beruházások támogatásával a hitelezési eszköznek azt kell céloznia, hogy a közszektorbeli szervezetek számára biztosítsa az olyan területi, társadalmi, gazdasági és környezeti kihívások kezeléséhez szükséges kiegészítő forrásokat, amelyeket az átálláshoz való alkalmazkodás fog eredményezni. Az olyan beruházások azonosításának elősegítése érdekében, amelyek a hitelezési eszköz keretében támogathatók, és amelyek jelentős pozitív környezeti – többek között a biológiai sokféleséggel kapcsolatos – hatással bírnak, a Bizottságnak a hitelezési eszköz értékelése során figyelembe kell vennie a környezeti szempontból fenntartható gazdasági tevékenységekre vonatkozó uniós taxonómiát. A fenntartható projektekkel kapcsolatos átláthatóság biztosítása érdekében valamennyi finanszírozási partnernek alkalmaznia kell adott esetben a környezeti szempontból fenntartható gazdasági tevékenységekre vonatkozó uniós taxonómiát, beleértve a „ne okozz jelentős kárt” elvet is. |
| --- | --- |

(7)

Az infrastrukturális fejlesztésekbe beletartozhatnak olyan határokon átnyúló projektek és megoldások is, amelyek az ökológiai katasztrófákkal – különösen az éghajlatváltozás által felerősödött ökológiai katasztrófákkal – szembeni fokozott rezilienciához vezetnek. Átfogó beruházási megközelítést kell előnyben részesíteni, különösen a jelentős átállási igényekkel rendelkező területeken. Más ágazatokba történő beruházások is támogathatók, ha összhangban vannak a jóváhagyott területi igazságos átmenet tervekkel. A beruházási költségeik fedezéséhez elegendő bevételfolyamokat nem generáló beruházások támogatásával a hitelezési eszköznek azt kell céloznia, hogy a közszektorbeli szervezetek számára biztosítsa az olyan területi, társadalmi, gazdasági és környezeti kihívások kezeléséhez szükséges kiegészítő forrásokat, amelyeket az átálláshoz való alkalmazkodás fog eredményezni. Az olyan beruházások azonosításának elősegítése érdekében, amelyek a hitelezési eszköz keretében támogathatók, és amelyek jelentős pozitív környezeti – többek között a biológiai sokféleséggel kapcsolatos – hatással bírnak, a Bizottságnak a hitelezési eszköz értékelése során figyelembe kell vennie a környezeti szempontból fenntartható gazdasági tevékenységekre vonatkozó uniós taxonómiát. A fenntartható projektekkel kapcsolatos átláthatóság biztosítása érdekében valamennyi finanszírozási partnernek alkalmaznia kell adott esetben a környezeti szempontból fenntartható gazdasági tevékenységekre vonatkozó uniós taxonómiát, beleértve a „ne okozz jelentős kárt” elvet is.

| (8) | A hitelezési eszköz keretében támogatható projektek előkészítése, értékelése, végrehajtása és nyomon követése során adott esetben biztosítani kell az alapvető jogok tiszteletben tartását és az Európai Unió Alapjogi Chartájának való megfelelést és különösen a nemek közötti egyenlőséget. Hasonlóképpen a kedvezményezetteknek és a Bizottságnak a hitelezési eszköz végrehajtása során el kell kerülniük a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló bármely hátrányos megkülönböztetést is. A hitelezési eszköz célkitűzéseit az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlődési céljaival, a szociális jogok európai pillérével, a „szennyező fizet” elvvel, az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye keretében elfogadott Párizsi Megállapodással (8) (a továbbiakban: a Párizsi Megállapodás) és a „ne okozz jelentős kárt” elvvel összhangban kell megvalósítani. |
| --- | --- |

(8)

A hitelezési eszköz keretében támogatható projektek előkészítése, értékelése, végrehajtása és nyomon követése során adott esetben biztosítani kell az alapvető jogok tiszteletben tartását és az Európai Unió Alapjogi Chartájának való megfelelést és különösen a nemek közötti egyenlőséget. Hasonlóképpen a kedvezményezetteknek és a Bizottságnak a hitelezési eszköz végrehajtása során el kell kerülniük a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló bármely hátrányos megkülönböztetést is. A hitelezési eszköz célkitűzéseit az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlődési céljaival, a szociális jogok európai pillérével, a „szennyező fizet” elvvel, az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye keretében elfogadott Párizsi Megállapodással (8) (a továbbiakban: a Párizsi Megállapodás) és a „ne okozz jelentős kárt” elvvel összhangban kell megvalósítani.

| (9) | Erre a rendeletre az Európai Parlament és a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 322. cikke alapján elfogadott horizontális költségvetési szabályok alkalmazandók. E szabályokat az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) állapítja meg, és e szabályok meghatározzák különösen a költségvetés elkészítésére és – vissza nem térítendő támogatások, pénzdíjak, közbeszerzés, közvetett irányítás, pénzügyi eszközök, költségvetési garanciák, pénzügyi támogatás és a külső szakértők költségeinek megtérítése útján történő – végrehajtására vonatkozó eljárást, továbbá rendelkeznek a pénzügyi szereplők felelősségével kapcsolatos ellenőrzésekről. Az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott szabályok egy, az Uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszert is magukban foglalnak. |
| --- | --- |

(9)

Erre a rendeletre az Európai Parlament és a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 322. cikke alapján elfogadott horizontális költségvetési szabályok alkalmazandók. E szabályokat az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) állapítja meg, és e szabályok meghatározzák különösen a költségvetés elkészítésére és – vissza nem térítendő támogatások, pénzdíjak, közbeszerzés, közvetett irányítás, pénzügyi eszközök, költségvetési garanciák, pénzügyi támogatás és a külső szakértők költségeinek megtérítése útján történő – végrehajtására vonatkozó eljárást, továbbá rendelkeznek a pénzügyi szereplők felelősségével kapcsolatos ellenőrzésekről. Az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott szabályok egy, az Uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszert is magukban foglalnak.

| (10) | A hitelezési eszköznek az Unió által nyújtott vissza nem térítendő támogatásokat és egy finanszírozási partner által a szabályainak, hitelnyújtási politikáinak és eljárásainak megfelelően nyújtott hiteleket ötvözve kell támogatást biztosítania. A vissza nem térítendő támogatási komponensre szánt, a Bizottság által közvetlen irányítás keretében végrehajtott pénzügyi keretösszegnek – a költségvetési rendelet 125. cikkével összhangban – költségfüggetlen finanszírozás formáját kell öltenie. Az említett finanszírozási formának segítenie kell részvételre ösztönözni a projektgazdákat, valamint arra, hogy hozzájáruljanak a hitelezési eszköz célkitűzéseinek a hitel nagyságához mérten hatékony módon történő eléréséhez. A hitelkomponenst az Európai Beruházási Banknak (EBB) kell biztosítania. Lehetővé kell tenni a hitelezési eszköz kiterjesztését, hogy más finanszírozási partnerek is képessé váljanak a hitelkomponens biztosítására, amennyiben a vissza nem térítendő támogatási komponenshez további források válnak elérhetővé, vagy amennyiben ez a hitelezési eszköz helyes végrehajtásához szükséges. Ilyen esetekben a Bizottságnak tájékoztatnia kell a tagállamokat és az Európai Parlamentet arról, hogy szándékában áll kiterjeszteni a hitelezési eszközt és további finanszírozási partnereket kiválasztani, figyelembe véve a hitelezési eszköz célkitűzéseinek teljesítésére, a saját forrásaik felajánlására és a megfelelő földrajzi lefedettség biztosítására vonatkozó kapacitásukat. |
| --- | --- |

(10)

A hitelezési eszköznek az Unió által nyújtott vissza nem térítendő támogatásokat és egy finanszírozási partner által a szabályainak, hitelnyújtási politikáinak és eljárásainak megfelelően nyújtott hiteleket ötvözve kell támogatást biztosítania. A vissza nem térítendő támogatási komponensre szánt, a Bizottság által közvetlen irányítás keretében végrehajtott pénzügyi keretösszegnek – a költségvetési rendelet 125. cikkével összhangban – költségfüggetlen finanszírozás formáját kell öltenie. Az említett finanszírozási formának segítenie kell részvételre ösztönözni a projektgazdákat, valamint arra, hogy hozzájáruljanak a hitelezési eszköz célkitűzéseinek a hitel nagyságához mérten hatékony módon történő eléréséhez. A hitelkomponenst az Európai Beruházási Banknak (EBB) kell biztosítania. Lehetővé kell tenni a hitelezési eszköz kiterjesztését, hogy más finanszírozási partnerek is képessé váljanak a hitelkomponens biztosítására, amennyiben a vissza nem térítendő támogatási komponenshez további források válnak elérhetővé, vagy amennyiben ez a hitelezési eszköz helyes végrehajtásához szükséges. Ilyen esetekben a Bizottságnak tájékoztatnia kell a tagállamokat és az Európai Parlamentet arról, hogy szándékában áll kiterjeszteni a hitelezési eszközt és további finanszírozási partnereket kiválasztani, figyelembe véve a hitelezési eszköz célkitűzéseinek teljesítésére, a saját forrásaik felajánlására és a megfelelő földrajzi lefedettség biztosítására vonatkozó kapacitásukat.

| (11) | A Bizottság és a finanszírozási partnerek között igazgatási megállapodásokat kell aláírni. E megállapodásoknak meg kell határozniuk a projektek értékelésére és nyomon követésére vonatkozó végrehajtási rendelkezéseket, valamint az egyes felek jogait és kötelezettségeit, beleértve az ellenőrzésekre, a jelentéstételre és a kommunikációra vonatkozó részletes rendelkezéseket is. A kommunikációs rendelkezések között szerepelnie kell különösen azon kötelezettségnek, hogy közzé kell tenni a hitelezési eszköz keretében támogatásban részesülő minden egyes projektre vagy hitelprogramra vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság és a finanszírozási partnerek között igazgatási megállapodásokat kell aláírni. E megállapodásoknak meg kell határozniuk a projektek értékelésére és nyomon követésére vonatkozó végrehajtási rendelkezéseket, valamint az egyes felek jogait és kötelezettségeit, beleértve az ellenőrzésekre, a jelentéstételre és a kommunikációra vonatkozó részletes rendelkezéseket is. A kommunikációs rendelkezések között szerepelnie kell különösen azon kötelezettségnek, hogy közzé kell tenni a hitelezési eszköz keretében támogatásban részesülő minden egyes projektre vagy hitelprogramra vonatkozó információkat.

| (12) | A klímasemleges gazdaságra való átállás által legkedvezőtlenebbül érintett területek beruházási igényeinek kezelése révén a hitelezési eszköznek kulcsfontosságú hozzájárulást kell biztosítania az éghajlat-politikai fellépések általános érvényesítéséhez. A hitelezési eszköz vissza nem térítendő támogatási komponenséből nyújtott források ezért az IÁA-val azonos mértékben fognak hozzájárulni az éghajlat-politikai célkitűzések eléréséhez. |
| --- | --- |

(12)

A klímasemleges gazdaságra való átállás által legkedvezőtlenebbül érintett területek beruházási igényeinek kezelése révén a hitelezési eszköznek kulcsfontosságú hozzájárulást kell biztosítania az éghajlat-politikai fellépések általános érvényesítéséhez. A hitelezési eszköz vissza nem térítendő támogatási komponenséből nyújtott források ezért az IÁA-val azonos mértékben fognak hozzájárulni az éghajlat-politikai célkitűzések eléréséhez.

| (13) | A hitelezési eszköz vissza nem térítendő támogatási komponenséből 250 000 000 EUR összeget az uniós költségvetésből kell finanszírozni az (EU, Euratom) 2020/2093 rendelettel összhangban, és ezen összeg az éves költségvetési eljárás során az elsődleges referenciaösszeget kell, hogy képezze az Európai Parlament és a Tanács számára a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről szóló, az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, 2020. december 16-i intézményközi megállapodás (10) 18. pontja értelmében. |
| --- | --- |

(13)

A hitelezési eszköz vissza nem térítendő támogatási komponenséből 250 000 000 EUR összeget az uniós költségvetésből kell finanszírozni az (EU, Euratom) 2020/2093 rendelettel összhangban, és ezen összeg az éves költségvetési eljárás során az elsődleges referenciaösszeget kell, hogy képezze az Európai Parlament és a Tanács számára a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről szóló, az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, 2020. december 16-i intézményközi megállapodás (10) 18. pontja értelmében.

| (14) | A hitelezési eszköz vissza nem térítendő támogatási komponenséből 275 000 000 EUR-t az e rendelet I. mellékletében felsorolt programok keretében létrehozott pénzügyi eszközökből származó visszafizetésekből kell finanszírozni. Az ilyen bevétel a hitelezési eszköztől független, lezárt programokból származik, és azt az EUMSZ 322. cikkének (1) bekezdése alapján a költségvetési rendelet 21. cikke (3) bekezdésének f) pontjától eltérve külső címzett bevételnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(14)

A hitelezési eszköz vissza nem térítendő támogatási komponenséből 275 000 000 EUR-t az e rendelet I. mellékletében felsorolt programok keretében létrehozott pénzügyi eszközökből származó visszafizetésekből kell finanszírozni. Az ilyen bevétel a hitelezési eszköztől független, lezárt programokból származik, és azt az EUMSZ 322. cikkének (1) bekezdése alapján a költségvetési rendelet 21. cikke (3) bekezdésének f) pontjától eltérve külső címzett bevételnek kell tekinteni.

| (15) | A hitelezési eszköz vissza nem térítendő támogatási komponenséből 1 000 000 000 EUR-t az (EU) 2015/1017 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (11) létrehozott uniós garancia feltöltésének előre látható többletéből kell finanszírozni. Ezért – az említett többletnek a hitelezési eszközhöz való hozzárendelése érdekében – el kell térni a költségvetési rendelet 213. cikke (4) bekezdésének a) pontjától, amely előirányozza a költségvetési garanciára képzett tartalékok bármely többletének a költségvetésbe való visszaállításának kötelezettségét. Az említett címzett bevételt az EUMSZ 322. cikkének (1) bekezdése alapján a költségvetési rendelet 21. cikke (3) bekezdésének f) pontjától eltérve, külső címzett bevételnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(15)

A hitelezési eszköz vissza nem térítendő támogatási komponenséből 1 000 000 000 EUR-t az (EU) 2015/1017 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (11) létrehozott uniós garancia feltöltésének előre látható többletéből kell finanszírozni. Ezért – az említett többletnek a hitelezési eszközhöz való hozzárendelése érdekében – el kell térni a költségvetési rendelet 213. cikke (4) bekezdésének a) pontjától, amely előirányozza a költségvetési garanciára képzett tartalékok bármely többletének a költségvetésbe való visszaállításának kötelezettségét. Az említett címzett bevételt az EUMSZ 322. cikkének (1) bekezdése alapján a költségvetési rendelet 21. cikke (3) bekezdésének f) pontjától eltérve, külső címzett bevételnek kell tekinteni.

| (16) | A költségvetési rendelet 12. cikke (4) bekezdésének c) pontjával összhangban a külső címzett bevételeknek megfelelő előirányzatokat automatikusan át kell vinni a következő programra vagy fellépésre. Az említett rendelkezés lehetővé teszi a címzett bevételek többéves ütemtervének összehangolását a hitelezési eszköz által finanszírozott projektek végrehajtási menetével. |
| --- | --- |

(16)

A költségvetési rendelet 12. cikke (4) bekezdésének c) pontjával összhangban a külső címzett bevételeknek megfelelő előirányzatokat automatikusan át kell vinni a következő programra vagy fellépésre. Az említett rendelkezés lehetővé teszi a címzett bevételek többéves ütemtervének összehangolását a hitelezési eszköz által finanszírozott projektek végrehajtási menetével.

| (17) | A támogatható projektek előkészítésének, kidolgozásának és végrehajtásának előmozdítása és a projektek korai, a kérelemnek a hitelezési eszközhöz való, a kedvezményezett általi benyújtását megelőző előkészítésének támogatása érdekében tanácsadási támogatásra is kell forrásokat biztosítani. A támogatható projektek fenntarthatóságának biztosítása érdekében ezen forrásoknak egy részét a kedvezményezettek endogén kapacitásának támogatására kell fordítani. |
| --- | --- |

(17)

A támogatható projektek előkészítésének, kidolgozásának és végrehajtásának előmozdítása és a projektek korai, a kérelemnek a hitelezési eszközhöz való, a kedvezményezett általi benyújtását megelőző előkészítésének támogatása érdekében tanácsadási támogatásra is kell forrásokat biztosítani. A támogatható projektek fenntarthatóságának biztosítása érdekében ezen forrásoknak egy részét a kedvezményezettek endogén kapacitásának támogatására kell fordítani.

| (18) | Annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi tagállam részesülhessen a vissza nem térítendő támogatási komponensből, az (EU) 2021/1056 rendelet I. mellékletében foglaltak szerint létre kell hozni egy mechanizmust a nemzeti részesedéseknek az első szakaszban történő előzetes allokálására. Annak érdekében azonban, hogy ez a célkitűzés összeegyeztethető legyen a hitelezési eszköz gazdasági hatása és végrehajtása optimalizálásának szükségességével, ilyen nemzeti allokációkat nem lehet előzetesen allokálni a 2025. december 31. utáni időszakra. Ezt követően a vissza nem térítendő támogatási komponens céljára rendelkezésre álló, fennmaradó forrásokat előzetesen allokált nemzeti részesedés nélkül és uniós szinten kompetitív alapon kell nyújtani, biztosítva ugyanakkor a beruházások kiszámíthatóságát, valamint szükségletalapú és a regionális konvergenciát célzó megközelítést követve. |
| --- | --- |

(18)

Annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi tagállam részesülhessen a vissza nem térítendő támogatási komponensből, az (EU) 2021/1056 rendelet I. mellékletében foglaltak szerint létre kell hozni egy mechanizmust a nemzeti részesedéseknek az első szakaszban történő előzetes allokálására. Annak érdekében azonban, hogy ez a célkitűzés összeegyeztethető legyen a hitelezési eszköz gazdasági hatása és végrehajtása optimalizálásának szükségességével, ilyen nemzeti allokációkat nem lehet előzetesen allokálni a 2025. december 31. utáni időszakra. Ezt követően a vissza nem térítendő támogatási komponens céljára rendelkezésre álló, fennmaradó forrásokat előzetesen allokált nemzeti részesedés nélkül és uniós szinten kompetitív alapon kell nyújtani, biztosítva ugyanakkor a beruházások kiszámíthatóságát, valamint szükségletalapú és a regionális konvergenciát célzó megközelítést követve.

| (19) | A támogathatósági feltételeket és odaítélési kritériumokat a munkaprogramban és a pályázati felhívásokban kell meghatározni. E támogathatósági feltételeknek és odaítélési kritériumoknak figyelembe kell venniük a projekt relevanciáját a területi igazságos átmenet tervekben leírt fejlesztési igények összefüggésében, a regionális és területi konvergencia előmozdításának átfogó célkitűzését, valamint a vissza nem térítendő támogatási komponens jelentőségét a projekt életképessége szempontjából. A munkaprogramoknak meg kell határozniuk az olyan esetekre vonatkozó odaítélési kritériumokat is, amikor a források nem volnának elegendőek a támogatható projektek támogatására. Elsőbbséget kell biztosítani a kevésbé fejlett régiókban található projektek, az Unió éghajlat-politikai céljai eléréséhez közvetlenül hozzájáruló projektek, valamint az olyan közszektorbeli szervezetek által előmozdított projektek számára, amelyek dekarbonizációs terveket fogadtak el adott esetben a kritériumok ezen hierarchiájának megfelelően. Az ezen hitelezési eszköz alapján nyújtott uniós támogatást így csak azon tagállamok számára lehet rendelkezésre bocsátani, amelyek legalább egy jóváhagyott területi igazságos átmenet tervvel rendelkeznek. A munkaprogramnak és a pályázati felhívásoknak figyelembe kell venniük a tagállamok által benyújtott területi igazságos átmenet terveket is annak érdekben, hogy a mechanizmus különböző pillérei között biztosított legyen a koherencia. A hitelezési eszköz hatásának optimalizálása érdekében a hitelezési eszköz keretében támogatott egyedi projektek nem részesülhetnek támogatásban más uniós programokból, kivéve a projektek előkészítésével kapcsolatban. Az azonosítható különálló projektekből álló műveletek esetében azonban az említett projektek – az alkalmazandó támogathatósági szabályokkal összhangban – különböző uniós programok által is támogathatók. |
| --- | --- |

(19)

A támogathatósági feltételeket és odaítélési kritériumokat a munkaprogramban és a pályázati felhívásokban kell meghatározni. E támogathatósági feltételeknek és odaítélési kritériumoknak figyelembe kell venniük a projekt relevanciáját a területi igazságos átmenet tervekben leírt fejlesztési igények összefüggésében, a regionális és területi konvergencia előmozdításának átfogó célkitűzését, valamint a vissza nem térítendő támogatási komponens jelentőségét a projekt életképessége szempontjából. A munkaprogramoknak meg kell határozniuk az olyan esetekre vonatkozó odaítélési kritériumokat is, amikor a források nem volnának elegendőek a támogatható projektek támogatására. Elsőbbséget kell biztosítani a kevésbé fejlett régiókban található projektek, az Unió éghajlat-politikai céljai eléréséhez közvetlenül hozzájáruló projektek, valamint az olyan közszektorbeli szervezetek által előmozdított projektek számára, amelyek dekarbonizációs terveket fogadtak el adott esetben a kritériumok ezen hierarchiájának megfelelően. Az ezen hitelezési eszköz alapján nyújtott uniós támogatást így csak azon tagállamok számára lehet rendelkezésre bocsátani, amelyek legalább egy jóváhagyott területi igazságos átmenet tervvel rendelkeznek. A munkaprogramnak és a pályázati felhívásoknak figyelembe kell venniük a tagállamok által benyújtott területi igazságos átmenet terveket is annak érdekben, hogy a mechanizmus különböző pillérei között biztosított legyen a koherencia. A hitelezési eszköz hatásának optimalizálása érdekében a hitelezési eszköz keretében támogatott egyedi projektek nem részesülhetnek támogatásban más uniós programokból, kivéve a projektek előkészítésével kapcsolatban. Az azonosítható különálló projektekből álló műveletek esetében azonban az említett projektek – az alkalmazandó támogathatósági szabályokkal összhangban – különböző uniós programok által is támogathatók.

| (20) | Az uniós támogatásnyújtás hatékonyságának optimalizálása és az alternatív forrásokból származó potenciális támogatás és beruházás felváltásának megakadályozása érdekében a hitelezési eszköz keretében nyújtott támogatás csak olyan projekteknek biztosítható, amelyek nem generálnak a beruházási költségeik fedezéséhez elegendő bevételfolyamokat. Az említett bevételeknek meg kell felelniük olyan, a költségvetési átcsoportosításoktól eltérő bevételeknek, amelyeket a projekt által végzett tevékenységek közvetlenül generálnak, ilyenek például az értékesítések, a díjak vagy az úthasználati díjak és a meglévő eszközök korszerűsítése által generált többletmegtakarítások. |
| --- | --- |

(20)

Az uniós támogatásnyújtás hatékonyságának optimalizálása és az alternatív forrásokból származó potenciális támogatás és beruházás felváltásának megakadályozása érdekében a hitelezési eszköz keretében nyújtott támogatás csak olyan projekteknek biztosítható, amelyek nem generálnak a beruházási költségeik fedezéséhez elegendő bevételfolyamokat. Az említett bevételeknek meg kell felelniük olyan, a költségvetési átcsoportosításoktól eltérő bevételeknek, amelyeket a projekt által végzett tevékenységek közvetlenül generálnak, ilyenek például az értékesítések, a díjak vagy az úthasználati díjak és a meglévő eszközök korszerűsítése által generált többletmegtakarítások.

| (21) | mivel a vissza nem térítendő támogatási komponensnek figyelembe kell vennie a tagállami régiók eltérő fejlesztési igényeit, az ilyen támogatást ki kell igazítani a kevésbé fejlett régiók javára. Figyelembe véve azon tényt, hogy a kevésbé fejlett régiókban működő közszektorbeli szervezetek általában alacsonyabb közberuházási kapacitást tapasztalnak, az ilyen szervezeteknek nyújtott hitelekre alkalmazott vissza nem térítendő támogatási rátáknak arányaiban magasabbnak kell lenniük. |
| --- | --- |

(21)

mivel a vissza nem térítendő támogatási komponensnek figyelembe kell vennie a tagállami régiók eltérő fejlesztési igényeit, az ilyen támogatást ki kell igazítani a kevésbé fejlett régiók javára. Figyelembe véve azon tényt, hogy a kevésbé fejlett régiókban működő közszektorbeli szervezetek általában alacsonyabb közberuházási kapacitást tapasztalnak, az ilyen szervezeteknek nyújtott hitelekre alkalmazott vissza nem térítendő támogatási rátáknak arányaiban magasabbnak kell lenniük.

| (22) | A hitelezési eszköz hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében szükséges lehet tanácsadási támogatást nyújtani a projektek előkészítéséhez, kidolgozásához és végrehajtásához. Az ilyen támogatást az InvestEU tanácsadó központon keresztül kell nyújtani a támogatható projektek számára és a projektek előkészítéséhez a kérelmek benyújtását megelőzően, különös figyelmet fordítva az olyan kedvezményezettekre, amelyek alacsonyabb közigazgatási kapacitással rendelkeznek, vagy amelyek kevésbé fejlett régiókban találhatók. Ilyen támogatást egyéb uniós programok keretében is lehet nyújtani. |
| --- | --- |

(22)

A hitelezési eszköz hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében szükséges lehet tanácsadási támogatást nyújtani a projektek előkészítéséhez, kidolgozásához és végrehajtásához. Az ilyen támogatást az InvestEU tanácsadó központon keresztül kell nyújtani a támogatható projektek számára és a projektek előkészítéséhez a kérelmek benyújtását megelőzően, különös figyelmet fordítva az olyan kedvezményezettekre, amelyek alacsonyabb közigazgatási kapacitással rendelkeznek, vagy amelyek kevésbé fejlett régiókban találhatók. Ilyen támogatást egyéb uniós programok keretében is lehet nyújtani.

| (23) | A Bizottságnak – a hitelezési eszköz hatékonyságának, a célkitűzései megvalósítására irányuló kapacitásának mérése és a 2027 utáni esetleges meghosszabbítása előkészítésének támogatása érdekében – egy időközi és egy záró értékelést kell végeznie, beleértve adott esetben egy nemi szempontú hatásvizsgálatra vonatkozó rendelkezések elfogadása lehetőségének értékelését is, és az értékelő jelentéseket be kell nyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (12) (22) és (23) bekezdése alapján a hitelezési eszközt egyedi monitoringkövetelményeknek megfelelően gyűjtött információk alapján értékelni kell, ugyanakkor el kell kerülni a különösen a tagállamokra nehezedő adminisztratív terhet és a túlszabályozást. |
| --- | --- |

(23)

A Bizottságnak – a hitelezési eszköz hatékonyságának, a célkitűzései megvalósítására irányuló kapacitásának mérése és a 2027 utáni esetleges meghosszabbítása előkészítésének támogatása érdekében – egy időközi és egy záró értékelést kell végeznie, beleértve adott esetben egy nemi szempontú hatásvizsgálatra vonatkozó rendelkezések elfogadása lehetőségének értékelését is, és az értékelő jelentéseket be kell nyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (12) (22) és (23) bekezdése alapján a hitelezési eszközt egyedi monitoringkövetelményeknek megfelelően gyűjtött információk alapján értékelni kell, ugyanakkor el kell kerülni a különösen a tagállamokra nehezedő adminisztratív terhet és a túlszabályozást.

| (24) | A végrehajtás felgyorsítása és az erőforrások időben történő felhasználásának biztosítása érdekében e rendeletnek meg kell állapítania a vissza nem térítendő támogatási megállapodásokba foglalandó konkrét biztosítékokat. E célkitűzésre tekintettel, lehetővé kell tenni a Bizottság számára, hogy az arányosság elvével összhangban csökkentse vagy megszüntesse az uniós támogatást azon esetekben, amikor a projekt végrehajtása terén súlyos a haladás hiánya. A hitelezési eszközre a költségvetési rendelet alkalmazandó. Az uniós finanszírozási programok végrehajtása során a koherencia biztosítása érdekében a költségvetési rendeletet alkalmazni kell az a hitelezési eszköz keretében nyújtott vissza nem térítendő támogatási komponensre és a tanácsadási támogatás forrásaira. |
| --- | --- |

(24)

A végrehajtás felgyorsítása és az erőforrások időben történő felhasználásának biztosítása érdekében e rendeletnek meg kell állapítania a vissza nem térítendő támogatási megállapodásokba foglalandó konkrét biztosítékokat. E célkitűzésre tekintettel, lehetővé kell tenni a Bizottság számára, hogy az arányosság elvével összhangban csökkentse vagy megszüntesse az uniós támogatást azon esetekben, amikor a projekt végrehajtása terén súlyos a haladás hiánya. A hitelezési eszközre a költségvetési rendelet alkalmazandó. Az uniós finanszírozási programok végrehajtása során a koherencia biztosítása érdekében a költségvetési rendeletet alkalmazni kell az a hitelezési eszköz keretében nyújtott vissza nem térítendő támogatási komponensre és a tanácsadási támogatás forrásaira.

| (25) | A költségvetési rendelettel és a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (13), valamint a 2988/95/EK, Euratom (14), a 2185/96/EK, Euratom (15) és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (16) összhangban az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedések útján kell védeni, ideértve a szabálytalanságok – többek között a csalás – megelőzésére, feltárására, korrekciójára és kivizsgálására, az elveszített, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált források visszafizettetésére, valamint adott esetben a közigazgatási szankciók kiszabására vonatkozó intézkedéseket. Így különösen, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 2185/96/Euratom, EK és a 883/2013/EU, Euratom rendelettel összhangban hatáskörrel rendelkezik arra, hogy igazgatási vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat – végezzen annak megállapítása céljából, hogy történt-e olyan csalás, korrupció vagy bármely más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az Európai Ügyészség az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban hatáskörrel rendelkezik arra, hogy nyomozást és vádhatósági eljárást folytasson az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (17) értelmében az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények esetében. A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, aki, illetve amely uniós forrásokban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelme céljából, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, a Számvevőszék, valamint – az (EU) 2017/1939 rendelet szerinti megerősített együttműködésben részt vevő tagállamok esetében – az Európai Ügyészség számára a szükséges jogokat és hozzáférést, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak. |
| --- | --- |

(25)

A költségvetési rendelettel és a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (13), valamint a 2988/95/EK, Euratom (14), a 2185/96/EK, Euratom (15) és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (16) összhangban az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedések útján kell védeni, ideértve a szabálytalanságok – többek között a csalás – megelőzésére, feltárására, korrekciójára és kivizsgálására, az elveszített, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált források visszafizettetésére, valamint adott esetben a közigazgatási szankciók kiszabására vonatkozó intézkedéseket. Így különösen, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 2185/96/Euratom, EK és a 883/2013/EU, Euratom rendelettel összhangban hatáskörrel rendelkezik arra, hogy igazgatási vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat – végezzen annak megállapítása céljából, hogy történt-e olyan csalás, korrupció vagy bármely más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az Európai Ügyészség az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban hatáskörrel rendelkezik arra, hogy nyomozást és vádhatósági eljárást folytasson az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (17) értelmében az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények esetében. A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, aki, illetve amely uniós forrásokban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelme céljából, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, a Számvevőszék, valamint – az (EU) 2017/1939 rendelet szerinti megerősített együttműködésben részt vevő tagállamok esetében – az Európai Ügyészség számára a szükséges jogokat és hozzáférést, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak.

| (26) | E rendelet egyes nem alapvető rendelkezéseinek módosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a hitelezési eszköz végrehajtásának és az általa elért haladás nyomon követésére szolgáló fő teljesítménymutatók tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban megállapított elvekkel összhangban kerüljön sor. Így különösen, a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(26)

E rendelet egyes nem alapvető rendelkezéseinek módosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a hitelezési eszköz végrehajtásának és az általa elért haladás nyomon követésére szolgáló fő teljesítménymutatók tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban megállapított elvekkel összhangban kerüljön sor. Így különösen, a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (27) | E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a munkaprogramok, valamint az EBB-től eltérő finanszírozási partnerek kiválasztására vonatkozó feltételek és eljárások tekintetében. E hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (18) összhangban kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(27)

E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a munkaprogramok, valamint az EBB-től eltérő finanszírozási partnerek kiválasztására vonatkozó feltételek és eljárások tekintetében. E hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (18) összhangban kell gyakorolni.

| (28) | E rendelet célkitűzését – nevezetesen a klímasemlegességre való átállás által legkedvezőtlenebbül érintett területek előnyben részesítését a megfelelő fejlesztési igények közberuházásokon keresztül történő kielégítése révén – a tagállamok egyedül nem tudják kielégítően megvalósítani – amiatt, hogy a közszektorbeli szervezetek nehézségekbe ütköznek az olyan beruházások támogatása terén, amelyek nem generálnak elegendő bevételfolyamokat a beruházási költségeik fedezéséhez – az Unió szintjén azonban – mivel közvetlen irányítás keretében koherens végrehajtási keretre van szükség – e célkitűzés jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az említett célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(28)

E rendelet célkitűzését – nevezetesen a klímasemlegességre való átállás által legkedvezőtlenebbül érintett területek előnyben részesítését a megfelelő fejlesztési igények közberuházásokon keresztül történő kielégítése révén – a tagállamok egyedül nem tudják kielégítően megvalósítani – amiatt, hogy a közszektorbeli szervezetek nehézségekbe ütköznek az olyan beruházások támogatása terén, amelyek nem generálnak elegendő bevételfolyamokat a beruházási költségeik fedezéséhez – az Unió szintjén azonban – mivel közvetlen irányítás keretében koherens végrehajtási keretre van szükség – e célkitűzés jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az említett célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy és hatály

Ez a rendelet a 2021-2027-es többéves pénzügyi keret időtartamára létrehozza a közszektor-hitelezési eszközt (a továbbiakban: a hitelezési eszköz) a közszektorbeli szervezeteknek az uniós költségvetésből származó vissza nem térítendő támogatások és a finanszírozási partnerek által nyújtott hitelek ötvözésével történő támogatására, és meghatározza a hitelezési eszköz célkitűzéseit. Megállapítja a hitelezési eszköz vissza nem térítendő támogatási komponensére vonatkozó szabályokat, különösen annak költségvetése, az uniós támogatás formái és a támogathatóságra vonatkozó rendelkezések tekintetében.

A hitelezési eszköz olyan uniós területeknek kedvező támogatást nyújt, amelyek az Unió 2030-as éghajlat-politikai célja és az Unióban 2050-ig megvalósítandó klímasemlegesség célkitűzése irányába történő átállásból fakadó súlyos társadalmi, gazdasági és környezeti kihívásokkal szembesülnek.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „igazgatási megállapodás”: a Bizottság és egy finanszírozási partner közötti együttműködési keretet létrehozó jogi eszköz, amely e rendelettel összhangban meghatározza a hitelezési eszköz végrehajtásával kapcsolatos feladatokat és felelősségi köröket; |
| --- | --- |

1.

„igazgatási megállapodás”: a Bizottság és egy finanszírozási partner közötti együttműködési keretet létrehozó jogi eszköz, amely e rendelettel összhangban meghatározza a hitelezési eszköz végrehajtásával kapcsolatos feladatokat és felelősségi köröket;

| 2. | „kedvezményezett”: olyan jogalany, amelyet valamely tagállamban közjogi szervként hoztak létre vagy magánjog alapján működő, közfeladatot ellátó szervként hoztak létre, és amellyel Bizottság a hitelezési eszköz keretében vissza nem térítendő támogatási megállapodást írt alá; |
| --- | --- |

2.

„kedvezményezett”: olyan jogalany, amelyet valamely tagállamban közjogi szervként hoztak létre vagy magánjog alapján működő, közfeladatot ellátó szervként hoztak létre, és amellyel Bizottság a hitelezési eszköz keretében vissza nem térítendő támogatási megállapodást írt alá;

| 3. | „finanszírozási partnerek”: az EBB, egyéb nemzetközi pénzügyi intézmények, nemzeti fejlesztési bankok és pénzügyi intézmények, beleértve a magán pénzügyi intézményeket is, amelyekkel a Bizottság igazgatási megállapodást ír alá a hitelezési eszköz keretében történő együttműködés céljából; |
| --- | --- |

3.

„finanszírozási partnerek”: az EBB, egyéb nemzetközi pénzügyi intézmények, nemzeti fejlesztési bankok és pénzügyi intézmények, beleértve a magán pénzügyi intézményeket is, amelyekkel a Bizottság igazgatási megállapodást ír alá a hitelezési eszköz keretében történő együttműködés céljából;

| 4. | „projekt”: a Bizottság által a hitelezési eszköz keretében uniós támogatásra jogosultként azonosított bármely olyan intézkedés, amely egy pontos gazdasági vagy technikai jellegű, oszthatatlan feladatot kíván megvalósítani, amelynek előre meghatározott célkitűzése és meghatározott időtartama van, amely alatt azt végre kell hajtani és le kell zárni; |
| --- | --- |

4.

„projekt”: a Bizottság által a hitelezési eszköz keretében uniós támogatásra jogosultként azonosított bármely olyan intézkedés, amely egy pontos gazdasági vagy technikai jellegű, oszthatatlan feladatot kíván megvalósítani, amelynek előre meghatározott célkitűzése és meghatározott időtartama van, amely alatt azt végre kell hajtani és le kell zárni;

| 5. | „területi igazságos átmenet terv”: az (EU) 2021/1056 rendelet 11. cikkével összhangban létrehozott és a Bizottság által jóváhagyott terv; |
| --- | --- |

5.

„területi igazságos átmenet terv”: az (EU) 2021/1056 rendelet 11. cikkével összhangban létrehozott és a Bizottság által jóváhagyott terv;

| 6. | „hitelprogram”: egy kedvezményezettnek finanszírozási partnerek által nyújtott hitel, amelynek célja a hitelezési eszköz keretében több előre meghatározott projekt finanszírozása; |
| --- | --- |

6.

„hitelprogram”: egy kedvezményezettnek finanszírozási partnerek által nyújtott hitel, amelynek célja a hitelezési eszköz keretében több előre meghatározott projekt finanszírozása;

| 7. | „kevésbé fejlett régió”: az (EU) 2021/1060 rendelet 108. cikkének (2) bekezdésében említett kevésbé fejlett régió. |
| --- | --- |

7.

„kevésbé fejlett régió”: az (EU) 2021/1060 rendelet 108. cikkének (2) bekezdésében említett kevésbé fejlett régió.

3. cikk

Célkitűzések

(1)   A hitelezési eszköz általános célkitűzése az Unió 2030-as éghajlat- és energiapolitikai céljai és az Unióban legkésőbb 2050-ig megvalósítandó klímasemlegesség célkitűzése irányába történő, az (EU) 2021/1119 rendeletben meghatározott átállásból fakadó súlyos társadalmi, gazdasági és környezeti kihívások kezelése a területi igazságos átmenet tervekben azonosított uniós területek javára.

(2)   A hitelezési eszköz egyedi célkitűzése, hogy növelje az olyan közszektorbeli beruházásokat, amelyek a területi igazságos átmenet tervekben azonosított területek fejlesztési igényeit kezelik olyan projektek finanszírozásának elősegítésével, amelyek nem generálnak elegendő bevételfolyamokat a beruházási költségeik fedezéséhez, az alternatív forrásokból származó potenciális támogatás és beruházás felváltásának megakadályozása érdekében.

(3)   A (2) bekezdésben említett egyedi célkitűzés elérése érdekében e rendelet célja annak biztosítása is, hogy szükség esetén kerüljön sor tanácsadási támogatás nyújtására a támogatható projektek előkészítéséhez, kidolgozásához és végrehajtásához, beleértve a projekteknek a pályázat benyújtását megelőző előkészítésére szánt támogatást is. Az említett tanácsadási támogatást az (EU) 2021/523 európai parlamenti és tanácsi rendelet (19) 25. cikkével létrehozott InvestEU tanácsadó központra vonatkozó szabályokkal és végrehajtási módszerekkel összhangban kell nyújtani.

4. cikk

Horizontális elvek

(1)   A támogatható projektek előkészítése, értékelése, végrehajtása és nyomon követése során adott esetben biztosítani kell az alapvető jogok tiszteletben tartását és az Európai Unió Alapjogi Chartájának való megfelelést és különösen a nemek közötti egyenlőséget.

(2)   A kedvezményezettek és a Bizottság a hitelezési eszköz végrehajtása során elkerülik a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló bármely hátrányos megkülönböztetést. Így különösen, a támogatható projektek előkészítése és végrehajtása során adott esetben figyelembe kell venni a fogyatékossággal élő személyek számára biztosítandó akadálymentességet.

(3)   A hitelezési eszköz célkitűzéseit az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlődési céljaival, a szociális jogok európai pillérével, a „szennyező fizet” elvvel, a Párizsi Megállapodással és a „ne okozz jelentős kárt” elvvel összhangban kell megvalósítani.

5. cikk

Költségvetés

(1)   A 2021–2027-es időszakra vonatkozó uniós költségvetésben allokált kiegészítő források sérelme nélkül a hitelezési eszköz vissza nem térítendő támogatási komponensét a következőkből kell finanszírozni:

| a) | az uniós költségvetés forrásai, folyó árakon 250 000 000 EUR összegben; és |
| --- | --- |

a)

az uniós költségvetés forrásai, folyó árakon 250 000 000 EUR összegben; és

| b) | a (2) bekezdésben említett címzett bevétel, folyó árakon legfeljebb 1 275 000 000 EUR összegig. |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdésben említett címzett bevétel, folyó árakon legfeljebb 1 275 000 000 EUR összegig.

(2)   Az (1) bekezdés b) pontjában említett címzett bevételt legfeljebb 275 000 000 EUR összegig az e rendelet I. mellékletében felsorolt programok keretében létrehozott pénzügyi eszközökből származó visszafizetésekből és legfeljebb 1 000 000 000 EUR összegig az (EU) 2015/1017 rendelettel létrehozott uniós garancia feltöltésének többletéből kell biztosítani.

(3)   Az (1) bekezdésben említett forrásokat és címzett bevételt kiegészíthetik a tagállamok, harmadik országok és az EUMSZ vagy az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés alapján létrehozottaktól eltérő szervek pénzügyi hozzájárulásai. Az említett pénzügyi hozzájárulások a költségvetési rendelet 21. cikkének (5) bekezdése értelmében külső címzett bevételnek minősülnek.

(4)   A költségvetési rendelet 21. cikke (3) bekezdésének f) pontjától eltérve, az e cikk (2) bekezdésében említett visszafizetésekből származó források a költségvetési rendelet 21. cikkének (5) bekezdése értelmében vett külső címzett bevételnek minősülnek. A költségvetési rendelet 213. cikke (4) bekezdésének a) pontjától eltérve, az e cikk (2) bekezdésében említett uniós garancia feltöltésének többletéből származó források a költségvetési rendelet 21. cikkének (5) bekezdése értelmében vett külső címzett bevételnek minősülnek.

(5)   Az (1) bekezdésben említett források legfeljebb 2 %-a használható fel a hitelezési eszköz végrehajtásához kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtásra – így például előkészítési, nyomonkövetési, kontroll-, ellenőrzési és értékelési tevékenységekre, többek között a vállalati információs és technológiai rendszerekkel kapcsolatban –, valamint a finanszírozási partnerek igazgatási kiadásaira és díjaira.

(6)   Az (1) bekezdésben említett forrásokból legfeljebb 35 000 000 EUR összegig terjedő forrást a 3. cikk (3) bekezdésében meghatározott tevékenységek számára kell nyújtani, amelyből legalább 10 000 000 EUR összegnek a kedvezményezettek közigazgatási kapacitását kell támogatnia, különösen a kevésbé fejlett régiókban.

(7)   Az egy pénzügyi évnél többre kiterjedő intézkedésekre vonatkozó költségvetési kötelezettségvállalások felbonthatók több éven keresztül esedékes éves részletekre.

II. FEJEZET

UNIÓS TÁMOGATÁS

6. cikk

Az uniós támogatás formái és a végrehajtási módszerek

(1)   A hitelezési eszköz keretében nyújtott uniós támogatást vissza nem térítendő támogatás formájában kell nyújtani a költségvetési rendelet VIII. címével összhangban.

(2)   A hitelezési eszköz keretében nyújtott uniós támogatást közvetlen irányítás keretében kell végrehajtani a költségvetési rendelettel összhangban.

7. cikk

A források rendelkezésre állása

(1)   Az 5. cikk (1) és (3) bekezdésében említett forrásokat – az 5. cikk (5) bekezdésében említett technikai és igazgatási kiadásokra képzett céltartalék levonását követően – projektek finanszírozására kell felhasználni a (2) és (3) bekezdéssel összhangban.

(2)   A legkésőbb 2025. december 31-én közzétett pályázati felhívások alapján odaítélt vissza nem térítendő támogatások esetében a valamely tagállamban támogatható projekteknek odaítélt uniós támogatás nem haladhatja meg az (EU) 2021/1056 rendelet I. mellékletében meghatározott nemzeti részesedéseket.

(3)   A 2026. január 1-jétől kezdődően közzétett pályázati felhívások alapján odaítélt vissza nem térítendő támogatások esetében a támogatható projekteknek odaítélt uniós támogatást előzetesen allokált nemzeti részesedés nélkül és uniós szinten kompetitív alapon kell nyújtani a fennmaradó források kimerüléséig. Az ilyen vissza nem térítendő támogatások odaítélésekor figyelembe kell venni, hogy biztosítani szükséges a beruházás kiszámíthatóságát és a regionális konvergencia előmozdítását, különös figyelmet fordítva a kevésbé fejlett régiókra, összhangban a 14. cikk (2) bekezdésében foglalt odaítélési kritériumokkal.

8. cikk

Igazgatási megállapodások a finanszírozási partnerekkel

A hitelezési eszköz valamely finanszírozási partnerrel történő végrehajtását megelőzően a Bizottság és a finanszírozási partner igazgatási megállapodást ír alá. A megállapodás meghatározza a megállapodásban részes felek jogait és kötelezettségeit, beleértve az ellenőrzési és kommunikációs rendelkezéseket, többek között különösen a hitelezési eszközön keresztül finanszírozott egyes projektekre és a hitelprogramok hatályára vonatkozó információk közzétételének kötelezettségét.

III. FEJEZET

TÁMOGATHATÓSÁG

9. cikk

Támogatható projektek

(1)   Csak a 3. cikkben meghatározott célkitűzésekhez hozzájáruló és valamennyi következő feltételt teljesítő projektek jogosultak a hitelezési eszköz keretében uniós támogatásra:

| a) | a projektek mérhető hatást érnek el – és adott esetben kimeneti mutatókat tartalmaznak – az Unió 2030-as éghajlat- és energiapolitikai céljai, valamint az Unióban legkésőbb 2050-ig megvalósítandó klímasemlegesség célkitűzése irányába történő átállásból fakadó súlyos társadalmi, gazdasági vagy környezeti kihívások kezelése terén, és a területi igazságos átmenet tervben azonosított területek javát szolgálják, még akkor is, ha a projektek nem ezen területeken találhatók; |
| --- | --- |

a)

a projektek mérhető hatást érnek el – és adott esetben kimeneti mutatókat tartalmaznak – az Unió 2030-as éghajlat- és energiapolitikai céljai, valamint az Unióban legkésőbb 2050-ig megvalósítandó klímasemlegesség célkitűzése irányába történő átállásból fakadó súlyos társadalmi, gazdasági vagy környezeti kihívások kezelése terén, és a területi igazságos átmenet tervben azonosított területek javát szolgálják, még akkor is, ha a projektek nem ezen területeken találhatók;

| b) | a projektek semmilyen más uniós program keretében nem részesülnek támogatásban; |
| --- | --- |

b)

a projektek semmilyen más uniós program keretében nem részesülnek támogatásban;

| c) | a projektek a hitelezési eszköz keretében hitelt kapnak egy finanszírozási partnertől; és |
| --- | --- |

c)

a projektek a hitelezési eszköz keretében hitelt kapnak egy finanszírozási partnertől; és

| d) | a projektek nem generálnak elegendő bevételfolyamokat a beruházási költségeik fedezéséhez, az alternatív forrásokból származó potenciális támogatás és beruházás felváltásának megakadályozása érdekében. |
| --- | --- |

d)

a projektek nem generálnak elegendő bevételfolyamokat a beruházási költségeik fedezéséhez, az alternatív forrásokból származó potenciális támogatás és beruházás felváltásának megakadályozása érdekében.

(2)   Az (1) bekezdés b) pontjától eltérve, a hitelezési eszköz keretében uniós támogatásban részesülő projektek más uniós programokból is kaphatnak tanácsadási vagy technikai segítségnyújtási támogatást az előkészítésükhöz, kidolgozásukhoz és végrehajtásukhoz.

(3)   A hitelezési eszköz nem támogathat az (EU) 2021/1056 rendelet 9. cikke alapján kizárt tevékenységeket.

10. cikk

Támogatható személyek és szervezetek

A költségvetési rendelet 197. cikkében meghatározott kritériumoktól függetlenül, e rendelet alapján potenciális kedvezményezettként csak a valamely tagállamban közjogi szervként létrehozott vagy magánjog alapján működő, közfeladatot ellátó szervként létrehozott jogalanyok pályázhatnak.

IV. FEJEZET

VISSZA NEM TÉRÍTENDŐ TÁMOGATÁSOK

11. cikk

Vissza nem térítendő támogatások

(1)   A vissza nem térítendő támogatások a költségvetési rendelet 125. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban költségfüggetlen finanszírozás formáját öltik.

(2)   A vissza nem térítendő támogatás összege nem haladhatja meg a finanszírozási partner által a hitelezési eszköz keretében nyújtott hitel összegének 15 %-át. A kevésbé fejlett régiókban található projektek esetében a vissza nem térítendő támogatás összege nem haladhatja meg a finanszírozási partner által a hitelezési eszköz keretében nyújtott hitel összegének 25 %-át.

(3)   Egy odaítélt vissza nem térítendő támogatás kifizetéseit a vissza nem térítendő támogatási megállapodásban meghatározottak szerint a végrehajtás terén elért haladáshoz kapcsolódóan több részletre is fel lehet osztani.

12. cikk

A vissza nem térítendő támogatások csökkentése vagy megszüntetése

(1)   A költségvetési rendelet 131. cikkének (4) bekezdésében meghatározott indokokon túl, a finanszírozási partnerrel folytatott konzultációt követően a Bizottság csökkentheti a vissza nem térítendő támogatás összegét, vagy megszüntetheti a vissza nem térítendő támogatási megállapodást, ha a vissza nem térítendő támogatási megállapodás aláírásának időpontjától számított két éven belül nem írták alá a gazdaságilag legjelentősebb, árubeszerzési szerződést, építési beruházási szerződést vagy szolgáltatásnyújtási szerződést, és a vissza nem térítendő támogatási megállapodás értelmében tervezik ilyen szerződés megkötését.

(2)   Amennyiben az uniós támogatást hitelprogramokkal kombinálják, vagy amennyiben nem terveznek árubeszerzési szerződést, építési beruházási szerződést vagy szolgáltatásnyújtási szerződést, az (1) bekezdés nem alkalmazandó.

Ilyen esetekben a finanszírozási partnerrel folytatott konzultációt követően a Bizottság – a vissza nem térítendő támogatási megállapodásban meghatározott feltételekkel összhangban – csökkentheti a vissza nem térítendő támogatás összegét, vagy megszüntetheti a vissza nem térítendő támogatási megállapodást, és bármely kapcsolódó kifizetett összeget visszafizettethet.

V. FEJEZET

TANÁCSADÁSI TÁMOGATÁSI SZOLGÁLTATÁSOK

13. cikk

Tanácsadási támogatási szolgáltatások

(1)   Az e rendelet szerinti tanácsadási támogatást közvetett irányítás keretében kell végrehajtani, összhangban az InvestEU tanácsadó központra vonatkozó szabályokkal és végrehajtási módszerekkel.

(2)   A projektek előkészítésének, kidolgozásának és végrehajtásának támogatásához szükséges tevékenységek tanácsadási támogatásra jogosultak, és azokat az 5. cikk (6) bekezdésével összhangban kell finanszírozni.

VI. FEJEZET

PROGRAMOZÁS, NYOMON KÖVETÉS, ÉRTÉKELÉS ÉS KONTROLL

14. cikk

Munkaprogramok

(1)   A hitelezési eszközt a költségvetési rendelet 110. cikkével összhangban létrehozott munkaprogramok révén kell végrehajtani.

(2)   A munkaprogramoknak odaítélési kritériumokat kell tartalmazniuk, amelyek akkor alkalmazandók, valahányszor a támogatható projektekre vonatkozó, összes kérelmezett vissza nem térítendő támogatás meghaladná a rendelkezésre álló forrásokat. Ezen kritériumoknak adott esetben prioritásokat kell tartalmazniuk a következők számára:

| a) | kevésbé fejlett régiókban található kedvezményezettek által előmozdított projektek; |
| --- | --- |

a)

kevésbé fejlett régiókban található kedvezményezettek által előmozdított projektek;

| b) | olyan projektek, amelyek közvetlenül hozzájárulnak az Unió 2030-as éghajlat- és energiapolitikai céljainak, valamint az Unióban legkésőbb 2050-ig megvalósítandó klímasemlegesség célkitűzésének eléréséhez; és |
| --- | --- |

b)

olyan projektek, amelyek közvetlenül hozzájárulnak az Unió 2030-as éghajlat- és energiapolitikai céljainak, valamint az Unióban legkésőbb 2050-ig megvalósítandó klímasemlegesség célkitűzésének eléréséhez; és

| c) | olyan kedvezményezettek által előmozdított projektek, amelyek dekarbonizációs terveket fogadtak el. |
| --- | --- |

c)

olyan kedvezményezettek által előmozdított projektek, amelyek dekarbonizációs terveket fogadtak el.

(3)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén fogadja el a munkaprogramokat. Ezen végrehajtási jogi aktusokat a 20. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

15. cikk

Az EBB-től eltérő finanszírozási partnerek kiválasztása

(1)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén határozza meg az EBB-től eltérő finanszírozási partnerek kiválasztására vonatkozó feltételeket és eljárásokat. Ezen végrehajtási jogi aktusokat a 20. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(2)   Az EBB-től eltérő finanszírozási partnerekre vonatkozó támogathatósági feltételeknek tükrözniük kell a hitelezési eszköz célkitűzéseit.

(3)   Így különösen, a finanszírozási partnerek kiválasztásakor a Bizottság figyelembe veszi a potenciális finanszírozási partnerkénti, a következőkre vonatkozó kapacitásukat:

| a) | annak biztosítása, hogy hitelezési politikájuk összhangban legyen az Unió környezeti és szociális normáival, az Unió 2030-as éghajlat- és energiapolitikai céljaival, valamint az Unióban 2050-ig megvalósítandó klímasemlegesség célkitűzésével; |
| --- | --- |

a)

annak biztosítása, hogy hitelezési politikájuk összhangban legyen az Unió környezeti és szociális normáival, az Unió 2030-as éghajlat- és energiapolitikai céljaival, valamint az Unióban 2050-ig megvalósítandó klímasemlegesség célkitűzésével;

| b) | elegendő saját forrással való hozzájárulás az uniós vissza nem térítendő támogatás hatásának maximalizálása érdekében; |
| --- | --- |

b)

elegendő saját forrással való hozzájárulás az uniós vissza nem térítendő támogatás hatásának maximalizálása érdekében;

| c) | a hitelezési eszköz megfelelő földrajzi lefedettségének biztosítása, és kisebb egyedi projektek finanszírozásának lehetővé tétele; |
| --- | --- |

c)

a hitelezési eszköz megfelelő földrajzi lefedettségének biztosítása, és kisebb egyedi projektek finanszírozásának lehetővé tétele;

| d) | a költségvetési rendelet 155. cikkének (2) és (3) bekezdésében meghatározott, a pénzmosásra, a terrorizmus finanszírozására, az adókikerülésre, az adócsalásra, az adókijátszásra és a nem együttműködő joghatóságokra vonatkozó követelmények alapos végrehajtása; |
| --- | --- |

d)

a költségvetési rendelet 155. cikkének (2) és (3) bekezdésében meghatározott, a pénzmosásra, a terrorizmus finanszírozására, az adókikerülésre, az adócsalásra, az adókijátszásra és a nem együttműködő joghatóságokra vonatkozó követelmények alapos végrehajtása;

| e) | az átláthatóság és a megfelelő láthatóság biztosítása a hitelezési eszközön keresztül finanszírozott minden egyes projekt tekintetében. |
| --- | --- |

e)

az átláthatóság és a megfelelő láthatóság biztosítása a hitelezési eszközön keresztül finanszírozott minden egyes projekt tekintetében.

(4)   A Bizottság közzéteszi az e cikkel összhangban kiválasztott pénzügyi partnerek listáját.

16. cikk

Nyomon követés és jelentéstétel

(1)   A hitelezési eszköz végrehajtásának és a 3. cikkben meghatározott célkitűzések megvalósítása terén tett haladásának nyomon követésére szolgáló fő teljesítménymutatókat a II. melléklet tartalmazza.

(2)   A teljesítményjelentési rendszernek biztosítania kell, hogy az (1) bekezdésben említett mutatókra vonatkozó adatokat hatékonyan, eredményesen és időben összegyűjtsék. A kedvezményezettek, illetve a finanszírozási partnerek a vissza nem térítendő támogatási megállapodásokkal, illetve az igazgatási megállapodásokkal összhangban a Bizottság rendelkezésére bocsátják az említett mutatókra vonatkozó adatokat.

(3)   A Bizottság 2022-től kezdődően minden naptári évben október 31-ig jelentést ad ki a hitelezési eszköz végrehajtásáról. Az említett jelentés tájékoztatást nyújt a hitelezési eszköz végrehajtási szintjéről a célkitűzései, a feltételei és a teljesítménymutatói tekintetében.

(4)   Amennyiben a 17. cikk (2) bekezdésében említett időközi értékelő jelentés megállapítja, hogy a II. mellékletben meghatározott mutatók nem teszik lehetővé a hitelezési eszköz megfelelő értékelését, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 19. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a II. mellékletben meghatározott fő teljesítménymutatók módosítása érdekében.

17. cikk

Értékelés

(1)   A hitelezési eszköz végrehajtásának és a 3. cikkben meghatározott célkitűzések elérésére való képességének értékeléseit kellő időben el kell végezni a megfelelő intézkedés meghozatalához.

(2)   Az időközi értékelést 2025. június 30-ig kell elvégezni, és jelentést kell benyújtani az említett időközi értékelésről az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Az időközi értékelésnek különösen a következőket kell értékelnie:

| a) | a hitelezési eszköz alapján nyújtott uniós támogatás milyen mértékben járult hozzá a területi igazságos átmenet terveket végrehajtó területek szükségleteinek kezeléséhez; |
| --- | --- |

a)

a hitelezési eszköz alapján nyújtott uniós támogatás milyen mértékben járult hozzá a területi igazságos átmenet terveket végrehajtó területek szükségleteinek kezeléséhez;

| b) | a 4. cikkben említett horizontális elveket miként vették figyelembe; |
| --- | --- |

b)

a 4. cikkben említett horizontális elveket miként vették figyelembe;

| c) | a nemi szempontú hatásvizsgálat elvégzésének szükségessége; |
| --- | --- |

c)

a nemi szempontú hatásvizsgálat elvégzésének szükségessége;

| d) | a 9. cikkben meghatározott támogathatósági feltételek alkalmazása, és a láthatósági kötelezettségeket miként alkalmazták; |
| --- | --- |

d)

a 9. cikkben meghatározott támogathatósági feltételek alkalmazása, és a láthatósági kötelezettségeket miként alkalmazták;

| e) | a hitelezési eszköz által támogatott projektek alapján a hitelezési eszköz milyen mértékben járult hozzá az (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendelet (20) 9. cikkében megállapított környezeti célkitűzésekhez, figyelembe véve az említett rendeletben előírt alkalmazandó vizsgálati kritériumokat. |
| --- | --- |

e)

a hitelezési eszköz által támogatott projektek alapján a hitelezési eszköz milyen mértékben járult hozzá az (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendelet (20) 9. cikkében megállapított környezeti célkitűzésekhez, figyelembe véve az említett rendeletben előírt alkalmazandó vizsgálati kritériumokat.

Az időközi értékelő jelentéshez jogalkotási javaslatot lehet csatolni, amely figyelembe veszi különösen a támogathatósági feltételekre vonatkozó esetleges kiigazításokat.

(3)   A végrehajtási időszak végén, de minden esetben legkésőbb 2031. december 31-ig a Bizottság a hitelezési eszköz eredményeiről és hosszú távú hatásáról szóló végső értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amely értékeli a (2) bekezdésben meghatározott kérdéseket is.

18. cikk

Ellenőrzések

(1)   A hitelezési eszköz keretében nyújtott uniós támogatás felhasználására vonatkozó, személyek vagy szervezetek – köztük az uniós intézmények vagy szervek által felhatalmazottaktól eltérő személyek vagy szervezetek – által végzett ellenőrzések képezik a költségvetési rendelet 127. cikke szerinti általános megbízhatóság alapját.

(2)   A kedvezményezettek, illetve a finanszírozási partnerek a vissza nem térítendő támogatási, illetve az igazgatási megállapodásaikkal összhangban biztosítják a Bizottság és a kijelölt ellenőrök részére valamennyi rendelkezésre álló dokumentumot, amelyek szükségesek számukra az ellenőrzési feladataik elvégzéséhez.

(3)   A hitelezési eszköz keretében nyújtott uniós támogatás felhasználásával kapcsolatban e rendeletnek megfelelően végrehajtott tevékenységek külső ellenőrzését a az EUMSZ 287. cikkével összhangban a Számvevőszék végzi. E célból a Számvevőszék számára a kérésére – az EUMSZ 287. cikkének (3) bekezdésével összhangban – hozzáférést kell biztosítani minden olyan dokumentumhoz vagy információhoz, amelyek ellenőrzési feladatainak elvégzéséhez szükségesek, beleértve a pályázatok értékelésére és azok eredményeire vonatkozó információkat is.

19. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)   A Bizottságnak a 16. cikk (4) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása a 2028. december 31-ig terjedő időszakra szól.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 16. cikk (4) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban megállapított elvekkel összhangban konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

(5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)   A 16. cikk (4) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

20. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottság munkáját az (EU) 2021/1060 rendelet 115. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

VII. FEJEZET

ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

21. cikk

Tájékoztatás, kommunikáció és láthatóság

(1)   A kedvezményezetteknek és a finanszírozási partnereknek különösen a projektek és azok eredményeinek népszerűsítése során biztosítaniuk kell a hitelezési eszköz keretében nyújtott uniós támogatás láthatóságát azáltal, hogy célzott tájékoztatást nyújtanak többféle célközönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak.

(2)   A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez a hitelezési eszközzel, a finanszírozott projektekkel és az említett projektek eredményeivel kapcsolatban. Ebbe beletartozik különösen, hogy tájékoztatja a tagállamokat a Bizottság azon szándékáról, hogy a hitelezési eszközt az EBB-től eltérő finanszírozási partnerek előtt is megnyissa, és tájékoztatja a tagállamokat a közzétett pályázati felhívásokról, valamint tájékoztatást nyújt a kezdeményezetteknek nyújtott technikai és igazgatási támogatással kapcsolatban. Az eszköz számára allokált pénzügyi források az Unió szakpolitikai prioritásaira vonatkozó kommunikációhoz is hozzájárulnak, amennyiben e prioritások kapcsolódnak a 3. cikkben meghatározott célkitűzésekhez. A Bizottságnak közzé kell tennie és rendszeresen frissítenie kell a hitelezési eszköz keretében finanszírozott projektek listáját.

22. cikk

Átmeneti rendelkezések

Szükség esetén előirányzatok vihetők be a 2027 utáni költségvetésbe az 5. cikk (5) bekezdésében előírt kiadások fedezésére a 2027. december 31-ig be nem fejezett intézkedések igazgatásának lehetővé tétele érdekében.

23. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. július 14-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

D. M. SASSOLI

a Tanács részéről

az elnök

A. LOGAR

---

(1)  
  HL C 373., 2020.11.4., 1. o.

1

(2)  
  HL C 429., 2020.12.11., 240. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2021. június 24-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2021. július 12-i határozata.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1119 rendelete (2021. június 30.) a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és a 401/2009/EK rendelet, valamint az (EU) 2018/1999 rendelet módosításáról (európai klímarendelet) (HL L 243., 2021.7.9., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1060 rendelete (2021. június 24.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, az Igazságos Átmenet Alapra és az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapításáról (HL L 231., 2021.6.30., 159. o.).

5

(6)  A Tanács (EU, Euratom) 2020/2093 rendelete (2020. december 17.) a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 433. I., 2020.12.22., 11. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1056 rendelete (2021. június 24.) az Igazságos Átmenet Alap létrehozásáról (HL L 231., 2021.6.30., 1. o.).

7

(8)  
  HL L 282., 2016.10.19., 4. o.

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

9

(10)  
  HL L 433. I, 2020.12.22., 28. o.

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/1017 rendelete (2015. június 25.) az Európai Stratégiai Beruházási Alapról, az Európai Beruházási Tanácsadó Platformról és a Beruházási Projektek Európai Portáljáról, valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról – az Európai Stratégiai Beruházási Alap (HL L 169., 2015.7.1., 1. o.).

11

(12)  
  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 883/2013/EU, Euratom rendelete (2013. szeptember 11.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1. o.).

13

(14)  A Tanács 2988/95/EK, Euratom rendelete (1995. december 18.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről (HL L 312., 1995.12.23., 1. o.).

14

(15)  A Tanács 2185/96/Euratom, EK rendelete (1996. november 11.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról (HL L 292., 1996.11.15., 2. o.).

15

(16)  A Tanács (EU) 2017/1939 rendelete (2017. október 12.) az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről (HL L 283., 2017.10.31., 1. o.).

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1371 irányelve (2017. július 5.) az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről (HL L 198., 2017.7.28., 29. o.).

17

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

18

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/523 rendelete (2021. március 24.) az InvestEU program létrehozásáról és az (EU) 2015/1017 rendelet módosításáról (HL L 107., 2021.3.26., 30. o.).

19

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/852 rendelete (2020. június 18.) a fenntartható befektetések előmozdítását célzó keret létrehozásáról, valamint az (EU) 2019/2088 rendelet módosításáról (HL L 198., 2020.6.22., 13. o.).

20

---

I. MELLÉKLET

Pénzügyi eszközök, amelyekből a visszafizetések felhasználhatók a hitelezési eszköz céljaira

A.   Tulajdonviszonyt megtestesítő/Tőkefinanszírozási eszközök:

| — | Európai Technológiai Hitelkeret (ETF98): A Tanács 98/347/EK határozata (1998. május 19.) az innovatív és munkahelyteremtő kis- és középvállalkozások (kkv-k) pénzügyi támogatásához szükséges intézkedésekről – a növekedési és foglalkoztatási kezdeményezés (HL L 155., 1998.5.29., 43. o.); |
| --- | --- |

—

Európai Technológiai Hitelkeret (ETF98): A Tanács 98/347/EK határozata (1998. május 19.) az innovatív és munkahelyteremtő kis- és középvállalkozások (kkv-k) pénzügyi támogatásához szükséges intézkedésekről – a növekedési és foglalkoztatási kezdeményezés (HL L 155., 1998.5.29., 43. o.);

| — | TTP: A Bizottság C(2007) 531 határozata a Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság „Belső árupiac és ágazati politikák” tevékenységhez tartozó 2007. évi intézkedéseinek finanszírozására vonatkozó kiegészítő finanszírozási határozat elfogadásáról, valamint a Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság „Az EU elfoglalja helyét a globalizált világban” elnevezésű előkészítő intézkedés, továbbá négy kísérleti projekt („Erasmus fiatal vállalkozóknak”, „A mikro-, kis- és középvállalkozások közötti együttműködés és partnerségek előmozdítását szolgáló intézkedések”, a „Technológiatranszfer” és a „Kiemelt európai turisztikai célterületek”) 2007. évi finanszírozására vonatkozó kerethatározat elfogadásáról; |
| --- | --- |

—

TTP: A Bizottság C(2007) 531 határozata a Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság „Belső árupiac és ágazati politikák” tevékenységhez tartozó 2007. évi intézkedéseinek finanszírozására vonatkozó kiegészítő finanszírozási határozat elfogadásáról, valamint a Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság „Az EU elfoglalja helyét a globalizált világban” elnevezésű előkészítő intézkedés, továbbá négy kísérleti projekt („Erasmus fiatal vállalkozóknak”, „A mikro-, kis- és középvállalkozások közötti együttműködés és partnerségek előmozdítását szolgáló intézkedések”, a „Technológiatranszfer” és a „Kiemelt európai turisztikai célterületek”) 2007. évi finanszírozására vonatkozó kerethatározat elfogadásáról;

| — | Európai Technológiai Hitelkeret (ETF01): A Tanács 2000/819/EK határozata (2000. december 20.) a vállalkozásokra és különösen a kis- és középvállalkozásokra (KKV-kre) vonatkozó többéves programról (2001-től 2005-ig) (HL L 333., 2000.12.29., 84. o.); |
| --- | --- |

—

Európai Technológiai Hitelkeret (ETF01): A Tanács 2000/819/EK határozata (2000. december 20.) a vállalkozásokra és különösen a kis- és középvállalkozásokra (KKV-kre) vonatkozó többéves programról (2001-től 2005-ig) (HL L 333., 2000.12.29., 84. o.);

| — | A gyorsan növekvő és innovatív kkv-k támogatására létrehozott eszköz (GIF): Az Európai Parlament és a Tanács 1639/2006/EK határozata (2006. október 24.) a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013) létrehozásáról (HL L 310., 2006.11.9., 15. o.); |
| --- | --- |

—

A gyorsan növekvő és innovatív kkv-k támogatására létrehozott eszköz (GIF): Az Európai Parlament és a Tanács 1639/2006/EK határozata (2006. október 24.) a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013) létrehozásáról (HL L 310., 2006.11.9., 15. o.);

| — | Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF): Az Európai Stratégiai Beruházási Alapról, az Európai Beruházási Tanácsadó Platformról és a Beruházási Projektek Európai Portáljáról, valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról (az Európai Stratégiai Beruházási Alap) szóló, 2015. június 25-i (EU) 2015/1017 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 169., 2015.7.1., 1. o.) módosított 2013. december 11-i 1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, a 913/2010/EU rendelet módosításáról és a 680/2007/EK és 67/2010/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 348., 2013.12.20., 129. o.); |
| --- | --- |

—

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF): Az Európai Stratégiai Beruházási Alapról, az Európai Beruházási Tanácsadó Platformról és a Beruházási Projektek Európai Portáljáról, valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról (az Európai Stratégiai Beruházási Alap) szóló, 2015. június 25-i (EU) 2015/1017 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 169., 2015.7.1., 1. o.) módosított 2013. december 11-i 1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, a 913/2010/EU rendelet módosításáról és a 680/2007/EK és 67/2010/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 348., 2013.12.20., 129. o.);

| — | A COSME Növekedésösztönző Tőkefinanszírozási Eszköze (COSME EFG): Az Európai Parlament és a Tanács 1287/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) (2014–2020) létrehozásáról és az 1639/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 33. o.); |
| --- | --- |

—

A COSME Növekedésösztönző Tőkefinanszírozási Eszköze (COSME EFG): Az Európai Parlament és a Tanács 1287/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) (2014–2020) létrehozásáról és az 1639/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 33. o.);

| — | InnovFin tőkefinanszírozási eszköz:






  — | Az Európai Parlament és a Tanács 1291/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról és az 1982/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 104. o.); |
| --- | --- | --- |

—

InnovFin tőkefinanszírozási eszköz:

—

Az Európai Parlament és a Tanács 1291/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról és az 1982/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 104. o.);

| — | Az Európai Parlament és a Tanács 1290/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról, valamint az 1906/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 81. o.); |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács 1290/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról, valamint az 1906/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 81. o.);

| — | A Tanács 2013/743/EU határozata (2013. december 3.) a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) végrehajtását szolgáló egyedi program létrehozásáról és a 2006/971/EK, a 2006/972/EK, a 2006/973/EK, a 2006/974/EK és a 2006/975/EK határozatok hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 965. o.); |
| --- | --- |

—

A Tanács 2013/743/EU határozata (2013. december 3.) a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) végrehajtását szolgáló egyedi program létrehozásáról és a 2006/971/EK, a 2006/972/EK, a 2006/973/EK, a 2006/974/EK és a 2006/975/EK határozatok hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 965. o.);

| — | EaSI (a foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja) kapacitásépítési beruházási keret: Az Európai Parlament és a Tanács 1296/2013/EU rendelete (2013. december 11.) az Európai Unió foglalkoztatás és társadalmi innováció programjáról és a foglalkoztatási és társadalmi befogadási célú európai Progress mikrofinanszírozási eszköz létrehozásáról szóló 283/2010/EU határozat módosításáról (HL L 347., 2013.12.20., 238. o.). |
| --- | --- |

—

EaSI (a foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja) kapacitásépítési beruházási keret: Az Európai Parlament és a Tanács 1296/2013/EU rendelete (2013. december 11.) az Európai Unió foglalkoztatás és társadalmi innováció programjáról és a foglalkoztatási és társadalmi befogadási célú európai Progress mikrofinanszírozási eszköz létrehozásáról szóló 283/2010/EU határozat módosításáról (HL L 347., 2013.12.20., 238. o.).

B.   Garanciaeszközök:

| — | Kkv-garanciakeret ’98 (SMEG98): A Tanács 98/347/EK határozata (1998. május 19.) az innovatív és munkahelyteremtő kis- és középvállalkozások (kkv-k) pénzügyi támogatásához szükséges intézkedésekről – a növekedési és foglalkoztatási kezdeményezés (HL L 155., 1998.5.29., 43. o.); |
| --- | --- |

—

Kkv-garanciakeret ’98 (SMEG98): A Tanács 98/347/EK határozata (1998. május 19.) az innovatív és munkahelyteremtő kis- és középvállalkozások (kkv-k) pénzügyi támogatásához szükséges intézkedésekről – a növekedési és foglalkoztatási kezdeményezés (HL L 155., 1998.5.29., 43. o.);

| — | Kkv-garanciakeret ’01 (SMEG01): A Tanács 2000/819/EK határozata (2000. december 20.) a vállalkozásokra és különösen a kis- és középvállalkozásokra (KKV-kre) vonatkozó többéves programról (2001-től 2005-ig) (HL L 333., 2000.12.29., 84. o.); |
| --- | --- |

—

Kkv-garanciakeret ’01 (SMEG01): A Tanács 2000/819/EK határozata (2000. december 20.) a vállalkozásokra és különösen a kis- és középvállalkozásokra (KKV-kre) vonatkozó többéves programról (2001-től 2005-ig) (HL L 333., 2000.12.29., 84. o.);

| — | Kkv-garanciakeret ’07 (SMEG07): Az Európai Parlament és a Tanács 1639/2006/EK határozata (2006. október 24.) a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013) létrehozásáról (HL L 310., 2006.11.9., 15. o.); |
| --- | --- |

—

Kkv-garanciakeret ’07 (SMEG07): Az Európai Parlament és a Tanács 1639/2006/EK határozata (2006. október 24.) a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013) létrehozásáról (HL L 310., 2006.11.9., 15. o.);

| — | Európai Progress mikrofinanszírozási eszköz – Garancia (EPMF-G): Az Európai Parlament és a Tanács 283/2010/EU határozata (2010. március 25.) a foglalkoztatási és társadalmi befogadási célú európai Progress mikrofinanszírozási eszköz létrehozásáról (HL L 87., 2010.4.7., 1. o.); |
| --- | --- |

—

Európai Progress mikrofinanszírozási eszköz – Garancia (EPMF-G): Az Európai Parlament és a Tanács 283/2010/EU határozata (2010. március 25.) a foglalkoztatási és társadalmi befogadási célú európai Progress mikrofinanszírozási eszköz létrehozásáról (HL L 87., 2010.4.7., 1. o.);

| — | Kockázatmegosztási eszközök:






  — | Az Európai Parlament és a Tanács 1982/2006/EK határozata (2006. december 18.) az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013), a Bizottság nyilatkozatai (HL L 412., 2006.12.30., 1. o.); |
| --- | --- | --- |

—

Kockázatmegosztási eszközök:

—

Az Európai Parlament és a Tanács 1982/2006/EK határozata (2006. december 18.) az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013), a Bizottság nyilatkozatai (HL L 412., 2006.12.30., 1. o.);

| — | A Tanács 2006/971/EK határozata (2006. december 19.) az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló Együttműködés egyedi programról (HL L 400., 2006.12.30., 86. o.); |
| --- | --- |

—

A Tanács 2006/971/EK határozata (2006. december 19.) az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló Együttműködés egyedi programról (HL L 400., 2006.12.30., 86. o.);

| — | A Tanács 2006/974/EK határozata (2006. december 19.) az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló Kapacitások egyedi programról (HL L 400., 2006.12.30., 299. o.); |
| --- | --- |

—

A Tanács 2006/974/EK határozata (2006. december 19.) az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló Kapacitások egyedi programról (HL L 400., 2006.12.30., 299. o.);

| — | Az EaSI garanciaeszköze: Az Európai Parlament és a Tanács 1296/2013/EU rendelete (2013. december 11.) az Európai Unió foglalkoztatás és társadalmi innováció programjáról és a foglalkoztatási és társadalmi befogadási célú európai Progress mikrofinanszírozási eszköz létrehozásáról szóló 283/2010/EU határozat módosításáról (HL L 347., 2013.12.20., 238. o.); |
| --- | --- |

—

Az EaSI garanciaeszköze: Az Európai Parlament és a Tanács 1296/2013/EU rendelete (2013. december 11.) az Európai Unió foglalkoztatás és társadalmi innováció programjáról és a foglalkoztatási és társadalmi befogadási célú európai Progress mikrofinanszírozási eszköz létrehozásáról szóló 283/2010/EU határozat módosításáról (HL L 347., 2013.12.20., 238. o.);

| — | COSME hitelgarancia-eszköz (COSME LGF): Az Európai Parlament és a Tanács 1287/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) (2014–2020) létrehozásáról és az 1639/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 33. o.); |
| --- | --- |

—

COSME hitelgarancia-eszköz (COSME LGF): Az Európai Parlament és a Tanács 1287/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) (2014–2020) létrehozásáról és az 1639/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 33. o.);

| — | Hitel- és garancianyújtási szolgáltatás (InnovFin Debt):






  — | Az Európai Parlament és a Tanács 1290/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról, valamint az 1906/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 81. o.); |
| --- | --- | --- |

—

Hitel- és garancianyújtási szolgáltatás (InnovFin Debt):

—

Az Európai Parlament és a Tanács 1290/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról, valamint az 1906/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 81. o.);

| — | Az Európai Parlament és a Tanács 1291/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról és az 1982/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 104. o.); |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács 1291/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról és az 1982/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 104. o.);

| — | A Tanács 2013/743/EU határozata (2013. december 3.) a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) végrehajtását szolgáló egyedi program létrehozásáról és a 2006/971/EK, a 2006/972/EK, a 2006/973/EK, a 2006/974/EK és a 2006/975/EK határozatok hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 965. o.); |
| --- | --- |

—

A Tanács 2013/743/EU határozata (2013. december 3.) a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) végrehajtását szolgáló egyedi program létrehozásáról és a 2006/971/EK, a 2006/972/EK, a 2006/973/EK, a 2006/974/EK és a 2006/975/EK határozatok hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 965. o.);

| — | A kulturális és kreatív ágazatok garanciaeszköze (CCS GF): Az Európai Parlament és a Tanács 1295/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a Kreatív Európa program (2014–2020) létrehozásáról és az 1718/2006/EK, az 1855/2006/EK és az 1041/2009/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 221. o.); |
| --- | --- |

—

A kulturális és kreatív ágazatok garanciaeszköze (CCS GF): Az Európai Parlament és a Tanács 1295/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a Kreatív Európa program (2014–2020) létrehozásáról és az 1718/2006/EK, az 1855/2006/EK és az 1041/2009/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 221. o.);

| — | Diákhitelgarancia-eszköz (SLGF): Az Európai Parlament és a Tanács 1288/2013/EU rendelete (2013. december 11.) az „Erasmus+”: elnevezésű uniós oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról, valamint az 1719/2006/EK, az 1720/2006/EK és az 1298/2008/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 50. o.); |
| --- | --- |

—

Diákhitelgarancia-eszköz (SLGF): Az Európai Parlament és a Tanács 1288/2013/EU rendelete (2013. december 11.) az „Erasmus+”: elnevezésű uniós oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról, valamint az 1719/2006/EK, az 1720/2006/EK és az 1298/2008/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 50. o.);

| — | Energiahatékonysági magánfinanszírozási eszköz (PF4EE): Az Európai Parlament és a Tanács 1293/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE) létrehozásáról és a 614/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 185. o.). |
| --- | --- |

—

Energiahatékonysági magánfinanszírozási eszköz (PF4EE): Az Európai Parlament és a Tanács 1293/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE) létrehozásáról és a 614/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 185. o.).

C.   Kockázatmegosztási eszközök:

| — | InnovFin:






  — | Az Európai Parlament és a Tanács 1290/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról, valamint az 1906/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 81. o.); |
| --- | --- | --- |

—

InnovFin:

—

Az Európai Parlament és a Tanács 1290/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról, valamint az 1906/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 81. o.);

| — | Az Európai Parlament és a Tanács 1291/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról és az 1982/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 104. o.); |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács 1291/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról és az 1982/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 104. o.);

| — | Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz hitelfinanszírozási eszköze (CEF DI): Az Európai Parlament és a Tanács 1316/2013/EU rendelete (2013. december 11.) az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, a 913/2010/EU rendelet módosításáról és a 680/2007/EK és 67/2010/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 348., 2013.12.20., 129. o.); |
| --- | --- |

—

Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz hitelfinanszírozási eszköze (CEF DI): Az Európai Parlament és a Tanács 1316/2013/EU rendelete (2013. december 11.) az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, a 913/2010/EU rendelet módosításáról és a 680/2007/EK és 67/2010/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 348., 2013.12.20., 129. o.);

| — | Természetitőke-finanszírozási Eszköz (NCFF): Az Európai Parlament és a Tanács 1293/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE) létrehozásáról és a 614/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 185. o.). |
| --- | --- |

—

Természetitőke-finanszírozási Eszköz (NCFF): Az Európai Parlament és a Tanács 1293/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE) létrehozásáról és a 614/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 185. o.).

D.   Különleges célú befektetési eszközök:

| — | Európai Progress mikrofinanszírozási eszköz – Fonds commun de placements – fonds d’investissements spécialisés (EPMF FCP-FIS): Az Európai Parlament és a Tanács 283/2010/EU határozata (2010. március 25.) a foglalkoztatási és társadalmi befogadási célú európai Progress mikrofinanszírozási eszköz létrehozásáról (HL L 87., 2010.4.7., 1. o.); |
| --- | --- |

—

Európai Progress mikrofinanszírozási eszköz – Fonds commun de placements – fonds d’investissements spécialisés (EPMF FCP-FIS): Az Európai Parlament és a Tanács 283/2010/EU határozata (2010. március 25.) a foglalkoztatási és társadalmi befogadási célú európai Progress mikrofinanszírozási eszköz létrehozásáról (HL L 87., 2010.4.7., 1. o.);

| — | Marguerite:






  — | Az Európai Parlament és a Tanács 680/2007/EK rendelete (2007. június 20.) a transzeurópai közlekedési és energiahálózatok területén történő közösségi pénzügyi támogatás nyújtásának általános szabályairól (HL L 162., 2007.6.22., 1. o.); |
| --- | --- | --- |

—

Marguerite:

—

Az Európai Parlament és a Tanács 680/2007/EK rendelete (2007. június 20.) a transzeurópai közlekedési és energiahálózatok területén történő közösségi pénzügyi támogatás nyújtásának általános szabályairól (HL L 162., 2007.6.22., 1. o.);

| — | A Bizottság C(2010) 941 határozata (2010. február 25.) az Európai Uniónak a 2020-as energiaügyi, éghajlatváltozási és infrastrukturális európai alapban (Marguerite Alap) való részvételéről; |
| --- | --- |

—

A Bizottság C(2010) 941 határozata (2010. február 25.) az Európai Uniónak a 2020-as energiaügyi, éghajlatváltozási és infrastrukturális európai alapban (Marguerite Alap) való részvételéről;

| — | Európai Energiahatékonysági Alap (EEEF): Az Európai Parlament és a Tanács 1233/2010/EU rendelete (2010. december 15.) az energiaágazatbeli projektek közösségi pénzügyi támogatásán alapuló gazdaságélénkítő program létrehozásáról szóló 663/2009/EK rendelet módosításáról (HL L 346., 2010.12.30., 5. o.). |
| --- | --- |

—

Európai Energiahatékonysági Alap (EEEF): Az Európai Parlament és a Tanács 1233/2010/EU rendelete (2010. december 15.) az energiaágazatbeli projektek közösségi pénzügyi támogatásán alapuló gazdaságélénkítő program létrehozásáról szóló 663/2009/EK rendelet módosításáról (HL L 346., 2010.12.30., 5. o.).

---

II. MELLÉKLET

Fő teljesítménymutatók
   (1)

1.

Az odaítélt támogatások volumene

2.

| 2.1. | Egyedi hitelek |
| --- | --- |

2.1.

Egyedi hitelek

| 2.2. | Hitelprogramok |
| --- | --- |

2.2.

Hitelprogramok

3.

| 3.1. | A mozgósított magánfinanszírozás összege |
| --- | --- |

3.1.

A mozgósított magánfinanszírozás összege

| 3.2. | A mozgósított közfinanszírozás összege |
| --- | --- |

3.2.

A mozgósított közfinanszírozás összege

4.

| 4.1. | Ország |
| --- | --- |

4.1.

Ország

| 4.2. | NUTS 2 régió |
| --- | --- |

4.2.

NUTS 2 régió

| 4.3. | Támogatásban részesülő igazságos átmenet terület |
| --- | --- |

4.3.

Támogatásban részesülő igazságos átmenet terület

5.

A hitelezési eszköz keretében finanszírozásban részesülő projektek száma

6.

| 6.1. | Közlekedés |
| --- | --- |

6.1.

Közlekedés

| 6.2. | Szociális infrastruktúra |
| --- | --- |

6.2.

Szociális infrastruktúra

| 6.3. | Közüzemi szolgáltatások (víz, szennyvíz, távfűtés, energia, hulladékgazdálkodás) |
| --- | --- |

6.3.

Közüzemi szolgáltatások (víz, szennyvíz, távfűtés, energia, hulladékgazdálkodás)

| 6.4. | A klímasemlegességre való átállás elősegítését célzó közvetlen támogatás (megújuló energia, dekarbonizáció, energiahatékonyság) |
| --- | --- |

6.4.

A klímasemlegességre való átállás elősegítését célzó közvetlen támogatás (megújuló energia, dekarbonizáció, energiahatékonyság)

| 6.5. | Környezetvédelmi célkitűzések |
| --- | --- |

6.5.

Környezetvédelmi célkitűzések

| 6.6. | Városi infrastruktúra és lakhatás |
| --- | --- |

6.6.

Városi infrastruktúra és lakhatás

| 6.7. | Egyéb |
| --- | --- |

6.7.

Egyéb

7.

Adott esetben üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések

8.

Adott esetben munkahelyteremtés

---

(1)  Adott esetben valamennyi indikátort régiók szerint kell lebontani. Adott esetben valamennyi személyes adatot nemek szerint kell lebontani.

1

---

| 2021.7.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 274/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.7.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 274/20

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2021/1230 RENDELETE

(2021. július 14.)

az Unióban történő határon átnyúló fizetésekről

(kodifikált szöveg)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (1),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | A 924/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (4) több alkalommal jelentősen módosították (5). A rendeletet az áttekinthetőség és észszerűség érdekében célszerű kodifikálni. |
| --- | --- |

(1)

A 924/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (4) több alkalommal jelentősen módosították (5). A rendeletet az áttekinthetőség és észszerűség érdekében célszerű kodifikálni.

| (2) | A belső piac megfelelő működése és az Unión belül a határon átnyúló kereskedelem megkönnyítése érdekében alapvető jelentőséggel bír, hogy a határon átnyúló, euróban történő fizetésekre felszámított díjak azonosak legyenek az egy adott tagállamon belüli, ennek megfelelő fizetésre felszámított díjjal. |
| --- | --- |

(2)

A belső piac megfelelő működése és az Unión belül a határon átnyúló kereskedelem megkönnyítése érdekében alapvető jelentőséggel bír, hogy a határon átnyúló, euróban történő fizetésekre felszámított díjak azonosak legyenek az egy adott tagállamon belüli, ennek megfelelő fizetésre felszámított díjjal.

| (3) | A főként vagy kizárólag papíralapú fizetési eszközöket, így a csekkeket illetően nem célszerű a díjak egyenlőségének elvét alkalmazni, mivel ezek jellegükből fakadóan nem olyan hatékonyan feldolgozhatók, mint az elektronikus fizetések. |
| --- | --- |

(3)

A főként vagy kizárólag papíralapú fizetési eszközöket, így a csekkeket illetően nem célszerű a díjak egyenlőségének elvét alkalmazni, mivel ezek jellegükből fakadóan nem olyan hatékonyan feldolgozhatók, mint az elektronikus fizetések.

| (4) | A díjak egyenlőségének elvét a papíralapú vagy készpénzben kezdeményezett vagy befejezett fizetések esetében kell alkalmazni, amelyeket a fizetési eljárás során elektronikusan dolgoznak fel, a csekkek kivételével, és ezt kell alkalmazni minden más, közvetlenül vagy közvetetten valamely fizetési művelethez kapcsolódó díjra is, ideértve az egy adott szerződéshez kapcsolódó díjakat. Közvetett díjak például az állandó fizetési megbízás létrehozásáért felszámított díjak, vagy a fizetési kártya, betéti kártya vagy hitelkártya használatáért felszámított díjak, amelyeknek az Unión belül a belföldi és a határon átnyúló fizetési műveletek esetében is azonosnak kell lenniük. |
| --- | --- |

(4)

A díjak egyenlőségének elvét a papíralapú vagy készpénzben kezdeményezett vagy befejezett fizetések esetében kell alkalmazni, amelyeket a fizetési eljárás során elektronikusan dolgoznak fel, a csekkek kivételével, és ezt kell alkalmazni minden más, közvetlenül vagy közvetetten valamely fizetési művelethez kapcsolódó díjra is, ideértve az egy adott szerződéshez kapcsolódó díjakat. Közvetett díjak például az állandó fizetési megbízás létrehozásáért felszámított díjak, vagy a fizetési kártya, betéti kártya vagy hitelkártya használatáért felszámított díjak, amelyeknek az Unión belül a belföldi és a határon átnyúló fizetési műveletek esetében is azonosnak kell lenniük.

| (5) | A fizetések piaca széttöredezésének megakadályozása érdekében célszerű a díjak egyenlőségének elvét alkalmazni. E célból a határon átnyúló fizetési műveletek minden kategóriájára vonatkozóan meg kell határozni egy belföldi fizetést, amely a határon átnyúló fizetéssel azonos vagy ahhoz nagyon hasonló jellemzőkkel rendelkezik. A határon átnyúló fizetésnek megfelelő belföldi fizetés meghatározásához többek között a következő kritériumok alkalmazhatók: a fizetés kezdeményezéséhez, a végrehajtásához és befejezéséhez használt csatorna, az automatizáltság foka, bármely típusú fizetési garancia, az ügyfél jogállása és a pénzforgalmi szolgáltatóhoz fűződő kapcsolata, illetve a felhasznált készpénz-helyettesítő fizetési eszköz az (EU) 2015/2366 európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) 4. cikkének 14. pontja értelmében. Ezen kritériumok nem tekintendők teljeskörűnek. |
| --- | --- |

(5)

A fizetések piaca széttöredezésének megakadályozása érdekében célszerű a díjak egyenlőségének elvét alkalmazni. E célból a határon átnyúló fizetési műveletek minden kategóriájára vonatkozóan meg kell határozni egy belföldi fizetést, amely a határon átnyúló fizetéssel azonos vagy ahhoz nagyon hasonló jellemzőkkel rendelkezik. A határon átnyúló fizetésnek megfelelő belföldi fizetés meghatározásához többek között a következő kritériumok alkalmazhatók: a fizetés kezdeményezéséhez, a végrehajtásához és befejezéséhez használt csatorna, az automatizáltság foka, bármely típusú fizetési garancia, az ügyfél jogállása és a pénzforgalmi szolgáltatóhoz fűződő kapcsolata, illetve a felhasznált készpénz-helyettesítő fizetési eszköz az (EU) 2015/2366 európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) 4. cikkének 14. pontja értelmében. Ezen kritériumok nem tekintendők teljeskörűnek.

| (6) | Az illetékes hatóságoknak, amennyiben azt szükségesnek tartják, az egymásnak megfelelő fizetési műveletek meghatározására vonatkozó iránymutatásokat kell kiadniuk. A Bizottságnak – adott esetben a 2007/64/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) 85. cikke (1) bekezdésével létrehozott pénzforgalmi bizottság segítségével – megfelelő iránymutatást kell nyújtania, és segítenie kell az illetékes hatóságokat. |
| --- | --- |

(6)

Az illetékes hatóságoknak, amennyiben azt szükségesnek tartják, az egymásnak megfelelő fizetési műveletek meghatározására vonatkozó iránymutatásokat kell kiadniuk. A Bizottságnak – adott esetben a 2007/64/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) 85. cikke (1) bekezdésével létrehozott pénzforgalmi bizottság segítségével – megfelelő iránymutatást kell nyújtania, és segítenie kell az illetékes hatóságokat.

| (7) | A belső piac működésének megkönnyítése érdekében, valamint az euroövezeti és euroövezeten kívüli tagállamok pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevői közötti, az euróban történő határon átnyúló fizetések tekintetében fennálló egyenlőtlenségek elkerülése céljából biztosítani kell, hogy az Unión belül euróban történő határon átnyúló fizetések díjait összehangolják azon tagállam nemzeti pénznemében végzett megfelelő belföldi fizetések díjaival, amely tagállamban a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevő pénzforgalmi szolgáltatója működik. A pénzforgalmi szolgáltatót úgy kell tekinteni, hogy abban a tagállamban működik, amelyben szolgáltatásait a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevőnek nyújtja. |
| --- | --- |

(7)

A belső piac működésének megkönnyítése érdekében, valamint az euroövezeti és euroövezeten kívüli tagállamok pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevői közötti, az euróban történő határon átnyúló fizetések tekintetében fennálló egyenlőtlenségek elkerülése céljából biztosítani kell, hogy az Unión belül euróban történő határon átnyúló fizetések díjait összehangolják azon tagállam nemzeti pénznemében végzett megfelelő belföldi fizetések díjaival, amely tagállamban a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevő pénzforgalmi szolgáltatója működik. A pénzforgalmi szolgáltatót úgy kell tekinteni, hogy abban a tagállamban működik, amelyben szolgáltatásait a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevőnek nyújtja.

| (8) | A pénznemek közötti átváltási díjak jelentős költséget jelentenek azoknál a határon átnyúló fizetéseknél, ahol a fizető fél tagállama és a kedvezményezett tagállama eltérő pénznemet használ. Az (EU) 2015/2366 irányelv 45. cikke előírja, hogy az alkalmazott díjak és átváltási árfolyamok átláthatóak legyenek, 52. cikkének 3. pontja tájékoztatási követelményeket határoz meg a keretszerződés hatálya alá tartozó fizetési műveletek tekintetében, 59. cikkének (2) bekezdése pedig a bankjegykiadó automatán (ATM) vagy az értékesítés helyén pénznemek közötti átváltási szolgáltatást nyújtó felek általi tájékoztatási követelményekre vonatkozik. További intézkedéseket kell meghatározni a fogyasztóknak a pénznemek közötti átváltási szolgáltatások túlzottan magas díjaival szembeni védelme érdekében, és annak biztosítására, hogy a fogyasztók megkapják a pénznemek közötti átváltás legjobb lehetőségének kiválasztásához szükséges tájékoztatást. |
| --- | --- |

(8)

A pénznemek közötti átváltási díjak jelentős költséget jelentenek azoknál a határon átnyúló fizetéseknél, ahol a fizető fél tagállama és a kedvezményezett tagállama eltérő pénznemet használ. Az (EU) 2015/2366 irányelv 45. cikke előírja, hogy az alkalmazott díjak és átváltási árfolyamok átláthatóak legyenek, 52. cikkének 3. pontja tájékoztatási követelményeket határoz meg a keretszerződés hatálya alá tartozó fizetési műveletek tekintetében, 59. cikkének (2) bekezdése pedig a bankjegykiadó automatán (ATM) vagy az értékesítés helyén pénznemek közötti átváltási szolgáltatást nyújtó felek általi tájékoztatási követelményekre vonatkozik. További intézkedéseket kell meghatározni a fogyasztóknak a pénznemek közötti átváltási szolgáltatások túlzottan magas díjaival szembeni védelme érdekében, és annak biztosítására, hogy a fogyasztók megkapják a pénznemek közötti átváltás legjobb lehetőségének kiválasztásához szükséges tájékoztatást.

| (9) | A végrehajtandó intézkedéseknek megfelelőeknek és költséghatékonyaknak kell lenniük. Ugyanakkor azokban a helyzetekben, amelyekben a fizető fél az ATM-en vagy az értékesítés helyén a pénznemek közötti átváltás különböző lehetőségei közül választhat, a tájékoztatásnak lehetővé kell tennie az összehasonlítást, hogy a fizető fél megalapozott döntést hozhasson. |
| --- | --- |

(9)

A végrehajtandó intézkedéseknek megfelelőeknek és költséghatékonyaknak kell lenniük. Ugyanakkor azokban a helyzetekben, amelyekben a fizető fél az ATM-en vagy az értékesítés helyén a pénznemek közötti átváltás különböző lehetőségei közül választhat, a tájékoztatásnak lehetővé kell tennie az összehasonlítást, hogy a fizető fél megalapozott döntést hozhasson.

| (10) | Az összehasonlíthatóság megvalósulása érdekében valamennyi kártyaalapú fizetés esetében a pénznemek közötti átváltási díjakat azonos módon, nevezetesen az Európai Központi Bank (EKB) által kiadott legfrissebb rendelkezésre álló euro devizaárfolyamokhoz képest számított százalékos árrések formájában kell közölni. Az eurótól eltérő két pénznem közötti átváltás esetén az árrés alapulhat az EKB két különböző árfolyamából származó valamely árfolyamon is. |
| --- | --- |

(10)

Az összehasonlíthatóság megvalósulása érdekében valamennyi kártyaalapú fizetés esetében a pénznemek közötti átváltási díjakat azonos módon, nevezetesen az Európai Központi Bank (EKB) által kiadott legfrissebb rendelkezésre álló euro devizaárfolyamokhoz képest számított százalékos árrések formájában kell közölni. Az eurótól eltérő két pénznem közötti átváltás esetén az árrés alapulhat az EKB két különböző árfolyamából származó valamely árfolyamon is.

| (11) | Az (EU) 2015/2366 irányelvben a pénznemek közötti átváltási díjakra vonatkozóan megállapított általános tájékoztatási követelményekkel összhangban a pénznemek közötti átváltási szolgáltatást nyújtók a fizetési művelet kezdeményezését megelőzően kötelesek tájékoztatást adni a pénznemek közötti átváltási díjaikról. Az ATM-en vagy az értékesítés helyén pénznemek közötti átváltási szolgáltatást nyújtó feleknek egyértelmű és hozzáférhető tájékoztatást kell adniuk e szolgáltatások általuk alkalmazott díjairól, például úgy, hogy a kasszánál vagy digitális formában a terminálon, illetve online vásárlás esetén a képernyőn megjelenítik a díjaikat. Az (EU) 2015/2366 irányelv 59. cikkének (2) bekezdésében említett tájékoztatáson felül a fizetés kezdeményezése előtt az említett feleknek konkrét tájékoztatást kell adniuk a kedvezményezett által használt pénznemben a kedvezményezettnek fizetendő összegről, valamint a fizető fél számlájának pénznemében a fizető fél által fizetendő teljes összegről. A kedvezményezett által használt pénznemben fizetendő összegnek ki kell fejeznie a megvásárlandó áruk vagy szolgáltatások árát, és az említett összeg megjelenítése a fizetési terminál helyett lehetséges a pénztárnál is. A kedvezményezett által használt pénznem általában a helyi pénznem, de a szerződési szabadság elvének megfelelően egyes esetekben más uniós pénznem is lehet. A fizető fél által számlájának pénznemében fizetendő teljes összegnek tartalmaznia kell az áruk vagy szolgáltatások árát és a pénznemek közötti átváltási díjakat. Ezenfelül a nyugtán vagy más tartós adathordozón mindkét összeget dokumentálni kell. |
| --- | --- |

(11)

Az (EU) 2015/2366 irányelvben a pénznemek közötti átváltási díjakra vonatkozóan megállapított általános tájékoztatási követelményekkel összhangban a pénznemek közötti átváltási szolgáltatást nyújtók a fizetési művelet kezdeményezését megelőzően kötelesek tájékoztatást adni a pénznemek közötti átváltási díjaikról. Az ATM-en vagy az értékesítés helyén pénznemek közötti átváltási szolgáltatást nyújtó feleknek egyértelmű és hozzáférhető tájékoztatást kell adniuk e szolgáltatások általuk alkalmazott díjairól, például úgy, hogy a kasszánál vagy digitális formában a terminálon, illetve online vásárlás esetén a képernyőn megjelenítik a díjaikat. Az (EU) 2015/2366 irányelv 59. cikkének (2) bekezdésében említett tájékoztatáson felül a fizetés kezdeményezése előtt az említett feleknek konkrét tájékoztatást kell adniuk a kedvezményezett által használt pénznemben a kedvezményezettnek fizetendő összegről, valamint a fizető fél számlájának pénznemében a fizető fél által fizetendő teljes összegről. A kedvezményezett által használt pénznemben fizetendő összegnek ki kell fejeznie a megvásárlandó áruk vagy szolgáltatások árát, és az említett összeg megjelenítése a fizetési terminál helyett lehetséges a pénztárnál is. A kedvezményezett által használt pénznem általában a helyi pénznem, de a szerződési szabadság elvének megfelelően egyes esetekben más uniós pénznem is lehet. A fizető fél által számlájának pénznemében fizetendő teljes összegnek tartalmaznia kell az áruk vagy szolgáltatások árát és a pénznemek közötti átváltási díjakat. Ezenfelül a nyugtán vagy más tartós adathordozón mindkét összeget dokumentálni kell.

| (12) | Az (EU) 2015/2366 irányelv 59. cikkének (2) bekezdésére tekintettel, ha a pénznemek közötti átváltási szolgáltatást ATM-en vagy az értékesítés helyén kínálják, a fizető fél számára lehetővé kell tenni, hogy ezt a szolgáltatást elutasítsa, és helyette a kedvezményezett által használt pénznemben fizessen. |
| --- | --- |

(12)

Az (EU) 2015/2366 irányelv 59. cikkének (2) bekezdésére tekintettel, ha a pénznemek közötti átváltási szolgáltatást ATM-en vagy az értékesítés helyén kínálják, a fizető fél számára lehetővé kell tenni, hogy ezt a szolgáltatást elutasítsa, és helyette a kedvezményezett által használt pénznemben fizessen.

| (13) | Annak érdekében, hogy a fizető fél ATM-en vagy az értékesítés helyén összehasonlíthassa a pénznemek közötti átváltási lehetőségek díjait, a fizető fél pénzforgalmi szolgáltatójának nem csupán a keretszerződésük szerződési feltételei között kell feltüntetnie a pénznemek közötti átváltás alkalmazandó díjaira vonatkozó, teljes mértékben összehasonlítható tájékoztatást, hanem ezt a tájékoztatást nyilvánossá kell tennie valamilyen széles körben elérhető és könnyen hozzáférhető elektronikus platformon, különösen ügyfeleknek szóló weboldalain, online banki szolgáltatásainak weboldalain és mobiltelefonos banki szolgáltatásainak alkalmazásaiban, könnyen érthető és hozzáférhető módon. Ez elősegítené az összehasonlító weboldalak fejlesztését, hogy a fogyasztók külföldi utazás vagy vásárlás alkalmával könnyebben összehasonlíthassák az árakat. Ezen túlmenően más pénznemben teljesítendő kártyaalapú fizetés alkalmával a fizető fél pénzforgalmi szolgáltatójának emlékeztetnie kell a fizető felet az alkalmazandó pénznemek közötti átváltási díjakra valamely széles körben elérhető és könnyen hozzáférhető elektronikus kommunikációs csatornán keresztül, például SMS-üzenetek, e-mailek vagy a fizető fél mobiltelefonos banki szolgáltatási alkalmazásán belüli automatikus értesítések formájában. A pénzforgalmi szolgáltatóknak és a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevőknek meg kell állapodniuk, hogy melyik elektronikus kommunikációs csatornát használják a pénznemek közötti átváltási díjakról szóló tájékoztatás céljára, figyelembe véve a fizető fél elérésének leghatékonyabb módját. A pénzforgalmi szolgáltatóknak azt is el kell fogadniuk, ha a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevő nem kíván a pénznemek közötti átváltási díjakra vonatkozó tájékoztatást tartalmazó elektronikus üzeneteket kapni. |
| --- | --- |

(13)

Annak érdekében, hogy a fizető fél ATM-en vagy az értékesítés helyén összehasonlíthassa a pénznemek közötti átváltási lehetőségek díjait, a fizető fél pénzforgalmi szolgáltatójának nem csupán a keretszerződésük szerződési feltételei között kell feltüntetnie a pénznemek közötti átváltás alkalmazandó díjaira vonatkozó, teljes mértékben összehasonlítható tájékoztatást, hanem ezt a tájékoztatást nyilvánossá kell tennie valamilyen széles körben elérhető és könnyen hozzáférhető elektronikus platformon, különösen ügyfeleknek szóló weboldalain, online banki szolgáltatásainak weboldalain és mobiltelefonos banki szolgáltatásainak alkalmazásaiban, könnyen érthető és hozzáférhető módon. Ez elősegítené az összehasonlító weboldalak fejlesztését, hogy a fogyasztók külföldi utazás vagy vásárlás alkalmával könnyebben összehasonlíthassák az árakat. Ezen túlmenően más pénznemben teljesítendő kártyaalapú fizetés alkalmával a fizető fél pénzforgalmi szolgáltatójának emlékeztetnie kell a fizető felet az alkalmazandó pénznemek közötti átváltási díjakra valamely széles körben elérhető és könnyen hozzáférhető elektronikus kommunikációs csatornán keresztül, például SMS-üzenetek, e-mailek vagy a fizető fél mobiltelefonos banki szolgáltatási alkalmazásán belüli automatikus értesítések formájában. A pénzforgalmi szolgáltatóknak és a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevőknek meg kell állapodniuk, hogy melyik elektronikus kommunikációs csatornát használják a pénznemek közötti átváltási díjakról szóló tájékoztatás céljára, figyelembe véve a fizető fél elérésének leghatékonyabb módját. A pénzforgalmi szolgáltatóknak azt is el kell fogadniuk, ha a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevő nem kíván a pénznemek közötti átváltási díjakra vonatkozó tájékoztatást tartalmazó elektronikus üzeneteket kapni.

| (14) | Időszakos emlékeztetők küldése helyénvaló abban az esetben, ha a fizető fél hosszabb ideig külföldön tartózkodik, például kiküldetésben van vagy külföldön tanul, vagy ha a fizető fél rendszeresen használ kártyát helyi pénznemben teljesített online vásárlásra. Az ilyen emlékeztetők küldésére vonatkozó kötelezettség biztosítaná, hogy a fizető fél tájékoztatást kapjon a pénznemek közötti átváltás különböző lehetőségeinek mérlegelése során. |
| --- | --- |

(14)

Időszakos emlékeztetők küldése helyénvaló abban az esetben, ha a fizető fél hosszabb ideig külföldön tartózkodik, például kiküldetésben van vagy külföldön tanul, vagy ha a fizető fél rendszeresen használ kártyát helyi pénznemben teljesített online vásárlásra. Az ilyen emlékeztetők küldésére vonatkozó kötelezettség biztosítaná, hogy a fizető fél tájékoztatást kapjon a pénznemek közötti átváltás különböző lehetőségeinek mérlegelése során.

| (15) | Fontos megkönnyíteni a határon átnyúló fizetések pénzforgalmi szolgáltatók általi végrehajtását. E tekintetben ösztönözni kell az egységesítést, többek között a fizetési számla nemzetközi azonosító száma (IBAN) és az üzleti azonosító kód (BIC) használatát illetően. Ezért a pénzforgalmi szolgáltatóknak a pénzforgalmi szolgáltatások igénybe vevőit tájékoztatniuk kell az IBAN-jelzőszámról és a BIC-kódról az adott számla tekintetében. |
| --- | --- |

(15)

Fontos megkönnyíteni a határon átnyúló fizetések pénzforgalmi szolgáltatók általi végrehajtását. E tekintetben ösztönözni kell az egységesítést, többek között a fizetési számla nemzetközi azonosító száma (IBAN) és az üzleti azonosító kód (BIC) használatát illetően. Ezért a pénzforgalmi szolgáltatóknak a pénzforgalmi szolgáltatások igénybe vevőit tájékoztatniuk kell az IBAN-jelzőszámról és a BIC-kódról az adott számla tekintetében.

| (16) | A fizetésimérleg-statisztikák folyamatos, megfelelő időben történő és hatékony szolgáltatásának garantálása érdekében az egységes eurofizetési térségről (SEPA) szóló megállapodás keretében kívánatos azt biztosítani, hogy a fizetésekre vonatkozó, könnyen elérhető olyan adatokat, mint az IBAN, a BIC és a művelet összege, vagy a különböző készpénz-helyettesítő fizetési eszközökre vonatkozó alapvető, összesített adatokat továbbra is lehessen gyűjteni, amennyiben az adatgyűjtési folyamat nem zavarja meg a fizetések automatizált feldolgozását, és teljes mértékben automatizálható. Ez a rendelet nem érinti a más szakpolitikai célokkal – például a pénzmosásnak vagy a terrorizmus finanszírozásának a megelőzésével vagy adóügyi célokkal – összefüggő adatszolgáltatási kötelezettségeket. |
| --- | --- |

(16)

A fizetésimérleg-statisztikák folyamatos, megfelelő időben történő és hatékony szolgáltatásának garantálása érdekében az egységes eurofizetési térségről (SEPA) szóló megállapodás keretében kívánatos azt biztosítani, hogy a fizetésekre vonatkozó, könnyen elérhető olyan adatokat, mint az IBAN, a BIC és a művelet összege, vagy a különböző készpénz-helyettesítő fizetési eszközökre vonatkozó alapvető, összesített adatokat továbbra is lehessen gyűjteni, amennyiben az adatgyűjtési folyamat nem zavarja meg a fizetések automatizált feldolgozását, és teljes mértékben automatizálható. Ez a rendelet nem érinti a más szakpolitikai célokkal – például a pénzmosásnak vagy a terrorizmus finanszírozásának a megelőzésével vagy adóügyi célokkal – összefüggő adatszolgáltatási kötelezettségeket.

| (17) | Az illetékes hatóságokat fel kell hatalmazni arra, hogy hatékonyan ellássák felügyeleti feladataikat és meghoznak minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy a pénzforgalmi szolgáltatók megfeleljenek e rendeletnek. |
| --- | --- |

(17)

Az illetékes hatóságokat fel kell hatalmazni arra, hogy hatékonyan ellássák felügyeleti feladataikat és meghoznak minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy a pénzforgalmi szolgáltatók megfeleljenek e rendeletnek.

| (18) | Annak érdekében, hogy biztosított legyen a jogorvoslat lehetősége e rendelet téves alkalmazása esetén, a tagállamoknak megfelelő és hatékony panasztételi és jogorvoslati eljárásokat kell meghatározniuk a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevő fél és a pénzforgalmi szolgáltató közötti viták rendezésére. Fontos továbbá illetékes hatóságok és peren kívüli panasztételi és jogorvoslati testületek kijelölése. |
| --- | --- |

(18)

Annak érdekében, hogy biztosított legyen a jogorvoslat lehetősége e rendelet téves alkalmazása esetén, a tagállamoknak megfelelő és hatékony panasztételi és jogorvoslati eljárásokat kell meghatározniuk a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevő fél és a pénzforgalmi szolgáltató közötti viták rendezésére. Fontos továbbá illetékes hatóságok és peren kívüli panasztételi és jogorvoslati testületek kijelölése.

| (19) | Az Unión belül az illetékes hatóságok és peren kívüli panasztételi és jogorvoslati testületek tevékeny együttműködése alapvető jelentőséggel bír az e rendelettel összefüggésben felmerülő, határon átnyúló viták zökkenőmentes és megfelelő időben történő rendezése szempontjából. Lehetővé kell tenni, hogy ezen együttműködés az illetékességi területükön érvényes jogszabályok vagy joggyakorlat tekintetében történő információcsere, illetve szükség szerint a panasztételi és jogorvoslati eljárások áttétele vagy átvétele révén valósuljon meg. |
| --- | --- |

(19)

Az Unión belül az illetékes hatóságok és peren kívüli panasztételi és jogorvoslati testületek tevékeny együttműködése alapvető jelentőséggel bír az e rendelettel összefüggésben felmerülő, határon átnyúló viták zökkenőmentes és megfelelő időben történő rendezése szempontjából. Lehetővé kell tenni, hogy ezen együttműködés az illetékességi területükön érvényes jogszabályok vagy joggyakorlat tekintetében történő információcsere, illetve szükség szerint a panasztételi és jogorvoslati eljárások áttétele vagy átvétele révén valósuljon meg.

| (20) | Szükséges, hogy a tagállamok nemzeti jogukban hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat állapítsanak meg e rendelet be nem tartása esetére. |
| --- | --- |

(20)

Szükséges, hogy a tagállamok nemzeti jogukban hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat állapítsanak meg e rendelet be nem tartása esetére.

| (21) | E rendelet alkalmazásának az eurón kívüli más pénznemekre történő kiterjesztése egyértelmű előnyökkel járna, különösen az így hatálya alá kerülő fizetések számát illetően. Értesítési eljárást kell meghatározni annak érdekében, hogy azon tagállamok, amelyeknek pénzneme nem az euro, kiterjeszthessék e rendelet alkalmazását a nemzeti pénznemükben denominált, határon átnyúló fizetésekre. |
| --- | --- |

(21)

E rendelet alkalmazásának az eurón kívüli más pénznemekre történő kiterjesztése egyértelmű előnyökkel járna, különösen az így hatálya alá kerülő fizetések számát illetően. Értesítési eljárást kell meghatározni annak érdekében, hogy azon tagállamok, amelyeknek pénzneme nem az euro, kiterjeszthessék e rendelet alkalmazását a nemzeti pénznemükben denominált, határon átnyúló fizetésekre.

| (22) | A Bizottságnak jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az EKB-nak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a határon átnyúló, euróban történő fizetések és a nemzeti pénznemben teljesített belföldi műveletek költségének kiegyenlítésére vonatkozó szabály alkalmazásáról, és a pénznemek közötti átváltásról szóló, e rendeletben meghatározott tájékoztatási követelmények hatékonyságáról. A Bizottságnak további lehetőségeket – és e lehetőségek műszaki megvalósíthatóságát – is elemeznie kell arra vonatkozóan, hogy az egyenlő díjakra vonatkozó szabályt kiterjesszék az összes uniós pénznemre, és hogy tovább javítsák a pénznemek közötti átváltási díjak átláthatóságát és összehasonlíthatóságát, valamint elemeznie kell a fizető fél pénzforgalmi szolgáltatójától eltérő fél által kínált, pénznemek közötti átváltási lehetőség elfogadásának és elutasításának lehetőségét. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottságnak jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az EKB-nak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a határon átnyúló, euróban történő fizetések és a nemzeti pénznemben teljesített belföldi műveletek költségének kiegyenlítésére vonatkozó szabály alkalmazásáról, és a pénznemek közötti átváltásról szóló, e rendeletben meghatározott tájékoztatási követelmények hatékonyságáról. A Bizottságnak további lehetőségeket – és e lehetőségek műszaki megvalósíthatóságát – is elemeznie kell arra vonatkozóan, hogy az egyenlő díjakra vonatkozó szabályt kiterjesszék az összes uniós pénznemre, és hogy tovább javítsák a pénznemek közötti átváltási díjak átláthatóságát és összehasonlíthatóságát, valamint elemeznie kell a fizető fél pénzforgalmi szolgáltatójától eltérő fél által kínált, pénznemek közötti átváltási lehetőség elfogadásának és elutasításának lehetőségét.

| (23) | mivel e rendelet céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme vagy hatásai miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az említett célok eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(23)

mivel e rendelet céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme vagy hatásai miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az említett célok eléréséhez szükséges mértéket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez a rendelet az Unión belüli, határon átnyúló fizetésekre és a pénznemek közötti átváltási díjak átláthatóságára vonatkozó szabályokat állapít meg.

(2)   Ezt a rendeletet azokra a határon átnyúló fizetésekre kell alkalmazni az (EU) 2015/2366 irányelv rendelkezéseivel összhangban, amelyeket euróban vagy azon tagállamok nemzeti pénznemében denomináltak, amelyek e rendelet 13. cikke értelmében bejelentették azon döntésüket, hogy e rendelet alkalmazását kiterjesztik a saját nemzeti pénznemükre.

E bekezdés első albekezdése ellenére a 4. és 5. cikket azokra a belföldi és határon átnyúló fizetésekre kell alkalmazni, amelyeket euróban vagy egy tagállam eurótól eltérő nemzeti pénznemében denomináltak, és amelyekhez pénznemek közötti átváltási szolgáltatás is kapcsolódik.

(3)   Ez a rendelet nem alkalmazandó a pénzforgalmi szolgáltatóknak saját nevükben vagy más pénzforgalmi szolgáltatók nevében teljesített fizetéseire.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „határon átnyúló fizetés”: a fizető fél vagy kedvezményezett által, vagy kedvezményezetten keresztül kezdeményezett, elektronikusan lebonyolított olyan fizetési művelet, amelynek esetében a fizető fél pénzforgalmi szolgáltatója és a kedvezményezett fél pénzforgalmi szolgáltatója különböző tagállamban működik; |
| --- | --- |

1.

„határon átnyúló fizetés”: a fizető fél vagy kedvezményezett által, vagy kedvezményezetten keresztül kezdeményezett, elektronikusan lebonyolított olyan fizetési művelet, amelynek esetében a fizető fél pénzforgalmi szolgáltatója és a kedvezményezett fél pénzforgalmi szolgáltatója különböző tagállamban működik;

| 2. | „belföldi fizetés”: a fizető fél vagy kedvezményezett által, vagy kedvezményezetten keresztül kezdeményezett, elektronikusan lebonyolított olyan fizetési művelet, amelynek esetében a fizető fél pénzforgalmi szolgáltatója és a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatója egyaránt ugyanazon tagállamban működik; |
| --- | --- |

2.

„belföldi fizetés”: a fizető fél vagy kedvezményezett által, vagy kedvezményezetten keresztül kezdeményezett, elektronikusan lebonyolított olyan fizetési művelet, amelynek esetében a fizető fél pénzforgalmi szolgáltatója és a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatója egyaránt ugyanazon tagállamban működik;

| 3. | „fizető fél”: az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely egy fizetési számla tulajdonosa, és aki vagy amely az adott fizetési számláról fizetési megbízás teljesítését engedélyezi, vagy – fizetési számla hiányában – az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely fizetési megbízást ad; |
| --- | --- |

3.

„fizető fél”: az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely egy fizetési számla tulajdonosa, és aki vagy amely az adott fizetési számláról fizetési megbízás teljesítését engedélyezi, vagy – fizetési számla hiányában – az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely fizetési megbízást ad;

| 4. | „kedvezményezett”: az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely valamilyen fizetési művelet tárgyát képező pénz szándékolt jogosultja; |
| --- | --- |

4.

„kedvezményezett”: az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely valamilyen fizetési művelet tárgyát képező pénz szándékolt jogosultja;

| 5. | „pénzforgalmi szolgáltató”: az (EU) 2015/2366 irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében említett típusok bármelyikébe tartozó jogi személy, valamint az ugyanazon irányelv 32. cikkében említett természetes vagy jogi személy, azonban nem tartoznak ide a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) 2. cikke (5) bekezdésének 2. pontjától 23. pontjáig felsorolt azon intézmények, amelyek az (EU) 2015/2366 irányelv 2. cikkének (5) bekezdése alapján megadott tagállami mentességgel rendelkeznek; |
| --- | --- |

5.

„pénzforgalmi szolgáltató”: az (EU) 2015/2366 irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében említett típusok bármelyikébe tartozó jogi személy, valamint az ugyanazon irányelv 32. cikkében említett természetes vagy jogi személy, azonban nem tartoznak ide a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) 2. cikke (5) bekezdésének 2. pontjától 23. pontjáig felsorolt azon intézmények, amelyek az (EU) 2015/2366 irányelv 2. cikkének (5) bekezdése alapján megadott tagállami mentességgel rendelkeznek;

8

| 6. | „pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevő”: az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely fizető félként, kedvezményezettként vagy mindkét minőségében pénzforgalmi szolgáltatást vesz igénybe; |
| --- | --- |

6.

„pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevő”: az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely fizető félként, kedvezményezettként vagy mindkét minőségében pénzforgalmi szolgáltatást vesz igénybe;

| 7. | „fizetési művelet”: a fizető fél vagy a kedvezményezett által vagy a kedvezményezetten keresztül kezdeményezett pénzbefizetés, -átutalás vagy -felvétel, függetlenül a fizető fél és a kedvezményezett közötti alapkötelezettségektől; |
| --- | --- |

7.

„fizetési művelet”: a fizető fél vagy a kedvezményezett által vagy a kedvezményezetten keresztül kezdeményezett pénzbefizetés, -átutalás vagy -felvétel, függetlenül a fizető fél és a kedvezményezett közötti alapkötelezettségektől;

| 8. | „fizetési megbízás”: a fizető félnek vagy a kedvezményezettnek a saját pénzforgalmi szolgáltatója számára adott, fizetési művelet teljesítésére vonatkozó utasítása; |
| --- | --- |

8.

„fizetési megbízás”: a fizető félnek vagy a kedvezményezettnek a saját pénzforgalmi szolgáltatója számára adott, fizetési művelet teljesítésére vonatkozó utasítása;

| 9. | „díj”: bármely olyan összeg, amelyet a pénzforgalmi szolgáltató a pénzforgalmi szolgáltatás igénybe vevőjének felszámol, amely közvetlenül vagy közvetve kapcsolódik a fizetési művelethez, bármely olyan összeg, amelyet a pénzforgalmi szolgáltató vagy a pénznemek közötti átváltási szolgáltatásokat nyújtó fél az (EU) 2015/2366 irányelv 59. cikkének (2) bekezdésével összhangban a pénzforgalmi szolgáltatás igénybe vevőjének a pénznemek közötti átváltási szolgáltatásért felszámol, vagy ezek kombinációja; |
| --- | --- |

9.

„díj”: bármely olyan összeg, amelyet a pénzforgalmi szolgáltató a pénzforgalmi szolgáltatás igénybe vevőjének felszámol, amely közvetlenül vagy közvetve kapcsolódik a fizetési művelethez, bármely olyan összeg, amelyet a pénzforgalmi szolgáltató vagy a pénznemek közötti átváltási szolgáltatásokat nyújtó fél az (EU) 2015/2366 irányelv 59. cikkének (2) bekezdésével összhangban a pénzforgalmi szolgáltatás igénybe vevőjének a pénznemek közötti átváltási szolgáltatásért felszámol, vagy ezek kombinációja;

| 10. | „pénz”: bankjegyek és pénzérmék, számlapénz, valamint a 2009/110/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) 2. cikkének 2. pontja értelmében vett elektronikus pénz; |
| --- | --- |

10.

„pénz”: bankjegyek és pénzérmék, számlapénz, valamint a 2009/110/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) 2. cikkének 2. pontja értelmében vett elektronikus pénz;

9

| 11. | „fogyasztó”: az a természetes személy, aki saját szakmája, üzleti tevékenysége vagy foglalkozása körén kívül eső célból jár el; |
| --- | --- |

11.

„fogyasztó”: az a természetes személy, aki saját szakmája, üzleti tevékenysége vagy foglalkozása körén kívül eső célból jár el;

| 12. | „mikrovállalkozás”: olyan vállalkozás, amely a pénzforgalmi szolgáltatási szerződés megkötésének időpontjában a 2003/361/EK bizottsági ajánlás (10) mellékletének 1. cikke és 2. cikke (1) és (3) bekezdése értelmében vett vállalkozásnak minősül; |
| --- | --- |

12.

„mikrovállalkozás”: olyan vállalkozás, amely a pénzforgalmi szolgáltatási szerződés megkötésének időpontjában a 2003/361/EK bizottsági ajánlás (10) mellékletének 1. cikke és 2. cikke (1) és (3) bekezdése értelmében vett vállalkozásnak minősül;

10

| 13. | „bankközi díj”: a fizető fél és a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatói között, az egyes beszedési megbízási műveletekért fizetett díj; |
| --- | --- |

13.

„bankközi díj”: a fizető fél és a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatói között, az egyes beszedési megbízási műveletekért fizetett díj;

| 14. | „beszedés”: olyan pénzforgalmi szolgáltatás, amelynek során egy fizető fél fizetési számláját megterhelik, és amelynek esetében a fizetési műveletet a fizető fél által a kedvezményezettnek, a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatójának vagy a fizető fél saját pénzforgalmi szolgáltatójának adott hozzájárulás alapján a kedvezményezett kezdeményezi; |
| --- | --- |

14.

„beszedés”: olyan pénzforgalmi szolgáltatás, amelynek során egy fizető fél fizetési számláját megterhelik, és amelynek esetében a fizetési műveletet a fizető fél által a kedvezményezettnek, a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatójának vagy a fizető fél saját pénzforgalmi szolgáltatójának adott hozzájárulás alapján a kedvezményezett kezdeményezi;

| 15. | „beszedési megbízási rendszer”: a pénzforgalmi szolgáltatók közötti, beszedési megbízási műveletek végrehajtása érdekében létrehozott, megállapodás szerinti közös szabályok, gyakorlatok és előírások. |
| --- | --- |

15.

„beszedési megbízási rendszer”: a pénzforgalmi szolgáltatók közötti, beszedési megbízási műveletek végrehajtása érdekében létrehozott, megállapodás szerinti közös szabályok, gyakorlatok és előírások.

3. cikk

Határon átnyúló fizetésekre és a megfelelő belföldi fizetésekre vonatkozó díjak

(1)   A pénzforgalmi szolgáltató által az euróban történő, határon átnyúló fizetésekért a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevőnek felszámolt díjaknak meg kell egyezniük a szóban forgó pénzforgalmi szolgáltató által lebonyolított azonos értékű és annak a tagállamnak a nemzeti pénznemében történő megfelelő belföldi fizetésekért felszámolt díjakkal, amely tagállamban a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevő pénzforgalmi szolgáltatója működik.

(2)   A pénzforgalmi szolgáltató által egy olyan tagállam nemzeti pénznemében történő, határon átnyúló fizetésekért, amely a 13. cikknek megfelelően bejelentette azon döntését, hogy e rendelet alkalmazását kiterjeszti saját nemzeti pénznemére, a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevőnek felszámolt díjaknak meg kell egyezniük a szóban forgó pénzforgalmi szolgáltató által lebonyolított azonos értékű és azonos pénznemben történő megfelelő belföldi fizetésekért a pénzügyi szolgáltatást igénybe vevőknek felszámolt díjakkal.

(3)   Egy adott, határon átnyúló fizetés díj mértékének az (1) bekezdésnek való megfelelés céljából történő értékelése során a pénzforgalmi szolgáltatónak meg kell határoznia az annak megfelelő belföldi fizetést. Az illetékes hatóságoknak – amennyiben azt szükségesnek tartják – iránymutatásokat kell kiadniuk a megfelelő belföldi fizetések meghatározására vonatkozóan. Az illetékes hatóságoknak tevékenyen együtt kell működniük a 2007/64/EK irányelv 85. cikke (1) bekezdésével létrehozott pénzforgalmi bizottsággal a megfelelő belföldi fizetésekkel kapcsolatos iránymutatások következetességének biztosítása érdekében.

(4)   Az (1) és a (2) bekezdés nem alkalmazandó a pénznemek közötti átváltási díjakra.

4. cikk

A kártyaalapú műveletekhez kapcsolódó, pénznemek közötti átváltási díjak

(1)   Tekintettel az (EU) 2015/2366 irányelv 45. cikkének (1) bekezdésében, 52. cikkének 3. pontjában és 59. cikkének (2) bekezdésében a pénznemek közötti átváltási díjak és az alkalmazandó átváltási árfolyam tekintetében foglalt tájékoztatási követelményekre, a pénzforgalmi szolgáltatók és az ugyanazon irányelv 59. cikkének (2) bekezdésében említett, bankjegykiadó automatáknál (ATM) vagy az értékesítés helyén pénznemek közötti átváltási szolgáltatásokat nyújtó felek kötelesek a pénznemek közötti átváltás teljes díját az Európai Központi Bank (EKB) által kiadott legfrissebb rendelkezésre álló euro devizaárfolyamhoz képest számított százalékos árrés formájában közölni. Erről az árrésről a fizetési művelet kezdeményezése előtt a fizető félnek tájékoztatást kell adni.

(2)   A pénzforgalmi szolgáltatók az (1) bekezdésben említett árrést érthető és könnyen hozzáférhető módon nyilvánosságra hozzák egy széles körben elérhető és könnyen hozzáférhető elektronikus platformon.

(3)   Az (1) bekezdésben említett tájékoztatáson felül az ATM-en vagy az értékesítés helyén pénznemek közötti átváltási szolgáltatást nyújtó fél a fizetési művelet kezdeményezése előtt a fizető felet a következőkről is tájékoztatja:

| a) | a kedvezményezettnek az általa használt pénznemben fizetendő összeg; |
| --- | --- |

a)

a kedvezményezettnek az általa használt pénznemben fizetendő összeg;

| b) | a fizető fél által saját számlájának pénznemében fizetendő összeg. |
| --- | --- |

b)

a fizető fél által saját számlájának pénznemében fizetendő összeg.

(4)   Az ATM-en vagy az értékesítés helyén pénznemek közötti átváltási szolgáltatást nyújtó fél egyértelműen feltünteti az (1) bekezdésben említett tájékoztatást az ATM-en vagy az értékesítés helyén. A fizetési művelet kezdeményezése előtt az említett fél továbbá tájékoztatja a fizető felet arról a lehetőségről is, hogy fizethet a kedvezményezett által használt pénznemben, a pénznemek közötti átváltást pedig ezt követően a fizető fél pénzforgalmi szolgáltatója végzi el. Az (1) és a (3) bekezdésben említett tájékoztatást a fizetési művelet kezdeményezését követően tartós adathordozón szintén a fizető fél rendelkezésére kell bocsátani.

(5)   A fizető fél pénzforgalmi szolgáltatója minden egyes, a fizető fél pénzforgalmi szolgáltatója által a fizető fél számára kibocsátott és ugyanazon számlához kapcsolódó fizetési kártyára vonatkozóan a fizető félnek az (1) bekezdésben említett tájékoztatást tartalmazó elektronikus üzenetet küld indokolatlan késedelem nélkül azt követően, hogy a fizető fél pénzforgalmi szolgáltatója fizetési megbízást kap ATM-ből történő olyan készpénzfelvételről vagy az értékesítés helyén történő olyan fizetésről, amelyet a fizető fél számlájának pénznemétől eltérő valamilyen uniós pénznemben denomináltak.

Az első albekezdés ellenére ilyen üzenetet kell küldeni havonta egyszer minden olyan hónapban, amelyben a fizető fél pénzforgalmi szolgáltatója a fizető féltől ugyanabban a pénznemben denominált fizetési megbízást kap.

(6)   A pénzforgalmi szolgáltató megállapodik a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevővel arról a széles körben elérhető és könnyen hozzáférhető elektronikus kommunikációs csatornáról vagy csatornákról, amelyen vagy amelyeken keresztül a pénzforgalmi szolgáltató az (5) bekezdésben említett üzenetet küldi.

A pénzforgalmi szolgáltató a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevőnek felkínálja azt a lehetőséget, hogy az (5) bekezdésben említett elektronikus üzenetekről lemondjon.

A pénzforgalmi szolgáltató és a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevő megállapodhat arról, hogy az (5) bekezdés és ezt a bekezdés részben vagy egészében nem alkalmazandó, amennyiben a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevő nem fogyasztó.

(7)   Az e cikkben említett tájékoztatást ingyenesen, valamint semleges és érthető módon kell nyújtani.

5. cikk

Az átutalásokhoz kapcsolódó, pénznemek közötti átváltási díjak

(1)   Ha a fizető fél pénzforgalmi szolgáltatója pénznemek közötti átváltási szolgáltatást kínál az (EU) 2015/2366 irányelv 4. cikkének 24. pontja értelmében vett olyan átutalással kapcsolatban, amelyet a pénzforgalmi szolgáltató weboldalát vagy mobiltelefonos banki szolgáltatásainak alkalmazását használva közvetlenül online kezdeményeznek, a pénzforgalmi szolgáltató az említett irányelv 45. cikkének (1) bekezdésére és 52. cikkének 3. pontjára tekintettel a fizetési művelet kezdeményezése előtt egyértelmű, semleges és érthető módon tájékoztatja a fizető felet a pénznemek közötti átváltási szolgáltatásoknak az átutalásra alkalmazandó becsült díjairól.

(2)   A fizetési művelet kezdeményezése előtt a pénzforgalmi szolgáltató egyértelmű, semleges és érthető módon közli a fizető féllel az átutalás teljes becsült összegét a fizető fél számlájának pénznemében, beleértve valamennyi tranzakciós díjat és a pénznemek közötti átváltási díjakat is. A pénzforgalmi szolgáltató közli továbbá a kedvezményezettnek átutalandó becsült összeget a kedvezményezett által használt pénznemben.

6. cikk

A fizetések automatizálását megkönnyítő intézkedések

(1)   A pénzforgalmi szolgáltatónak adott esetben tájékoztatnia kell a pénzforgalmi szolgáltatás igénybe vevőjét annak fizetési számla nemzetközi azonosító számáról (IBAN) és a pénzforgalmi szolgáltató üzleti azonosító kódjáról (BIC).

Ezenkívül, adott esetben a pénzforgalmi szolgáltatónak a számlakivonatokon vagy azok mellékletén fel kell tüntetnie a pénzforgalmi szolgáltatás igénybe vevőjének IBAN-jelzőszámát és a pénzforgalmi szolgáltató BIC-kódját.

A pénzforgalmi szolgáltató az e bekezdésben előírt tájékoztatást díjmentesen nyújtja a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevőnek.

(2)   A pénzforgalmi szolgáltató a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevőnek a 3. cikk (1) bekezdésével összhangban kiszabott díjak mellett kiegészítő díjakat számíthat fel, amennyiben a szolgáltatást igénybe vevő az IBAN-jelzőszám és adott esetben –a 260/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (11) összhangban – a BIC-kód közlése nélkül ad megbízást a pénzforgalmi szolgáltatónak egy határon átnyúló fizetés teljesítésére egy másik tagállamban található fizetési számla vonatkozásában. E díjaknak megfelelőknek és a költségekkel arányosaknak kell lenniük. A felszámított díjakról a pénzforgalmi szolgáltatónak és a pénzforgalmi szolgáltatás igénybe vevőjének meg kell állapodnia. A pénzforgalmi szolgáltatónak – megfelelő idővel azt megelőzően, hogy a pénzforgalmi szolgáltatás igénybe vevőjét az említett megállapodás kötelezné – tájékoztatnia kell a pénzforgalmi szolgáltatás igénybe vevőjét a kiegészítő díjak összegéről.

(3)   Amennyiben az érintett fizetési művelet jellegére tekintettel ez indokolt, az e rendelet hatálya alá tartozó fizetést elfogadó áruszállítónak és szolgáltatónak az Unióban minden, árura és szolgáltatásra vonatkozó számlázás során tájékoztatnia kell ügyfeleit saját IBAN-jelzőszámáról és a pénzforgalmi szolgáltatója BIC-kódjáról.

7. cikk

A fizetési mérlegre vonatkozó adatszolgáltatási kötelezettségek

(1)   A tagállamok nem írnak elő a pénzforgalmi szolgáltatókat terhelő, az ügyfeleik fizetési műveleteivel kapcsolatos fizetésimérleg-statisztikákra vonatkozó, pénzforgalmi alapú nemzeti adatszolgáltatási kötelezettségeket.

(2)   Az (1) bekezdés sérelme nélkül, a tagállamok gyűjthetnek összesített adatokat vagy más, könnyen elérhető vonatkozó adatokat, feltéve, hogy az ilyen adatgyűjtés nincs hatással a fizetések automatikus feldolgozására, és az a pénzforgalmi szolgáltatók által teljes mértékben automatizálható.

8. cikk

Az illetékes hatóságok

A tagállamok kijelölik az e rendeletnek való megfelelés biztosításáért felelős, illetékes hatóságokat.

A tagállamok a 924/2009/EK rendelet 9. cikke második bekezdésének megfelelően a Bizottságnak bejelentett illetékes hatóságokat érintő bármely későbbi változást haladéktalanul bejelentik a Bizottságnak.

A tagállamok előírják az illetékes hatóságaiknak, hogy kövessék nyomon e rendelet betartását, és hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket e rendelet betartásának biztosítása érdekében.

9. cikk

E rendelet állítólagos megsértésére vonatkozó panasztételi eljárások

(1)   A tagállamok rendelkeznek olyan eljárásokról, amelyek lehetővé teszik, hogy a pénzforgalmi szolgáltatások igénybe vevői és más érdekelt felek az e rendelet pénzforgalmi szolgáltatók általi állítólagos megsértése miatt panaszt nyújtsanak be az illetékes hatóságokhoz.

(2)   Adott esetben és a bírósági eljárás nemzeti eljárási jog szerinti kezdeményezésére vonatkozó jog sérelme nélkül, az illetékes hatóságok a panaszt benyújtó bármely félt tájékoztatják a 10. cikknek megfelelően bevezetett peren kívüli panasztételi és jogorvoslati eljárások létezéséről.

10. cikk

Peren kívüli panasztételi és jogorvoslati eljárások

(1)   A tagállamok megfelelő és hatékony peren kívüli panasztételi és jogorvoslati eljárásokról rendelkeznek a pénzforgalmi szolgáltatások igénybe vevői és pénzforgalmi szolgáltatóik között az e rendeletből fakadó jogokkal és kötelezettségekkel kapcsolatosan felmerülő viták rendezéséhez. E célból a tagállamok kijelölik a felelős testületeket.

(2)   A tagállamok haladéktalanul értesítik a Bizottságot a 924/2009/EK rendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottságnak bejelentett testületekkel kapcsolatos változásokról.

(3)   A tagállamok előírhatják, hogy e cikket kizárólag akkor kell alkalmazni, amennyiben a fizetési szolgáltatás igénybe vevői fogyasztók vagy mikrovállalkozások. Ebben az esetben a tagállamok ennek megfelelően tájékoztatják a Bizottságot.

11. cikk

Határon átnyúló együttműködés

A különböző tagállamok 8. és 10. cikkben említett illetékes hatóságainak és peren kívüli panasztételért és jogorvoslatért felelős testületeinek tevékenyen és haladéktalanul együtt kell működniük a határon átnyúló viták megoldása érdekében. A tagállamok biztosítják, hogy ez az együttműködés valóban megtörténjen.

12. cikk

Szankciók

A tagállamok megállapítják az e rendelet megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és meghoznak minden szükséges intézkedést ezek végrehajtására. Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. A tagállamok haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot a 924/2009/EK rendelet 13. cikkének megfelelően a Bizottságnak bejelentett szabályokat és intézkedéseket érintő bármilyen későbbi módosításról.

13. cikk

Az eurótól eltérő pénznemekre történő alkalmazás

Amennyiben azon tagállamok, amelyek pénzneme nem az euro, e rendelet hatályának a nemzeti pénznemükre történő kiterjesztése mellett döntenek, erről megfelelően értesítik a Bizottságot.

Az említett értesítést az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni. E rendeletnek az érintett tagállam nemzeti pénznemére történő kiterjesztett alkalmazása a közzétételt követő 14. napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

14. cikk

Felülvizsgálat

(1)   A Bizottság 2022. április 19-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az EKB-nak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak e rendelet alkalmazásáról és hatásáról, amely jelentésnek különösen ki kell terjednie a következőkre:

| a) | annak értékelése, hogy a pénzforgalmi szolgáltatók hogyan alkalmazzák e rendelet 3. cikkét; |
| --- | --- |

a)

annak értékelése, hogy a pénzforgalmi szolgáltatók hogyan alkalmazzák e rendelet 3. cikkét;

| b) | annak értékelése, hogy hogyan változott a tagállamok nemzeti pénznemeiben és az euróban történő belföldi és határon átnyúló fizetések volumene és díjai az (EU) 2019/518 európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) elfogadásának időpontja, azaz 2019. március 19. óta; |
| --- | --- |

b)

annak értékelése, hogy hogyan változott a tagállamok nemzeti pénznemeiben és az euróban történő belföldi és határon átnyúló fizetések volumene és díjai az (EU) 2019/518 európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) elfogadásának időpontja, azaz 2019. március 19. óta;

| c) | annak értékelése, hogy e rendelet 3. cikke milyen hatással van a pénznemek közötti átváltási díjak és a pénzforgalmi szolgáltatásokkal kapcsolatos, a fizető feleket és a kedvezményezetteket terhelő egyéb díjak változására; |
| --- | --- |

c)

annak értékelése, hogy e rendelet 3. cikke milyen hatással van a pénznemek közötti átváltási díjak és a pénzforgalmi szolgáltatásokkal kapcsolatos, a fizető feleket és a kedvezményezetteket terhelő egyéb díjak változására;

| d) | annak értékelése, hogy e rendelet 3. cikke (1) bekezdésének módosítása az összes tagállam pénznemére való kiterjesztés céljából milyen várható hatással jár; |
| --- | --- |

d)

annak értékelése, hogy e rendelet 3. cikke (1) bekezdésének módosítása az összes tagállam pénznemére való kiterjesztés céljából milyen várható hatással jár;

| e) | annak értékelése, hogy a pénznemek közötti átváltási szolgáltatást nyújtók hogyan alkalmazzák az e rendelet 4. és 5. cikkében meghatározott tájékoztatási követelményeket és az (EU) 2015/2366 irányelv 45. cikkének (1) bekezdését, 52. cikkének 3. pontját és 59. cikkének (2) bekezdését végrehajtó nemzeti jogszabályokat, valamint hogy ezek a szabályok javították-e a pénznemek közötti átváltási díjak átláthatóságát; |
| --- | --- |

e)

annak értékelése, hogy a pénznemek közötti átváltási szolgáltatást nyújtók hogyan alkalmazzák az e rendelet 4. és 5. cikkében meghatározott tájékoztatási követelményeket és az (EU) 2015/2366 irányelv 45. cikkének (1) bekezdését, 52. cikkének 3. pontját és 59. cikkének (2) bekezdését végrehajtó nemzeti jogszabályokat, valamint hogy ezek a szabályok javították-e a pénznemek közötti átváltási díjak átláthatóságát;

| f) | annak értékelése, hogy a pénznemek közötti átváltási szolgáltatást nyújtók nehézségekbe ütköztek-e, és ha igen, milyen mértékben, az e rendelet 4. és 5. cikkének és az (EU) 2015/2366 irányelv 45. cikkének (1) bekezdését, 52. cikkének 3. pontját és 59. cikkének (2) bekezdését végrehajtó nemzeti jogszabályok gyakorlati alkalmazása során; |
| --- | --- |

f)

annak értékelése, hogy a pénznemek közötti átváltási szolgáltatást nyújtók nehézségekbe ütköztek-e, és ha igen, milyen mértékben, az e rendelet 4. és 5. cikkének és az (EU) 2015/2366 irányelv 45. cikkének (1) bekezdését, 52. cikkének 3. pontját és 59. cikkének (2) bekezdését végrehajtó nemzeti jogszabályok gyakorlati alkalmazása során;

| g) | a pénznemek közötti átváltási szolgáltatást nyújtók által használt vagy rendelkezésére álló, és a pénznemek közötti átváltási díjak átláthatóságának további javítására alkalmas kommunikációs csatornák és technológiák költség-haszon elemzése, beleértve annak értékelését, hogy vannak-e olyan csatornák, amelyek felajánlását a pénzforgalmi szolgáltatók számára elő kellene írni a 4. cikkben említett tájékoztatás nyújtásához; ez az elemzés tartalmazza az e rendelet 4. cikkének (1) és (3) bekezdésében említett tájékoztatás egyidejű, az egyes műveletek kezdeményezése előtti, az ATM-en vagy az értékesítés helyén történő pénznemek közötti átváltás minden lehetőségére kiterjedő közzététele technikai megvalósíthatóságának értékelését is; |
| --- | --- |

g)

a pénznemek közötti átváltási szolgáltatást nyújtók által használt vagy rendelkezésére álló, és a pénznemek közötti átváltási díjak átláthatóságának további javítására alkalmas kommunikációs csatornák és technológiák költség-haszon elemzése, beleértve annak értékelését, hogy vannak-e olyan csatornák, amelyek felajánlását a pénzforgalmi szolgáltatók számára elő kellene írni a 4. cikkben említett tájékoztatás nyújtásához; ez az elemzés tartalmazza az e rendelet 4. cikkének (1) és (3) bekezdésében említett tájékoztatás egyidejű, az egyes műveletek kezdeményezése előtti, az ATM-en vagy az értékesítés helyén történő pénznemek közötti átváltás minden lehetőségére kiterjedő közzététele technikai megvalósíthatóságának értékelését is;

| h) | költség-haszon elemzés azon lehetőség bevezetéséről, hogy a fizető felek eldönthessék, hogy nem kívánnak élni a saját pénzforgalmi szolgáltatójuktól eltérő felek által az ATM-en vagy az értékesítés helyén kínált, pénznemek közötti átváltás lehetőségével, valamint hogy e döntésüket megváltoztathassák; |
| --- | --- |

h)

költség-haszon elemzés azon lehetőség bevezetéséről, hogy a fizető felek eldönthessék, hogy nem kívánnak élni a saját pénzforgalmi szolgáltatójuktól eltérő felek által az ATM-en vagy az értékesítés helyén kínált, pénznemek közötti átváltás lehetőségével, valamint hogy e döntésüket megváltoztathassák;

| i) | költség-haszon elemzés azon követelmény bevezetéséről, hogy a fizető fél pénzforgalmi szolgáltatója – egyedi fizetési művelettel kapcsolatban nyújtott pénznemek közötti átváltási szolgáltatás esetében – a művelet kezdeményezésekor érvényes, pénznemek közötti átváltási árfolyamot alkalmazza a művelet elszámolásakor vagy kiegyenlítésekor. |
| --- | --- |

i)

költség-haszon elemzés azon követelmény bevezetéséről, hogy a fizető fél pénzforgalmi szolgáltatója – egyedi fizetési művelettel kapcsolatban nyújtott pénznemek közötti átváltási szolgáltatás esetében – a művelet kezdeményezésekor érvényes, pénznemek közötti átváltási árfolyamot alkalmazza a művelet elszámolásakor vagy kiegyenlítésekor.

(2)   Az (1) bekezdésben említett jelentésnek ki kell terjednie legalább a 2019. december 15. és 2021. október 19. közötti időszakra. Jelentése elkészítésekor a Bizottság felhasználhatja a tagállamok által az (1) bekezdéssel összefüggésben gyűjtött adatokat, valamint figyelembe kell vennie a különböző fizetési műveletek sajátosságait, megkülönböztetve egymástól különösen az ATM-en és az értékesítés helyén kezdeményezett műveleteket.

15. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 924/2009/EK rendelet hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett rendeletre történő hivatkozásokat ezen rendeletre való hivatkozásnak kell tekinteni, és a II. mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban kell értelmezni.

16. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. július 14-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

D. M. SASSOLI

a Tanács részéről

az elnök

A. LOGAR

---

(1)  
  HL C 65., 2021.2.25., 4. o.

1

(2)  
  HL C 56., 2021.2.16., 43. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2021. június 23-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2021. július 13-i határozata.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 924/2009/EK rendelete (2009. szeptember 16.) a Közösségben történő határokon átnyúló fizetésekről és a 2560/2001/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 266., 2009.10.9., 11. o.).

4

(5)  Lásd az I. mellékletet.

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/2366 irányelve (2015. november 25.) a belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról és a 2002/65/EK, a 2009/110/EK és a 2013/36/EU irányelv és a 1093/2010/EU rendelet módosításáról, valamint a 2007/64/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 337., 2015.12.23., 35. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007/64/EK irányelve (2007. november 13.) a belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról és a 97/7/EK, a 2002/65/EK, a 2005/60/EK és a 2006/48/EK irányelv módosításáról és a 97/5/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 319., 2007.12.5., 1. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/110/EK irányelve (2009. szeptember 16.) az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények tevékenységének megkezdéséről, folytatásáról és prudenciális felügyeletéről, a 2005/60/EK és a 2006/48/EK irányelv módosításáról, valamint a 2000/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 267., 2009.10.10., 7. o.).

9

(10)  A Bizottság 2003/361/EK ajánlása (2003. május 6.) a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról (HL L 124., 2003.5.20., 36. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 260/2012/EU rendelete (2012. március 14.) az euroátutalások és -beszedések technikai és üzleti követelményeinek megállapításáról és a 924/2009/EK rendelet módosításáról (HL L 94., 2012.3.30., 22. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/518 rendelete (2019. március 19.) a 924/2009/EK rendeletnek az Unión belüli, határokon átnyúló fizetések egyes díjai és a pénznemek közötti átváltási díjak tekintetében történő módosításáról (HL L 91., 2019.3.29., 36. o.).

12

---

I. MELLÉKLET

A hatályon kívül helyezett rendelet és módosításai

| Az Európai Parlament és a Tanács
  924/2009/EK rendelete
  (HL L 266., 2009.10.9., 11. o.) | |
| --- | --- |
| Az Európai Parlament és a Tanács
  260/2012/EU rendelete
  (HL L 94., 2012.3.30., 22. o.) | Kizárólag a 17. cikkben a 2. 3., 4., 5., 7. és 8. cikkre tett hivatkozások tekintetében. |
| Az Európai Parlament és a Tanács
  (EU) 2019/518 rendelete
  (HL L 91., 2019.3.29., 36. o.) | |

Az Európai Parlament és a Tanács

924/2009/EK rendelete

(HL L 266., 2009.10.9., 11. o.)

Az Európai Parlament és a Tanács

260/2012/EU rendelete

(HL L 94., 2012.3.30., 22. o.)

Kizárólag a 17. cikkben a 2. 3., 4., 5., 7. és 8. cikkre tett hivatkozások tekintetében.

Az Európai Parlament és a Tanács

(EU) 2019/518 rendelete

(HL L 91., 2019.3.29., 36. o.)

---

II. MELLÉKLET

Megfelelési táblázat

| 924/2009/EK rendelet | Ez a rendelet |
| --- | --- |
| 1. cikk (1), (2) és (3) bekezdés | 1. cikk, (1), (2) és (3) bekezdés |
| 1. cikk, (4) bekezdés | – |
| 2. cikk | 2. cikk |
| 3. cikk, (1) bekezdés | 3. cikk, (1) bekezdés |
| 3. cikk, (1a) bekezdés | 3. cikk, (2) bekezdés |
| 3. cikk, (2) bekezdés | 3. cikk, (3) bekezdés |
| 3. cikk, (4) bekezdés | 3. cikk, (4) bekezdés |
| 3a. cikk | 4. cikk |
| 3b. cikk | 5. cikk |
| 4. cikk, (1) bekezdés | 6. cikk, (1) bekezdés |
| 4. cikk, (3) bekezdés | 6. cikk, (2) bekezdés |
| 4. cikk, (4) bekezdés | 6. cikk, (3) bekezdés |
| 5. cikk | 7. cikk |
| 6. cikk | – |
| 7. cikk | – |
| 9. cikk, első bekezdés | 8. cikk, első bekezdés |
| 9. cikk, második bekezdés | 8. cikk, második bekezdés |
| 9. cikk, harmadik bekezdés | – |
| 9. cikk, negyedik bekezdés | 8. cikk, harmadik bekezdés |
| 10. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés | 9. cikk, (1) bekezdés |
| 10. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés | – |
| 10. cikk, (2) bekezdés | 9. cikk, (2) bekezdés |
| 11. cikk | 10. cikk |
| 12. cikk | 11. cikk |
| 13. cikk | 12. cikk |
| 14. cikk, (1) bekezdés | 13. cikk |
| 14. cikk, (2) bekezdés | – |
| 14. cikk, (3) bekezdés | – |
| 15. cikk | 14. cikk |
| 16. cikk | 15. cikk |
| 17. cikk | 16. cikk |
| – | I. melléklet |
| – | II. melléklet |

924/2009/EK rendelet

Ez a rendelet

1. cikk (1), (2) és (3) bekezdés

1. cikk, (1), (2) és (3) bekezdés

1. cikk, (4) bekezdés

–

2. cikk

2. cikk

3. cikk, (1) bekezdés

3. cikk, (1) bekezdés

3. cikk, (1a) bekezdés

3. cikk, (2) bekezdés

3. cikk, (2) bekezdés

3. cikk, (3) bekezdés

3. cikk, (4) bekezdés

3. cikk, (4) bekezdés

3a. cikk

4. cikk

3b. cikk

5. cikk

4. cikk, (1) bekezdés

6. cikk, (1) bekezdés

4. cikk, (3) bekezdés

6. cikk, (2) bekezdés

4. cikk, (4) bekezdés

6. cikk, (3) bekezdés

5. cikk

7. cikk

6. cikk

–

7. cikk

–

9. cikk, első bekezdés

8. cikk, első bekezdés

9. cikk, második bekezdés

8. cikk, második bekezdés

9. cikk, harmadik bekezdés

–

9. cikk, negyedik bekezdés

8. cikk, harmadik bekezdés

10. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés

9. cikk, (1) bekezdés

10. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés

–

10. cikk, (2) bekezdés

9. cikk, (2) bekezdés

11. cikk

10. cikk

12. cikk

11. cikk

13. cikk

12. cikk

14. cikk, (1) bekezdés

13. cikk

14. cikk, (2) bekezdés

–

14. cikk, (3) bekezdés

–

15. cikk

14. cikk

16. cikk

15. cikk

17. cikk

16. cikk

–

I. melléklet

–

II. melléklet

---

| 2021.7.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 274/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.7.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 274/32

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2021/1231 RENDELETE

(2021. július 14.)

az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet szabályozási területén alkalmazandó védelmi és végrehajtási intézkedések megállapításáról szóló (EU) 2019/833 rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | Az (EU) 2019/833 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) elfogadása óta az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet (NAFO) 2019-ben és 2020-ban a 41. és 42. éves ülésén több jogilag kötelező erejű határozatot fogadott el az illetékessége alá tartozó halászati erőforrások védelme céljából. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2019/833 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) elfogadása óta az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet (NAFO) 2019-ben és 2020-ban a 41. és 42. éves ülésén több jogilag kötelező erejű határozatot fogadott el az illetékessége alá tartozó halászati erőforrások védelme céljából.

| (2) | Az említett határozatok címzettjei a NAFO-egyezmény szerződő felei, de azok az ágazat szereplőire (például a hajóparancsnokra) vonatkozó kötelezettségeket is tartalmaznak. Hatályba léptek a NAFO valamennyi szerződő felére nézve kötelező új védelmi és végrehajtási intézkedései. Ezeket az intézkedéseket át kell ültetni az uniós jogba, amennyiben még nem részei annak. |
| --- | --- |

(2)

Az említett határozatok címzettjei a NAFO-egyezmény szerződő felei, de azok az ágazat szereplőire (például a hajóparancsnokra) vonatkozó kötelezettségeket is tartalmaznak. Hatályba léptek a NAFO valamennyi szerződő felére nézve kötelező új védelmi és végrehajtási intézkedései. Ezeket az intézkedéseket át kell ültetni az uniós jogba, amennyiben még nem részei annak.

| (3) | Az (EU) 2019/833 rendeletet ezért ki kell igazítani a következők érdekében: a NAFO szembőségmérési normáinak alkalmazása, a halászhajó NAFO által használt fogalommeghatározásának annak céljából történő bevezetése, hogy az uniós ellenőrző és végrehajtó hatóságok a NAFO többi szerződő felével összhangban végezhessék munkájukat, valamint a tagállami hatóságok, a Bizottság és a NAFO ügyvezető titkára közötti információáramlás javítása. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2019/833 rendeletet ezért ki kell igazítani a következők érdekében: a NAFO szembőségmérési normáinak alkalmazása, a halászhajó NAFO által használt fogalommeghatározásának annak céljából történő bevezetése, hogy az uniós ellenőrző és végrehajtó hatóságok a NAFO többi szerződő felével összhangban végezhessék munkájukat, valamint a tagállami hatóságok, a Bizottság és a NAFO ügyvezető titkára közötti információáramlás javítása.

| (4) | Az (EU) 2019/473 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 3. cikkével összhangban az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal (EFCA) feladata többek között az, hogy megszervezze a tagállamok által végzett halászati ellenőrzési és felügyeleti tevékenységek operatív koordinációját az olyan nemzetközi ellenőrzési és felügyeleti programok végrehajtása érdekében, mint a NAFO közös ellenőrzési és felügyeleti rendszere, továbbá segítséget nyújt a tagállamoknak abban, hogy információkat szolgáltassanak a Bizottságnak és harmadik feleknek a halászati, valamint az ellenőrzési és felügyeleti tevékenységekről. Ezért helyénvaló az EFCA-t kijelölni olyan szervként, amely a tagállamoktól megkapja, majd a NAFO ügyvezető titkárának továbbítja az ellenőrzéssel és felügyelettel kapcsolatos információkat, például a tengeri ellenőrzési jelentéseket és a megfigyelői programokra vonatkozó értesítéseket. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2019/473 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 3. cikkével összhangban az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal (EFCA) feladata többek között az, hogy megszervezze a tagállamok által végzett halászati ellenőrzési és felügyeleti tevékenységek operatív koordinációját az olyan nemzetközi ellenőrzési és felügyeleti programok végrehajtása érdekében, mint a NAFO közös ellenőrzési és felügyeleti rendszere, továbbá segítséget nyújt a tagállamoknak abban, hogy információkat szolgáltassanak a Bizottságnak és harmadik feleknek a halászati, valamint az ellenőrzési és felügyeleti tevékenységekről. Ezért helyénvaló az EFCA-t kijelölni olyan szervként, amely a tagállamoktól megkapja, majd a NAFO ügyvezető titkárának továbbítja az ellenőrzéssel és felügyelettel kapcsolatos információkat, például a tengeri ellenőrzési jelentéseket és a megfigyelői programokra vonatkozó értesítéseket.

| (5) | A védelmi és végrehajtási intézkedések szerinti, a NAFO megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti weboldalára történő információtovábbításra vonatkozó eljárás a szerződő felek számára olyan információk továbbításából áll, amelyeket továbbítani kell a NAFO ügyvezető titkára számára. Ezért naprakésszé kell tenni az (EU) 2019/833 rendelet vonatkozó rendelkezéseit, hogy tükrözzék az említett változást, valamint indokolt pontosítani, hogy a tagállamok milyen csatornákat használjanak a releváns információk továbbítására. |
| --- | --- |

(5)

A védelmi és végrehajtási intézkedések szerinti, a NAFO megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti weboldalára történő információtovábbításra vonatkozó eljárás a szerződő felek számára olyan információk továbbításából áll, amelyeket továbbítani kell a NAFO ügyvezető titkára számára. Ezért naprakésszé kell tenni az (EU) 2019/833 rendelet vonatkozó rendelkezéseit, hogy tükrözzék az említett változást, valamint indokolt pontosítani, hogy a tagállamok milyen csatornákat használjanak a releváns információk továbbítására.

| (6) | Ezenfelül a védelmi és végrehajtási intézkedésekre vonatkozó rendelkezéseket kell bevezetni a grönlandi cápák (Somniosus microcephalus) védelmére, a bérleti megállapodásokra vonatkozó rendelkezéseket össze kell hangolni a védelmi és végrehajtási intézkedésekben foglalt rendelkezésekkel, valamint egyértelművé kell tenni, hogy egy másik szerződő fél ellenőreinek az alkalmazásához szükséges a kikötő szerinti szerződő állam hozzájárulása. |
| --- | --- |

(6)

Ezenfelül a védelmi és végrehajtási intézkedésekre vonatkozó rendelkezéseket kell bevezetni a grönlandi cápák (Somniosus microcephalus) védelmére, a bérleti megállapodásokra vonatkozó rendelkezéseket össze kell hangolni a védelmi és végrehajtási intézkedésekben foglalt rendelkezésekkel, valamint egyértelművé kell tenni, hogy egy másik szerződő fél ellenőreinek az alkalmazásához szükséges a kikötő szerinti szerződő állam hozzájárulása.

| (7) | A védelmi és végrehajtási intézkedések egyes rendelkezései valószínűleg módosulni fognak a NAFO éves ülésein az állományok változó biomasszájával kapcsolatos új technikai intézkedések bevezetése és a fenékhalászati tevékenységekre vonatkozó területi korlátozások felülvizsgálata miatt. Ezért a védelmi és végrehajtási intézkedések jövőbeli módosításainak az uniós jogba való haladéktalan, még a halászati idény kezdete előtti átültetése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a szembőség, a szelektáló rácsok vagy rácsok és a kampós láncok szabályozása tekintetében a norvég garnéla halászatában, valamint a fenékhalászati tevékenységekre vonatkozó területi korlátozások tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban (5) megállapított elvekkel összhangban kerüljön sor. Így különösen a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(7)

A védelmi és végrehajtási intézkedések egyes rendelkezései valószínűleg módosulni fognak a NAFO éves ülésein az állományok változó biomasszájával kapcsolatos új technikai intézkedések bevezetése és a fenékhalászati tevékenységekre vonatkozó területi korlátozások felülvizsgálata miatt. Ezért a védelmi és végrehajtási intézkedések jövőbeli módosításainak az uniós jogba való haladéktalan, még a halászati idény kezdete előtti átültetése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a szembőség, a szelektáló rácsok vagy rácsok és a kampós láncok szabályozása tekintetében a norvég garnéla halászatában, valamint a fenékhalászati tevékenységekre vonatkozó területi korlátozások tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban (5) megállapított elvekkel összhangban kerüljön sor. Így különösen a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (8) | Az (EU) 2019/833 rendeletet ezért módosítani kell, |
| --- | --- |

(8)

Az (EU) 2019/833 rendeletet ezért módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2019/833 rendelet módosításai

Az (EU) 2019/833 rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 3. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a 6. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „6. | »halászhajó«: bármely olyan uniós hajó, amelyet halászati tevékenységek végzésére szereltek fel vagy szánnak, illetve amely ilyen tevékenységeket végez, ideértve a halfeldolgozást, az átrakodást, illetve bármely más, halászati tevékenységet előkészítő vagy halászati tevékenységgel kapcsolatos tevékenységet, többek között a kísérleti vagy felderítő halászati tevékenységet is;”; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

A 3. cikk a következőképpen módosul:

a)

a 6. pont helyébe a következő szöveg lép:

„6.

»halászhajó«: bármely olyan uniós hajó, amelyet halászati tevékenységek végzésére szereltek fel vagy szánnak, illetve amely ilyen tevékenységeket végez, ideértve a halfeldolgozást, az átrakodást, illetve bármely más, halászati tevékenységet előkészítő vagy halászati tevékenységgel kapcsolatos tevékenységet, többek között a kísérleti vagy felderítő halászati tevékenységet is;”;

| b) | a cikk a következő ponttal egészül ki:






  „31. | »megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti weboldal«: a NAFO megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti weboldala, amely a tengeren és a kikötőkben végzett ellenőrzések szempontjából releváns információkat tartalmazza.”. |
| --- | --- | --- |

b)

a cikk a következő ponttal egészül ki:

„31.

»megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti weboldal«: a NAFO megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti weboldala, amely a tengeren és a kikötőkben végzett ellenőrzések szempontjából releváns információkat tartalmazza.”.

| 2. | Az 5. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   A tagállamok csak akkor engedélyezhetik a lobogójuk alatt közlekedő hajóknak olyan halállomány halászatát, amelyből a hatályos halászati lehetőségek szerint az Unió nem részesült kvótában (a továbbiakban: »egyéb« kvóta), amennyiben létezik ilyen kvóta, és a NAFO ügyvezető titkára nem küldött értesítést halászati tilalomról.”; |
| --- | --- | --- |

2.

Az 5. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A tagállamok csak akkor engedélyezhetik a lobogójuk alatt közlekedő hajóknak olyan halállomány halászatát, amelyből a hatályos halászati lehetőségek szerint az Unió nem részesült kvótában (a továbbiakban: »egyéb« kvóta), amennyiben létezik ilyen kvóta, és a NAFO ügyvezető titkára nem küldött értesítést halászati tilalomról.”;

| b) | a (3) bekezdés c) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | a területre való minden egyes belépés előtt legalább 48 órával, és a szabályozási terület elhagyását követő legalább 48 óra elteltével közlik a Bizottsággal és az EFCA-val azoknak az uniós hajóknak a nevét, amelyek az »egyéb« kvóta keretében szándékoznak halászni. Ezen értesítéshez lehetőség szerint mellékelni kell a várható fogásra vonatkozó becslést. Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a védelmi és végrehajtási intézkedésekben megállapított vonatkozó feltételek teljesülnek, erről értesíti a NAFO ügyvezető titkárát.”. |
| --- | --- | --- |

b)

a (3) bekezdés c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„c)

a területre való minden egyes belépés előtt legalább 48 órával, és a szabályozási terület elhagyását követő legalább 48 óra elteltével közlik a Bizottsággal és az EFCA-val azoknak az uniós hajóknak a nevét, amelyek az »egyéb« kvóta keretében szándékoznak halászni. Ezen értesítéshez lehetőség szerint mellékelni kell a várható fogásra vonatkozó becslést. Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a védelmi és végrehajtási intézkedésekben megállapított vonatkozó feltételek teljesülnek, erről értesíti a NAFO ügyvezető titkárát.”.

| 3. | A 6. cikk (1) bekezdésének d) és e) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „d) | lezárja az álsügér célzott halászatát a 3M körzetben a (3) bekezdés szerinti értesítésben megjelölt azon nap 24:00-tól (UTC) július 1-jéig, amikor a bejelentett összesített fogás becsült mennyisége eléri a 3M körzetben az álsügér TAC-jának 50 %-át; |
| --- | --- | --- |

3.

A 6. cikk (1) bekezdésének d) és e) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„d)

lezárja az álsügér célzott halászatát a 3M körzetben a (3) bekezdés szerinti értesítésben megjelölt azon nap 24:00-tól (UTC) július 1-jéig, amikor a bejelentett összesített fogás becsült mennyisége eléri a 3M körzetben az álsügér TAC-jának 50 %-át;

| e) | lezárja az álsügér célzott halászatát a 3M körzetben a (3) bekezdés szerinti értesítésben megjelölt azon nap 24:00-tól (UTC), amikor a bejelentett összesített fogás becsült mennyisége eléri a 3M körzetben az álsügér TAC-jának 100 %-át;”. |
| --- | --- |

e)

lezárja az álsügér célzott halászatát a 3M körzetben a (3) bekezdés szerinti értesítésben megjelölt azon nap 24:00-tól (UTC), amikor a bejelentett összesített fogás becsült mennyisége eléri a 3M körzetben az álsügér TAC-jának 100 %-át;”.

| 4. | A 7. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | az Unió a hatályos halászati lehetőségek értelmében nem rendelkezik kvótával az említett állományra az adott körzetben; |
| --- | --- | --- |

4.

A 7. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

az Unió a hatályos halászati lehetőségek értelmében nem rendelkezik kvótával az említett állományra az adott körzetben;

| b) | az adott állományra halászati tilalom (moratórium) van érvényben; vagy”. |
| --- | --- |

b)

az adott állományra halászati tilalom (moratórium) van érvényben; vagy”.

| 5. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:

  „9a. cikk
  Közönséges tőkehal a 3M körzetben

  (1)   A 3M körzetből származó, több mint 1 250 kg közönségestőkehal-fogást a fedélzeten tartó hajókra a következő ellenőrzési intézkedések vonatkoznak:






  a) | a hajók a 3M körzetből származó közönségestőkehal-fogásaikat csak a 39. cikkel összhangban kijelölt kikötőkben rakodhatják ki vagy rakhatják át; |
| --- | --- | --- |

5.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„9a. cikk

Közönséges tőkehal a 3M körzetben

(1)   A 3M körzetből származó, több mint 1 250 kg közönségestőkehal-fogást a fedélzeten tartó hajókra a következő ellenőrzési intézkedések vonatkoznak:

a)

a hajók a 3M körzetből származó közönségestőkehal-fogásaikat csak a 39. cikkel összhangban kijelölt kikötőkben rakodhatják ki vagy rakhatják át;

| b) | minden hajó vagy az annak nevében eljáró képviselő a kikötőbe érkezés becsült időpontja előtt legalább 48 órával értesítést küld az illetékes kikötői hatóságnak a becsült érkezési időre, a 3M körzetből származó közönségestőkehal-fogás fedélzeten lévő becsült mennyiségére és a fedélzeten lévő más közönségestőkehal-fogások fogási körzetére vagy körzeteire vonatkozóan; |
| --- | --- |

b)

minden hajó vagy az annak nevében eljáró képviselő a kikötőbe érkezés becsült időpontja előtt legalább 48 órával értesítést küld az illetékes kikötői hatóságnak a becsült érkezési időre, a 3M körzetből származó közönségestőkehal-fogás fedélzeten lévő becsült mennyiségére és a fedélzeten lévő más közönségestőkehal-fogások fogási körzetére vagy körzeteire vonatkozóan;

| c) | minden tagállam ellenőrzi a 3M körzetből származó közönségestőkehal-fogások minden, az adott tagállam kikötőjében végrehajtott kirakodását vagy átrakodását, és elkészíti az ellenőrzési jelentést a védelmi és végrehajtási intézkedések IV.C mellékletében meghatározott – e rendelet mellékletének 9. pontjában említett – formátumban, és e jelentést az ellenőrzés befejezésének időpontjától számított 12 munkanapon belül elküldi a NAFO ügyvezető titkárának, egy-egy másolatot pedig eljuttat a Bizottságnak és az EFCA-nak. Az említett jelentésben rögzíteni és részletezni kell a kikötői ellenőrzés során az e rendelet előírásait illetően észlelt jogsértéseket. Az említett jelentésnek tartalmaznia kell az ellenőrzött halászhajó aktuális útja során a tengeren észlelt jogsértésekre vonatkozó összes releváns információt. |
| --- | --- |

c)

minden tagállam ellenőrzi a 3M körzetből származó közönségestőkehal-fogások minden, az adott tagállam kikötőjében végrehajtott kirakodását vagy átrakodását, és elkészíti az ellenőrzési jelentést a védelmi és végrehajtási intézkedések IV.C mellékletében meghatározott – e rendelet mellékletének 9. pontjában említett – formátumban, és e jelentést az ellenőrzés befejezésének időpontjától számított 12 munkanapon belül elküldi a NAFO ügyvezető titkárának, egy-egy másolatot pedig eljuttat a Bizottságnak és az EFCA-nak. Az említett jelentésben rögzíteni és részletezni kell a kikötői ellenőrzés során az e rendelet előírásait illetően észlelt jogsértéseket. Az említett jelentésnek tartalmaznia kell az ellenőrzött halászhajó aktuális útja során a tengeren észlelt jogsértésekre vonatkozó összes releváns információt.

(2)   Minden tagállam – kockázatkezelési alapon – ellenőrzi a 3M körzetből származó, 1 250 kg-nál kevesebb közönségestőkehal-fogást a fedélzetükön tartó hajókat.

(3)   A Bizottság vagy az általa kijelölt szerv gondoskodik arról, hogy az (1) bekezdés c) pontjában említett információkat a NAFO megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti weboldalán történő közzététel céljából haladéktalanul továbbítsa a NAFO ügyvezető titkárának.”.

| 6. | A 10. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | a c) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | az így kijelölt valamennyi kikötő nevét minden tagállam megküldi a Bizottságnak, amely azt továbbítja a NAFO ügyvezető titkárának. A lista minden későbbi módosítását a változás hatálybalépését megelőzően legalább 20 nappal el kell küldeni annak felváltása érdekében;”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

6.

A 10. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

a c) pont helyébe a következő szöveg lép:

„c)

az így kijelölt valamennyi kikötő nevét minden tagállam megküldi a Bizottságnak, amely azt továbbítja a NAFO ügyvezető titkárának. A lista minden későbbi módosítását a változás hatálybalépését megelőzően legalább 20 nappal el kell küldeni annak felváltása érdekében;”;

| ii. | az e) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „e) | minden tagállam ellenőrzi a grönlandi laposhal minden, az adott tagállam kikötőjében végrehajtott kirakodását, és elkészíti az ellenőrzési jelentést a védelmi és végrehajtási intézkedések IV.C mellékletében meghatározott – e rendelet mellékletének 9. pontjában említett – formátumban, e jelentést az ellenőrzés befejezésének időpontjától számított 14 munkanapon belül elküldi a NAFO ügyvezető titkárának, egy-egy másolatot pedig eljuttat a Bizottságnak és az EFCA-nak. A jelentésben rögzíteni és részletezni kell a kikötői ellenőrzés során az e rendelet előírásait illetően észlelt jogsértéseket. A jelentésnek tartalmaznia kell az ellenőrzött halászhajó aktuális útja során a tengeren észlelt jogsértésekre vonatkozó összes releváns információt.”; |
| --- | --- | --- |

ii.

az e) pont helyébe a következő szöveg lép:

„e)

minden tagállam ellenőrzi a grönlandi laposhal minden, az adott tagállam kikötőjében végrehajtott kirakodását, és elkészíti az ellenőrzési jelentést a védelmi és végrehajtási intézkedések IV.C mellékletében meghatározott – e rendelet mellékletének 9. pontjában említett – formátumban, e jelentést az ellenőrzés befejezésének időpontjától számított 14 munkanapon belül elküldi a NAFO ügyvezető titkárának, egy-egy másolatot pedig eljuttat a Bizottságnak és az EFCA-nak. A jelentésben rögzíteni és részletezni kell a kikötői ellenőrzés során az e rendelet előírásait illetően észlelt jogsértéseket. A jelentésnek tartalmaznia kell az ellenőrzött halászhajó aktuális útja során a tengeren észlelt jogsértésekre vonatkozó összes releváns információt.”;

| b) | a (2) bekezdés d) pontjának i. alpontja helyébe a következő szöveg lép:






  „i. | az a) ponttal összhangban továbbított értesítés elküldésétől számított 72 órán belül nem kap megerősítést; vagy”. |
| --- | --- | --- |

b)

a (2) bekezdés d) pontjának i. alpontja helyébe a következő szöveg lép:

„i.

az a) ponttal összhangban továbbított értesítés elküldésétől számított 72 órán belül nem kap megerősítést; vagy”.

| 7. | A 12. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

  „(9)   A szabályozási területen tilos a grönlandi cápa (Somniosus microcephalus) célzott halászata.


  (10)   A valamely tagállam lobogója alatt közlekedő halászhajóknak minden észszerű erőfeszítést meg kell tenniük azért, hogy a lehető legkisebbre csökkentsék a járulékos fogásokat és a mortalitást, és, ha életben vannak, a grönlandi cápákat a lehető legkíméletesebb módon engedjék vissza.”. |
| --- | --- |

7.

A 12. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(9)   A szabályozási területen tilos a grönlandi cápa (Somniosus microcephalus) célzott halászata.

(10)   A valamely tagállam lobogója alatt közlekedő halászhajóknak minden észszerű erőfeszítést meg kell tenniük azért, hogy a lehető legkisebbre csökkentsék a járulékos fogásokat és a mortalitást, és, ha életben vannak, a grönlandi cápákat a lehető legkíméletesebb módon engedjék vissza.”.

| 8. | A 13. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   E cikk alkalmazásában a hálószembőséget a védelmi és végrehajtási intézkedéseknek az e rendelet mellékletének 10. pontjában említett III.A mellékletében foglaltak szerint kell mérni.”; |
| --- | --- | --- |

8.

A 13. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   E cikk alkalmazásában a hálószembőséget a védelmi és végrehajtási intézkedéseknek az e rendelet mellékletének 10. pontjában említett III.A mellékletében foglaltak szerint kell mérni.”;

| b) | a (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | 40 mm a garnélák esetében, beleértve a norvég garnélát (PRA) is;”. |
| --- | --- | --- |

b)

a (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

40 mm a garnélák esetében, beleértve a norvég garnélát (PRA) is;”.

| 9. | A 14. cikk az alábbi bekezdéssel egészül ki:

  „(3a)   A 3M körzetben célzott vonóhálós tőkehalhalászatot folytató halászhajóknak legalább 55 mm rúdtávolságú szelektáló rácsot kell használniuk a kisebb tőkehalegyedek kifogásának csökkentésére. A szelektáló rácsot a zsákvéget megelőzően, a vonóháló felső részén kell elhelyezni.”. |
| --- | --- |

9.

A 14. cikk az alábbi bekezdéssel egészül ki:

„(3a)   A 3M körzetben célzott vonóhálós tőkehalhalászatot folytató halászhajóknak legalább 55 mm rúdtávolságú szelektáló rácsot kell használniuk a kisebb tőkehalegyedek kifogásának csökkentésére. A szelektáló rácsot a zsákvéget megelőzően, a vonóháló felső részén kell elhelyezni.”.

| 10. | A 18. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „18. cikk
  A fenékhalászati tevékenységek területi korlátozásai

  (1)   2021. december 31-ig egyetlen hajó sem folytathat fenékhalászati tevékenységet a védelmi és végrehajtási intézkedések – e rendelet mellékletének 14. pontjában említett – 3. ábráján bemutatott és a védelmi és végrehajtási intézkedések – e rendelet mellékletének 15. pontjában említett – 5. táblázatában megadott koordináták számozási sorrendben történő összekötésével, majd az 1. koordinátához való visszatéréssel meghatározott területeken.


  (2)   2021. december 31-ig egyetlen hajó sem folytathat fenékhalászati tevékenységet a védelmi és végrehajtási intézkedések – e rendelet mellékletének 16. pontjában említett – 4. ábráján bemutatott és a védelmi és végrehajtási intézkedések – e rendelet mellékletének 17. pontjában említett – 6. táblázatában megadott koordináták számozási sorrendben történő összekötésével, majd az 1. koordinátához való visszatéréssel meghatározott 3O körzet területén.


  (3)   2021. december 31-ig egyetlen hajó sem folytathat fenékhalászati tevékenységet a védelmi és végrehajtási intézkedések – e rendelet mellékletének 18. pontjában említett – 5. ábráján bemutatott és a védelmi és végrehajtási intézkedések – e rendelet mellékletének 19. pontjában említett – 7. táblázatában megadott koordináták számozási sorrendben történő összekötésével, majd az 1. koordinátához való visszatéréssel meghatározott 1–13. területen.”. |
| --- | --- |

10.

A 18. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„18. cikk

A fenékhalászati tevékenységek területi korlátozásai

(1)   2021. december 31-ig egyetlen hajó sem folytathat fenékhalászati tevékenységet a védelmi és végrehajtási intézkedések – e rendelet mellékletének 14. pontjában említett – 3. ábráján bemutatott és a védelmi és végrehajtási intézkedések – e rendelet mellékletének 15. pontjában említett – 5. táblázatában megadott koordináták számozási sorrendben történő összekötésével, majd az 1. koordinátához való visszatéréssel meghatározott területeken.

(2)   2021. december 31-ig egyetlen hajó sem folytathat fenékhalászati tevékenységet a védelmi és végrehajtási intézkedések – e rendelet mellékletének 16. pontjában említett – 4. ábráján bemutatott és a védelmi és végrehajtási intézkedések – e rendelet mellékletének 17. pontjában említett – 6. táblázatában megadott koordináták számozási sorrendben történő összekötésével, majd az 1. koordinátához való visszatéréssel meghatározott 3O körzet területén.

(3)   2021. december 31-ig egyetlen hajó sem folytathat fenékhalászati tevékenységet a védelmi és végrehajtási intézkedések – e rendelet mellékletének 18. pontjában említett – 5. ábráján bemutatott és a védelmi és végrehajtási intézkedések – e rendelet mellékletének 19. pontjában említett – 7. táblázatában megadott koordináták számozási sorrendben történő összekötésével, majd az 1. koordinátához való visszatéréssel meghatározott 1–13. területen.”.

| 11. | A 23. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „23. cikk
  Bérleti megállapodások

  (1)   E cikk alkalmazásában a »bérbe vevő szerződő fél« kifejezés a védelmi és végrehajtási intézkedések I.A és I.B mellékletében jelzett kerettel rendelkező szerződő félre, vagy a halászati lehetőségekre meghatározott kerettel rendelkező tagállamra utal, a »lobogó szerinti szerződő állam« kifejezés pedig azt a szerződő felet vagy tagállamot jelenti, amelyben a bérelt hajót lajstromozták.


  (2)   A bérbe vevő szerződő fél halászati keretének egészét vagy egy részét akkor lehet egy másik szerződő fél lobogója alatt közlekedő, engedélyezett bérelt hajóval (a továbbiakban: a bérelt hajó) lehalászni, ha teljesülnek a következő feltételek:






  a) | a lobogó szerinti szerződő állam írásban hozzájárult a bérleti megállapodáshoz; |
| --- | --- | --- |

11.

A 23. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„23. cikk

Bérleti megállapodások

(1)   E cikk alkalmazásában a »bérbe vevő szerződő fél« kifejezés a védelmi és végrehajtási intézkedések I.A és I.B mellékletében jelzett kerettel rendelkező szerződő félre, vagy a halászati lehetőségekre meghatározott kerettel rendelkező tagállamra utal, a »lobogó szerinti szerződő állam« kifejezés pedig azt a szerződő felet vagy tagállamot jelenti, amelyben a bérelt hajót lajstromozták.

(2)   A bérbe vevő szerződő fél halászati keretének egészét vagy egy részét akkor lehet egy másik szerződő fél lobogója alatt közlekedő, engedélyezett bérelt hajóval (a továbbiakban: a bérelt hajó) lehalászni, ha teljesülnek a következő feltételek:

a)

a lobogó szerinti szerződő állam írásban hozzájárult a bérleti megállapodáshoz;

| b) | a bérleti megállapodás bármely naptári évben lobogó szerinti szerződő államonként egy halászhajóra korlátozódik; |
| --- | --- |

b)

a bérleti megállapodás bármely naptári évben lobogó szerinti szerződő államonként egy halászhajóra korlátozódik;

| c) | a bérleti megállapodás szerinti halászati műveletek összesített időtartama az adott naptári évben nem haladja meg a hat hónapot; és |
| --- | --- |

c)

a bérleti megállapodás szerinti halászati műveletek összesített időtartama az adott naptári évben nem haladja meg a hat hónapot; és

| d) | a bérelt hajót nem azonosították korábban IUU-halászatot folytató hajóként. |
| --- | --- |

d)

a bérelt hajót nem azonosították korábban IUU-halászatot folytató hajóként.

(3)   A bérleti megállapodás értelmében bérelt hajó által zsákmányolt valamennyi fogást és járulékos fogást a bérbe vevő szerződő félnek kell tulajdonítani.

(4)   A lobogó szerinti szerződő állam a bérleti megállapodás szerinti halászati műveletek végrehajtása során nem engedélyezi a bérelt hajó számára a lobogó szerinti szerződő állam keretének terhére vagy másik bérléssel egyidejűleg történő halászatot.

(5)   Nem végezhető tengeri átrakodás a bérbe vevő szerződő fél olyan előzetes engedélye nélkül, amely biztosítja, hogy az átrakodást a fedélzeten tartózkodó megfigyelő felügyelete mellett hajtsák végre.

(6)   A lobogó szerinti szerződő állam a bérleti megállapodás kezdete előtt írásban értesíti a NAFO ügyvezető titkárát a bérleti megállapodáshoz való hozzájárulásáról, és átadja a bérelt hajónak a NAFO ügyvezető titkára által kiadott értesítés másolatát a bérleti megállapodás részleteivel együtt.

(6a)   Amennyiben a bérelt hajó uniós halászhajó, a lobogó szerinti tagállam a bérleti megállapodás kezdete előtt írásban értesíti a Bizottságot. Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a védelmi és végrehajtási intézkedésekben megállapított vonatkozó feltételek teljesülnek, értesíti a NAFO ügyvezető titkárát arról, hogy hozzájárult a bérleti megállapodáshoz.

(6b)   A bérbe vevő szerződő fél a bérleti megállapodás hatálybalépésének napja előtt írásban közli a NAFO ügyvezető titkárával és a bérelt hajóval a következő információkat, amelyek egy másolatát a bérelt hajó mindenkor köteles a fedélzetén tartani:

| a) | a hajó neve, a lobogó szerinti állambeli lajstromszám, az IMO-szám és a lobogó szerinti állam; |
| --- | --- |

a)

a hajó neve, a lobogó szerinti állambeli lajstromszám, az IMO-szám és a lobogó szerinti állam;

| b) | a hajó előző neve(i) és lobogó szerinti állama(i), ha vannak; |
| --- | --- |

b)

a hajó előző neve(i) és lobogó szerinti állama(i), ha vannak;

| c) | a tulajdonos(ok) és üzemeltető(k) neve és címe; |
| --- | --- |

c)

a tulajdonos(ok) és üzemeltető(k) neve és címe;

| d) | a bérleti megállapodás, valamint a bérbe vevő szerződő fél által a bérelt hajó számára kiállított bármilyen halászati meghatalmazás vagy engedély egy példánya; és |
| --- | --- |

d)

a bérleti megállapodás, valamint a bérbe vevő szerződő fél által a bérelt hajó számára kiállított bármilyen halászati meghatalmazás vagy engedély egy példánya; és

| e) | a hajó részére meghatározott keret. |
| --- | --- |

e)

a hajó részére meghatározott keret.

(6c)   Amennyiben a bérbe vevő szerződő fél az Unió, a bérbe vevő tagállam a bérleti megállapodás hatálybalépése előtt közli a Bizottsággal a (6b) bekezdésben említett információkat. Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a védelmi és végrehajtási intézkedésekben megállapított vonatkozó feltételek teljesülnek, továbbítja az információkat a NAFO ügyvezető titkárának.

(7)   Amennyiben a bérelt hajó uniós halászhajó, a lobogó szerinti tagállam haladéktalanul értesíti a Bizottságot a következő események bármelyikének bekövetkezésekor:

| a) | a bérleti megállapodás értelmében folytatott halászati műveletek megkezdése; |
| --- | --- |

a)

a bérleti megállapodás értelmében folytatott halászati műveletek megkezdése;

| b) | a bérleti megállapodás értelmében folytatott halászati műveletek felfüggesztése; |
| --- | --- |

b)

a bérleti megállapodás értelmében folytatott halászati műveletek felfüggesztése;

| c) | a bérleti megállapodás értelmében folytatott, majd felfüggesztett halászati műveletek újrakezdése; |
| --- | --- |

c)

a bérleti megállapodás értelmében folytatott, majd felfüggesztett halászati műveletek újrakezdése;

| d) | a bérleti megállapodás értelmében folytatott halászati műveletek befejezése. |
| --- | --- |

d)

a bérleti megállapodás értelmében folytatott halászati műveletek befejezése.

(8)   A lobogó szerinti szerződő állam külön nyilvántartást vezet a lobogója alatt közlekedő hajók minden egyes bérbeadásából származó fogási és járulékos fogási adatokról, és azokról jelentést küld a Bizottságnak, amely azt továbbítja a bérbe vevő szerződő félnek és a NAFO ügyvezető titkárának.”.

| 12. | A 25. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | körzetenként pontosan nyilvántartják az egyes hálóvontatások/horogsor-kihelyezések alkalmával zsákmányolt fogást;”; |
| --- | --- | --- | --- |

12.

A 25. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

körzetenként pontosan nyilvántartják az egyes hálóvontatások/horogsor-kihelyezések alkalmával zsákmányolt fogást;”;

| b) | a (3) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | a b) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | körzetenként nyilvántartják az egyes fajok és terméktípusok termelését;”; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

a (3) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

a b) pont helyébe a következő szöveg lép:

„b)

körzetenként nyilvántartják az egyes fajok és terméktípusok termelését;”;

| ii. | a d) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „d) | minden egyes bejegyzést rögzítenek a 24. cikkel összhangban; és”; |
| --- | --- | --- |

ii.

a d) pont helyébe a következő szöveg lép:

„d)

minden egyes bejegyzést rögzítenek a 24. cikkel összhangban; és”;

| iii. | a szöveg a következő ponttal egészül ki:






  „e) | amennyiben a termelés az ellenőrzés napján történt, kérésre az ellenőr rendelkezésére bocsátják az adott napon feldolgozott fogásokra vonatkozó információkat.”; |
| --- | --- | --- |

iii.

a szöveg a következő ponttal egészül ki:

„e)

amennyiben a termelés az ellenőrzés napján történt, kérésre az ellenőr rendelkezésére bocsátják az adott napon feldolgozott fogásokra vonatkozó információkat.”;

| c) | a (6) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | az első albekezdésben a c) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | fogási jelentés (CAT): a hajón tartott fogás mennyisége és a visszaengedett mennyiség fajonként és körzetenként a jelentéstétel napját megelőző napra vonatkozóan, a nulla mennyiségeket is jelentve, naponta 12:00 (UTC) előtt továbbítva, kivéve, ha ezeket az adatokat COX-jelentésben adják meg; a nulla mennyiséget a kifogott és visszaengedett fajokra vonatkozóan az MZZ (meg nem határozott tengeri hal) hárombetűs kód használatával és a mennyiség rovatban a »0« beírásával kell jelenteni az alábbi példa szerint: (//CA/MZZ 0/és//RJ/MZZ 0/);”; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

a (6) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

az első albekezdésben a c) pont helyébe a következő szöveg lép:

„c)

fogási jelentés (CAT): a hajón tartott fogás mennyisége és a visszaengedett mennyiség fajonként és körzetenként a jelentéstétel napját megelőző napra vonatkozóan, a nulla mennyiségeket is jelentve, naponta 12:00 (UTC) előtt továbbítva, kivéve, ha ezeket az adatokat COX-jelentésben adják meg; a nulla mennyiséget a kifogott és visszaengedett fajokra vonatkozóan az MZZ (meg nem határozott tengeri hal) hárombetűs kód használatával és a mennyiség rovatban a »0« beírásával kell jelenteni az alábbi példa szerint: (//CA/MZZ 0/és//RJ/MZZ 0/);”;

| ii. | a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „A fogást fajok szerinti bontásban, a védelmi és végrehajtási intézkedések I.C mellékletében megadott, e rendelet mellékletének 11. pontjában említett, vonatkozó hárombetűs kódoknak megfelelően kell bejelenteni, vagy, ha a védelmi és végrehajtási intézkedések I.C mellékletében nem szerepel megfelelő kód, akkor a FAO Vízügyi Tudományok és Halászati Információs Rendszerének a fajok halászati statisztikai célokra vonatkozó listájában szereplő kódokat kell használni. Az egyes hálókivetések vagy horogsor-kihelyezések alkalmával kifogott minden egyes cápa becsült tömegét is rögzíteni kell.”; |
| --- | --- |

ii.

a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A fogást fajok szerinti bontásban, a védelmi és végrehajtási intézkedések I.C mellékletében megadott, e rendelet mellékletének 11. pontjában említett, vonatkozó hárombetűs kódoknak megfelelően kell bejelenteni, vagy, ha a védelmi és végrehajtási intézkedések I.C mellékletében nem szerepel megfelelő kód, akkor a FAO Vízügyi Tudományok és Halászati Információs Rendszerének a fajok halászati statisztikai célokra vonatkozó listájában szereplő kódokat kell használni. Az egyes hálókivetések vagy horogsor-kihelyezések alkalmával kifogott minden egyes cápa becsült tömegét is rögzíteni kell.”;

| d) | a (9) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

  „E bekezdés első albekezdésének a) pontja nem alkalmazandó, ha minden fogást a (6) bekezdésnek megfelelően bejelentettek.”. |
| --- | --- |

d)

a (9) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„E bekezdés első albekezdésének a) pontja nem alkalmazandó, ha minden fogást a (6) bekezdésnek megfelelően bejelentettek.”.

| 13. | A 27. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (5) bekezdés a következő ponttal egészül ki:






  „g) | a (11) bekezdés e) pontjában említett napi megfigyelői jelentést annak kézhezvételét követően haladéktalanul továbbítják a NAFO ügyvezető titkárának elektronikus formában.”; |
| --- | --- | --- | --- |

13.

A 27. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (5) bekezdés a következő ponttal egészül ki:

„g)

a (11) bekezdés e) pontjában említett napi megfigyelői jelentést annak kézhezvételét követően haladéktalanul továbbítják a NAFO ügyvezető titkárának elektronikus formában.”;

| b) | a (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(7)   Az egyes tagállamok megküldik:






  a) | legalább 24 órával a megfigyelőnek a halászhajóra való beszállása előtt a halászhajó nevét és nemzetközi rádióhívójelét, az érintett megfigyelő nevével és (adott esetben) azonosító számával együtt; |
| --- | --- | --- |

b)

a (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(7)   Az egyes tagállamok megküldik:

a)

legalább 24 órával a megfigyelőnek a halászhajóra való beszállása előtt a halászhajó nevét és nemzetközi rádióhívójelét, az érintett megfigyelő nevével és (adott esetben) azonosító számával együtt;

| b) | a teljes halászati útra vonatkozó, a (11) bekezdésben említett megfigyelői úti jelentést a hajónak a kikötőbe való beérkezését követő 20 napon belül; |
| --- | --- |

b)

a teljes halászati útra vonatkozó, a (11) bekezdésben említett megfigyelői úti jelentést a hajónak a kikötőbe való beérkezését követő 20 napon belül;

| c) | az előző naptári évre vonatkozó, az e cikkben meghatározott kötelezettségeknek a tagállam általi teljesítéséről szóló jelentést minden év február 15-ig.”; |
| --- | --- |

c)

az előző naptári évre vonatkozó, az e cikkben meghatározott kötelezettségeknek a tagállam általi teljesítéséről szóló jelentést minden év február 15-ig.”;

| c) | a (15) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(15)   A tagállamok által a (3) bekezdés c) és d) pontjával, az (5) bekezdés a) pontjával, a (6) bekezdés c) pontjával és a (7) bekezdéssel összhangban szolgáltatandó információkat másolatban meg kell küldeni az EFCA-nak és a Bizottságnak. Az EFCA gondoskodik arról, hogy ezeket az információkat a megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti weboldalon történő közzététel céljából haladéktalanul továbbítsa a NAFO ügyvezető titkárának.”. |
| --- | --- |

c)

a (15) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(15)   A tagállamok által a (3) bekezdés c) és d) pontjával, az (5) bekezdés a) pontjával, a (6) bekezdés c) pontjával és a (7) bekezdéssel összhangban szolgáltatandó információkat másolatban meg kell küldeni az EFCA-nak és a Bizottságnak. Az EFCA gondoskodik arról, hogy ezeket az információkat a megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti weboldalon történő közzététel céljából haladéktalanul továbbítsa a NAFO ügyvezető titkárának.”.

| 14. | A 28. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Az ellenőrzést és a felügyeletet a tagállamok, az EFCA és a Bizottság által kijelölt ellenőrök hajtják végre. A tagállamok és a Bizottság a rendszeren keresztül bejelentik az ellenőröket az EFCA-nak.”; |
| --- | --- | --- |

14.

A 28. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az ellenőrzést és a felügyeletet a tagállamok, az EFCA és a Bizottság által kijelölt ellenőrök hajtják végre. A tagállamok és a Bizottság a rendszeren keresztül bejelentik az ellenőröket az EFCA-nak.”;

| b) | a (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(7)   A kutatóhajót látogató ellenőröknek fel kell jegyezniük a hajó állapotát, és az ellenőrzési eljárást az arról való megbizonyosodásra kell korlátozniuk, hogy a hajó a kutatási tervnek megfelelő tevékenységet végez. Ha az ellenőrök alapos okkal feltételezik, hogy a hajó a kutatási tervének nem megfelelő tevékenységeket folytat, haladéktalanul tájékoztatniuk kell a Bizottságot és az EFCA-t, a védelmi és végrehajtási intézkedések pedig teljeskörűen alkalmazandóvá válnak.”. |
| --- | --- |

b)

a (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(7)   A kutatóhajót látogató ellenőröknek fel kell jegyezniük a hajó állapotát, és az ellenőrzési eljárást az arról való megbizonyosodásra kell korlátozniuk, hogy a hajó a kutatási tervnek megfelelő tevékenységet végez. Ha az ellenőrök alapos okkal feltételezik, hogy a hajó a kutatási tervének nem megfelelő tevékenységeket folytat, haladéktalanul tájékoztatniuk kell a Bizottságot és az EFCA-t, a védelmi és végrehajtási intézkedések pedig teljeskörűen alkalmazandóvá válnak.”.

| 15. | A 30. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | továbbítani a felügyeleti jelentést az EFCA-nak, amely azt haladéktalanul továbbküldi a NAFO ügyvezető titkárának a hajó lobogója szerinti szerződő állam felé való továbbítás céljából;”; |
| --- | --- | --- | --- |

15.

A 30. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

továbbítani a felügyeleti jelentést az EFCA-nak, amely azt haladéktalanul továbbküldi a NAFO ügyvezető titkárának a hajó lobogója szerinti szerződő állam felé való továbbítás céljából;”;

| b) | a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(4)   A vizsgálati jelentést a tagállamok elküldik az EFCA-nak, amely azt megküldi a NAFO ügyvezető titkárának és a Bizottságnak.”. |
| --- | --- |

b)

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A vizsgálati jelentést a tagállamok elküldik az EFCA-nak, amely azt megküldi a NAFO ügyvezető titkárának és a Bizottságnak.”.

| 16. | A 33. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés c) pontjának ii. alpontja helyébe a következő szöveg lép:






  „ii. | feljegyezni az összegzéseket, valamint az ellenőrzési jelentés megfelelő szakaszában feljegyezni a bejegyzett fogások és a fedélzeten lévő fogással kapcsolatos becsléseik közötti eltérést;”; |
| --- | --- | --- | --- |

16.

A 33. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés c) pontjának ii. alpontja helyébe a következő szöveg lép:

„ii.

feljegyezni az összegzéseket, valamint az ellenőrzési jelentés megfelelő szakaszában feljegyezni a bejegyzett fogások és a fedélzeten lévő fogással kapcsolatos becsléseik közötti eltérést;”;

| b) | a (3) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | a tengeri ellenőrzési jelentést lehetőség szerint az ellenőrzést követő 20 napon belül elküldi az EFCA-nak, amely azt benyújtja a NAFO ügyvezető titkárának;”. |
| --- | --- | --- |

b)

a (3) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

a tengeri ellenőrzési jelentést lehetőség szerint az ellenőrzést követő 20 napon belül elküldi az EFCA-nak, amely azt benyújtja a NAFO ügyvezető titkárának;”.

| 17. | A 34. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés g) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „g) | értesítsék a fedélzeten tartózkodó bármely megfigyelőt a jogsértésről.”; |
| --- | --- | --- | --- |

17.

A 34. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés g) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„g)

értesítsék a fedélzeten tartózkodó bármely megfigyelőt a jogsértésről.”;

| b) | a (2) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | az első albekezdésben az a) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | a jogsértés észlelésétől számított 24 órán belül továbbítja az ellenőrei által jelentett jogsértésről szóló írásos értesítést a Bizottságnak és az EFCA-nak, amely továbbítja azt a lobogó szerinti szerződő állam vagy tagállam illetékes hatóságának, ha az nem egyezik meg az ellenőrzést végző tagállammal, valamint a NAFO ügyvezető titkárának. Az írásos értesítésnek tartalmaznia kell a védelmi és végrehajtási intézkedések IV.B melléklete szerinti – e rendelet mellékletének 41. pontjában említett – ellenőrzési jelentés jogsértésekre vonatkozó részében rögzített információkat; hivatkoznia kell a vonatkozó intézkedésekre és részletesen ismertetnie kell azokat az indokokat, amelyeken a jogsértés vádja alapul, valamint az azt alátámasztó bizonyítékokat; és amennyiben lehetséges, mellékletként tartalmaznia kell a felszerelésről, fogásról vagy egyéb bizonyítékról az e cikk (1) bekezdésében említett jogsértéssel kapcsolatosan készített fényképeket;”; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

a (2) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

az első albekezdésben az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a)

a jogsértés észlelésétől számított 24 órán belül továbbítja az ellenőrei által jelentett jogsértésről szóló írásos értesítést a Bizottságnak és az EFCA-nak, amely továbbítja azt a lobogó szerinti szerződő állam vagy tagállam illetékes hatóságának, ha az nem egyezik meg az ellenőrzést végző tagállammal, valamint a NAFO ügyvezető titkárának. Az írásos értesítésnek tartalmaznia kell a védelmi és végrehajtási intézkedések IV.B melléklete szerinti – e rendelet mellékletének 41. pontjában említett – ellenőrzési jelentés jogsértésekre vonatkozó részében rögzített információkat; hivatkoznia kell a vonatkozó intézkedésekre és részletesen ismertetnie kell azokat az indokokat, amelyeken a jogsértés vádja alapul, valamint az azt alátámasztó bizonyítékokat; és amennyiben lehetséges, mellékletként tartalmaznia kell a felszerelésről, fogásról vagy egyéb bizonyítékról az e cikk (1) bekezdésében említett jogsértéssel kapcsolatosan készített fényképeket;”;

| ii. | a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „Az EFCA benyújtja az ellenőrzési jelentést a NAFO ügyvezető titkárának.”. |
| --- | --- |

ii.

a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Az EFCA benyújtja az ellenőrzési jelentést a NAFO ügyvezető titkárának.”.

| 18. | A 35. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | az a) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | az »egyéb« kvóta terhére végzett halászat a Bizottság és az EFCA előzetes értesítése nélkül, az 5. cikket megsértve;”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

18.

A 35. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a)

az »egyéb« kvóta terhére végzett halászat a Bizottság és az EFCA előzetes értesítése nélkül, az 5. cikket megsértve;”;

| ii. | az e) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „e) | lezárt területen folytatott halászat, a 9. cikk (5) bekezdését vagy a 18. cikket megsértve;”; |
| --- | --- | --- |

ii.

az e) pont helyébe a következő szöveg lép:

„e)

lezárt területen folytatott halászat, a 9. cikk (5) bekezdését vagy a 18. cikket megsértve;”;

| iii. | a g) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „g) | nem engedélyezett szembőségű háló vagy rácsméretű rács használata, a 13. vagy 14. cikket megsértve;”; |
| --- | --- | --- |

iii.

a g) pont helyébe a következő szöveg lép:

„g)

nem engedélyezett szembőségű háló vagy rácsméretű rács használata, a 13. vagy 14. cikket megsértve;”;

| iv. | a k) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „k) | a fogásra vonatkozó üzenetek továbbításának elmulasztása, a 12. cikk (1) bekezdését vagy a 25. cikket megsértve;”; |
| --- | --- | --- |

iv.

a k) pont helyébe a következő szöveg lép:

„k)

a fogásra vonatkozó üzenetek továbbításának elmulasztása, a 12. cikk (1) bekezdését vagy a 25. cikket megsértve;”;

| b) | az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(5)   A (3) és a (4) bekezdés alkalmazásában a »valóstól eltérő fogási adatok feljegyzése« alatt azt kell érteni, ha a fedélzeten tárolt feldolgozott fogásnak az ellenőr által becsült fajonkénti vagy teljes mennyisége és a termelési naplóba bejegyzett adatok közötti eltérés legalább 10 tonna vagy a termelési naplóban szereplő adatok százalékában számítva 20 %, amelyik érték a nagyobb.”; |
| --- | --- |

b)

az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   A (3) és a (4) bekezdés alkalmazásában a »valóstól eltérő fogási adatok feljegyzése« alatt azt kell érteni, ha a fedélzeten tárolt feldolgozott fogásnak az ellenőr által becsült fajonkénti vagy teljes mennyisége és a termelési naplóba bejegyzett adatok közötti eltérés legalább 10 tonna vagy a termelési naplóban szereplő adatok százalékában számítva 20 %, amelyik érték a nagyobb.”;

| c) | a (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(6)   A lobogó szerinti tagállam és – ha eltérő – a kikötő szerinti szerződő állam hozzájárulásával más szerződő fél vagy tagállam ellenőrei részt vehetnek a fogás teljes ellenőrzésében és számbavételében.”. |
| --- | --- |

c)

a (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(6)   A lobogó szerinti tagállam és – ha eltérő – a kikötő szerinti szerződő állam hozzájárulásával más szerződő fél vagy tagállam ellenőrei részt vehetnek a fogás teljes ellenőrzésében és számbavételében.”.

| 19. | A 39. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1), (2) és (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A kikötő szerinti tagállam eljuttatja a Bizottsághoz azon kijelölt kikötők listáját, amelyekbe a halászhajók behajózhatnak kirakodás, átrakodás és/vagy kikötői szolgáltatások céljából, és a lehető legnagyobb mértékben biztosítja, hogy minden egyes kijelölt kikötőnek elegendő kapacitása legyen az e fejezet szerinti ellenőrzések elvégzéséhez. A Bizottság értesíti a NAFO ügyvezető titkárát a kijelölt kikötők listájáról. A lista minden későbbi módosítását a változás hatálybalépését megelőzően legalább tizenöt nappal közzé kell tenni annak felváltása érdekében.


  (2)   A kikötő szerinti tagállam meghatározza a kérelem benyújtásának legkésőbbi határidejét. A kérelem benyújtásának határideje az érkezés becsült ideje előtti három munkanap. A kikötő szerinti tagállam a Bizottsággal egyetértésben más határidőt is megszabhat a kérelem benyújtására, tekintettel többek között a fogásból készített termék típusára vagy a halászati terület és a kikötői közötti távolságra. A kikötő szerinti tagállam a kérelem benyújtásának határidejére vonatkozó információt eljuttatja a Bizottsághoz, amely erről értesíti a NAFO ügyvezető titkárát.


  (3)   A kikötő szerinti tagállam kijelöli az illetékes hatóságot, amely kapcsolattartó pontként működik a 41. cikk szerinti kérelmek fogadására, a 40. cikk (2) bekezdése szerinti visszaigazolások fogadására és az e cikk (6) bekezdése szerinti engedélyek kiadására. A kikötő szerinti tagállam az illetékes hatóság nevét és elérhetőségét eljuttatja a Bizottsághoz, amely erről értesíti a NAFO ügyvezető titkárát.”; |
| --- | --- | --- |

19.

A 39. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1), (2) és (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A kikötő szerinti tagállam eljuttatja a Bizottsághoz azon kijelölt kikötők listáját, amelyekbe a halászhajók behajózhatnak kirakodás, átrakodás és/vagy kikötői szolgáltatások céljából, és a lehető legnagyobb mértékben biztosítja, hogy minden egyes kijelölt kikötőnek elegendő kapacitása legyen az e fejezet szerinti ellenőrzések elvégzéséhez. A Bizottság értesíti a NAFO ügyvezető titkárát a kijelölt kikötők listájáról. A lista minden későbbi módosítását a változás hatálybalépését megelőzően legalább tizenöt nappal közzé kell tenni annak felváltása érdekében.

(2)   A kikötő szerinti tagállam meghatározza a kérelem benyújtásának legkésőbbi határidejét. A kérelem benyújtásának határideje az érkezés becsült ideje előtti három munkanap. A kikötő szerinti tagállam a Bizottsággal egyetértésben más határidőt is megszabhat a kérelem benyújtására, tekintettel többek között a fogásból készített termék típusára vagy a halászati terület és a kikötői közötti távolságra. A kikötő szerinti tagállam a kérelem benyújtásának határidejére vonatkozó információt eljuttatja a Bizottsághoz, amely erről értesíti a NAFO ügyvezető titkárát.

(3)   A kikötő szerinti tagállam kijelöli az illetékes hatóságot, amely kapcsolattartó pontként működik a 41. cikk szerinti kérelmek fogadására, a 40. cikk (2) bekezdése szerinti visszaigazolások fogadására és az e cikk (6) bekezdése szerinti engedélyek kiadására. A kikötő szerinti tagállam az illetékes hatóság nevét és elérhetőségét eljuttatja a Bizottsághoz, amely erről értesíti a NAFO ügyvezető titkárát.”;

| b) | a (8) és a (9) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(8)   A kikötő szerinti tagállam késedelem nélkül értesíti a hajó parancsnokát arról, hogy engedélyezi-e a kikötőbe való behajózást, vagy ha a hajó már a kikötőben van, a ki- vagy átrakodást vagy a kikötő használatát. Ha a hajó engedélyt kap a behajózásra, a védelmi és végrehajtási intézkedések II.L mellékletében meghatározott, a kikötő szerinti állam általi ellenőrzés előzetes kérelmezésére szolgáló – e rendelet mellékletének 43. pontjában említett – nyomtatvány egy példányát, a C részt megfelelően kitöltve visszaküldi a hajóparancsnoknak. Ezt a példányt a NAFO ügyvezető titkárának is meg kell küldeni, másolatba téve a Bizottságot és az EFCA-t. Az engedély megtagadása esetén a kikötő szerinti tagállam a lobogó szerinti NAFO szerződő felet is értesíti.


  (9)   A 41. cikk (2) bekezdésében említett előzetes kérelem visszavonása esetén a kikötő szerinti tagállam a kikötő szerinti állam általi ellenőrzés előzetes kérelmezésére szolgáló visszavont nyomtatvány egy példányát megküldi a NAFO ügyvezető titkárának, másolatba téve a Bizottságot és az EFCA-t.”; |
| --- | --- |

b)

a (8) és a (9) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(8)   A kikötő szerinti tagállam késedelem nélkül értesíti a hajó parancsnokát arról, hogy engedélyezi-e a kikötőbe való behajózást, vagy ha a hajó már a kikötőben van, a ki- vagy átrakodást vagy a kikötő használatát. Ha a hajó engedélyt kap a behajózásra, a védelmi és végrehajtási intézkedések II.L mellékletében meghatározott, a kikötő szerinti állam általi ellenőrzés előzetes kérelmezésére szolgáló – e rendelet mellékletének 43. pontjában említett – nyomtatvány egy példányát, a C részt megfelelően kitöltve visszaküldi a hajóparancsnoknak. Ezt a példányt a NAFO ügyvezető titkárának is meg kell küldeni, másolatba téve a Bizottságot és az EFCA-t. Az engedély megtagadása esetén a kikötő szerinti tagállam a lobogó szerinti NAFO szerződő felet is értesíti.

(9)   A 41. cikk (2) bekezdésében említett előzetes kérelem visszavonása esetén a kikötő szerinti tagállam a kikötő szerinti állam általi ellenőrzés előzetes kérelmezésére szolgáló visszavont nyomtatvány egy példányát megküldi a NAFO ügyvezető titkárának, másolatba téve a Bizottságot és az EFCA-t.”;

| c) | a (17) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(17)   A kikötő szerinti tagállam késedelem nélkül megküldi a kikötő szerinti állam általi ellenőrzésről szóló minden jelentés egy példányát a NAFO ügyvezető titkárának, másolatba téve a Bizottságot és az EFCA-t.”. |
| --- | --- |

c)

a (17) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(17)   A kikötő szerinti tagállam késedelem nélkül megküldi a kikötő szerinti állam általi ellenőrzésről szóló minden jelentés egy példányát a NAFO ügyvezető titkárának, másolatba téve a Bizottságot és az EFCA-t.”.

| 20. | A 45. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „45. cikk
  Nem szerződő fél hajójának észlelése és ellenőrzése a szabályozási területen
  Amennyiben a közös ellenőrzési és felügyeleti rendszer értelmében felhatalmazott, a szabályozási területen ellenőrzési és/vagy felügyeleti tevékenységet végző tagállamok bármelyike vagy – adott esetben – az EFCA a szabályozási területen halászati tevékenységet végző, nem egy szerződő fél lobogója alatt közlekedő hajót észlel vagy azonosít:






  a) | a védelmi és végrehajtási intézkedések IV.A mellékletében meghatározott – e rendelet mellékletének 38. pontjában említett – felügyeleti jelentési formanyomtatványt használva haladéktalanul továbbítja az információt a Bizottságnak; |
| --- | --- | --- |

20.

A 45. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„45. cikk

Nem szerződő fél hajójának észlelése és ellenőrzése a szabályozási területen

Amennyiben a közös ellenőrzési és felügyeleti rendszer értelmében felhatalmazott, a szabályozási területen ellenőrzési és/vagy felügyeleti tevékenységet végző tagállamok bármelyike vagy – adott esetben – az EFCA a szabályozási területen halászati tevékenységet végző, nem egy szerződő fél lobogója alatt közlekedő hajót észlel vagy azonosít:

a)

a védelmi és végrehajtási intézkedések IV.A mellékletében meghatározott – e rendelet mellékletének 38. pontjában említett – felügyeleti jelentési formanyomtatványt használva haladéktalanul továbbítja az információt a Bizottságnak;

| b) | megkísérli tájékoztatni a hajó parancsnokát arról, hogy a hajó feltételezhetően IUU-halászatban vesz részt, valamint hogy ezt az információt továbbítani fogják minden szerződő félnek, a megfelelő regionális halászati gazdálkodási szervezeteknek és a hajó lobogó szerinti államának; |
| --- | --- |

b)

megkísérli tájékoztatni a hajó parancsnokát arról, hogy a hajó feltételezhetően IUU-halászatban vesz részt, valamint hogy ezt az információt továbbítani fogják minden szerződő félnek, a megfelelő regionális halászati gazdálkodási szervezeteknek és a hajó lobogó szerinti államának;

| c) | adott esetben engedélyt kér a hajó parancsnokától arra, hogy ellenőrzés céljából a hajó fedélzetére lépjen; és |
| --- | --- |

c)

adott esetben engedélyt kér a hajó parancsnokától arra, hogy ellenőrzés céljából a hajó fedélzetére lépjen; és

| d) | abban az esetben, ha a hajó parancsnoka beleegyezik az ellenőrzésbe:






  i. | a védelmi és végrehajtási intézkedések IV.B melléklete szerinti – e rendelet mellékletének 41. pontjában említett – ellenőrzési jelentés formanyomtatványát használva haladéktalanul továbbítja az ellenőr megállapításait a Bizottságnak; és |
| --- | --- | --- |

d)

abban az esetben, ha a hajó parancsnoka beleegyezik az ellenőrzésbe:

i.

a védelmi és végrehajtási intézkedések IV.B melléklete szerinti – e rendelet mellékletének 41. pontjában említett – ellenőrzési jelentés formanyomtatványát használva haladéktalanul továbbítja az ellenőr megállapításait a Bizottságnak; és

| ii. | az ellenőrzési jelentés egy példányát átadja a hajó parancsnokának.”. |
| --- | --- |

ii.

az ellenőrzési jelentés egy példányát átadja a hajó parancsnokának.”.

| 21. | Az 50. cikk (2) bekezdése a következő pontokkal egészül ki:






  „i) | a 13. cikk (2) bekezdésében meghatározott szembőségek; |
| --- | --- | --- |

21.

Az 50. cikk (2) bekezdése a következő pontokkal egészül ki:

„i)

a 13. cikk (2) bekezdésében meghatározott szembőségek;

| j) | a norvég garnéla halászatában használt szelektáló rácsokra, rácsokra és kampós láncokra vonatkozó, a 14. cikk (2) bekezdésében meghatározott műszaki előírások, valamint a szelektáló rácsokra vagy csatolmányokra vonatkozó, a 14. cikk (3) vagy (3a) bekezdésében meghatározott műszaki előírások; |
| --- | --- |

j)

a norvég garnéla halászatában használt szelektáló rácsokra, rácsokra és kampós láncokra vonatkozó, a 14. cikk (2) bekezdésében meghatározott műszaki előírások, valamint a szelektáló rácsokra vagy csatolmányokra vonatkozó, a 14. cikk (3) vagy (3a) bekezdésében meghatározott műszaki előírások;

| k) | a 18. cikkben meghatározott, a fenékhalászati tevékenységekre vonatkozó területi vagy időbeli korlátozások.”. |
| --- | --- |

k)

a 18. cikkben meghatározott, a fenékhalászati tevékenységekre vonatkozó területi vagy időbeli korlátozások.”.

| 22. | A melléklet a következőképpen módosul:






  a) | a 44. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „44. | a védelmi és végrehajtási intézkedéseknek a 39. cikk (11) bekezdésében említett, ellenőrzésekről szóló IV.H melléklete;”; |
| --- | --- | --- | --- |

22.

A melléklet a következőképpen módosul:

a)

a 44. pont helyébe a következő szöveg lép:

„44.

a védelmi és végrehajtási intézkedéseknek a 39. cikk (11) bekezdésében említett, ellenőrzésekről szóló IV.H melléklete;”;

| b) | a szöveg a következő ponttal egészül ki:






  „45. | a védelmi és végrehajtási intézkedések II.H melléklete a szerződő felek alkalmazásában álló személyek számára a megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti weboldalhoz való hozzáférés megadására vonatkozó eljárásról.”. |
| --- | --- | --- |

b)

a szöveg a következő ponttal egészül ki:

„45.

a védelmi és végrehajtási intézkedések II.H melléklete a szerződő felek alkalmazásában álló személyek számára a megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti weboldalhoz való hozzáférés megadására vonatkozó eljárásról.”.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. július 14-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

D. M. SASSOLI

a Tanács részéről

az elnök

A. LOGAR

---

(1)  
  HL C 429., 2020.12.11., 279. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2021. június 23-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2021. július 13-i határozata.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/833 rendelete (2019. május 20.) az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet szabályozási területén alkalmazandó védelmi és végrehajtási intézkedések megállapításáról, az (EU) 2016/1627 rendelet módosításáról, valamint a 2115/2005/EK és az 1386/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 141., 2019.5.28., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/473 rendelete (2019. március 19.) az Európai Halászati Ellenőrző Hivatalról (HL L 83., 2019.3.25., 18. o.).

4

(5)  
  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

5

---

| 2021.7.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 274/41 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.7.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 274/41

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2021/1232 RENDELETE

(2021. július 14.)

a 2002/58/EK irányelv bizonyos rendelkezéseitől a technológiáknak a számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók által a gyermekek online szexuális bántalmazása elleni küzdelem céljából a személyes és egyéb adatok kezelésére történő használata tekintetében való ideiglenes eltérésről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 16. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 114. cikke (1) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) megállapítja az elektronikus hírközlési ágazatban az adatcsere során a személyes adatok kezelése vonatkozásában a magánélethez és a bizalmas adatkezeléshez való jogot biztosító szabályokat. Az említett irányelv pontosítja és kiegészíti az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (4). |
| --- | --- |

(1)

A 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) megállapítja az elektronikus hírközlési ágazatban az adatcsere során a személyes adatok kezelése vonatkozásában a magánélethez és a bizalmas adatkezeléshez való jogot biztosító szabályokat. Az említett irányelv pontosítja és kiegészíti az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (4).

| (2) | A 2002/58/EK irányelv a személyes adatoknak a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtásával összefüggő kezelésére vonatkozik. 2020. december 21-ig az elektronikus hírközlési szolgáltatásnak a 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) 2. cikkének c) pontjában rögzített fogalommeghatározása volt alkalmazandó. Az említett nappal az (EU) 2018/1972 európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) hatályon kívül helyezte a 2002/21/EK irányelvet. Az elektronikus hírközlési szolgáltatásoknak az (EU) 2018/1972 irányelv 2. cikkének 4. pontjában szereplő fogalommeghatározása az említett irányelv 2. cikkének 7. pontjában meghatározott számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatásokat is magában foglalja. Ezért a számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatások – amelyek magukban foglalják például az internetes hangátviteli, az üzenetküldési és a webalapú e-mail-szolgáltatásokat – 2020. december 21-től a 2002/58/EK irányelv hatálya alá kerültek. |
| --- | --- |

(2)

A 2002/58/EK irányelv a személyes adatoknak a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtásával összefüggő kezelésére vonatkozik. 2020. december 21-ig az elektronikus hírközlési szolgáltatásnak a 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) 2. cikkének c) pontjában rögzített fogalommeghatározása volt alkalmazandó. Az említett nappal az (EU) 2018/1972 európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) hatályon kívül helyezte a 2002/21/EK irányelvet. Az elektronikus hírközlési szolgáltatásoknak az (EU) 2018/1972 irányelv 2. cikkének 4. pontjában szereplő fogalommeghatározása az említett irányelv 2. cikkének 7. pontjában meghatározott számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatásokat is magában foglalja. Ezért a számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatások – amelyek magukban foglalják például az internetes hangátviteli, az üzenetküldési és a webalapú e-mail-szolgáltatásokat – 2020. december 21-től a 2002/58/EK irányelv hatálya alá kerültek.

| (3) | Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 6. cikke (1) bekezdésének megfelelően az Unió elismeri az Európai Unió Alapjogi Chartájában (a továbbiakban: a Charta) foglalt jogokat, szabadságokat és elveket. A Charta 7. cikke védi mindenkinek a magán- és családi élete, otthona és kapcsolattartása tiszteletben tartásához fűződő alapvető jogát, ami magában foglalja a közlések titkosságát is. A Charta 8. cikke rögzíti a személyes adatok védelméhez való jogot. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 6. cikke (1) bekezdésének megfelelően az Unió elismeri az Európai Unió Alapjogi Chartájában (a továbbiakban: a Charta) foglalt jogokat, szabadságokat és elveket. A Charta 7. cikke védi mindenkinek a magán- és családi élete, otthona és kapcsolattartása tiszteletben tartásához fűződő alapvető jogát, ami magában foglalja a közlések titkosságát is. A Charta 8. cikke rögzíti a személyes adatok védelméhez való jogot.

| (4) | Az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1989. évi gyermekjogi egyezménye (Gyermekjogi Egyezmény) 3. cikkének (1) bekezdése, valamint a Charta 24. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a hatóságok és a magánintézmények minden gyermekekkel kapcsolatos tevékenységében a gyermek legfőbb érdekét kell szem előtt tartani. A Gyermekjogi Egyezmény 3. cikkének (2) bekezdése és a Charta 24. cikkének (1) bekezdése továbbá rendelkezik a gyermekeknek a jólétükhöz szükséges ilyen védelemhez és gondoskodáshoz való jogáról. |
| --- | --- |

(4)

Az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1989. évi gyermekjogi egyezménye (Gyermekjogi Egyezmény) 3. cikkének (1) bekezdése, valamint a Charta 24. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a hatóságok és a magánintézmények minden gyermekekkel kapcsolatos tevékenységében a gyermek legfőbb érdekét kell szem előtt tartani. A Gyermekjogi Egyezmény 3. cikkének (2) bekezdése és a Charta 24. cikkének (1) bekezdése továbbá rendelkezik a gyermekeknek a jólétükhöz szükséges ilyen védelemhez és gondoskodáshoz való jogáról.

| (5) | A gyermekek védelme offline és online módon egyaránt az Unió egyik prioritása. A gyermekek szexuális bántalmazása és szexuális kizsákmányolása súlyosan sérti az emberi és alapvető jogokat, különösen a gyermekeknek az erőszak, a bántalmazás és az elhanyagolás, a bántalmazás, illetve a kizsákmányolás, többek között a szexuális bántalmazás, minden formájával szembeni védelemhez való jogát, ahogy arról a Gyermekjogi Egyezmény és a Charta is rendelkezik. Számos társadalmi és gazdasági előnye mellett a digitalizáció kihívásokat is maga után vont, többek között a gyermekek online szexuális bántalmazásának megnövekedett előfordulását. 2020. július 24-én a Bizottság elfogadta „A gyermekek szexuális bántalmazása elleni hatékonyabb küzdelmet célzó uniós stratégia” (a továbbiakban: a stratégia) című közleményét. A stratégia célja, hogy uniós szinten hatékony válaszlépéseket biztosítson a gyermekek szexuális bántalmazásának bűncselekményével szemben. |
| --- | --- |

(5)

A gyermekek védelme offline és online módon egyaránt az Unió egyik prioritása. A gyermekek szexuális bántalmazása és szexuális kizsákmányolása súlyosan sérti az emberi és alapvető jogokat, különösen a gyermekeknek az erőszak, a bántalmazás és az elhanyagolás, a bántalmazás, illetve a kizsákmányolás, többek között a szexuális bántalmazás, minden formájával szembeni védelemhez való jogát, ahogy arról a Gyermekjogi Egyezmény és a Charta is rendelkezik. Számos társadalmi és gazdasági előnye mellett a digitalizáció kihívásokat is maga után vont, többek között a gyermekek online szexuális bántalmazásának megnövekedett előfordulását. 2020. július 24-én a Bizottság elfogadta „A gyermekek szexuális bántalmazása elleni hatékonyabb küzdelmet célzó uniós stratégia” (a továbbiakban: a stratégia) című közleményét. A stratégia célja, hogy uniós szinten hatékony válaszlépéseket biztosítson a gyermekek szexuális bántalmazásának bűncselekményével szemben.

| (6) | A 2011/93/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (7) összhangban ez a rendelet nem irányadó azokra a tagállami szakpolitikákra, amelyek az esetleg gyermekek bevonásával folytatott, beleegyezésen alapuló, az emberi fejlődés során a szexualitás normális felfedezésének tekinthető szexuális tevékenységekre vonatkoznak, figyelembe véve az eltérő kulturális és jogi hagyományokat, valamint a gyermekek és a fiatal felnőttek közötti kapcsolatfelvétel és kapcsolattartás új formáit, ideértve az információs és kommunikációs technológiák útján megvalósulókat is. |
| --- | --- |

(6)

A 2011/93/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (7) összhangban ez a rendelet nem irányadó azokra a tagállami szakpolitikákra, amelyek az esetleg gyermekek bevonásával folytatott, beleegyezésen alapuló, az emberi fejlődés során a szexualitás normális felfedezésének tekinthető szexuális tevékenységekre vonatkoznak, figyelembe véve az eltérő kulturális és jogi hagyományokat, valamint a gyermekek és a fiatal felnőttek közötti kapcsolatfelvétel és kapcsolattartás új formáit, ideértve az információs és kommunikációs technológiák útján megvalósulókat is.

| (7) | Bizonyos számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatásokat – például webmail- és üzenetküldési szolgáltatásokat – nyújtó szolgáltatók (a továbbiakban: a szolgáltatók) némelyike már most is meghatározott technológiákat használ önkéntes alapon arra, hogy felderítse szolgáltatásai keretében a gyermekek online szexuális bántalmazását, és jelentse azt a bűnüldöző hatóságoknak, valamint a gyermekek szexuális bántalmazása ellen közérdekből fellépő szervezeteknek, vagy a tartalmak, például képek vagy szövegek, vagy a forgalmi adatok vizsgálata révén, bizonyos esetekben histórikus adatok felhasználásával. Az említett tevékenységekhez használt technológia lehet a képek és videók digitális lenyomatképzése („hashing”), valamint a szöveges vagy forgalmi adatok elemzéséhez igénybe vett osztályozás és mesterséges intelligencia. Digitális lenyomatképzési technológia használatakor egy online anyagot abban az esetben jelentenek gyermekek szexuális bántalmazását ábrázoló online anyagként, ha pozitív találatot észlelnek, ami azt jelenti, hogy egy képnek vagy videónak egy gyermekek szexuális bántalmazását ábrázoló, ellenőrzött online anyagokat tartalmazó, a gyermekek szexuális bántalmazása ellen közérdekből fellépő valamely szervezet által fenntartott adatbázisból származó egyedi, át nem alakítható digitális lenyomattal („hash”) való összehasonlításakor egyezést találnak. Az említett szolgáltatók a gyermekek szexuális bántalmazását ábrázoló online anyagok bejelentésére szolgáló nemzeti forróvonalakhoz, valamint az Unióban és harmadik országokban található olyan szervezetekhez fordulnak, amelyek célja a gyermekek azonosítása, a gyermekek szexuális kizsákmányolásának és szexuális bántalmazásának visszaszorítása, valamint a gyermekek áldozattá válásának megelőzése. Az ilyen szervezetek nem feltétlenül tartoznak az (EU) 2016/679 rendelet hatálya alá. Az ilyen önkéntes tevékenységek együttesen fontos szerepet játszanak az áldozatok azonosításának és kimenekítésének lehetővé tételében, akiknek az emberi méltósághoz, valamint a testi és szellemi sérthetetlenséghez való alapvető jogai súlyosan sérülnek. Az ilyen önkéntes tevékenységek fontosak a gyermekek szexuális bántalmazását ábrázoló online anyagok további terjesztésének visszaszorítása és az elkövetők azonosításához és a velük szemben folytatott nyomozáshoz, valamint a gyermekek szexuális bántalmazásával összefüggő bűncselekmények megelőzéséhez, felderítéséhez, nyomozásához és vádeljárás alá vonásához történő hozzájárulás szempontjából. |
| --- | --- |

(7)

Bizonyos számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatásokat – például webmail- és üzenetküldési szolgáltatásokat – nyújtó szolgáltatók (a továbbiakban: a szolgáltatók) némelyike már most is meghatározott technológiákat használ önkéntes alapon arra, hogy felderítse szolgáltatásai keretében a gyermekek online szexuális bántalmazását, és jelentse azt a bűnüldöző hatóságoknak, valamint a gyermekek szexuális bántalmazása ellen közérdekből fellépő szervezeteknek, vagy a tartalmak, például képek vagy szövegek, vagy a forgalmi adatok vizsgálata révén, bizonyos esetekben histórikus adatok felhasználásával. Az említett tevékenységekhez használt technológia lehet a képek és videók digitális lenyomatképzése („hashing”), valamint a szöveges vagy forgalmi adatok elemzéséhez igénybe vett osztályozás és mesterséges intelligencia. Digitális lenyomatképzési technológia használatakor egy online anyagot abban az esetben jelentenek gyermekek szexuális bántalmazását ábrázoló online anyagként, ha pozitív találatot észlelnek, ami azt jelenti, hogy egy képnek vagy videónak egy gyermekek szexuális bántalmazását ábrázoló, ellenőrzött online anyagokat tartalmazó, a gyermekek szexuális bántalmazása ellen közérdekből fellépő valamely szervezet által fenntartott adatbázisból származó egyedi, át nem alakítható digitális lenyomattal („hash”) való összehasonlításakor egyezést találnak. Az említett szolgáltatók a gyermekek szexuális bántalmazását ábrázoló online anyagok bejelentésére szolgáló nemzeti forróvonalakhoz, valamint az Unióban és harmadik országokban található olyan szervezetekhez fordulnak, amelyek célja a gyermekek azonosítása, a gyermekek szexuális kizsákmányolásának és szexuális bántalmazásának visszaszorítása, valamint a gyermekek áldozattá válásának megelőzése. Az ilyen szervezetek nem feltétlenül tartoznak az (EU) 2016/679 rendelet hatálya alá. Az ilyen önkéntes tevékenységek együttesen fontos szerepet játszanak az áldozatok azonosításának és kimenekítésének lehetővé tételében, akiknek az emberi méltósághoz, valamint a testi és szellemi sérthetetlenséghez való alapvető jogai súlyosan sérülnek. Az ilyen önkéntes tevékenységek fontosak a gyermekek szexuális bántalmazását ábrázoló online anyagok további terjesztésének visszaszorítása és az elkövetők azonosításához és a velük szemben folytatott nyomozáshoz, valamint a gyermekek szexuális bántalmazásával összefüggő bűncselekmények megelőzéséhez, felderítéséhez, nyomozásához és vádeljárás alá vonásához történő hozzájárulás szempontjából.

| (8) | Jogszerű célkitűzésük ellenére a szolgáltatók arra irányuló önkéntes intézkedései, hogy felderítsék szolgáltatásaik keretében a gyermekek online szexuális bántalmazását, és jelentsék azt, beavatkozást jelentenek a számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatásokat igénybe vevő valamennyi felhasználónak (a továbbiakban: felhasználók) a magán- és családi élet tiszteletben tartásához és a személyes adatok védelméhez fűződő alapvető jogaiba. A magán- és családi élet tiszteletben tartásához, többek között a közlések titkosságához fűződő alapvető jog korlátozása nem igazolható pusztán azzal az indokkal, hogy a szolgáltatók bizonyos technológiákat használtak akkor, amikor a számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatások nem tartoztak az elektronikus hírközlési szolgáltatások fogalommeghatározásába. Az ilyen korlátozások csak bizonyos feltételek esetén lehetségesek. A Charta 52. cikkének (1) bekezdése alapján az ilyen korlátozásokat jogszabálynak kell előírnia, azoknak tiszteletben kell tartaniuk a magán- és családi élethez, valamint a személyes adatok védelméhez fűződő alapvető jogok lényegét, az arányosság elvével összhangban, szükségeseknek kell lenniük, és ténylegesen az Unió által elismert általános érdekű célkitűzéseket vagy a mások jogainak és szabadságainak a védelmét kell szolgálniuk. Amennyiben az ilyen korlátozások keretében valamennyi felhasználó közléseit tartósan általános jelleggel és megkülönböztetés nélkül ellenőrzik és elemzik, akkor azok beavatkozást jelentenek a közlések titkosságához fűződő jogba. |
| --- | --- |

(8)

Jogszerű célkitűzésük ellenére a szolgáltatók arra irányuló önkéntes intézkedései, hogy felderítsék szolgáltatásaik keretében a gyermekek online szexuális bántalmazását, és jelentsék azt, beavatkozást jelentenek a számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatásokat igénybe vevő valamennyi felhasználónak (a továbbiakban: felhasználók) a magán- és családi élet tiszteletben tartásához és a személyes adatok védelméhez fűződő alapvető jogaiba. A magán- és családi élet tiszteletben tartásához, többek között a közlések titkosságához fűződő alapvető jog korlátozása nem igazolható pusztán azzal az indokkal, hogy a szolgáltatók bizonyos technológiákat használtak akkor, amikor a számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatások nem tartoztak az elektronikus hírközlési szolgáltatások fogalommeghatározásába. Az ilyen korlátozások csak bizonyos feltételek esetén lehetségesek. A Charta 52. cikkének (1) bekezdése alapján az ilyen korlátozásokat jogszabálynak kell előírnia, azoknak tiszteletben kell tartaniuk a magán- és családi élethez, valamint a személyes adatok védelméhez fűződő alapvető jogok lényegét, az arányosság elvével összhangban, szükségeseknek kell lenniük, és ténylegesen az Unió által elismert általános érdekű célkitűzéseket vagy a mások jogainak és szabadságainak a védelmét kell szolgálniuk. Amennyiben az ilyen korlátozások keretében valamennyi felhasználó közléseit tartósan általános jelleggel és megkülönböztetés nélkül ellenőrzik és elemzik, akkor azok beavatkozást jelentenek a közlések titkosságához fűződő jogba.

| (9) | 2020. december 20-ig a szolgáltatók által önkéntes intézkedések révén végzett személyesadat-kezelésre a gyermekek online szexuális bántalmazásának szolgáltatásaik keretében történő felderítése és jelentése, valamint a gyermekek online szexuális bántalmazását ábrázoló anyagok szolgáltatásaikból történő eltávolítása céljából kizárólag az (EU) 2016/679 rendelet volt irányadó. A 2020. december 20-ig átültetendő (EU) 2018/1972 irányelv a szolgáltatókat a 2002/58/EK irányelv hatálya alá vonta. Az ilyen önkéntes intézkedések 2020. december 20. utáni további alkalmazása érdekében a szolgáltatóknak meg kell felelniük az e rendeletben meghatározott feltételeknek. Az (EU) 2016/679 rendelet továbbra is alkalmazandó a személyes adatok ilyen önkéntes intézkedések révén történő kezelésére. |
| --- | --- |

(9)

2020. december 20-ig a szolgáltatók által önkéntes intézkedések révén végzett személyesadat-kezelésre a gyermekek online szexuális bántalmazásának szolgáltatásaik keretében történő felderítése és jelentése, valamint a gyermekek online szexuális bántalmazását ábrázoló anyagok szolgáltatásaikból történő eltávolítása céljából kizárólag az (EU) 2016/679 rendelet volt irányadó. A 2020. december 20-ig átültetendő (EU) 2018/1972 irányelv a szolgáltatókat a 2002/58/EK irányelv hatálya alá vonta. Az ilyen önkéntes intézkedések 2020. december 20. utáni további alkalmazása érdekében a szolgáltatóknak meg kell felelniük az e rendeletben meghatározott feltételeknek. Az (EU) 2016/679 rendelet továbbra is alkalmazandó a személyes adatok ilyen önkéntes intézkedések révén történő kezelésére.

| (10) | A 2002/58/EK irányelv nem tartalmaz semmilyen konkrét rendelkezést a személyes adatoknak az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtásával összefüggésben a gyermekek online szexuális bántalmazásának a szolgáltatásai keretében történő felderítése és jelentése, valamint a gyermekek szexuális bántalmazását ábrázoló online anyagok szolgáltatásaikból történő eltávolítása céljából történő, szolgáltató általi kezelésére vonatkozóan. Ugyanakkor a 2002/58/EK irányelv 15. cikkének (1) bekezdése értelmében a tagállamok jogszabályi intézkedéseket fogadhatnak el többek között az említett irányelvnek a közlések titkosságára és a forgalmi adatokra vonatkozó 5. és 6. cikkében előírt jogok és kötelezettségek hatályának a gyermekek szexuális bántalmazásához kapcsolódó bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása és üldözése céljából történő korlátozására. Ilyen nemzeti jogszabályi intézkedések hiányában, valamint a gyermekek szexuális bántalmazása elleni uniós szintű fellépést célzó hosszabb távú jogi keret elfogadásáig a szolgáltatók nem támaszkodhatnak az (EU) 2016/679 rendeletre ahhoz, hogy 2020. december 21. után is folytassák az önkéntes intézkedések alkalmazását a gyermekek online szexuális bántalmazásának a szolgáltatásaik keretében történő felderítése és jelentése, valamint a gyermekek szexuális bántalmazását ábrázoló online anyagoknak a szolgáltatásaikból történő eltávolítása érdekében. Ez a rendelet nem biztosít jogalapot arra, hogy a szolgáltatók kizárólag a gyermekek online szexuális bántalmazásának szolgáltatásai keretében történő felderítése és jelentése, valamint a gyermekek szexuális bántalmazását ábrázoló online anyagok szolgáltatásaikból történő eltávolítása céljából a személyes adatokat kezeljék, azonban rendelkezik a 2002/58/EK irányelv bizonyos rendelkezéseitől való eltérésről. E rendelet további biztosítékokat határoz meg, amelyeket a szolgáltatóknak tiszteletben kell tartaniuk, amennyiben azokra kívánnak támaszkodni. |
| --- | --- |

(10)

A 2002/58/EK irányelv nem tartalmaz semmilyen konkrét rendelkezést a személyes adatoknak az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtásával összefüggésben a gyermekek online szexuális bántalmazásának a szolgáltatásai keretében történő felderítése és jelentése, valamint a gyermekek szexuális bántalmazását ábrázoló online anyagok szolgáltatásaikból történő eltávolítása céljából történő, szolgáltató általi kezelésére vonatkozóan. Ugyanakkor a 2002/58/EK irányelv 15. cikkének (1) bekezdése értelmében a tagállamok jogszabályi intézkedéseket fogadhatnak el többek között az említett irányelvnek a közlések titkosságára és a forgalmi adatokra vonatkozó 5. és 6. cikkében előírt jogok és kötelezettségek hatályának a gyermekek szexuális bántalmazásához kapcsolódó bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása és üldözése céljából történő korlátozására. Ilyen nemzeti jogszabályi intézkedések hiányában, valamint a gyermekek szexuális bántalmazása elleni uniós szintű fellépést célzó hosszabb távú jogi keret elfogadásáig a szolgáltatók nem támaszkodhatnak az (EU) 2016/679 rendeletre ahhoz, hogy 2020. december 21. után is folytassák az önkéntes intézkedések alkalmazását a gyermekek online szexuális bántalmazásának a szolgáltatásaik keretében történő felderítése és jelentése, valamint a gyermekek szexuális bántalmazását ábrázoló online anyagoknak a szolgáltatásaikból történő eltávolítása érdekében. Ez a rendelet nem biztosít jogalapot arra, hogy a szolgáltatók kizárólag a gyermekek online szexuális bántalmazásának szolgáltatásai keretében történő felderítése és jelentése, valamint a gyermekek szexuális bántalmazását ábrázoló online anyagok szolgáltatásaikból történő eltávolítása céljából a személyes adatokat kezeljék, azonban rendelkezik a 2002/58/EK irányelv bizonyos rendelkezéseitől való eltérésről. E rendelet további biztosítékokat határoz meg, amelyeket a szolgáltatóknak tiszteletben kell tartaniuk, amennyiben azokra kívánnak támaszkodni.

| (11) | Az e rendelet alkalmazásában végzett adatkezelés magában foglalhatja az (EU) 2016/679 rendelet 9. cikkében meghatározott különleges kategóriákba tartozó személyes adatok kezelését. A képek és videók meghatározott technikai eszközökkel történő kezelése, ami lehetővé teszi egy természetes személy egyedi azonosítását vagy hitelesítését, különleges kategóriájú személyes adatok kezelésének tekintendő. |
| --- | --- |

(11)

Az e rendelet alkalmazásában végzett adatkezelés magában foglalhatja az (EU) 2016/679 rendelet 9. cikkében meghatározott különleges kategóriákba tartozó személyes adatok kezelését. A képek és videók meghatározott technikai eszközökkel történő kezelése, ami lehetővé teszi egy természetes személy egyedi azonosítását vagy hitelesítését, különleges kategóriájú személyes adatok kezelésének tekintendő.

| (12) | Ez a rendelet ideiglenes eltérést biztosít a 2002/58/EK irányelv 5. cikkének (1) bekezdésétől és 6. cikkének (1) bekezdésétől, amelyek védik a közlések és a forgalmi adatok titkosságát. A technológiák önkéntes használata a szolgáltatók által a személyes és egyéb adatok kezelése céljából a gyermekek online szexuális bántalmazásának szolgáltatásaik keretében történő felderítéséhez és jelentéséhez, valamint a gyermekek szexuális bántalmazását ábrázoló online anyagok szolgáltatásaikból történő eltávolításához szükséges mértékben az e rendelet szerinti eltérés hatálya alá tartozik, feltéve, hogy az ilyen használat megfelel az e rendeletben meghatározott feltételeknek, és ezért rá az (EU) 2016/679 rendeletben meghatározott biztosítékok és feltételek vonatkoznak. |
| --- | --- |

(12)

Ez a rendelet ideiglenes eltérést biztosít a 2002/58/EK irányelv 5. cikkének (1) bekezdésétől és 6. cikkének (1) bekezdésétől, amelyek védik a közlések és a forgalmi adatok titkosságát. A technológiák önkéntes használata a szolgáltatók által a személyes és egyéb adatok kezelése céljából a gyermekek online szexuális bántalmazásának szolgáltatásaik keretében történő felderítéséhez és jelentéséhez, valamint a gyermekek szexuális bántalmazását ábrázoló online anyagok szolgáltatásaikból történő eltávolításához szükséges mértékben az e rendelet szerinti eltérés hatálya alá tartozik, feltéve, hogy az ilyen használat megfelel az e rendeletben meghatározott feltételeknek, és ezért rá az (EU) 2016/679 rendeletben meghatározott biztosítékok és feltételek vonatkoznak.

| (13) | A 2002/58/EK irányelvet az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 114. cikke alapján fogadták el. Ezenfelül nem minden tagállam fogadott el jogszabályi intézkedéseket a 2002/58/EK irányelvvel összhangban az említett irányelvben meghatározott közlések és a forgalmi adatok titkosságára vonatkozó jogok és kötelezettségek hatályának a korlátozására, valamint az ilyen intézkedések elfogadása a széttagolódás jelentős kockázatát hordozza magában, ami valószínűleg hátrányosan érinti a belső piacot. Következésképpen ennek a rendeletnek az EUMSZ 114 cikkén kell alapulnia. |
| --- | --- |

(13)

A 2002/58/EK irányelvet az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 114. cikke alapján fogadták el. Ezenfelül nem minden tagállam fogadott el jogszabályi intézkedéseket a 2002/58/EK irányelvvel összhangban az említett irányelvben meghatározott közlések és a forgalmi adatok titkosságára vonatkozó jogok és kötelezettségek hatályának a korlátozására, valamint az ilyen intézkedések elfogadása a széttagolódás jelentős kockázatát hordozza magában, ami valószínűleg hátrányosan érinti a belső piacot. Következésképpen ennek a rendeletnek az EUMSZ 114 cikkén kell alapulnia.

| (14) | mivel a természetes személyeket érintő elektronikus közlésekhez kapcsolódó adatok általában személyes adatoknak minősülnek, e rendeletnek az EUMSZ 16. cikkén is alapulnia kell, amely konkrét jogalapot állapít meg az egyének személyes adatainak az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek által, valamint az uniós jog alkalmazási körébe tartozó tevékenységeik során a tagállamok által végzett kezelése tekintetében történő védelmére, továbbá az ilyen adatok szabad áramlására vonatkozó szabályokra. |
| --- | --- |

(14)

mivel a természetes személyeket érintő elektronikus közlésekhez kapcsolódó adatok általában személyes adatoknak minősülnek, e rendeletnek az EUMSZ 16. cikkén is alapulnia kell, amely konkrét jogalapot állapít meg az egyének személyes adatainak az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek által, valamint az uniós jog alkalmazási körébe tartozó tevékenységeik során a tagállamok által végzett kezelése tekintetében történő védelmére, továbbá az ilyen adatok szabad áramlására vonatkozó szabályokra.

| (15) | Az (EU) 2016/679 rendelet a személyes adatoknak az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtásával összefüggésben történő, kizárólag a gyermekek online szexuális bántalmazásának szolgáltatásaik keretében történő felderítése és jelentése, valamint a gyermekek szexuális bántalmazását ábrázoló online anyagok szolgáltatásaikból történő eltávolítása céljából végzett kezelésére vonatkozik annyiban, amennyiben az az e rendeletben meghatározott eltérés hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

(15)

Az (EU) 2016/679 rendelet a személyes adatoknak az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtásával összefüggésben történő, kizárólag a gyermekek online szexuális bántalmazásának szolgáltatásaik keretében történő felderítése és jelentése, valamint a gyermekek szexuális bántalmazását ábrázoló online anyagok szolgáltatásaikból történő eltávolítása céljából végzett kezelésére vonatkozik annyiban, amennyiben az az e rendeletben meghatározott eltérés hatálya alá tartozik.

| (16) | Az e rendelet alkalmazásában használt technológiatípusoknak az ágazat legkorszerűbb gyakorlataival összhangban a magánéletet legkevésbé sértőknek kell lenniük. E technológiák nem használhatók a közlésekben szereplő szövegek szisztematikus szűrésére és vizsgálatára, kivéve, ha ez kizárólag a gyermekek online szexuális bántalmazásának gyanúját keltő lehetséges konkrét okokra utaló mintázatok felderítése érdekében történik, és e technológiák nem képesek értelmezni a közlések tartalmának jelentését. A gyermekekkel való kapcsolatfelvétel azonosítására használt technológia esetében az ilyen gyanút keltő konkrét oknak olyan objektíven azonosított kockázati tényezőkön kell alapulnia, mint például az életkorbeli különbség és a gyermekek valószínűsíthető érintettsége a vizsgált kommunikációban. |
| --- | --- |

(16)

Az e rendelet alkalmazásában használt technológiatípusoknak az ágazat legkorszerűbb gyakorlataival összhangban a magánéletet legkevésbé sértőknek kell lenniük. E technológiák nem használhatók a közlésekben szereplő szövegek szisztematikus szűrésére és vizsgálatára, kivéve, ha ez kizárólag a gyermekek online szexuális bántalmazásának gyanúját keltő lehetséges konkrét okokra utaló mintázatok felderítése érdekében történik, és e technológiák nem képesek értelmezni a közlések tartalmának jelentését. A gyermekekkel való kapcsolatfelvétel azonosítására használt technológia esetében az ilyen gyanút keltő konkrét oknak olyan objektíven azonosított kockázati tényezőkön kell alapulnia, mint például az életkorbeli különbség és a gyermekek valószínűsíthető érintettsége a vizsgált kommunikációban.

| (17) | Megfelelő eljárásokat és jogorvoslati mechanizmusokat kell bevezetni annak biztosítására, hogy az egyének észszerű időn belül panaszt nyújthassanak be a szolgáltatókhoz. Az ilyen eljárások és mechanizmusok különösen akkor fontosak, ha olyan tartalmakat távolítottak el vagy jelentettek a bűnüldöző hatóságoknak vagy a gyermekek szexuális bántalmazása ellen közérdekből fellépő szervezetnek, amelyek nem minősülnek a gyermekek online szexuális bántalmazásának. |
| --- | --- |

(17)

Megfelelő eljárásokat és jogorvoslati mechanizmusokat kell bevezetni annak biztosítására, hogy az egyének észszerű időn belül panaszt nyújthassanak be a szolgáltatókhoz. Az ilyen eljárások és mechanizmusok különösen akkor fontosak, ha olyan tartalmakat távolítottak el vagy jelentettek a bűnüldöző hatóságoknak vagy a gyermekek szexuális bántalmazása ellen közérdekből fellépő szervezetnek, amelyek nem minősülnek a gyermekek online szexuális bántalmazásának.

| (18) | A lehető legnagyobb pontosság és megbízhatóság biztosítása érdekében az e rendelet alkalmazásában használt technológiának – az ágazat legkorszerűbb gyakorlataival összhangban – a lehető legnagyobb mértékben korlátoznia kell a hibák (hamis pozitívok) számát és arányát, és szükség esetén haladéktalanul orvosolnia kell a mégis előforduló hibákat. |
| --- | --- |

(18)

A lehető legnagyobb pontosság és megbízhatóság biztosítása érdekében az e rendelet alkalmazásában használt technológiának – az ágazat legkorszerűbb gyakorlataival összhangban – a lehető legnagyobb mértékben korlátoznia kell a hibák (hamis pozitívok) számát és arányát, és szükség esetén haladéktalanul orvosolnia kell a mégis előforduló hibákat.

| (19) | Az e rendelet hatálya alá tartozó tevékenységek elvégzése során kezelt tartalmi adatok és forgalmi adatok, valamint az e rendelet hatálya alá tartozó tevékenységek elvégzése során keletkezett személyes adatok, továbbá a gyermekek online szexuális bántalmazása gyanújának felmerülése esetén az adatok ezt követő megőrzésének időtartama továbbra is az említett tevékenységek elvégzéséhez feltétlenül szükséges mértékre korlátozódnak. Minden adatot azonnal és tartósan törölni kell, amint azok már nem feltétlenül szükségesek az e rendeletben meghatározott célok valamelyikéhez, beleértve, amikor a gyermekek online szexuális bántalmazásának gyanúja merül fel, és minden esetben legkésőbb a gyermek feltételezett online szexuális bántalmazása felderítésének időpontjától számított 12 hónapon belül. Ez nem érintheti a releváns tartalmi és forgalmi adatok 2002/58/EK irányelvvel összhangban történő tárolásának lehetőségét. Ez a rendelet nem érinti a szolgáltatóra alkalmazandó, az adatok megőrzésére vonatkozó uniós vagy nemzeti jog szerinti bármely jogi kötelezettség alkalmazását. |
| --- | --- |

(19)

Az e rendelet hatálya alá tartozó tevékenységek elvégzése során kezelt tartalmi adatok és forgalmi adatok, valamint az e rendelet hatálya alá tartozó tevékenységek elvégzése során keletkezett személyes adatok, továbbá a gyermekek online szexuális bántalmazása gyanújának felmerülése esetén az adatok ezt követő megőrzésének időtartama továbbra is az említett tevékenységek elvégzéséhez feltétlenül szükséges mértékre korlátozódnak. Minden adatot azonnal és tartósan törölni kell, amint azok már nem feltétlenül szükségesek az e rendeletben meghatározott célok valamelyikéhez, beleértve, amikor a gyermekek online szexuális bántalmazásának gyanúja merül fel, és minden esetben legkésőbb a gyermek feltételezett online szexuális bántalmazása felderítésének időpontjától számított 12 hónapon belül. Ez nem érintheti a releváns tartalmi és forgalmi adatok 2002/58/EK irányelvvel összhangban történő tárolásának lehetőségét. Ez a rendelet nem érinti a szolgáltatóra alkalmazandó, az adatok megőrzésére vonatkozó uniós vagy nemzeti jog szerinti bármely jogi kötelezettség alkalmazását.

| (20) | Ez a rendelet nem akadályozza meg azt a szolgáltatót, amely a bűnüldöző hatóságoknak a gyermekek online szexuális bántalmazását jelentette, abban, hogy az említett hatóságoktól visszaigazolást kérjen a bejelentés beérkezéséről. |
| --- | --- |

(20)

Ez a rendelet nem akadályozza meg azt a szolgáltatót, amely a bűnüldöző hatóságoknak a gyermekek online szexuális bántalmazását jelentette, abban, hogy az említett hatóságoktól visszaigazolást kérjen a bejelentés beérkezéséről.

| (21) | Az e rendeletben meghatározott eltérés alapján végzett tevékenységek átláthatóságának és az azokkal kapcsolatos elszámoltathatóságnak a biztosítása érdekében a szolgáltatók 2022. február 3-ig, majd azt követően minden év január 31-ig jelentést tesznek közzé és nyújtanak be az (EU) 2016/679 rendelet szerint kijelölt illetékes felügyeleti hatóságnak (a továbbiakban: a felügyeleti hatóság) és a Bizottságnak. E jelentéseknek ki kell terjedniük az e rendelet hatálya alá tartozó adatkezelésre, többek között a kezelt adatok típusára és mennyiségére, az (EU) 2016/679 rendelet szerinti személyesadat-kezelés konkrét jogalapjára, adott esetben a személyes adatok (EU) 2016/679 rendelet V. fejezete szerinti Unión kívülre történő továbbításának jogalapjára, a gyermekek online szexuális bántalmazására vonatkozó azonosított esetek számára, különbséget téve a gyermekek online szexuális bántalmazását ábrázoló anyagok és a gyermekekkel való kapcsolatfelvétel között, azon esetek számára, amikor egy felhasználó panaszt nyújtott be a belső jogorvoslati mechanizmus révén vagy egy bírósági jogorvoslati eljáráson keresztül, valamint az ilyen panaszok és bírósági eljárások eredményeire, a különböző használt technológiák hibáinak (hamis pozitívok) számára és arányára, a hibaarány korlátozására alkalmazott intézkedésekre és az elért hibaarányra, az adatmegőrzési szabályzatra és az alkalmazott adatvédelmi biztosítékokra az (EU) 2016/679 rendelet értelmében, valamint a gyermekek szexuális bántalmazása ellen közérdekből fellépő azon szervezetek nevére, amelyekkel e rendelet alapján adatokat osztottak meg. |
| --- | --- |

(21)

Az e rendeletben meghatározott eltérés alapján végzett tevékenységek átláthatóságának és az azokkal kapcsolatos elszámoltathatóságnak a biztosítása érdekében a szolgáltatók 2022. február 3-ig, majd azt követően minden év január 31-ig jelentést tesznek közzé és nyújtanak be az (EU) 2016/679 rendelet szerint kijelölt illetékes felügyeleti hatóságnak (a továbbiakban: a felügyeleti hatóság) és a Bizottságnak. E jelentéseknek ki kell terjedniük az e rendelet hatálya alá tartozó adatkezelésre, többek között a kezelt adatok típusára és mennyiségére, az (EU) 2016/679 rendelet szerinti személyesadat-kezelés konkrét jogalapjára, adott esetben a személyes adatok (EU) 2016/679 rendelet V. fejezete szerinti Unión kívülre történő továbbításának jogalapjára, a gyermekek online szexuális bántalmazására vonatkozó azonosított esetek számára, különbséget téve a gyermekek online szexuális bántalmazását ábrázoló anyagok és a gyermekekkel való kapcsolatfelvétel között, azon esetek számára, amikor egy felhasználó panaszt nyújtott be a belső jogorvoslati mechanizmus révén vagy egy bírósági jogorvoslati eljáráson keresztül, valamint az ilyen panaszok és bírósági eljárások eredményeire, a különböző használt technológiák hibáinak (hamis pozitívok) számára és arányára, a hibaarány korlátozására alkalmazott intézkedésekre és az elért hibaarányra, az adatmegőrzési szabályzatra és az alkalmazott adatvédelmi biztosítékokra az (EU) 2016/679 rendelet értelmében, valamint a gyermekek szexuális bántalmazása ellen közérdekből fellépő azon szervezetek nevére, amelyekkel e rendelet alapján adatokat osztottak meg.

| (22) | A felügyeleti hatóságok feladatainak támogatása érdekében a Bizottságnak fel kell kérnie az Európai Adatvédelmi Testületet, hogy iránymutatásokat adjon ki az e rendeletben meghatározott eltérés hatálya alá tartozó adatkezelésnek az (EU) 2016/679 rendeletnek történő megfeleléséről. Amikor a felügyeleti hatóságok értékelik, hogy a használandó meglévő vagy új technológia megfelel-e a legkorszerűbb ágazati technológiának, a magánéletet legkevésbé sértő-e, és az (EU) 2016/679 rendelet értelmében megfelelő jogalapon működik-e, ezeknek az iránymutatásoknak különösen abban kell segíteniük a felügyeleti hatóságokat, hogy tanácsot adjanak az említett rendeletben meghatározott előzetes konzultációs eljárás keretében. |
| --- | --- |

(22)

A felügyeleti hatóságok feladatainak támogatása érdekében a Bizottságnak fel kell kérnie az Európai Adatvédelmi Testületet, hogy iránymutatásokat adjon ki az e rendeletben meghatározott eltérés hatálya alá tartozó adatkezelésnek az (EU) 2016/679 rendeletnek történő megfeleléséről. Amikor a felügyeleti hatóságok értékelik, hogy a használandó meglévő vagy új technológia megfelel-e a legkorszerűbb ágazati technológiának, a magánéletet legkevésbé sértő-e, és az (EU) 2016/679 rendelet értelmében megfelelő jogalapon működik-e, ezeknek az iránymutatásoknak különösen abban kell segíteniük a felügyeleti hatóságokat, hogy tanácsot adjanak az említett rendeletben meghatározott előzetes konzultációs eljárás keretében.

| (23) | Ez a rendelet korlátozza a közlések titkosságának védelméhez való jogot, és eltér az (EU) 2018/1972 irányelvben hozott azon döntéstől, hogy a számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatásokra a magánélet védelme tekintetében ugyanazok a szabályok legyenek alkalmazandók, mint minden más elektronikus hírközlési szolgáltatásra, kizárólag abból a célból, hogy felderítsék ezen szolgáltatások keretében a gyermekek online szexuális bántalmazását, és jelentsék azt a bűnüldöző hatóságoknak és a gyermekek szexuális bántalmazása ellen közérdekből fellépő szervezeteknek, valamint eltávolítsák szolgáltatásaikból a gyermekek online szexuális bántalmazását ábrázoló anyagokat. E rendelet alkalmazási időszakát ezért az alkalmazása kezdőnapját követő három évre kell korlátozni, biztosítva a szükséges időt egy új, hosszú távú jogi keret elfogadásához. Amennyiben a hosszú távú jogi keret az említett időpontot megelőzően elfogadásra került és hatályba lépett, az említett hosszú távú jogi keretnek hatályon kívül kell helyeznie ezt a rendeletet. |
| --- | --- |

(23)

Ez a rendelet korlátozza a közlések titkosságának védelméhez való jogot, és eltér az (EU) 2018/1972 irányelvben hozott azon döntéstől, hogy a számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatásokra a magánélet védelme tekintetében ugyanazok a szabályok legyenek alkalmazandók, mint minden más elektronikus hírközlési szolgáltatásra, kizárólag abból a célból, hogy felderítsék ezen szolgáltatások keretében a gyermekek online szexuális bántalmazását, és jelentsék azt a bűnüldöző hatóságoknak és a gyermekek szexuális bántalmazása ellen közérdekből fellépő szervezeteknek, valamint eltávolítsák szolgáltatásaikból a gyermekek online szexuális bántalmazását ábrázoló anyagokat. E rendelet alkalmazási időszakát ezért az alkalmazása kezdőnapját követő három évre kell korlátozni, biztosítva a szükséges időt egy új, hosszú távú jogi keret elfogadásához. Amennyiben a hosszú távú jogi keret az említett időpontot megelőzően elfogadásra került és hatályba lépett, az említett hosszú távú jogi keretnek hatályon kívül kell helyeznie ezt a rendeletet.

| (24) | A 2002/58/EK irányelv hatálya alá tartozó minden egyéb tevékenység tekintetében a szolgáltatókra az említett irányelvben meghatározott egyedi kötelezettségeknek kell vonatkozniuk, és következésképpen e szolgáltatóknak az említett irányelv alapján kijelölt illetékes hatóságok ellenőrzési és vizsgálati hatásköre alá kell tartozniuk. |
| --- | --- |

(24)

A 2002/58/EK irányelv hatálya alá tartozó minden egyéb tevékenység tekintetében a szolgáltatókra az említett irányelvben meghatározott egyedi kötelezettségeknek kell vonatkozniuk, és következésképpen e szolgáltatóknak az említett irányelv alapján kijelölt illetékes hatóságok ellenőrzési és vizsgálati hatásköre alá kell tartozniuk.

| (25) | A végponttól végpontig terjedő titkosítás fontos eszköz a felhasználók, köztük a gyermekek közlései biztonságának és titkosságának biztosításához. A titkosítás bármilyen gyengülésével rosszindulatú harmadik felek visszaélhetnek. Ezért e rendelet egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy megtiltaná vagy gyengítené a végpontok közötti titkosítást. |
| --- | --- |

(25)

A végponttól végpontig terjedő titkosítás fontos eszköz a felhasználók, köztük a gyermekek közlései biztonságának és titkosságának biztosításához. A titkosítás bármilyen gyengülésével rosszindulatú harmadik felek visszaélhetnek. Ezért e rendelet egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy megtiltaná vagy gyengítené a végpontok közötti titkosítást.

| (26) | A magán- és családi élet, ideértve a közlések titkosságának tiszteletben tartásához fűződő jogot is, a Charta 7. cikke által biztosított alapvető jog. Ezért ez a szexuális bántalmazásnak kitett gyermekek és egy megbízható felnőtt vagy a gyermekek szexuális bántalmazása ellen fellépő szervezetek közötti biztonságos kommunikációnak, valamint az áldozatok és ügyvédeik közötti kommunikációnak is előfeltétele. |
| --- | --- |

(26)

A magán- és családi élet, ideértve a közlések titkosságának tiszteletben tartásához fűződő jogot is, a Charta 7. cikke által biztosított alapvető jog. Ezért ez a szexuális bántalmazásnak kitett gyermekek és egy megbízható felnőtt vagy a gyermekek szexuális bántalmazása ellen fellépő szervezetek közötti biztonságos kommunikációnak, valamint az áldozatok és ügyvédeik közötti kommunikációnak is előfeltétele.

| (27) | Ez a rendelet nem érintheti a nemzeti jog szakmai titoktartásra vonatkozó szabályait, például az orvosok és pácienseik, az újságírók és forrásaik vagy az ügyvédek és ügyfeleik közötti szakmai kommunikáció védelmére vonatkozó szabályokat, különösen mivel az ügyvédek és ügyfeleik közötti közlések titkossága kulcsfontosságú a tisztességes eljáráshoz való jog alapvető részét képező védelemhez való jog hatékony gyakorlásának biztosításához. Ez a rendelet nem érintheti továbbá a hatóságok vagy a bajba jutott egyének számára tanácsadást nyújtó szervezetek nyilvántartásaira vonatkozó nemzeti szabályokat sem. |
| --- | --- |

(27)

Ez a rendelet nem érintheti a nemzeti jog szakmai titoktartásra vonatkozó szabályait, például az orvosok és pácienseik, az újságírók és forrásaik vagy az ügyvédek és ügyfeleik közötti szakmai kommunikáció védelmére vonatkozó szabályokat, különösen mivel az ügyvédek és ügyfeleik közötti közlések titkossága kulcsfontosságú a tisztességes eljáráshoz való jog alapvető részét képező védelemhez való jog hatékony gyakorlásának biztosításához. Ez a rendelet nem érintheti továbbá a hatóságok vagy a bajba jutott egyének számára tanácsadást nyújtó szervezetek nyilvántartásaira vonatkozó nemzeti szabályokat sem.

| (28) | A szolgáltatóknak közölniük kell a Bizottsággal a gyermekek szexuális bántalmazása ellen közérdekből fellépő azon szervezetek nevét, amelyeknek a gyermekek potenciális online szexuális bántalmazását e rendelet alapján jelentik. Bár az adatkezelőként eljáró szolgáltatók kizárólagos felelőssége annak értékelése, hogy az (EU) 2016/679 rendelet alapján mely harmadik féllel oszthatnak meg személyes adatokat, a Bizottságnak biztosítania kell az átláthatóságot a gyermekek online szexuális bántalmazásával kapcsolatos lehetséges esetek továbbítása terén azáltal, hogy weboldalán közzéteszi a gyermekek szexuális bántalmazása ellen közérdekből fellépő, a Bizottsághoz bejelentett szervezetek jegyzékét. E nyilvános jegyzéknek könnyen hozzáférhetőnek kell lennie. A szolgáltatók számára is lehetővé kell tenni, hogy az említett jegyzéket arra is felhasználják, hogy azonosítsák a gyermekek online szexuális bántalmazása elleni globális küzdelem területén fellépő releváns szervezeteket. Ez a jegyzék nem érintheti az (EU) 2016/679 rendelet értelmében adatkezelőként eljáró szolgáltatók kötelezettségeit, beleértve azon kötelezettségüket, hogy az említett rendelet V. fejezete alapján az Unión kívülre személyes adatokat továbbítsanak, valamint hogy teljesítsék az említett rendelet IV. fejezete szerinti valamennyi kötelezettségüket. |
| --- | --- |

(28)

A szolgáltatóknak közölniük kell a Bizottsággal a gyermekek szexuális bántalmazása ellen közérdekből fellépő azon szervezetek nevét, amelyeknek a gyermekek potenciális online szexuális bántalmazását e rendelet alapján jelentik. Bár az adatkezelőként eljáró szolgáltatók kizárólagos felelőssége annak értékelése, hogy az (EU) 2016/679 rendelet alapján mely harmadik féllel oszthatnak meg személyes adatokat, a Bizottságnak biztosítania kell az átláthatóságot a gyermekek online szexuális bántalmazásával kapcsolatos lehetséges esetek továbbítása terén azáltal, hogy weboldalán közzéteszi a gyermekek szexuális bántalmazása ellen közérdekből fellépő, a Bizottsághoz bejelentett szervezetek jegyzékét. E nyilvános jegyzéknek könnyen hozzáférhetőnek kell lennie. A szolgáltatók számára is lehetővé kell tenni, hogy az említett jegyzéket arra is felhasználják, hogy azonosítsák a gyermekek online szexuális bántalmazása elleni globális küzdelem területén fellépő releváns szervezeteket. Ez a jegyzék nem érintheti az (EU) 2016/679 rendelet értelmében adatkezelőként eljáró szolgáltatók kötelezettségeit, beleértve azon kötelezettségüket, hogy az említett rendelet V. fejezete alapján az Unión kívülre személyes adatokat továbbítsanak, valamint hogy teljesítsék az említett rendelet IV. fejezete szerinti valamennyi kötelezettségüket.

| (29) | Az e rendelet szerint a tagállamok által benyújtandó statisztikák fontos mutatók a szakpolitika, többek között a jogalkotási intézkedések értékelése szempontjából. Fontos továbbá elismerni a másodlagos viktimizáció hatását, amely a gyermekek szexuális bántalmazásának áldozatairól készült, esetlegesen már évek óta forgalomban lévő képek és videók megosztásából ered, és amelyet az ilyen statisztikák nem tükröznek teljes mértékben. |
| --- | --- |

(29)

Az e rendelet szerint a tagállamok által benyújtandó statisztikák fontos mutatók a szakpolitika, többek között a jogalkotási intézkedések értékelése szempontjából. Fontos továbbá elismerni a másodlagos viktimizáció hatását, amely a gyermekek szexuális bántalmazásának áldozatairól készült, esetlegesen már évek óta forgalomban lévő képek és videók megosztásából ered, és amelyet az ilyen statisztikák nem tükröznek teljes mértékben.

| (30) | Az (EU) 2016/679 rendeletben meghatározott követelményekkel, különösen azzal a követelménnyel összhangban, hogy a tagállamok biztosítsák, hogy a felügyeleti hatóságok rendelkezzenek a feladataik hatékony ellátásához és hatásköreik gyakorlásához szükséges emberi, műszaki és pénzügyi erőforrásokkal, a tagállamoknak elegendő ilyen erőforrást kell biztosítaniuk a felügyeleti hatóságoknak ahhoz, hogy e rendeletnek megfelelően hatékonyan ellássák feladataikat és gyakorolják hatásköreiket. |
| --- | --- |

(30)

Az (EU) 2016/679 rendeletben meghatározott követelményekkel, különösen azzal a követelménnyel összhangban, hogy a tagállamok biztosítsák, hogy a felügyeleti hatóságok rendelkezzenek a feladataik hatékony ellátásához és hatásköreik gyakorlásához szükséges emberi, műszaki és pénzügyi erőforrásokkal, a tagállamoknak elegendő ilyen erőforrást kell biztosítaniuk a felügyeleti hatóságoknak ahhoz, hogy e rendeletnek megfelelően hatékonyan ellássák feladataikat és gyakorolják hatásköreiket.

| (31) | Amennyiben egy szolgáltató adatvédelmi hatásvizsgálatot végzett, és az (EU) 2016/679 rendelettel összhangban valamely technológia tekintetében konzultált a felügyeleti hatóságokkal e rendelet hatálybalépését megelőzően, akkor az adott szolgáltató e rendelet alapján nem kötelezhető arra, hogy kiegészítő adatvédelmi hatásvizsgálatot végezzen, vagy konzultációt folytasson, feltéve, hogy a felügyeleti hatóságok jelezték, hogy az adott technológia útján történő adatkezelés nem járna magas kockázattal a természetes személyek jogaira és szabadságaira nézve, vagy hogy az adatkezelő megtette az ilyen kockázat csökkentésére szolgáló intézkedéseket. |
| --- | --- |

(31)

Amennyiben egy szolgáltató adatvédelmi hatásvizsgálatot végzett, és az (EU) 2016/679 rendelettel összhangban valamely technológia tekintetében konzultált a felügyeleti hatóságokkal e rendelet hatálybalépését megelőzően, akkor az adott szolgáltató e rendelet alapján nem kötelezhető arra, hogy kiegészítő adatvédelmi hatásvizsgálatot végezzen, vagy konzultációt folytasson, feltéve, hogy a felügyeleti hatóságok jelezték, hogy az adott technológia útján történő adatkezelés nem járna magas kockázattal a természetes személyek jogaira és szabadságaira nézve, vagy hogy az adatkezelő megtette az ilyen kockázat csökkentésére szolgáló intézkedéseket.

| (32) | A felhasználók számára biztosítani kell a hatékony bírósági jogorvoslathoz való jogot, amennyiben jogaik sérültek annak következtében, hogy a gyermekek számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatások keretében történő online szexuális bántalmazásának felderítése és jelentése, valamint a gyermekek online szexuális bántalmazását ábrázoló anyagoknak az érintett szolgáltatásokból való eltávolítása céljából személyes és egyéb adatok kezelésére került sor, például ha egy felhasználó tartalmait vagy személyazonosságát jelentették egy a gyermekek szexuális bántalmazása ellen közérdekből fellépő szervezetnek vagy a bűnüldöző hatóságoknak, vagy ha egy felhasználó tartalmát eltávolították, vagy egy felhasználó fiókját zárolták, vagy egy részére nyújtott szolgáltatást felfüggesztettek. |
| --- | --- |

(32)

A felhasználók számára biztosítani kell a hatékony bírósági jogorvoslathoz való jogot, amennyiben jogaik sérültek annak következtében, hogy a gyermekek számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatások keretében történő online szexuális bántalmazásának felderítése és jelentése, valamint a gyermekek online szexuális bántalmazását ábrázoló anyagoknak az érintett szolgáltatásokból való eltávolítása céljából személyes és egyéb adatok kezelésére került sor, például ha egy felhasználó tartalmait vagy személyazonosságát jelentették egy a gyermekek szexuális bántalmazása ellen közérdekből fellépő szervezetnek vagy a bűnüldöző hatóságoknak, vagy ha egy felhasználó tartalmát eltávolították, vagy egy felhasználó fiókját zárolták, vagy egy részére nyújtott szolgáltatást felfüggesztettek.

| (33) | A 2002/58/EK irányelvvel és az adattakarékosság elvével összhangban a személyes adatok és egyéb adatok kezelésének továbbra is a tartalmi adatokra és a kapcsolódó forgalmi adatokra kell korlátozódnia, e rendelet céljának eléréséhez feltétlenül szükséges mértékben. |
| --- | --- |

(33)

A 2002/58/EK irányelvvel és az adattakarékosság elvével összhangban a személyes adatok és egyéb adatok kezelésének továbbra is a tartalmi adatokra és a kapcsolódó forgalmi adatokra kell korlátozódnia, e rendelet céljának eléréséhez feltétlenül szükséges mértékben.

| (34) | Az e rendeletben meghatározott eltérésnek ki kell terjednie a 2002/58/EK irányelv 5. cikkének (1) bekezdésében és 6. cikkének (1) bekezdésében említett adatkategóriákra, amely bekezdések a számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatások nyújtásával összefüggésben kezelt személyes és nem személyes adatokra egyaránt alkalmazandók. |
| --- | --- |

(34)

Az e rendeletben meghatározott eltérésnek ki kell terjednie a 2002/58/EK irányelv 5. cikkének (1) bekezdésében és 6. cikkének (1) bekezdésében említett adatkategóriákra, amely bekezdések a számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatások nyújtásával összefüggésben kezelt személyes és nem személyes adatokra egyaránt alkalmazandók.

| (35) | E rendelet célja a 2002/58/EK irányelv bizonyos rendelkezéseitől való ideiglenes eltérés megállapítása a belső piac széttagolódásának előidézése nélkül. Ezenkívül nem valószínű, hogy minden tagállam időben el tudna fogadni nemzeti jogalkotási intézkedéseket. Mivel e rendelet célját a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az EUSZ 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. Ideiglenes és szigorúan korlátozott eltérést vezet be a 2002/58/EK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének és 6. cikke (1) bekezdésének alkalmazhatósága tekintetében, és számos biztosítékról rendelkezik annak biztosítása érdekében, hogy az ne lépje túl a kitűzött célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(35)

E rendelet célja a 2002/58/EK irányelv bizonyos rendelkezéseitől való ideiglenes eltérés megállapítása a belső piac széttagolódásának előidézése nélkül. Ezenkívül nem valószínű, hogy minden tagállam időben el tudna fogadni nemzeti jogalkotási intézkedéseket. Mivel e rendelet célját a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az EUSZ 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. Ideiglenes és szigorúan korlátozott eltérést vezet be a 2002/58/EK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének és 6. cikke (1) bekezdésének alkalmazhatósága tekintetében, és számos biztosítékról rendelkezik annak biztosítása érdekében, hogy az ne lépje túl a kitűzött célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (36) | Az európai adatvédelmi biztossal az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) 42. cikkének (1) bekezdésével összhangban konzultációra került sor, és a biztos 2020. november 10-én véleményt nyilvánított, |
| --- | --- |

(36)

Az európai adatvédelmi biztossal az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) 42. cikkének (1) bekezdésével összhangban konzultációra került sor, és a biztos 2020. november 10-én véleményt nyilvánított,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez a rendelet a 2002/58/EK irányelvben meghatározott bizonyos kötelezettségektől eltérő, ideiglenes és szigorúan korlátozott szabályokat állapít meg azzal a kizárólagos céllal, hogy lehetővé tegye bizonyos számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók (a továbbiakban: szolgáltatók) számára, hogy a gyermekek online szexuális bántalmazásának a szolgáltatásaik keretében történő felderítéséhez és jelentéséhez, valamint a gyermekek online szexuális bántalmazását ábrázoló anyagok szolgáltatásaikból történő eltávolításához feltétlenül szükséges mértékben meghatározott technológiákat használjanak a személyes és egyéb adatok kezelése céljából, az (EU) 2016/679 rendelet sérelme nélkül.

(2)   Ez a rendelet nem alkalmazható hangszolgáltatás vizsgálatára.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatás”: az (EU) 2018/1972 irányelv 2. cikkének 7. pontjában meghatározott számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatás; |
| --- | --- |

1.

„számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatás”: az (EU) 2018/1972 irányelv 2. cikkének 7. pontjában meghatározott számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatás;

| 2. | „gyermekek online szexuális bántalmazását ábrázoló anyagok”:






  a) | a 2011/93/EU irányelv 2. cikkének c) pontjában meghatározott gyermekpornográfia; |
| --- | --- | --- |

2.

„gyermekek online szexuális bántalmazását ábrázoló anyagok”:

a)

a 2011/93/EU irányelv 2. cikkének c) pontjában meghatározott gyermekpornográfia;

| b) | a 2011/93/EU irányelv 2. cikkének e) pontjában meghatározott pornográf előadás; |
| --- | --- |

b)

a 2011/93/EU irányelv 2. cikkének e) pontjában meghatározott pornográf előadás;

| 3. | „gyermekekkel való kapcsolatfelvétel”: a 2011/93/EU irányelv 6. cikke szerinti bűncselekménynek minősülő szándékos magatartás; |
| --- | --- |

3.

„gyermekekkel való kapcsolatfelvétel”: a 2011/93/EU irányelv 6. cikke szerinti bűncselekménynek minősülő szándékos magatartás;

| 4. | „gyermekek online szexuális bántalmazása”: „gyermekek online szexuális bántalmazását ábrázoló anyagok” és „gyermekekkel való kapcsolatfelvétel”. |
| --- | --- |

4.

„gyermekek online szexuális bántalmazása”: „gyermekek online szexuális bántalmazását ábrázoló anyagok” és „gyermekekkel való kapcsolatfelvétel”.

3. cikk

Az eltérés hatálya

(1)   A 2002/58/EK irányelv 5. cikkének (1) bekezdése és 6. cikkének (1) bekezdése nem alkalmazandó a személyes és egyéb adatok számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatások nyújtásával összefüggésben történő, szolgáltatók általi kezelését magában foglaló közlések titkosságára, amennyiben:

| a) | az adatkezelés:






  i. | feltétlenül szükséges valamely meghatározott technológia használatához abból a kizárólagos célból, hogy felderítsék és eltávolítsák a gyermekek online szexuális bántalmazását ábrázoló anyagokat, valamint azokat jelentsék a bűnüldöző hatóságoknak és a gyermekek szexuális bántalmazása ellen közérdekből fellépő szervezeteknek, továbbá hogy felderítsék a gyermekekkel való kapcsolatfelvételt, és azt jelentsék a bűnüldöző hatóságoknak vagy a gyermekek szexuális bántalmazása ellen közérdekből fellépő szervezeteknek; |
| --- | --- | --- |

a)

az adatkezelés:

i.

feltétlenül szükséges valamely meghatározott technológia használatához abból a kizárólagos célból, hogy felderítsék és eltávolítsák a gyermekek online szexuális bántalmazását ábrázoló anyagokat, valamint azokat jelentsék a bűnüldöző hatóságoknak és a gyermekek szexuális bántalmazása ellen közérdekből fellépő szervezeteknek, továbbá hogy felderítsék a gyermekekkel való kapcsolatfelvételt, és azt jelentsék a bűnüldöző hatóságoknak vagy a gyermekek szexuális bántalmazása ellen közérdekből fellépő szervezeteknek;

| ii. | arányos, és a szolgáltatók által az i. alpontban meghatározott célból használt technológiákra korlátozódik; |
| --- | --- |

ii.

arányos, és a szolgáltatók által az i. alpontban meghatározott célból használt technológiákra korlátozódik;

| iii. | az i. alpontban meghatározott cél érdekében feltétlenül szükséges tartalmi adatokra és kapcsolódó forgalmi adatokra korlátozódik; |
| --- | --- |

iii.

az i. alpontban meghatározott cél érdekében feltétlenül szükséges tartalmi adatokra és kapcsolódó forgalmi adatokra korlátozódik;

| iv. | az i. alpontban meghatározott cél érdekében feltétlenül szükséges mértékre korlátozódik; |
| --- | --- |

iv.

az i. alpontban meghatározott cél érdekében feltétlenül szükséges mértékre korlátozódik;

| b) | az e bekezdés a) pontja i. alpontjában meghatározott célra használt technológiák megfelelnek a legkorszerűbb ágazati gyakorlatoknak és a lehető legkevésbé sértik a magánéletet, többek között az (EU) 2016/679 rendelet 25. cikkében meghatározott beépített és alapértelmezett adatvédelem elve tekintetében, és amennyiben e technológiákat a közlésekben szereplő szövegek vizsgálatára használják, azok nem képesek értelmezni a közlések tartalmának jelentését, kizárólag felderíteni képesek azokat a mintázatokat, amelyek a gyermekek lehetséges online szexuális bántalmazására utalnak; |
| --- | --- |

b)

az e bekezdés a) pontja i. alpontjában meghatározott célra használt technológiák megfelelnek a legkorszerűbb ágazati gyakorlatoknak és a lehető legkevésbé sértik a magánéletet, többek között az (EU) 2016/679 rendelet 25. cikkében meghatározott beépített és alapértelmezett adatvédelem elve tekintetében, és amennyiben e technológiákat a közlésekben szereplő szövegek vizsgálatára használják, azok nem képesek értelmezni a közlések tartalmának jelentését, kizárólag felderíteni képesek azokat a mintázatokat, amelyek a gyermekek lehetséges online szexuális bántalmazására utalnak;

| c) | az e bekezdés a) pontja i. alpontjában megállapított célra használt bármely meghatározott technológia tekintetében az (EU) 2016/679 rendelet 35. cikke szerinti előzetes adatvédelmi hatásvizsgálatra és az említett rendelet 36. cikke szerinti előzetes konzultációs eljárásra került sor; |
| --- | --- |

c)

az e bekezdés a) pontja i. alpontjában megállapított célra használt bármely meghatározott technológia tekintetében az (EU) 2016/679 rendelet 35. cikke szerinti előzetes adatvédelmi hatásvizsgálatra és az említett rendelet 36. cikke szerinti előzetes konzultációs eljárásra került sor;

| d) | az új technológiák – azaz 2021. augusztus 2. előtt az Unióban a számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatásokat igénybe vevő felhasználóknak (a továbbiakban: felhasználók) nyújtott szolgáltatásokkal kapcsolatban egyetlen szolgáltató által sem használt, gyermekek szexuális bántalmazását ábrázoló anyagok felderítésére szolgáló technológiák, valamint a gyermekekkel való esetleges kapcsolatfelvétel azonosítására használt technológiák tekintetében a szolgáltató jelentést tesz az illetékes hatóságnak az (EU) 2016/679 rendelet 36. cikkének (2) bekezdésével összhangban az említett rendelet VI. fejezetének 1. szakasza szerint kijelölt illetékes felügyeleti hatóság (a továbbiakban: felügyeleti hatóság) által az előzetes konzultációs eljárás során kibocsátott írásbeli tanácsnak való megfelelés bizonyítása érdekében hozott intézkedésekről; |
| --- | --- |

d)

az új technológiák – azaz 2021. augusztus 2. előtt az Unióban a számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatásokat igénybe vevő felhasználóknak (a továbbiakban: felhasználók) nyújtott szolgáltatásokkal kapcsolatban egyetlen szolgáltató által sem használt, gyermekek szexuális bántalmazását ábrázoló anyagok felderítésére szolgáló technológiák, valamint a gyermekekkel való esetleges kapcsolatfelvétel azonosítására használt technológiák tekintetében a szolgáltató jelentést tesz az illetékes hatóságnak az (EU) 2016/679 rendelet 36. cikkének (2) bekezdésével összhangban az említett rendelet VI. fejezetének 1. szakasza szerint kijelölt illetékes felügyeleti hatóság (a továbbiakban: felügyeleti hatóság) által az előzetes konzultációs eljárás során kibocsátott írásbeli tanácsnak való megfelelés bizonyítása érdekében hozott intézkedésekről;

| e) | a használt technológiák önmagukban is kellően megbízhatók, mivel a lehető legnagyobb mértékben korlátozzák a gyermekek online szexuális bántalmazását ábrázoló tartalmak felderítésével kapcsolatos hibák arányát, és amennyiben esetenként ilyen hibák előfordulnak, azok következményeit haladéktalanul orvosolják; |
| --- | --- |

e)

a használt technológiák önmagukban is kellően megbízhatók, mivel a lehető legnagyobb mértékben korlátozzák a gyermekek online szexuális bántalmazását ábrázoló tartalmak felderítésével kapcsolatos hibák arányát, és amennyiben esetenként ilyen hibák előfordulnak, azok következményeit haladéktalanul orvosolják;

| f) | a gyermekekkel való kapcsolatfelvétel lehetőségére utaló mintázatok felderítésére használt technológiák a releváns kulcsfontosságú mutatók és objektíven azonosított kockázati tényezők – például életkorbeli különbség és a gyermekek valószínűsíthető érintettsége a vizsgált kommunikációban – használatára korlátozódik, az emberi felülvizsgálathoz való jog sérelme nélkül; |
| --- | --- |

f)

a gyermekekkel való kapcsolatfelvétel lehetőségére utaló mintázatok felderítésére használt technológiák a releváns kulcsfontosságú mutatók és objektíven azonosított kockázati tényezők – például életkorbeli különbség és a gyermekek valószínűsíthető érintettsége a vizsgált kommunikációban – használatára korlátozódik, az emberi felülvizsgálathoz való jog sérelme nélkül;

| g) | a szolgáltatók:






  i. | belső eljárásokat alakítottak ki a személyes és egyéb adatokkal történő visszaélések, a személyes és egyéb adatokhoz történő jogosulatlan hozzáférés és a személyes és egyéb adatok továbbításának megakadályozására; |
| --- | --- | --- |

g)

a szolgáltatók:

i.

belső eljárásokat alakítottak ki a személyes és egyéb adatokkal történő visszaélések, a személyes és egyéb adatokhoz történő jogosulatlan hozzáférés és a személyes és egyéb adatok továbbításának megakadályozására;

| ii. | az e rendelet hatálya alá tartozó technológiák használatával végzett személyes és egyéb adatok kezelése során biztosítják az emberi felügyeletet és szükség esetén az emberi beavatkozást; |
| --- | --- |

ii.

az e rendelet hatálya alá tartozó technológiák használatával végzett személyes és egyéb adatok kezelése során biztosítják az emberi felügyeletet és szükség esetén az emberi beavatkozást;

| iii. | biztosítják, hogy előzetes emberi megerősítés nélkül sem olyan anyagról, amelyet korábban nem azonosítottak gyermekek online szexuális bántalmazását ábrázoló anyagként, sem pedig gyermekekkel való kapcsolatfelvételről nem jelentenek a bűnüldöző hatóságoknak vagy a gyermekek szexuális bántalmazása ellen közérdekből fellépő szervezeteknek; |
| --- | --- |

iii.

biztosítják, hogy előzetes emberi megerősítés nélkül sem olyan anyagról, amelyet korábban nem azonosítottak gyermekek online szexuális bántalmazását ábrázoló anyagként, sem pedig gyermekekkel való kapcsolatfelvételről nem jelentenek a bűnüldöző hatóságoknak vagy a gyermekek szexuális bántalmazása ellen közérdekből fellépő szervezeteknek;

| iv. | megfelelő eljárásokat és jogorvoslati mechanizmusokat alakítottak ki annak biztosítására, hogy a felhasználók észszerű időn belül panaszt nyújthassanak be hozzájuk nézőpontjuk ismertetése céljából; |
| --- | --- |

iv.

megfelelő eljárásokat és jogorvoslati mechanizmusokat alakítottak ki annak biztosítására, hogy a felhasználók észszerű időn belül panaszt nyújthassanak be hozzájuk nézőpontjuk ismertetése céljából;

| v. | a felhasználókat egyértelmű, jól látható és érthető módon tájékoztatják arról, hogy a szolgáltatók e rendelettel összhangban eltérést alkalmaztak a 2002/58/EK irányelv 5. cikkének (1) bekezdésétől és 6. cikkének (1) bekezdésétől a felhasználók közléseinek titkossága tekintetében, kizárólag az e bekezdés a) pontjának i. alpontjában meghatározott célból, az eltérés keretében megtett intézkedések mögött meghúzódó logikáról és a felhasználók közléseinek titkosságára gyakorolt hatásról, ideértve annak lehetőségét is, hogy személyes adatokat osztanak meg a bűnüldöző hatóságokkal és a gyermekek szexuális bántalmazása ellen közérdekből fellépő szervezetekkel; |
| --- | --- |

v.

a felhasználókat egyértelmű, jól látható és érthető módon tájékoztatják arról, hogy a szolgáltatók e rendelettel összhangban eltérést alkalmaztak a 2002/58/EK irányelv 5. cikkének (1) bekezdésétől és 6. cikkének (1) bekezdésétől a felhasználók közléseinek titkossága tekintetében, kizárólag az e bekezdés a) pontjának i. alpontjában meghatározott célból, az eltérés keretében megtett intézkedések mögött meghúzódó logikáról és a felhasználók közléseinek titkosságára gyakorolt hatásról, ideértve annak lehetőségét is, hogy személyes adatokat osztanak meg a bűnüldöző hatóságokkal és a gyermekek szexuális bántalmazása ellen közérdekből fellépő szervezetekkel;

| vi. | tájékoztatják a felhasználókat a következőkről, amennyiben a tartalmaikat eltávolították, vagy felhasználói fiókjukat zárolták, vagy egy részükre nyújtott szolgáltatást felfüggesztettek:






  (1) | a velük szembeni jogorvoslati lehetőségek; |
| --- | --- | --- |

vi.

tájékoztatják a felhasználókat a következőkről, amennyiben a tartalmaikat eltávolították, vagy felhasználói fiókjukat zárolták, vagy egy részükre nyújtott szolgáltatást felfüggesztettek:

(1)

a velük szembeni jogorvoslati lehetőségek;

| (2) | a felügyeleti hatóságnál történő panasztétel és a bírósági jogorvoslat lehetősége; valamint |
| --- | --- |

(2)

a felügyeleti hatóságnál történő panasztétel és a bírósági jogorvoslat lehetősége; valamint

| (3) | a jogorvoslathoz való jog; |
| --- | --- |

(3)

a jogorvoslathoz való jog;

| vii. | 2022. február 3-ig, majd azt követően minden év január 31-ig jelentést tesznek közzé és nyújtanak be a felügyeleti hatóságnak és a Bizottságnak az e rendelet hatálya alá tartozó személyesadat-kezelésről, többek között:






  (1) | a feldolgozott adatok típusáról és mennyiségéről; |
| --- | --- | --- |

vii.

2022. február 3-ig, majd azt követően minden év január 31-ig jelentést tesznek közzé és nyújtanak be a felügyeleti hatóságnak és a Bizottságnak az e rendelet hatálya alá tartozó személyesadat-kezelésről, többek között:

(1)

a feldolgozott adatok típusáról és mennyiségéről;

| (2) | az (EU) 2016/679 rendelet szerinti adatkezelés konkrét jogalapjáról; |
| --- | --- |

(2)

az (EU) 2016/679 rendelet szerinti adatkezelés konkrét jogalapjáról;

| (3) | adott esetben a személyes adatok Unión kívülre történő továbbításának jogalapjáról az (EU) 2016/679 rendelet V. fejezete alapján; |
| --- | --- |

(3)

adott esetben a személyes adatok Unión kívülre történő továbbításának jogalapjáról az (EU) 2016/679 rendelet V. fejezete alapján;

| (4) | a gyermekek online szexuális bántalmazásaként azonosított esetek számáról, különbséget téve a gyermekek szexuális bántalmazását ábrázoló online anyagok és a gyermekekkel való kapcsolatfelvétel között; |
| --- | --- |

(4)

a gyermekek online szexuális bántalmazásaként azonosított esetek számáról, különbséget téve a gyermekek szexuális bántalmazását ábrázoló online anyagok és a gyermekekkel való kapcsolatfelvétel között;

| (5) | azon esetek számáról, amikor egy felhasználó panaszt nyújtott be a belső jogorvoslati mechanizmus révén vagy egy igazságügyi hatóságnál, valamint az ilyen panaszok eredményeiről; |
| --- | --- |

(5)

azon esetek számáról, amikor egy felhasználó panaszt nyújtott be a belső jogorvoslati mechanizmus révén vagy egy igazságügyi hatóságnál, valamint az ilyen panaszok eredményeiről;

| (6) | a különböző használt technológiák hibáinak (hamis pozitívok) számáról és arányáról; |
| --- | --- |

(6)

a különböző használt technológiák hibáinak (hamis pozitívok) számáról és arányáról;

| (7) | a hibaarány korlátozására alkalmazott intézkedésekről és az elért hibaarányról; |
| --- | --- |

(7)

a hibaarány korlátozására alkalmazott intézkedésekről és az elért hibaarányról;

| (8) | az adatmegőrzési szabályzatról és az alkalmazott adatvédelmi biztosítékokról az (EU) 2016/679 rendelet értelmében; |
| --- | --- |

(8)

az adatmegőrzési szabályzatról és az alkalmazott adatvédelmi biztosítékokról az (EU) 2016/679 rendelet értelmében;

| (9) | a gyermekek szexuális bántalmazása ellen közérdekből fellépő azon szervezetek nevéről, amelyekkel e rendelet alapján adatokat osztottak meg; |
| --- | --- |

(9)

a gyermekek szexuális bántalmazása ellen közérdekből fellépő azon szervezetek nevéről, amelyekkel e rendelet alapján adatokat osztottak meg;

| h) | amennyiben gyermekek online szexuális bántalmazásának gyanúja merült fel, az a) pont ii. alpontjában meghatározott célból feldolgozott tartalmi adatokat és kapcsolódó forgalmi adatokat, valamint az ilyen adatkezelés során keletkezett személyes adatokat biztonságosan és kizárólag az alábbi célokból tárolják:






  i. | a gyermekek online szexuális bántalmazásával kapcsolatos gyanúnak az illetékes bűnüldöző és igazságügyi hatóságoknak vagy a gyermekek szexuális bántalmazása ellen közérdekből fellépő szervezeteknek történő haladéktalan jelentése; |
| --- | --- | --- |

h)

amennyiben gyermekek online szexuális bántalmazásának gyanúja merült fel, az a) pont ii. alpontjában meghatározott célból feldolgozott tartalmi adatokat és kapcsolódó forgalmi adatokat, valamint az ilyen adatkezelés során keletkezett személyes adatokat biztonságosan és kizárólag az alábbi célokból tárolják:

i.

a gyermekek online szexuális bántalmazásával kapcsolatos gyanúnak az illetékes bűnüldöző és igazságügyi hatóságoknak vagy a gyermekek szexuális bántalmazása ellen közérdekből fellépő szervezeteknek történő haladéktalan jelentése;

| ii. | az érintett felhasználó fiókjának zárolása vagy a részére nyújtott szolgáltatás felfüggesztése vagy megszüntetése; |
| --- | --- |

ii.

az érintett felhasználó fiókjának zárolása vagy a részére nyújtott szolgáltatás felfüggesztése vagy megszüntetése;

| iii. | a hitelt érdemlő módon gyermekek online szexuális bántalmazását ábrázoló anyagként azonosított adatokkal kapcsolatban egyedi, át nem alakítható digitális lenyomat („hash”) létrehozása; |
| --- | --- |

iii.

a hitelt érdemlő módon gyermekek online szexuális bántalmazását ábrázoló anyagként azonosított adatokkal kapcsolatban egyedi, át nem alakítható digitális lenyomat („hash”) létrehozása;

| iv. | annak lehetővé tétele, hogy az érintett felhasználó jogorvoslatért folyamodjon a szolgáltatónál, vagy közigazgatási felülvizsgálatot vagy bírósági jogorvoslatot kezdeményezzen gyermekek online szexuális bántalmazásának gyanújával kapcsolatos ügyekben; vagy |
| --- | --- |

iv.

annak lehetővé tétele, hogy az érintett felhasználó jogorvoslatért folyamodjon a szolgáltatónál, vagy közigazgatási felülvizsgálatot vagy bírósági jogorvoslatot kezdeményezzen gyermekek online szexuális bántalmazásának gyanújával kapcsolatos ügyekben; vagy

| v. | az illetékes bűnüldöző és igazságügyi hatóságoknak az alkalmazandó joggal összhangban álló, a 2011/93/EU irányelvben meghatározott bűncselekmények megelőzéséhez, felderítéséhez, nyomozásához és a vádeljárás lefolytatásához szükséges adatok szolgáltatására irányuló megkereséseinek megválaszolása; |
| --- | --- |

v.

az illetékes bűnüldöző és igazságügyi hatóságoknak az alkalmazandó joggal összhangban álló, a 2011/93/EU irányelvben meghatározott bűncselekmények megelőzéséhez, felderítéséhez, nyomozásához és a vádeljárás lefolytatásához szükséges adatok szolgáltatására irányuló megkereséseinek megválaszolása;

| i) | az adatokat csak a h) pontban meghatározott releváns cél eléréséhez feltétlenül szükséges ideig tárolják, és semmi esetre sem több mint 12 hónapig a gyermekek online szexuális bántalmazásával kapcsolatos gyanú azonosításától számítva; |
| --- | --- |

i)

az adatokat csak a h) pontban meghatározott releváns cél eléréséhez feltétlenül szükséges ideig tárolják, és semmi esetre sem több mint 12 hónapig a gyermekek online szexuális bántalmazásával kapcsolatos gyanú azonosításától számítva;

| j) | a gyermekek online szexuális bántalmazására utaló minden indokolt és igazolt gyanút haladéktalanul jelentenek az illetékes nemzeti bűnüldöző hatóságoknak vagy a gyermekek szexuális bántalmazása ellen közérdekből fellépő szervezeteknek. |
| --- | --- |

j)

a gyermekek online szexuális bántalmazására utaló minden indokolt és igazolt gyanút haladéktalanul jelentenek az illetékes nemzeti bűnüldöző hatóságoknak vagy a gyermekek szexuális bántalmazása ellen közérdekből fellépő szervezeteknek.

(2)   Az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott feltétel 2022. április 3-ig nem alkalmazandó azokra a szolgáltatókra, amelyek:

| a) | 2021. augusztus 2. előtt az (1) bekezdés a) pontjának i. alpontjában megállapított célból egy meghatározott technológiát használtak anélkül, hogy az adott technológiával kapcsolatban előzetes konzultációs eljárást folytattak volna le; |
| --- | --- |

a)

2021. augusztus 2. előtt az (1) bekezdés a) pontjának i. alpontjában megállapított célból egy meghatározott technológiát használtak anélkül, hogy az adott technológiával kapcsolatban előzetes konzultációs eljárást folytattak volna le;

| b) | 2021. szeptember 3. előtt elindítanak egy előzetes konzultációs eljárást; valamint |
| --- | --- |

b)

2021. szeptember 3. előtt elindítanak egy előzetes konzultációs eljárást; valamint

| c) | a b) pontban említett előzetes konzultációs eljárással kapcsolatban megfelelően együttműködnek az illetékes felügyeleti hatósággal. |
| --- | --- |

c)

a b) pontban említett előzetes konzultációs eljárással kapcsolatban megfelelően együttműködnek az illetékes felügyeleti hatósággal.

(3)   Az (1) bekezdés d) pontjában meghatározott feltétel 2022. április 3-ig nem alkalmazandó azokra a szolgáltatókra, amelyek:

| a) | 2021. augusztus 2. előtt az (1) bekezdés d) pontjában említett valamely technológiát használtak anélkül, hogy az adott technológiával kapcsolatban előzetes konzultációs eljárást folytattak volna le; |
| --- | --- |

a)

2021. augusztus 2. előtt az (1) bekezdés d) pontjában említett valamely technológiát használtak anélkül, hogy az adott technológiával kapcsolatban előzetes konzultációs eljárást folytattak volna le;

| b) | 2021. szeptember 3. előtt elindítanak egy az (1) bekezdés d) pontja szerinti eljárást; és |
| --- | --- |

b)

2021. szeptember 3. előtt elindítanak egy az (1) bekezdés d) pontja szerinti eljárást; és

| c) | az (1) bekezdés d) pontjában említett eljárással kapcsolatban megfelelően együttműködnek az illetékes felügyeleti hatósággal. |
| --- | --- |

c)

az (1) bekezdés d) pontjában említett eljárással kapcsolatban megfelelően együttműködnek az illetékes felügyeleti hatósággal.

4. cikk

Az Európai Adatvédelmi Testület iránymutatásai

2021. szeptember 3-ig és az (EU) 2016/679 rendelet 70. cikke értelmében a Bizottság felkéri az Európai Adatvédelmi Testületet, hogy adjon ki iránymutatásokat abból a célból, hogy segítse a felügyeleti hatóságokat annak értékelésében, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó adatkezelés az e rendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontja i. alpontjában meghatározott célból használt meglévő és új technológiák tekintetében megfelel-e az (EU) 2016/679 rendeletnek.

5. cikk

Hatékony bírósági jogorvoslat

Az (EU) 2016/679 rendelet 79. cikkével és a 2002/58/EK irányelv 15. cikkének (2) bekezdésével összhangban a felhasználóknak joguk van hatékony bírósági jogorvoslathoz, ha úgy vélik, hogy jogaikat megsértették az e rendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontja i. alpontjában meghatározott célból végzett személyes és egyéb adatok kezelése következtében.

6. cikk

Felügyeleti hatóságok

Az (EU) 2016/679 rendelet VI. fejezetének 1. szakasza szerint kijelölt felügyeleti hatóságok az említett fejezetben előírt hatáskörüknek megfelelően nyomon követik az e rendelet hatálya alá tartozó adatkezelést.

7. cikk

A gyermekek szexuális bántalmazása ellen közérdekből fellépő szervezetek nyilvános jegyzéke

(1)   A szolgáltatók 2021. szeptember 3-ig közlik a Bizottsággal a gyermekek szexuális bántalmazása ellen közérdekből fellépő azon szervezetek nevét, amelyeknek e rendelet alapján jelentik a gyermekek online szexuális bántalmazását. A szolgáltatók a jegyzék minden módosítását rendszeresen közlik a Bizottsággal.

(2)   A Bizottság 2021. október 3-ig közzéteszi a gyermekek szexuális bántalmazása ellen közérdekből fellépő azon szervezetek nevét, amelyeket vele az (1) bekezdés szerint közöltek. A Bizottság naprakészen tartja a nyilvános jegyzéket.

8. cikk

Statisztikák

(1)   
  2022. augusztus 3-ig, majd azt követően évente a tagállamok a következőkre vonatkozó statisztikákat tartalmazó jelentéseket tesznek nyilvánosan elérhetővé, és nyújtanak be a Bizottságnak:

| a) | a gyermekek online szexuális bántalmazásának felderített eseteiről szóló, a szolgáltatók és a gyermekek szexuális bántalmazása ellen közérdekből fellépő szervezetek által az illetékes nemzeti bűnüldöző hatóságokhoz tett bejelentések teljes száma, különbséget téve – amennyiben ez az információ rendelkezésre áll – az esetek abszolút száma és a több alkalommal jelentett esetek száma között, valamint azon szolgáltató típusa, amelynek szolgáltatása keretében a gyermekek online szexuális bántalmazását felderítették; |
| --- | --- |

a)

a gyermekek online szexuális bántalmazásának felderített eseteiről szóló, a szolgáltatók és a gyermekek szexuális bántalmazása ellen közérdekből fellépő szervezetek által az illetékes nemzeti bűnüldöző hatóságokhoz tett bejelentések teljes száma, különbséget téve – amennyiben ez az információ rendelkezésre áll – az esetek abszolút száma és a több alkalommal jelentett esetek száma között, valamint azon szolgáltató típusa, amelynek szolgáltatása keretében a gyermekek online szexuális bántalmazását felderítették;

| b) | a 3. cikk szerinti intézkedések révén azonosított gyermekek száma, nemek szerint megkülönböztetve; |
| --- | --- |

b)

a 3. cikk szerinti intézkedések révén azonosított gyermekek száma, nemek szerint megkülönböztetve;

| c) | az elítélt elkövetők száma. |
| --- | --- |

c)

az elítélt elkövetők száma.

(2)   A Bizottság összesíti az e cikk (1) bekezdésében említett statisztikákat, és figyelembe veszi azokat a 9. cikk szerinti végrehajtási jelentés elkészítése során.

9. cikk

Végrehajtási jelentés

(1)   A 3. cikk (1) bekezdése g) pontjának vii. alpontja szerint benyújtott jelentések és a 8. cikk szerint benyújtott statisztikák alapján a Bizottság 2023. augusztus 3-ig jelentést készít e rendelet végrehajtásáról, és azt benyújtja és bemutatja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

(2)   A végrehajtási jelentésben a Bizottság különösen a következőket veszi figyelembe:

| a) | a személyes adatok és egyéb adatok kezelésére vonatkozóan a 3. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontjában, valamint b), c) és d) pontjában meghatározott feltételek; |
| --- | --- |

a)

a személyes adatok és egyéb adatok kezelésére vonatkozóan a 3. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontjában, valamint b), c) és d) pontjában meghatározott feltételek;

| b) | az e rendeletben előírt eltérés arányossága, beleértve a tagállamok által a 8. cikk szerint benyújtott statisztikák értékelését; |
| --- | --- |

b)

az e rendeletben előírt eltérés arányossága, beleértve a tagállamok által a 8. cikk szerint benyújtott statisztikák értékelését;

| c) | az e rendelet hatálya alá tartozó tevékenységeket érintő technológiai előrelépésbeli fejlemények, valamint az, hogy az ilyen fejlemények milyen mértékben javítják a pontosságot, és csökkentik a hibák (hamis pozitívok) számát és arányát. |
| --- | --- |

c)

az e rendelet hatálya alá tartozó tevékenységeket érintő technológiai előrelépésbeli fejlemények, valamint az, hogy az ilyen fejlemények milyen mértékben javítják a pontosságot, és csökkentik a hibák (hamis pozitívok) számát és arányát.

10. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2024. augusztus 3-ig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. július 14-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

D. M. SASSOLI

a Tanács részéről

az elnök

A. LOGAR

---

(1)  
  HL C 10., 2021.1.11., 63. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2021. július 6-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2021. július 12-i határozata.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/58/EK irányelve (2002. július 12.) az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről („Elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv”) (HL L 201., 2002.7.31., 37. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/21/EK irányelve (2002. március 7.) az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról (keretirányelv) (HL L 108., 2002.4.24., 33. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1972 irányelve (2018. december 11.) az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex létrehozásáról (HL L 321., 2018.12.17., 36. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011/93/EU irányelve (2011. december 13.) a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről, valamint a 2004/68/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról (HL L 335., 2011.12.17., 1. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

8

---

IRÁNYELVEK

| 2021.7.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 274/52 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.7.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 274/52

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2021/1233 IRÁNYELVE

(2021. július 14.)

az (EU) 2017/2397 irányelvnek a harmadik országok által kiállított bizonyítványok elismerésére vonatkozó átmeneti intézkedések tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | Az (EU) 2017/2397 európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) átmeneti intézkedéseket határoz meg annak érdekében, hogy garantálja az átültetési időszak vége előtt kiállított képesítő bizonyítványok, szolgálati könyvek és hajónaplók folyamatos érvényességét, valamint észszerű időt biztosítson a képzett személyzet tagjai számára ahhoz, hogy uniós képesítő bizonyítványt vagy azzal egyenértékűnek elismert más bizonyítványt kérelmezzenek. A 96/50/EK tanácsi irányelv (4) 1. cikkének (5) bekezdésében említett rajnai hajózási engedélyek kivételével azonban ezek az átmeneti intézkedések nem vonatkoznak a harmadik országok által kiállított olyan képesítő bizonyítványokra, szolgálati könyvekre és hajónaplókra, amelyeket a tagállamok az (EU) 2017/2397 irányelv hatálybalépése előtt alkalmazandó nemzeti követelményeik vagy nemzetközi megállapodásaik alapján jelenleg elismernek. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2017/2397 európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) átmeneti intézkedéseket határoz meg annak érdekében, hogy garantálja az átültetési időszak vége előtt kiállított képesítő bizonyítványok, szolgálati könyvek és hajónaplók folyamatos érvényességét, valamint észszerű időt biztosítson a képzett személyzet tagjai számára ahhoz, hogy uniós képesítő bizonyítványt vagy azzal egyenértékűnek elismert más bizonyítványt kérelmezzenek. A 96/50/EK tanácsi irányelv (4) 1. cikkének (5) bekezdésében említett rajnai hajózási engedélyek kivételével azonban ezek az átmeneti intézkedések nem vonatkoznak a harmadik országok által kiállított olyan képesítő bizonyítványokra, szolgálati könyvekre és hajónaplókra, amelyeket a tagállamok az (EU) 2017/2397 irányelv hatálybalépése előtt alkalmazandó nemzeti követelményeik vagy nemzetközi megállapodásaik alapján jelenleg elismernek.

| (2) | Az (EU) 2017/2397 irányelv 10. cikkének (3), (4) és (5) bekezdése meghatározza a harmadik országok hatóságai által kiállított bizonyítványok, szolgálati könyvek vagy hajónaplók elismerésének eljárását és feltételeit. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2017/2397 irányelv 10. cikkének (3), (4) és (5) bekezdése meghatározza a harmadik országok hatóságai által kiállított bizonyítványok, szolgálati könyvek vagy hajónaplók elismerésének eljárását és feltételeit.

| (3) | mivel a harmadik országok által kiállított okmányok elismerésére vonatkozó eljárás a kérelmező harmadik ország tanúsítási rendszereinek értékelésén alapul annak megállapítása céljából, hogy a kérelemben meghatározott bizonyítványok, szolgálati könyvek vagy hajónaplók kiállítására az (EU) 2017/2397 irányelvben előírtakkal azonos követelmények mellett került-e sor, nem valószínű, hogy az elismerési eljárás 2022. január 17. előtt befejeződik. |
| --- | --- |

(3)

mivel a harmadik országok által kiállított okmányok elismerésére vonatkozó eljárás a kérelmező harmadik ország tanúsítási rendszereinek értékelésén alapul annak megállapítása céljából, hogy a kérelemben meghatározott bizonyítványok, szolgálati könyvek vagy hajónaplók kiállítására az (EU) 2017/2397 irányelvben előírtakkal azonos követelmények mellett került-e sor, nem valószínű, hogy az elismerési eljárás 2022. január 17. előtt befejeződik.

| (4) | A harmadik országok által kiállított okmányok vonatkozásában az (EU) 2017/2397 irányelv 10. cikkében előírt elismerési rendszerre való zökkenőmentes átállás érdekében rendelkezni kell olyan átmeneti intézkedésekről, amelyek elegendő időt biztosítanak ahhoz, hogy a harmadik országok az említett irányelvben foglaltakhoz igazíthassák követelményeiket, valamint hogy a Bizottság értékelhesse tanúsítási rendszereiket és – adott esetben – az említett irányelv 10. cikkének (5) bekezdése alapján végrehajtási jogi aktust fogadhasson el. Ezek az intézkedések biztosítanák továbbá a jogbiztonságot a belvízi hajózási ágazatban tevékenykedő magánszemélyek és gazdasági szereplők számára. E célkitűzések fényében az átmeneti intézkedések hatálya alá tartozó, harmadik országok által kiállított okmányok érvényességi idejét helyénvaló úgy meghatározni, hogy az az említett irányelv átültetésére kiszabott határidőt követően két évvel járjon le. |
| --- | --- |

(4)

A harmadik országok által kiállított okmányok vonatkozásában az (EU) 2017/2397 irányelv 10. cikkében előírt elismerési rendszerre való zökkenőmentes átállás érdekében rendelkezni kell olyan átmeneti intézkedésekről, amelyek elegendő időt biztosítanak ahhoz, hogy a harmadik országok az említett irányelvben foglaltakhoz igazíthassák követelményeiket, valamint hogy a Bizottság értékelhesse tanúsítási rendszereiket és – adott esetben – az említett irányelv 10. cikkének (5) bekezdése alapján végrehajtási jogi aktust fogadhasson el. Ezek az intézkedések biztosítanák továbbá a jogbiztonságot a belvízi hajózási ágazatban tevékenykedő magánszemélyek és gazdasági szereplők számára. E célkitűzések fényében az átmeneti intézkedések hatálya alá tartozó, harmadik országok által kiállított okmányok érvényességi idejét helyénvaló úgy meghatározni, hogy az az említett irányelv átültetésére kiszabott határidőt követően két évvel járjon le.

| (5) | Az (EU) 2017/2397 irányelv 38. cikke értelmében a tagállamokra alkalmazandó átmeneti intézkedésekkel való összhang biztosítása érdekében indokolt előírni, hogy a harmadik országok által kiállított és a tagállamok által elismert képesítő bizonyítványokra, szolgálati könyvekre és hajónaplókra vonatkozó átmeneti intézkedések 2032. január 17. után ne legyenek alkalmazandók. Ezen túlmenően az ilyen képesítő bizonyítványok, szolgálati könyvek és hajónaplók elismerését az érintett tagállamban lévő uniós belvízi utakra kell korlátozni. |
| --- | --- |

(5)

Az (EU) 2017/2397 irányelv 38. cikke értelmében a tagállamokra alkalmazandó átmeneti intézkedésekkel való összhang biztosítása érdekében indokolt előírni, hogy a harmadik országok által kiállított és a tagállamok által elismert képesítő bizonyítványokra, szolgálati könyvekre és hajónaplókra vonatkozó átmeneti intézkedések 2032. január 17. után ne legyenek alkalmazandók. Ezen túlmenően az ilyen képesítő bizonyítványok, szolgálati könyvek és hajónaplók elismerését az érintett tagállamban lévő uniós belvízi utakra kell korlátozni.

| (6) | A tagállamok által kiállított képesítő bizonyítványokra alkalmazandó átmeneti intézkedésekkel való összhang biztosítása érdekében helyénvaló egyértelművé tenni, hogy a harmadik országok által kiállított bizonyítványok tekintetében az (EU) 2017/2397 irányelv 10. cikkének (3) bekezdésében említett követelmények magukban foglalják a meglévő bizonyítványok felváltására vonatkozóan az említett irányelv 38. cikkének (1) és (3) bekezdésében meghatározott követelményeket is. |
| --- | --- |

(6)

A tagállamok által kiállított képesítő bizonyítványokra alkalmazandó átmeneti intézkedésekkel való összhang biztosítása érdekében helyénvaló egyértelművé tenni, hogy a harmadik országok által kiállított bizonyítványok tekintetében az (EU) 2017/2397 irányelv 10. cikkének (3) bekezdésében említett követelmények magukban foglalják a meglévő bizonyítványok felváltására vonatkozóan az említett irányelv 38. cikkének (1) és (3) bekezdésében meghatározott követelményeket is.

| (7) | Ezért az (EU) 2017/2397 irányelvet ennek megfelelően módosítani kell annak érdekében, hogy a belvízi hajózási társaságok és a munkavállalók számára garantálni lehessen a jogi egyértelműséget és a jogbiztonságot. |
| --- | --- |

(7)

Ezért az (EU) 2017/2397 irányelvet ennek megfelelően módosítani kell annak érdekében, hogy a belvízi hajózási társaságok és a munkavállalók számára garantálni lehessen a jogi egyértelműséget és a jogbiztonságot.

| (8) | Az (EU) 2017/2397 irányelv 39. cikkének (4) bekezdésével összhangban azok a tagállamok, amelyeknek területén a belvízi hajózás technikailag nem lehetséges, nem kötelesek átültetni az említett irányelvet. Az említett eltérést értelemszerűen alkalmazni kell erre az irányelvre is. |
| --- | --- |

(8)

Az (EU) 2017/2397 irányelv 39. cikkének (4) bekezdésével összhangban azok a tagállamok, amelyeknek területén a belvízi hajózás technikailag nem lehetséges, nem kötelesek átültetni az említett irányelvet. Az említett eltérést értelemszerűen alkalmazni kell erre az irányelvre is.

| (9) | mivel ezen irányelv célját, nevezetesen a harmadik országok által kiállított bizonyítványok elismerésére vonatkozó átmeneti intézkedések meghatározását az egyes tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban annak terjedelme és hatásai miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(9)

mivel ezen irányelv célját, nevezetesen a harmadik országok által kiállított bizonyítványok elismerésére vonatkozó átmeneti intézkedések meghatározását az egyes tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban annak terjedelme és hatásai miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (10) | Annak lehetővé tétele érdekében, hogy a tagállamok haladéktalanul át tudják ültetni az ebben az irányelvben előírt intézkedéseket, ezen irányelvnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon kell hatályba lépnie, |
| --- | --- |

(10)

Annak lehetővé tétele érdekében, hogy a tagállamok haladéktalanul át tudják ültetni az ebben az irányelvben előírt intézkedéseket, ezen irányelvnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon kell hatályba lépnie,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

Az (EU) 2017/2397 irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | A 10. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   A E cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül, bármilyen képesítő bizonyítványt, szolgálati könyvet vagy hajónaplót, amelyet valamely harmadik országnak az ebben az irányelvben – többek között a 38. cikk (1) és (3) bekezdésében – meghatározott szabályokkal azonos követelményeket előíró nemzeti szabályai szerint állítottak ki, az Unió valamennyi belvízi útján érvényesnek kell tekinteni, figyelemmel az e cikk (4) és (5) bekezdésében meghatározott eljárásra és feltételekre.” |
| --- | --- |

1.

A 10. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A E cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül, bármilyen képesítő bizonyítványt, szolgálati könyvet vagy hajónaplót, amelyet valamely harmadik országnak az ebben az irányelvben – többek között a 38. cikk (1) és (3) bekezdésében – meghatározott szabályokkal azonos követelményeket előíró nemzeti szabályai szerint állítottak ki, az Unió valamennyi belvízi útján érvényesnek kell tekinteni, figyelemmel az e cikk (4) és (5) bekezdésében meghatározott eljárásra és feltételekre.”

| 2. | A 38. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(7)   2032. január 17-ig a tagállamok a 2018. január 16. előtt alkalmazandó nemzeti követelményeik vagy nemzetközi megállapodásaik alapján továbbra is elismerhetik a harmadik országok által 2024. január 18. előtt kiállított képesítő bizonyítványokat, szolgálati könyveket és hajónaplókat. Az elismerés az érintett tagállam területén lévő belvízi utakra korlátozódik.”. |
| --- | --- |

2.

A 38. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(7)   2032. január 17-ig a tagállamok a 2018. január 16. előtt alkalmazandó nemzeti követelményeik vagy nemzetközi megállapodásaik alapján továbbra is elismerhetik a harmadik országok által 2024. január 18. előtt kiállított képesítő bizonyítványokat, szolgálati könyveket és hajónaplókat. Az elismerés az érintett tagállam területén lévő belvízi utakra korlátozódik.”.

2. cikk

(1)   2022. január 17-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

Az (EU) 2017/2397 irányelv 39. cikkének (4) bekezdésében meghatározott eltérés értelemszerűen alkalmazandó erre az irányelvre.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

3. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

4. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2021. július 14-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

D. M. SASSOLI

a Tanács részéről

az elnök

A. LOGAR

---

(1)  
  HL C 220., 2021.6.9., 87. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2021. július 6-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2021. július 13-i határozata.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2397 irányelve (2017. december 12.) a belvízi hajózásban szükséges szakmai képesítések elismeréséről, valamint a 91/672/EGK és a 96/50/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 345., 2017.12.27., 53. o.).

3

(4)  A Tanács 96/50/EK irányelve (1996. július 23.) a Közösségen belüli belvízi árufuvarozásra és személyszállításra vonatkozó nemzeti hajóvezetői bizonyítvány megszerzési feltételeinek összehangolásáról (HL L 235., 1996.9.17., 31. o.).

4

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 2021.7.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 274/55 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.7.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 274/55

---

A TANÁCS (EU) 2021/1234 HATÁROZATA

(2021. július 13.)

az Európai Unió és a Thaiföldi Királyság közötti, az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXVIII. cikke alapján az EU CLXXV. engedményes listájában szereplő valamennyi vámkontingensre vonatkozó engedményeknek az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépése következtében szükséges módosításáról szóló megállapodás megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben a 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament egyetértésére (1),

mivel:

| (1) | A Tanács 2018. június 15-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdjen a Thaiföldi Királysággal az EU CLXXV. engedményes listájában szereplő valamennyi vámkontingensre vonatkozó engedményeknek az Egyesült Királyság Unióból való kilépése következtében szükséges módosításáról szóló megállapodásról. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2018. június 15-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdjen a Thaiföldi Királysággal az EU CLXXV. engedményes listájában szereplő valamennyi vámkontingensre vonatkozó engedményeknek az Egyesült Királyság Unióból való kilépése következtében szükséges módosításáról szóló megállapodásról.

| (2) | A tárgyalások lezárultak, és 2021. január 7-én parafálták az Európai Unió és a Thaiföldi Királyság közötti, az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXVIII. cikke alapján az EU CLXXV. engedményes listájában szereplő valamennyi vámkontingensre vonatkozó engedményeknek az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépése következtében szükséges módosításáról szóló megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás). |
| --- | --- |

(2)

A tárgyalások lezárultak, és 2021. január 7-én parafálták az Európai Unió és a Thaiföldi Királyság közötti, az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXVIII. cikke alapján az EU CLXXV. engedményes listájában szereplő valamennyi vámkontingensre vonatkozó engedményeknek az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépése következtében szükséges módosításáról szóló megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás).

| (3) | A megállapodást az (EU) 2021/373 tanácsi határozatnak (2) megfelelően 2021. május 7-én aláírták. |
| --- | --- |

(3)

A megállapodást az (EU) 2021/373 tanácsi határozatnak (2) megfelelően 2021. május 7-én aláírták.

| (4) | A megállapodást jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(4)

A megállapodást jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Unió és a Thaiföldi Királyság közötti, az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXVIII. cikke alapján az EU CLXXV. engedményes listájában szereplő valamennyi vámkontingensre vonatkozó engedményeknek az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépése következtében szükséges módosításáról szóló megállapodást a Tanács az Unió nevében jóváhagyja (3).

2. cikk

A megállapodás 4. cikkének (1) bekezdésében előírt értesítést az Unió nevében a Tanács elnöke teszi meg (4).

3. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2021. július 13-án.

a Tanács részéről

az elnök

A. ŠIRCELJ

---

(1)  
  2021. június 23-i egyetértés (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  A Tanács (EU) 2021/373 határozata (2021. február 22.) az Európai Unió és a Thaiföldi Királyság közötti, az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXVIII. cikke alapján az EU CLXXV. engedményes listájában szereplő valamennyi vámkontingensre vonatkozó engedményeknek az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépése következtében szükséges módosításáról szóló megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról (HL L 72., 2021.3.3., 1. o.).

2

(3)  Lásd e Hivatalos Lap xx. oldalát.

3

(4)  A megállapodás hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszi közzé.

4

Európai Unió Hivatalos Lapjában

---

| 2021.7.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 274/57 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.7.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 274/57

---

MEGÁLLAPODÁS AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS A THAIFÖLDI KIRÁLYSÁG KÖZÖTT AZ 1994. ÉVI ÁLTALÁNOS VÁM- ÉS KERESKEDELMI EGYEZMÉNY (GATT) XXVIII. CIKKE ALAPJÁN AZ EU CLXXV. ENGEDMÉNYES LISTÁJÁBAN SZEREPLŐ VALAMENNYI VÁMKONTINGENSRE VONATKOZÓ ENGEDMÉNYEKNEK AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁG EURÓPAI UNIÓBÓL VALÓ KILÉPÉSE KÖVETKEZTÉBEN SZÜKSÉGES MÓDOSÍTÁSÁRÓLAP

AZ EURÓPAI UNIÓ, egyrészről,

és

A THAIFÖLDI KIRÁLYSÁG, másrészről,

a továbbiakban együttesen: a Felek,

FIGYELEMBE VÉVE, hogy a Felek sikeresen lezárták az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXVIII. cikke alapján az EU CLXXV. engedményes listájában szereplő valamennyi vámkontingensre vonatkozó engedményeknek az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépése következtében szükséges módosításáról folytatott tárgyalásokat, amiről a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) tagjait a G/SECRET/42/Add.2 dokumentumban tájékoztatták,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. Cikk

Célkitűzés

E megállapodás célja, amint azt az Európai Unió 2019. február 25-i levelében jelezte, hogy megállapítsa azon vámkontingensek arányos felosztásához kapcsolódó mennyiségeket, és az Egyesült Királyságot már magában nem foglaló Európai Unió ebből következő mennyiségi kötelezettségvállalásait, amelyek tekintetében a Thaiföldi Királyság az 1994. évi GATT XXVIII. cikke értelmében tárgyalási és konzultációs joggal rendelkezik.

2. Cikk

A vámkontingensek arányos felosztásának alapelve és módszertana

A Thaiföldi Királyság egyetért azzal az alapelvvel és módszertannal, hogy az Egyesült Királyságot is magában foglaló Európai Unió engedményes listájában szereplő, vámkontingensek formájában megvalósuló mennyiségi kötelezettségvállalások arányosan felosztásra kerülnek oly módon, hogy megfelelő arányos részük az Egyesült Királyságot már magában nem foglaló Európai Uniót, a fennmaradó mennyiség pedig az Egyesült Királyságot illesse meg.

3. Cikk

Az Egyesült Királyságot már magában nem foglaló Európai Unió vámkontingensei

1.   A Felek – az e megállapodás mellékletének utolsó oszlopában részletezettek szerint – megállapodnak az Egyesült Királyságot már magában nem foglaló Európai Unió bizonyos vámkontingenseinek mennyiségéről, amelyek 2021. január 1-jétől vagy attól a naptól érvényesek, amikortól az Egyesült Királyság már nem tartozik az Európai Unió CLXXV. engedményes listájának hatálya alá.

2.   Ez a megállapodás nem érinti az Európai Unió és az 1994. évi GATT XXVIII. cikke szerinti jogokkal rendelkező más WTO-tagok között az érintett erga omnes vámkontingensekről folyó tárgyalásokat. Az Európai Unió vállalja, hogy konzultációt kezdeményez a Thaiföldi Királysággal, amennyiben az említett tárgyalások eredménye megváltoztatná a G/SECRET/42/Add.2 dokumentumban foglalt arányos mennyiségeket.

3.   E megállapodás melléklete annak elválaszthatatlan részét képezi.

4. Cikk

Záró rendelkezések

1.   E megállapodás az azt a napot követő első napon lép hatályba, amelyen a felek értesítették egymást belső eljárásaik befejezéséről. E megállapodást az említett időponttól kell alkalmazni.

2.   Ez a megállapodás az 1994. évi GATT XXVIII. cikke (3) bekezdése a) és b) pontjának alkalmazásában a Felek közötti megállapodásnak minősül.

3.   E megállapodás két-két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven, a szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

FENTIEK HITELÉÜL az alulírott, e célból kellően meghatalmazott teljhatalmú megbízottak aláírták ezt a megállapodást.

Съставено в Брюксел на седми май две хиляди двадесет и първа година.

Hecho en Bruselas, el siete de mayo de dos mil veintiuno.

V Bruselu dne sedmého května dva tisíce dvacet jedna.

Udfærdiget i Bruxelles den syvende maj to tusind og enogtyve.

Geschehen zu Brüssel am siebten Mai zweitausendeinundzwanzig.

Kahe tuhande kahekümne esimese aasta maikuu seitsmendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις εφτά Μαΐου δύο χιλιάδες είκοσι ένα.

Done at Brussels on the seventh day of May in the year two thousand and twenty one.

Fait à Bruxelles, le sept mai deux mille vingt et un.

Sastavljeno u Bruxellesu sedmog svibnja godine dvije tisuće dvadeset prve.

Fatto a Bruxelles, addì sette maggio duemilaventuno.

Briselē, divi tūkstoši divdesmit pirmā gada septītajā maijā.

Priimta du tūkstančiai dvidešimt pirmų metų gegužės septintą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-huszonegyedik év május havának hetedik napján.

Magħmul fi Brussell, fis-seba jum ta’ Mejju fis-sena elfejn u wieħed u għoxrin.

Gedaan te Brussel, zeven mei tweeduizend eenentwintig.

Sporządzono w Brukseli dnia siódmego maja roku dwa tysiące dwudziestego pierwszego.

Feito em Bruxelas, em sete de maio de dois mil e vinte e um.

Întocmit la Bruxelles la șapte mai două mii douăzeci și unu.

V Bruseli siedmeho mája dvetisícdvadsaťjeden.

V Bruslju, sedmega maja dva tisoč enaindvajset.

Tehty Brysselissä seitsemäntenä päivänä toukokuuta vuonna kaksituhattakaksikymmentäyksi.

Utfärdat i Bryssel den sjunde maj år tjugohundratjugoett.

Image 1

---

MELLÉKLET

A THAIFÖLDI KIRÁLYSÁGRA AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁG KILÉPÉSÉT KÖVETŐEN (2021. JANUÁR 1-JÉTŐL) ÉRVÉNYES UNIÓS VÁMKONTINGENSEK JEGYZÉKE

| | A G/SECRET/42/Add.2 uniós értesítés szerinti szám | HR-kód | Leírás | Jelenlegi mennyiség az EU CLXXV. engedményes listájában (EU 28) | Szállító ország | Végleges engedményes mennyiség az EU számára (tonnában) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 029 | 0210 99 39 | Sózott baromfihús | 92 610 | Thaiföldi Királyság | 81 968 |
| 2 | 052 | 0714 10 00 | Manióka (kasszava) | 5 750 000 | Thaiföldi Királyság | 3 096 027 |
| 3 | 055 | 0714 20 90 | Nem emberi fogyasztásra szánt édesburgonya | 5 000 | Kína kivételével | 4 985 |
| 4 | 074 | 1006 10 | Hántolatlan rizs | 7 | Erga omnes | 5 |
| 5 | 075 | 1006 20 | Előmunkált vagy barna rizs | 1 634 | Erga omnes | 1 416 |
| 6 | 076 | 1006 30 | Félig vagy teljesen hántolt rizs | 63 000 | Erga omnes | 36 731 |
| 7 | 077 | 1006 30 | Félig vagy teljesen hántolt rizs | 4 313 | Thaiföldi Királyság | 3 663 |
| 8 | 078 | 1006 30 | Félig vagy teljesen hántolt rizs | 1 200 | Thaiföldi Királyság | 1 019 |
| 9 | 078 | 1006 30 | Félig vagy teljesen hántolt rizs | 25 516 | Erga omnes | 22 442 |
| 10 | 079 | 1006 40 00 | Törmelék rizs | 1 000 | Erga omnes | 1 000 |
| 11 | 080 | 1006 40 00 | Törmelék rizs | 31 788 | Erga omnes | 26 581 |
| 12 | 081 | 1006 40 00 | Törmelék rizs | 100 000 | Erga omnes | 93 709 |
| 13 | 085 | 1108 14 00 | Maniókakeményítő | 8 000 | Erga omnes | 6 632 |
| 14 | 086 | 1108 14 00 | Maniókakeményítő | 2 000 | Erga omnes | 1 658 |
| 15 | 089 | 1602 32 11 | Feldolgozott csirkehús, főzés nélkül, legalább 57 tömegszázalék baromfihús- vagy belsőségtartalommal | 340 | Brazília kivételével | 236 |
| 16 | 090 | 1602 32 19 | A Gallus domesticus fajhoz tartozó szárnyasok húsa főzve | 160 033 | Thaiföldi Királyság | 53 866 |
| 17 | 091 | 1602 32 30 | Feldolgozott csirkehús, legalább 25 tömegszázalék, de kevesebb mint 57 tömegszázalék baromfihús- vagy belsőségtartalommal | 14 000 | Thaiföldi Királyság | 2 435 |
| 18 | 092 | 1602 32 90 | Feldolgozott csirkehús, kevesebb mint 25 tömegszázalék baromfihús- vagy belsőségtartalommal | 2 100 | Thaiföldi Királyság | 1 940 |
| 19 | 093 | 1602 39 21 | Feldolgozott kacsa-, liba-, gyöngytyúkhús, főzés nélkül, legalább 57 tömegszázalék baromfihús- vagy belsőségtartalommal | 10 | Thaiföldi Királyság | 10 |
| 20 | 094 | 1602 39 29 | Feldolgozott kacsa-, liba-, gyöngytyúkhús, főzve, legalább 57 tömegszázalék baromfihús- vagy belsőségtartalommal | 13 500 | Thaiföldi Királyság | 8 572 |
| 21 | 095 | 1602 39 85 | Feldolgozott kacsa-, liba-, gyöngytyúkhús, főzve, legalább 25, de kevesebb mint 57 tömegszázalék baromfihús- vagy belsőségtartalommal. | 600 | Thaiföldi Királyság | 300 |
| 22 | 096 | 1602 39 85 | Feldolgozott kacsa-, liba-, gyöngytyúkhús, főzve, kevesebb mint 25 tömegszázalék baromfihús- vagy belsőségtartalommal. | 600 | Thaiföldi Királyság | 278 |
| 23 | 105 | 1901 90 99
  1904 30 00
  1904 90 80
  1905 90 20 | Élelmiszer-készítmények gabonával | 191 | Erga omnes | 191 |
| 24 | 106 | 1902 11 00
  1902 19 10
  1902 19 90
  1902 20 91
  1902 20 99
  1902 30 10
  1902 30 90
  1902 40 10
  1902 40 90 | Tészta | 532 | Erga omnes | 497 |
| 25 | 107 | 1905 90 10
  1905 90 20
  1905 90 30
  1905 90 45
  1905 90 55
  1905 90 60
  1905 90 90 | Kekszek (biscuit) | 409 | Erga omnes | 409 |
| 26 | 005 | 0304 89 90 | Az Allocyttus nemhez és a Pseudocyttus maculatus fajhoz tartozó hal | 200 | Erga omnes | 200 |
| 27 | 007 | 1604 20 50 | Elkészített vagy konzervált (kivéve egész vagy darabolt) hal: szardíniából, bonitóból, a Scomber scombrus és Scomber japonicus fajhoz tartozó makrélából és az Orcynopsis unicolor fajhoz tartozó halból | 865 | Erga omnes | 631 |
| 28 | 008 | 1604 20 50 | Elkészített vagy konzervált (kivéve egész vagy darabolt) hal: szardíniából, bonitóból, a Scomber scombrus és Scomber japonicus fajhoz tartozó makrélából és az Orcynopsis unicolor fajhoz tartozó halból | 1 410 | Thaiföldi Királyság | 423 |
| 29 | 009 | 1604 20 70 | Elkészített vagy konzervált (kivéve egész vagy darabolt) hal: tonhalból, csíkoshasú tonhalból (skipjack) vagy az Euthynnus nemhez tartozó más halból | 742 | Erga omnes | 742 |
| 30 | 010 | 1604 20 70 | Elkészített vagy konzervált (kivéve egész vagy darabolt) hal: tonhalból, csíkoshasú tonhalból (skipjack) vagy az Euthynnus nemhez tartozó más halból | 1 816 | Thaiföldi Királyság | 1 816 |
| 31 | 011 | 1605 21 10 | Elkészített vagy konzervált garnélarák és fűrészes garnélarák legfeljebb 2 kg nettó töltőtömegű közvetlen kiskereskedelmi kiszerelésben (kivéve a garnélarák és fűrészes garnélarák légmentes csomagolásban) | 500 | Erga omnes | 474 |
| | | 1605 21 90 | Elkészített vagy konzervált garnélarák és fűrészes garnélarák több mint 2 kg nettó töltőtömegű közvetlen kiskereskedelmi kiszerelésben (kivéve a garnélarák és fűrészes garnélarák légmentes csomagolásban) | | | |
| | | 1605 29 00 | Elkészített vagy konzervált garnélarák és fűrészes garnélarák légmentes csomagolásban (a füstölt kivételével) | | | |

A G/SECRET/42/Add.2 uniós értesítés szerinti szám

HR-kód

Leírás

Jelenlegi mennyiség az EU CLXXV. engedményes listájában (EU 28)

Szállító ország

Végleges engedményes mennyiség az EU számára (tonnában)

1

029

0210 99 39

Sózott baromfihús

92 610

Thaiföldi Királyság

81 968

2

052

0714 10 00

Manióka (kasszava)

5 750 000

Thaiföldi Királyság

3 096 027

3

055

0714 20 90

Nem emberi fogyasztásra szánt édesburgonya

5 000

Kína kivételével

4 985

4

074

1006 10

Hántolatlan rizs

7

Erga omnes

5

5

075

1006 20

Előmunkált vagy barna rizs

1 634

Erga omnes

1 416

6

076

1006 30

Félig vagy teljesen hántolt rizs

63 000

Erga omnes

36 731

7

077

1006 30

Félig vagy teljesen hántolt rizs

4 313

Thaiföldi Királyság

3 663

8

078

1006 30

Félig vagy teljesen hántolt rizs

1 200

Thaiföldi Királyság

1 019

9

078

1006 30

Félig vagy teljesen hántolt rizs

25 516

Erga omnes

22 442

10

079

1006 40 00

Törmelék rizs

1 000

Erga omnes

1 000

11

080

1006 40 00

Törmelék rizs

31 788

Erga omnes

26 581

12

081

1006 40 00

Törmelék rizs

100 000

Erga omnes

93 709

13

085

1108 14 00

Maniókakeményítő

8 000

Erga omnes

6 632

14

086

1108 14 00

Maniókakeményítő

2 000

Erga omnes

1 658

15

089

1602 32 11

Feldolgozott csirkehús, főzés nélkül, legalább 57 tömegszázalék baromfihús- vagy belsőségtartalommal

340

Brazília kivételével

236

16

090

1602 32 19

A Gallus domesticus fajhoz tartozó szárnyasok húsa főzve

160 033

Thaiföldi Királyság

53 866

17

091

1602 32 30

Feldolgozott csirkehús, legalább 25 tömegszázalék, de kevesebb mint 57 tömegszázalék baromfihús- vagy belsőségtartalommal

14 000

Thaiföldi Királyság

2 435

18

092

1602 32 90

Feldolgozott csirkehús, kevesebb mint 25 tömegszázalék baromfihús- vagy belsőségtartalommal

2 100

Thaiföldi Királyság

1 940

19

093

1602 39 21

Feldolgozott kacsa-, liba-, gyöngytyúkhús, főzés nélkül, legalább 57 tömegszázalék baromfihús- vagy belsőségtartalommal

10

Thaiföldi Királyság

10

20

094

1602 39 29

Feldolgozott kacsa-, liba-, gyöngytyúkhús, főzve, legalább 57 tömegszázalék baromfihús- vagy belsőségtartalommal

13 500

Thaiföldi Királyság

8 572

21

095

1602 39 85

Feldolgozott kacsa-, liba-, gyöngytyúkhús, főzve, legalább 25, de kevesebb mint 57 tömegszázalék baromfihús- vagy belsőségtartalommal.

600

Thaiföldi Királyság

300

22

096

1602 39 85

Feldolgozott kacsa-, liba-, gyöngytyúkhús, főzve, kevesebb mint 25 tömegszázalék baromfihús- vagy belsőségtartalommal.

600

Thaiföldi Királyság

278

23

105

1901 90 99

1904 30 00

1904 90 80

1905 90 20

Élelmiszer-készítmények gabonával

191

Erga omnes

191

24

106

1902 11 00

1902 19 10

1902 19 90

1902 20 91

1902 20 99

1902 30 10

1902 30 90

1902 40 10

1902 40 90

Tészta

532

Erga omnes

497

25

107

1905 90 10

1905 90 20

1905 90 30

1905 90 45

1905 90 55

1905 90 60

1905 90 90

Kekszek (biscuit)

409

Erga omnes

409

26

005

0304 89 90

Az Allocyttus nemhez és a Pseudocyttus maculatus fajhoz tartozó hal

200

Erga omnes

200

27

007

1604 20 50

Elkészített vagy konzervált (kivéve egész vagy darabolt) hal: szardíniából, bonitóból, a Scomber scombrus és Scomber japonicus fajhoz tartozó makrélából és az Orcynopsis unicolor fajhoz tartozó halból

865

Erga omnes

631

28

008

1604 20 50

Elkészített vagy konzervált (kivéve egész vagy darabolt) hal: szardíniából, bonitóból, a Scomber scombrus és Scomber japonicus fajhoz tartozó makrélából és az Orcynopsis unicolor fajhoz tartozó halból

1 410

Thaiföldi Királyság

423

29

009

1604 20 70

Elkészített vagy konzervált (kivéve egész vagy darabolt) hal: tonhalból, csíkoshasú tonhalból (skipjack) vagy az Euthynnus nemhez tartozó más halból

742

Erga omnes

742

30

010

1604 20 70

Elkészített vagy konzervált (kivéve egész vagy darabolt) hal: tonhalból, csíkoshasú tonhalból (skipjack) vagy az Euthynnus nemhez tartozó más halból

1 816

Thaiföldi Királyság

1 816

31

011

1605 21 10

Elkészített vagy konzervált garnélarák és fűrészes garnélarák legfeljebb 2 kg nettó töltőtömegű közvetlen kiskereskedelmi kiszerelésben (kivéve a garnélarák és fűrészes garnélarák légmentes csomagolásban)

500

Erga omnes

474

1605 21 90

Elkészített vagy konzervált garnélarák és fűrészes garnélarák több mint 2 kg nettó töltőtömegű közvetlen kiskereskedelmi kiszerelésben (kivéve a garnélarák és fűrészes garnélarák légmentes csomagolásban)

1605 29 00

Elkészített vagy konzervált garnélarák és fűrészes garnélarák légmentes csomagolásban (a füstölt kivételével)

---