# Den Europæiske Unions L 249/2021

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 249 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 64. årgang14. juli 2021 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 249

Dansk udgave

Retsforskrifter

64. årgang14. juli 2021

---

| Indhold | | I   Lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1150 af 7. juli 2021 om ændring af forordning (EU) 2018/1862 og (EU) 2019/818, for så vidt angår fastlæggelse af betingelserne for at tilgå andre EU-informationssystemer med henblik på det europæiske system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse | 1 |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1151 af 7. juli 2021 om ændring af forordning (EU) 2019/816 og (EU) 2019/818, for så vidt angår fastsættelse af betingelserne for adgang til andre EU-informationssystemer med henblik på det europæiske system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse | 7 |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1152 af 7. juli 2021 om ændring af forordning (EF) nr. 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861 og (EU) 2019/817, for så vidt angår fastlæggelse af betingelserne for adgang til andre EU-informationssystemer med henblik på det europæiske system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse | 15 |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1153 af 7. juli 2021 om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1316/2013 og (EU) nr. 283/2014 (
  1
  ) | 38 |

Indhold

I   Lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1150 af 7. juli 2021 om ændring af forordning (EU) 2018/1862 og (EU) 2019/818, for så vidt angår fastlæggelse af betingelserne for at tilgå andre EU-informationssystemer med henblik på det europæiske system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse

1

*

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1151 af 7. juli 2021 om ændring af forordning (EU) 2019/816 og (EU) 2019/818, for så vidt angår fastsættelse af betingelserne for adgang til andre EU-informationssystemer med henblik på det europæiske system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse

7

*

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1152 af 7. juli 2021 om ændring af forordning (EF) nr. 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861 og (EU) 2019/817, for så vidt angår fastlæggelse af betingelserne for adgang til andre EU-informationssystemer med henblik på det europæiske system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse

15

*

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1153 af 7. juli 2021 om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1316/2013 og (EU) nr. 283/2014 (
  1
  )

1

38

| | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter |
| --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens forordning (EU) 2021/1154 af 9. juli 2021 om forbud mod fiskeri efter almindelig tun i Atlanterhavet øst for 45°V og i Middelhavet fra fartøjer, der fører græsk flag | 82 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) 2021/1155 af 9. juli 2021 om forbud mod fiskeri efter almindelig tun i farvandene omkring bestemte øgrupper fra ikkeindustrielle fartøjer, der fører græsk flag | 85 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) 2021/1156 af 13. juli 2021 om ændring af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1333/2008 og af bilaget til Kommissionens forordning (EU) nr. 231/2012 for så vidt angår steviolglycosider (E 960) og rebaudiosid M fremstillet via enzymmodifikation af steviolglycosider fra Stevia (
  1
  ) | 87 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Rådets afgørelse (EU) 2021/1157 af 30. juni 2021 om den holdning, der skal indtages på Unionens vegne som reaktion på Det Forenede Kongeriges ensidige erklæring om den praksis, det agter at indføre med hensyn til import af kødprodukter fra Storbritannien til Nordirland mellem den 1. juli og den 30. september 2021 | 99 |

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

*

Kommissionens forordning (EU) 2021/1154 af 9. juli 2021 om forbud mod fiskeri efter almindelig tun i Atlanterhavet øst for 45°V og i Middelhavet fra fartøjer, der fører græsk flag

82

*

Kommissionens forordning (EU) 2021/1155 af 9. juli 2021 om forbud mod fiskeri efter almindelig tun i farvandene omkring bestemte øgrupper fra ikkeindustrielle fartøjer, der fører græsk flag

85

*

Kommissionens forordning (EU) 2021/1156 af 13. juli 2021 om ændring af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1333/2008 og af bilaget til Kommissionens forordning (EU) nr. 231/2012 for så vidt angår steviolglycosider (E 960) og rebaudiosid M fremstillet via enzymmodifikation af steviolglycosider fra Stevia (
  1
  )

1

87

AFGØRELSER

*

Rådets afgørelse (EU) 2021/1157 af 30. juni 2021 om den holdning, der skal indtages på Unionens vegne som reaktion på Det Forenede Kongeriges ensidige erklæring om den praksis, det agter at indføre med hensyn til import af kødprodukter fra Storbritannien til Nordirland mellem den 1. juli og den 30. september 2021

99

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 14.7.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 249/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 249/1

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) 2021/1150

af 7. juli 2021

om ændring af forordning (EU) 2018/1862 og (EU) 2019/818, for så vidt angår fastlæggelse af betingelserne for at tilgå andre EU-informationssystemer med henblik på det europæiske system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 87, stk. 2, litra a),

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

efter den almindelige lovgivningsprocedure (1), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1240 (2) blev det europæiske system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (»ETIAS«) oprettet med henblik på tredjelandsstatsborgere, der er fritaget for kravet om at være i besiddelse af et visum, når de passerer Unionens ydre grænser. I nævnte forordning fastsættes betingelserne og procedurerne for udstedelse af eller afslag på rejsetilladelser under ETIAS. |
| --- | --- |

(1)

Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1240 (2) blev det europæiske system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (»ETIAS«) oprettet med henblik på tredjelandsstatsborgere, der er fritaget for kravet om at være i besiddelse af et visum, når de passerer Unionens ydre grænser. I nævnte forordning fastsættes betingelserne og procedurerne for udstedelse af eller afslag på rejsetilladelser under ETIAS.

| (2) | ETIAS gør det muligt at tage højde for, om disse tredjelandsstatsborgeres ophold på medlemsstaternes område ville udgøre en risiko for sikkerheden eller for ulovlig indvandring eller en høj risiko for epidemi. |
| --- | --- |

(2)

ETIAS gør det muligt at tage højde for, om disse tredjelandsstatsborgeres ophold på medlemsstaternes område ville udgøre en risiko for sikkerheden eller for ulovlig indvandring eller en høj risiko for epidemi.

| (3) | For at gøre det muligt for ETIAS' centrale system at behandle ansøgningsmapperne som omhandlet i forordning (EU) 2018/1240 er det nødvendigt at etablere interoperabilitet mellem ETIAS-informationssystemet, på den ene side, og ind- og udrejsesystemet, visuminformationssystemet (»VIS«), Schengeninformationssystemet (»SIS«), Eurodac og det europæiske informationssystem vedrørende strafferegistre — tredjelandsstatsborgere (»ECRIS-TCN«) (»andre EU-informationssystemer«) samt Europoloplysninger som defineret i nævnte forordning (»Europoloplysninger«), på den anden side. |
| --- | --- |

(3)

For at gøre det muligt for ETIAS' centrale system at behandle ansøgningsmapperne som omhandlet i forordning (EU) 2018/1240 er det nødvendigt at etablere interoperabilitet mellem ETIAS-informationssystemet, på den ene side, og ind- og udrejsesystemet, visuminformationssystemet (»VIS«), Schengeninformationssystemet (»SIS«), Eurodac og det europæiske informationssystem vedrørende strafferegistre — tredjelandsstatsborgere (»ECRIS-TCN«) (»andre EU-informationssystemer«) samt Europoloplysninger som defineret i nævnte forordning (»Europoloplysninger«), på den anden side.

| (4) | Denne forordning fastsætter sammen med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1151 (3) og (EU) 2021/1152 (4) regler om gennemførelsen af interoperabilitet mellem ETIAS-informationssystemet, på den ene side, og andre EU-informationssystemer og Europoloplysningerne, på den anden side, samt om betingelserne for ETIAS' søgning i de oplysninger, der er lagret i andre EU-informationssystemer, og Europoloplysningerne med henblik på automatisk at finde hit. Som følge heraf er det nødvendig at ændre Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1862 (5) og (EU) 2019/818 (6) for at forbinde ETIAS' centrale system med andre EU-informationssystemer og Europoloplysningerne og specificere, hvilke oplysninger der vil blive sendt mellem disse EU-informationssystemer og Europoloplysningerne. |
| --- | --- |

(4)

Denne forordning fastsætter sammen med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1151 (3) og (EU) 2021/1152 (4) regler om gennemførelsen af interoperabilitet mellem ETIAS-informationssystemet, på den ene side, og andre EU-informationssystemer og Europoloplysningerne, på den anden side, samt om betingelserne for ETIAS' søgning i de oplysninger, der er lagret i andre EU-informationssystemer, og Europoloplysningerne med henblik på automatisk at finde hit. Som følge heraf er det nødvendig at ændre Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1862 (5) og (EU) 2019/818 (6) for at forbinde ETIAS' centrale system med andre EU-informationssystemer og Europoloplysningerne og specificere, hvilke oplysninger der vil blive sendt mellem disse EU-informationssystemer og Europoloplysningerne.

| (5) | For så vidt angår gennemførelsen af interoperabilitet med Eurodac, jf. forordning (EU) 2018/1240, vil de nødvendige konsekvensændringer blive vedtaget, når omarbejdningen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 603/2013 (7) er vedtaget. |
| --- | --- |

(5)

For så vidt angår gennemførelsen af interoperabilitet med Eurodac, jf. forordning (EU) 2018/1240, vil de nødvendige konsekvensændringer blive vedtaget, når omarbejdningen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 603/2013 (7) er vedtaget.

| (6) | Den europæiske søgeportal (ESP), der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/817 (8) og forordning (EU) 2019/818, vil gøre det muligt at foretage en parallel forespørgsel i de oplysninger, der lagres i ETIAS, og de oplysninger, der lagres i andre berørte EU-informationssystemer. |
| --- | --- |

(6)

Den europæiske søgeportal (ESP), der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/817 (8) og forordning (EU) 2019/818, vil gøre det muligt at foretage en parallel forespørgsel i de oplysninger, der lagres i ETIAS, og de oplysninger, der lagres i andre berørte EU-informationssystemer.

| (7) | Der bør fastsættes tekniske ordninger, der gør det muligt via ETIAS regelmæssigt og automatisk at verificere i andre EU-systemer, om betingelserne for at opbevare ansøgningsmapper som fastsat i forordning (EU) 2018/1240 stadig er opfyldt. |
| --- | --- |

(7)

Der bør fastsættes tekniske ordninger, der gør det muligt via ETIAS regelmæssigt og automatisk at verificere i andre EU-systemer, om betingelserne for at opbevare ansøgningsmapper som fastsat i forordning (EU) 2018/1240 stadig er opfyldt.

| (8) | Det er muligt at inddrage ETIAS-rejsetilladelser efter indlæsning i SIS af nye indberetninger om nægtelse af indrejse og ophold eller nye indberetninger om et rejsedokument, der er meldt bortkommet, stjålet, uretmæssigt tilegnet eller ugyldiggjort. Der bør indføres en automatisk proces mellem SIS og ETIAS, således at ETIAS' centrale system informeres automatisk af SIS om sådanne nye indberetninger. |
| --- | --- |

(8)

Det er muligt at inddrage ETIAS-rejsetilladelser efter indlæsning i SIS af nye indberetninger om nægtelse af indrejse og ophold eller nye indberetninger om et rejsedokument, der er meldt bortkommet, stjålet, uretmæssigt tilegnet eller ugyldiggjort. Der bør indføres en automatisk proces mellem SIS og ETIAS, således at ETIAS' centrale system informeres automatisk af SIS om sådanne nye indberetninger.

| (9) | Betingelserne, herunder adgangsrettighederne, for hvordan den centrale ETIAS-enhed og de nationale ETIAS-enheder er i stand til at søge i oplysninger, der er lagret i andre EU-informationssystemer, med henblik på ETIAS, bør fastlægges ved hjælp af klare og præcise regler vedrørende den centrale ETIAS-enheds og de nationale ETIAS-enheders adgang til oplysninger, der er lagret i andre EU-informationssystemer, typerne af forespørgsler og kategorierne af oplysninger, som alt sammen bør begrænses til det, der er strengt nødvendigt for, at de kan udføre deres opgaver. På samme måde bør oplysninger, der er lagret i ETIAS-ansøgningsmapperne, kun være synlige for de medlemsstater, der i overensstemmelse med ordningerne for deres deltagelse driver de bagvedliggende informationssystemer. |
| --- | --- |

(9)

Betingelserne, herunder adgangsrettighederne, for hvordan den centrale ETIAS-enhed og de nationale ETIAS-enheder er i stand til at søge i oplysninger, der er lagret i andre EU-informationssystemer, med henblik på ETIAS, bør fastlægges ved hjælp af klare og præcise regler vedrørende den centrale ETIAS-enheds og de nationale ETIAS-enheders adgang til oplysninger, der er lagret i andre EU-informationssystemer, typerne af forespørgsler og kategorierne af oplysninger, som alt sammen bør begrænses til det, der er strengt nødvendigt for, at de kan udføre deres opgaver. På samme måde bør oplysninger, der er lagret i ETIAS-ansøgningsmapperne, kun være synlige for de medlemsstater, der i overensstemmelse med ordningerne for deres deltagelse driver de bagvedliggende informationssystemer.

| (10) | I henhold til forordning (EU) 2018/1240 skal Den Europæiske Unions Agentur for den Operationelle Forvaltning af Store IT-Systemer inden for Området med Frihed, Sikkerhed og Retfærdighed (eu-LISA), der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1726 (9), være ansvarligt for ETIAS-informationssystemets udformnings- og udviklingsfase. |
| --- | --- |

(10)

I henhold til forordning (EU) 2018/1240 skal Den Europæiske Unions Agentur for den Operationelle Forvaltning af Store IT-Systemer inden for Området med Frihed, Sikkerhed og Retfærdighed (eu-LISA), der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1726 (9), være ansvarligt for ETIAS-informationssystemets udformnings- og udviklingsfase.

| (11) | Denne forordning berører ikke Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/38/EF (10). |
| --- | --- |

(11)

Denne forordning berører ikke Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/38/EF (10).

| (12) | I medfør af artikel 1 og 2 i protokol nr. 22 om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), deltager Danmark ikke i vedtagelsen af denne forordning, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark. Inden seks måneder efter at Rådet har truffet foranstaltning om denne forordning til udbygning af Schengenreglerne, træffer Danmark afgørelse om, hvorvidt det vil gennemføre denne forordning i sin nationale lovgivning, jf. artikel 4 i protokollen. |
| --- | --- |

(12)

I medfør af artikel 1 og 2 i protokol nr. 22 om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), deltager Danmark ikke i vedtagelsen af denne forordning, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark. Inden seks måneder efter at Rådet har truffet foranstaltning om denne forordning til udbygning af Schengenreglerne, træffer Danmark afgørelse om, hvorvidt det vil gennemføre denne forordning i sin nationale lovgivning, jf. artikel 4 i protokollen.

| (13) | For så vidt som denne forordnings bestemmelser vedrører SIS, der er reguleret ved forordning (EU) 2018/1862, deltager Irland i nærværende forordning i overensstemmelse med artikel 5, stk. 1, i protokol nr. 19 om Schengenreglerne som integreret i Den Europæiske Union, der er knyttet som bilag til TEU og til TEUF, og artikel 6, stk. 2, i Rådets afgørelse 2002/192/EF (11). For så vidt som denne forordnings bestemmelser vedrører Europol, Eurodac og ECRIS-TCN, deltager Irland i medfør af artikel 1 og 2 i protokol nr. 21 om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling for så vidt angår området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, der er knyttet som bilag til TEU og til TEUF, og med forhold af artikel 4 i nævnte protokol endvidere ikke i vedtagelsen af denne forordning, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Irland. |
| --- | --- |

(13)

For så vidt som denne forordnings bestemmelser vedrører SIS, der er reguleret ved forordning (EU) 2018/1862, deltager Irland i nærværende forordning i overensstemmelse med artikel 5, stk. 1, i protokol nr. 19 om Schengenreglerne som integreret i Den Europæiske Union, der er knyttet som bilag til TEU og til TEUF, og artikel 6, stk. 2, i Rådets afgørelse 2002/192/EF (11). For så vidt som denne forordnings bestemmelser vedrører Europol, Eurodac og ECRIS-TCN, deltager Irland i medfør af artikel 1 og 2 i protokol nr. 21 om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling for så vidt angår området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, der er knyttet som bilag til TEU og til TEUF, og med forhold af artikel 4 i nævnte protokol endvidere ikke i vedtagelsen af denne forordning, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Irland.

| (14) | For så vidt angår Cypern og Kroatien udgør denne forordning en retsakt, der bygger på, eller som på anden måde har tilknytning til, Schengenreglerne, jf. henholdsvis artikel 3, stk. 2, i tiltrædelsesakten af 2003 og artikel 4, stk. 2, i tiltrædelsesakten af 2011. For så vidt angår Kroatien skal denne forordning sammenholdes med Rådets afgørelse (EU) 2017/733 (12). |
| --- | --- |

(14)

For så vidt angår Cypern og Kroatien udgør denne forordning en retsakt, der bygger på, eller som på anden måde har tilknytning til, Schengenreglerne, jf. henholdsvis artikel 3, stk. 2, i tiltrædelsesakten af 2003 og artikel 4, stk. 2, i tiltrædelsesakten af 2011. For så vidt angår Kroatien skal denne forordning sammenholdes med Rådets afgørelse (EU) 2017/733 (12).

| (15) | For så vidt angår Island og Norge, udgør denne forordning en udvikling af de bestemmelser i Schengenreglerne, jf. aftalen indgået mellem Rådet for Den Europæiske Union og Republikken Island og Kongeriget Norge om disse to staters associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (13), der henhører under det område, som er nævnt i artikel 1, litra G, i Rådets afgørelse 1999/437/EF (14). |
| --- | --- |

(15)

For så vidt angår Island og Norge, udgør denne forordning en udvikling af de bestemmelser i Schengenreglerne, jf. aftalen indgået mellem Rådet for Den Europæiske Union og Republikken Island og Kongeriget Norge om disse to staters associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (13), der henhører under det område, som er nævnt i artikel 1, litra G, i Rådets afgørelse 1999/437/EF (14).

| (16) | For så vidt angår Schweiz udgør denne forordning en udvikling af de bestemmelser i Schengenreglerne, jf. aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (15), der henhører under det område, der er nævnt i artikel 1, litra G, i afgørelse 1999/437/EF sammenholdt med artikel 3 i Rådets afgørelse 2008/149/RIA (16). |
| --- | --- |

(16)

For så vidt angår Schweiz udgør denne forordning en udvikling af de bestemmelser i Schengenreglerne, jf. aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (15), der henhører under det område, der er nævnt i artikel 1, litra G, i afgørelse 1999/437/EF sammenholdt med artikel 3 i Rådets afgørelse 2008/149/RIA (16).

| (17) | For så vidt angår Liechtenstein udgør denne forordning en udvikling af de bestemmelser i Schengenreglerne, jf. protokollen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein om Fyrstendømmet Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (17) der henhører under det område, der er nævnt i artikel 1, litra G, i afgørelse 1999/437/EF sammenholdt med artikel 3 i Rådets afgørelse 2011/349/EU (18). |
| --- | --- |

(17)

For så vidt angår Liechtenstein udgør denne forordning en udvikling af de bestemmelser i Schengenreglerne, jf. protokollen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein om Fyrstendømmet Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (17) der henhører under det område, der er nævnt i artikel 1, litra G, i afgørelse 1999/437/EF sammenholdt med artikel 3 i Rådets afgørelse 2011/349/EU (18).

| (18) | Forordning (EU) 2018/1862 og (EU) 2019/818 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(18)

Forordning (EU) 2018/1862 og (EU) 2019/818 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (19) | Målene for denne forordning, nemlig at ændre forordning (EU) 2018/1862 og (EU) 2019/818 for at forbinde ETIAS' centrale system med andre EU-informationssystemer og til Europoloplysningerne og for at specificere, hvilke oplysninger der vil blive sendt mellem disse EU-informationssystemer og Europoloplysningerne, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af deres omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i TEU. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(19)

Målene for denne forordning, nemlig at ændre forordning (EU) 2018/1862 og (EU) 2019/818 for at forbinde ETIAS' centrale system med andre EU-informationssystemer og til Europoloplysningerne og for at specificere, hvilke oplysninger der vil blive sendt mellem disse EU-informationssystemer og Europoloplysningerne, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af deres omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i TEU. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (20) | Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse er blevet hørt i overensstemmelse med artikel 41, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (19) — |
| --- | --- |

(20)

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse er blevet hørt i overensstemmelse med artikel 41, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (19) —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Ændring af forordning (EU) 2018/1862

I forordning (EU) 2018/1862 foretages følgende ændringer:

| 1) | Følgende artikel indsættes:

  »Artikel 18b
  Opbevaring af logfiler med henblik på interoperabilitet med ETIAS
  Logfiler for hver databehandling, der foretages i SIS og det europæiske system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (ETIAS) i medfør af denne forordnings artikel 50b, opbevares i overensstemmelse med denne forordnings artikel 18 og artikel 69 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1240 (*1).


  (*1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1240 af 12. september 2018 om oprettelse af et europæisk system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (ETIAS) og om ændring af forordning (EU) nr. 1077/2011, (EU) nr. 515/2014, (EU) 2016/399 (EU) 2016/1624 og (EU) 2017/2226 (EUT L 236 af 19.9.2018, s. 1).«
  " |
| --- | --- |

1)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 18b

Opbevaring af logfiler med henblik på interoperabilitet med ETIAS

Logfiler for hver databehandling, der foretages i SIS og det europæiske system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (ETIAS) i medfør af denne forordnings artikel 50b, opbevares i overensstemmelse med denne forordnings artikel 18 og artikel 69 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1240 (*1).

(*1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1240 af 12. september 2018 om oprettelse af et europæisk system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (ETIAS) og om ændring af forordning (EU) nr. 1077/2011, (EU) nr. 515/2014, (EU) 2016/399 (EU) 2016/1624 og (EU) 2017/2226 (EUT L 236 af 19.9.2018, s. 1).«
  "

*1

| 2) | I artikel 44, stk. 1, tilføjes følgende litra:






  »h) | den nationale ETIAS-enheds manuelle behandling af ETIAS-ansøgninger i medfør af artikel 8 i forordning (EU) 2018/1240.« |
| --- | --- | --- |

2)

I artikel 44, stk. 1, tilføjes følgende litra:

»h)

den nationale ETIAS-enheds manuelle behandling af ETIAS-ansøgninger i medfør af artikel 8 i forordning (EU) 2018/1240.«

| 3) | Følgende artikel indsættes:

  »Artikel 49a
  Den centrale ETIAS-enheds adgang til oplysninger i SIS

  1.   Med henblik på at udføre de opgaver, der er pålagt den ved forordning (EU) 2018/1240, har den centrale ETIAS-enhed, der blev oprettet i Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 7, ret til at tilgå og søge i oplysninger i SIS i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 11, stk. 8. Nærværende forordnings artikel 50, stk. 4-8, finder anvendelse på sådan adgang og sådanne søgninger.


  2.   Hvor den centrale ETIAS-enheds verifikation i overensstemmelse med artikel 22 og artikel 23, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1240 bekræfter, at oplysningerne i en ETIAS-ansøgningsmappe svarer til en indberetning i SIS, eller hvor der efter sådan verifikation fortsat hersker tvivl, finder nævnte forordnings artikel 23, 24 og 26 anvendelse.« |
| --- | --- |

3)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 49a

Den centrale ETIAS-enheds adgang til oplysninger i SIS

1.   Med henblik på at udføre de opgaver, der er pålagt den ved forordning (EU) 2018/1240, har den centrale ETIAS-enhed, der blev oprettet i Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 7, ret til at tilgå og søge i oplysninger i SIS i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 11, stk. 8. Nærværende forordnings artikel 50, stk. 4-8, finder anvendelse på sådan adgang og sådanne søgninger.

2.   Hvor den centrale ETIAS-enheds verifikation i overensstemmelse med artikel 22 og artikel 23, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1240 bekræfter, at oplysningerne i en ETIAS-ansøgningsmappe svarer til en indberetning i SIS, eller hvor der efter sådan verifikation fortsat hersker tvivl, finder nævnte forordnings artikel 23, 24 og 26 anvendelse.«

| 4) | Følgende artikel indsættes:

  »Artikel 50b
  Interoperabilitet med ETIAS

  1.   Fra datoen for idriftsættelsen af ETIAS som fastsat i overensstemmelse med artikel 88, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1240 forbindes det centrale SIS med ESP for at muliggøre automatiseret verifikation i medfør af nævnte forordnings artikel 20, artikel 23, artikel 24, stk. 6, litra c), nr. ii), artikel 41 og artikel 54, stk. 1, litra b), og den efterfølgende verifikation i henhold til nævnte forordnings artikel 22, 23 og 26.


  2.   For at kunne foretage den verifikation, der er omhandlet i artikel 20, stk. 2, litra a), litra d) og litra m), nr. i), og i artikel 23, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1240, anvender ETIAS' centrale system som defineret i nævnte forordnings artikel 3, stk. 1, nr. 25), ESP til at sammenligne de oplysninger, der er omhandlet i nævnte forordnings artikel 11, stk. 5, med oplysningerne i SIS, i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 11, stk. 8.


  3.   For at kunne foretage den verifikation, der er omhandlet i artikel 24, stk. 6, litra c), nr. ii), og artikel 54, stk. 1, litra b), i forordning (EU) 2018/1240, anvender ETIAS' centrale system ESP til regelmæssigt i SIS at verificere, om en indberetning om officielle blankodokumenter eller identitetsdokumenter, der er indlæst i SIS, som omhandlet i nærværende forordnings artikel 38, stk. 2, litra k) og l), som gav anledning til afslag på, annullering eller inddragelse af en rejsetilladelse, er blevet slettet.


  4.   Hvor der indlæses en ny indberetning i SIS om et rejsedokument, der er blevet meldt bortkommet, stjålet, uretmæssigt tilegnet eller ugyldiggjort, overfører det centrale SIS i overensstemmelse med artikel 41, stk. 3, i forordning (EU) 2018/1240 oplysningerne om denne indberetning ved brug af automatiseret behandling og ESP til ETIAS' centrale system med henblik på, at dette system kan verificere, om denne nye indberetning svarer til en gyldig rejsetilladelse.« |
| --- | --- |

4)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 50b

Interoperabilitet med ETIAS

1.   Fra datoen for idriftsættelsen af ETIAS som fastsat i overensstemmelse med artikel 88, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1240 forbindes det centrale SIS med ESP for at muliggøre automatiseret verifikation i medfør af nævnte forordnings artikel 20, artikel 23, artikel 24, stk. 6, litra c), nr. ii), artikel 41 og artikel 54, stk. 1, litra b), og den efterfølgende verifikation i henhold til nævnte forordnings artikel 22, 23 og 26.

2.   For at kunne foretage den verifikation, der er omhandlet i artikel 20, stk. 2, litra a), litra d) og litra m), nr. i), og i artikel 23, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1240, anvender ETIAS' centrale system som defineret i nævnte forordnings artikel 3, stk. 1, nr. 25), ESP til at sammenligne de oplysninger, der er omhandlet i nævnte forordnings artikel 11, stk. 5, med oplysningerne i SIS, i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 11, stk. 8.

3.   For at kunne foretage den verifikation, der er omhandlet i artikel 24, stk. 6, litra c), nr. ii), og artikel 54, stk. 1, litra b), i forordning (EU) 2018/1240, anvender ETIAS' centrale system ESP til regelmæssigt i SIS at verificere, om en indberetning om officielle blankodokumenter eller identitetsdokumenter, der er indlæst i SIS, som omhandlet i nærværende forordnings artikel 38, stk. 2, litra k) og l), som gav anledning til afslag på, annullering eller inddragelse af en rejsetilladelse, er blevet slettet.

4.   Hvor der indlæses en ny indberetning i SIS om et rejsedokument, der er blevet meldt bortkommet, stjålet, uretmæssigt tilegnet eller ugyldiggjort, overfører det centrale SIS i overensstemmelse med artikel 41, stk. 3, i forordning (EU) 2018/1240 oplysningerne om denne indberetning ved brug af automatiseret behandling og ESP til ETIAS' centrale system med henblik på, at dette system kan verificere, om denne nye indberetning svarer til en gyldig rejsetilladelse.«

Artikel 2

Ændring af forordning (EU) 2019/818

I artikel 68 i forordning (EU) 2019/818 indsættes følgende stykke:

»1b.   Uden at det berører denne artikels stk. 1, idriftsættes ESP udelukkende med henblik på den automatiske verifikation i medfør af artikel 20, artikel 23, artikel 24, stk. 6, litra c), nr. ii), artikel 41 og artikel 54, stk. 1, litra b), i forordning (EU) 2018/1240, når betingelserne i nævnte forordnings artikel 88 er opfyldt.«

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i medlemsstaterne i overensstemmelse med traktaterne.

Udfærdiget i Strasbourg, den 7. juli 2021.

På Europa-Parlamentets vegne

D. M. SASSOLI

Formand

På Rådets vegne

A. LOGAR

Formand

---

(1)  Europa-Parlamentets holdning af 8.6.2021 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 28.6.2021.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1240 af 12. september 2018 om oprettelse af et europæisk system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (ETIAS) og om ændring af forordning (EU) nr. 1077/2011, (EU) nr. 515/2014, (EU) 2016/399 (EU) 2016/1624 og (EU) 2017/2226 (EUT L 236 af 19.9.2018, s. 1).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1151 af 7. juli 2021 om ændring af forordning (EU) 2019/816 og (EU) 2019/818, for så vidt angår fastsættelse af betingelserne for adgang til andre EU-informationssystemer med henblik på det europæiske system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (se side 7 i denne EUT).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1152 af 7. juli 2021 om ændring af forordning (EF) nr. 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861 og (EU) 2019/817, for så vidt angår fastlæggelse af betingelserne for adgang til andre EU-informationssystemer med henblik på det europæiske system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (se side 15 i denne EUT).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1862 af 28. november 2018 om oprettelse, drift og brug af Schengeninformationssystemet (SIS) på området politisamarbejde og strafferetligt samarbejde, om ændring og ophævelse af Rådets afgørelse 2007/533/RIA og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1986/2006 og Kommissionens afgørelse 2010/261/EU (EUT L 312 af 7.12.2018, s. 56).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/818 af 20. maj 2019 om fastsættelse af en ramme for interoperabilitet mellem EU-informationssystemer vedrørende politisamarbejde og retligt samarbejde, asyl og migration og om ændring af forordning (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 og (EU) 2019/816 (EUT L 135 af 22.5.2019, s. 85).

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 603/2013 af 26. juni 2013 om oprettelse af »Eurodac« til sammenligning af fingeraftryk med henblik på en effektiv anvendelse af forordning (EU) nr. 604/2013 om fastsættelse af kriterier og procedurer til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af en ansøgning om international beskyttelse, der er indgivet i en af medlemsstaterne af en tredjelandsstatsborger eller en statsløs og om medlemsstaternes retshåndhævende myndigheders og Europols adgang til at indgive anmodning om sammenligning med Eurodacoplysninger med henblik på retshåndhævelse og om ændring af forordning (EU) nr. 1077/2011 om oprettelse af et europæisk agentur for den operationelle forvaltning af store it-systemer inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed (EUT L 180 af 29.6.2013, s. 1).

7

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/817 af 20. maj 2019 om fastsættelse af en ramme for interoperabilitet mellem EU-informationssystemer vedrørende grænser og visum og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 767/2008, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1726 og (EU) 2018/1861, Rådets beslutning 2004/512/EF og Rådets afgørelse 2008/633/RIA (EUT L 135 af 22.5.2019, s. 27).

8

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1726 af 14. november 2018 om Den Europæiske Unions Agentur for den Operationelle Forvaltning af Store IT-Systemer inden for Området med Frihed, Sikkerhed og Retfærdighed (eu-LISA) og om ændring af forordning (EF) nr. 1987/2006 og Rådets afgørelse 2007/533/RIA og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1077/2011 (EUT L 295 af 21.11.2018, s. 99).

9

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/38/EF af 29. april 2004 om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område, om ændring af forordning (EØF) nr. 1612/68 og om ophævelse af direktiv 64/221/EØF, 68/360/EØF, 72/194/EØF, 73/148/EØF, 75/34/EØF, 75/35/EØF, 90/364/EØF, 90/365/EØF og 93/96/EØF (EUT L 158 af 30.4.2004, s. 77).

10

(11)  Rådets afgørelse 2002/192/EF af 28. februar 2002 om anmodningen fra Irland om at deltage i visse bestemmelser i Schengen-reglerne (EFT L 64 af 7.3.2002, s. 20).

11

(12)  Rådets afgørelse (EU) 2017/733 af 25. april 2017 om anvendelsen af bestemmelserne i Schengenreglerne for så vidt angår Schengeninformationssystemet i Republikken Kroatien (EUT L 108 af 26.4.2017, s. 31).

12

(13)  
  EFT L 176 af 10.7.1999, s. 36.

13

(14)  Rådets afgørelse 1999/437/EF af 17. maj 1999 om visse gennemførelsesbestemmelser til den aftale, som Rådet for Den Europæiske Union har indgået med Republikken Island og Kongeriget Norge om disse to staters associering i gennemførelsen, anvendelsen og den videre udvikling af Schengen-reglerne (EFT L 176 af 10.7.1999, s. 31).

14

(15)  
  EUT L 53 af 27.2.2008, s. 52.

15

(16)  Rådets afgørelse 2008/149/RIA af 28. januar 2008 om indgåelse, på Den Europæiske Unions vegne, af aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (EUT L 53 af 27.2.2008, s. 50).

16

(17)  
  EUT L 160 af 18.6.2011, s. 21.

17

(18)  Rådets afgørelse 2011/349/EU af 7. marts 2011 om indgåelse, på Den Europæiske Unions vegne, af protokollen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein om Fyrstendømmet Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne, navnlig for så vidt angår retligt samarbejde i straffesager og politisamarbejde (EUT L 160 af 18.6.2011, s. 1).

18

(19)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 af 23. oktober 2018 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af forordning (EF) nr. 45/2001 og afgørelse nr. 1247/2002/EF (EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39).

19

---

| 14.7.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 249/7 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 249/7

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) 2021/1151

af 7. juli 2021

om ændring af forordning (EU) 2019/816 og (EU) 2019/818, for så vidt angår fastsættelse af betingelserne for adgang til andre EU-informationssystemer med henblik på det europæiske system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 82, stk. 1, litra d),

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

efter den almindelige lovgivningsprocedure (1), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1240 (2) blev det europæiske system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (»ETIAS«) oprettet med henblik på tredjelandsstatsborgere, der er fritaget for kravet om at være i besiddelse af et visum, når de passerer Unionens ydre grænser. I nævnte forordning fastsættes betingelserne og procedurerne for udstedelse af eller afslag på rejsetilladelser under ETIAS. |
| --- | --- |

(1)

Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1240 (2) blev det europæiske system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (»ETIAS«) oprettet med henblik på tredjelandsstatsborgere, der er fritaget for kravet om at være i besiddelse af et visum, når de passerer Unionens ydre grænser. I nævnte forordning fastsættes betingelserne og procedurerne for udstedelse af eller afslag på rejsetilladelser under ETIAS.

| (2) | ETIAS gør det muligt at tage højde for, om disse tredjelandsstatsborgeres ophold på medlemsstaternes område ville udgøre en risiko for sikkerheden eller for ulovlig indvandring eller en høj risiko for epidemi. |
| --- | --- |

(2)

ETIAS gør det muligt at tage højde for, om disse tredjelandsstatsborgeres ophold på medlemsstaternes område ville udgøre en risiko for sikkerheden eller for ulovlig indvandring eller en høj risiko for epidemi.

| (3) | For at gøre det muligt for ETIAS' centrale system at behandle ansøgningsmapperne som omhandlet i forordning (EU) 2018/1240 er det nødvendigt at etablere interoperabilitet mellem ETIAS-informationssystemet, på den ene side, og ind- og udrejsesystemet, visuminformationssystemet (»VIS«), Schengeninformationssystemet (»SIS«), Eurodac og det europæiske informationssystem vedrørende strafferegistre — tredjelandsstatsborgere (»ECRIS-TCN«) (»andre EU-informationssystemer«) samt Europoloplysninger som defineret i nævnte forordning (»Europoloplysninger«), på den anden side. |
| --- | --- |

(3)

For at gøre det muligt for ETIAS' centrale system at behandle ansøgningsmapperne som omhandlet i forordning (EU) 2018/1240 er det nødvendigt at etablere interoperabilitet mellem ETIAS-informationssystemet, på den ene side, og ind- og udrejsesystemet, visuminformationssystemet (»VIS«), Schengeninformationssystemet (»SIS«), Eurodac og det europæiske informationssystem vedrørende strafferegistre — tredjelandsstatsborgere (»ECRIS-TCN«) (»andre EU-informationssystemer«) samt Europoloplysninger som defineret i nævnte forordning (»Europoloplysninger«), på den anden side.

| (4) | Denne forordning fastsætter sammen med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1150 (3) og (EU) 2021/1152 (4) regler om gennemførelsen af interoperabilitet mellem ETIAS-informationssystemet, på den ene side, og andre EU-informationssystemer og Europoloplysningerne, på den anden side, samt om betingelserne for ETIAS' søgning i de oplysninger, der er lagret i andre EU-informationssystemer, og Europoloplysningerne med henblik på automatisk at finde hit. Som følge heraf er det nødvendig at ændre Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/816 (5) og (EU) 2019/818 (6) for at forbinde ETIAS' centrale system med andre EU-informationssystemer og Europoloplysningerne og specificere, hvilke oplysninger der vil blive sendt mellem disse EU-informationssystemer og Europoloplysningerne. |
| --- | --- |

(4)

Denne forordning fastsætter sammen med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1150 (3) og (EU) 2021/1152 (4) regler om gennemførelsen af interoperabilitet mellem ETIAS-informationssystemet, på den ene side, og andre EU-informationssystemer og Europoloplysningerne, på den anden side, samt om betingelserne for ETIAS' søgning i de oplysninger, der er lagret i andre EU-informationssystemer, og Europoloplysningerne med henblik på automatisk at finde hit. Som følge heraf er det nødvendig at ændre Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/816 (5) og (EU) 2019/818 (6) for at forbinde ETIAS' centrale system med andre EU-informationssystemer og Europoloplysningerne og specificere, hvilke oplysninger der vil blive sendt mellem disse EU-informationssystemer og Europoloplysningerne.

| (5) | For så vidt angår gennemførelsen af interoperabilitet med Eurodac, jf. forordning (EU) 2018/1240, vil de nødvendige konsekvensændringer blive vedtaget, når omarbejdningen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 603/2013 (7) er vedtaget. |
| --- | --- |

(5)

For så vidt angår gennemførelsen af interoperabilitet med Eurodac, jf. forordning (EU) 2018/1240, vil de nødvendige konsekvensændringer blive vedtaget, når omarbejdningen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 603/2013 (7) er vedtaget.

| (6) | Den europæiske søgeportal (ESP), der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/817 (8) og forordning (EU) 2019/818, vil gøre det muligt at foretage en parallel forespørgsel i de oplysninger, der lagres i ETIAS, og de oplysninger, der lagres i de andre berørte EU-informationssystemer. |
| --- | --- |

(6)

Den europæiske søgeportal (ESP), der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/817 (8) og forordning (EU) 2019/818, vil gøre det muligt at foretage en parallel forespørgsel i de oplysninger, der lagres i ETIAS, og de oplysninger, der lagres i de andre berørte EU-informationssystemer.

| (7) | Der bør fastsættes tekniske ordninger, der gør det muligt via ETIAS regelmæssigt og automatisk at verificere i andre systemer, om betingelserne for at opbevare ansøgningsmapper som fastsat i forordning (EU) 2018/1240 stadig er opfyldt. |
| --- | --- |

(7)

Der bør fastsættes tekniske ordninger, der gør det muligt via ETIAS regelmæssigt og automatisk at verificere i andre systemer, om betingelserne for at opbevare ansøgningsmapper som fastsat i forordning (EU) 2018/1240 stadig er opfyldt.

| (8) | Medlemsstaterne indsamler og behandler allerede oplysninger om tredjelandsstatsborgere som defineret i forordning (EU) 2019/816 med henblik på nævnte forordning. Nærværende forordning pålægger ikke medlemsstaterne nogen forpligtelse til at ændre eller udvide de kategorier af oplysninger om tredjelandsstatsborgere som defineret i forordning (EU) 2019/816, der allerede indsamles i henhold til nævnte forordning. Med henblik på forespørgsler i ECRIS-TCN fra ETIAS bør kun påtegninger, som angiver, at tredjelandsstatsborgere som defineret i forordning (EU) 2019/816 er blevet dømt for en terrorhandling eller enhver anden strafbar handling, der er opført i bilaget til forordning (EU) 2018/1240, hvis de pågældende strafbare handlinger i henhold til national ret kan straffes med frihedsstraf eller en anden frihedsberøvende foranstaltning af en maksimal varighed på mindst tre år, og domsstatens kode tilføjes ECRIS-TCN-dataposten. |
| --- | --- |

(8)

Medlemsstaterne indsamler og behandler allerede oplysninger om tredjelandsstatsborgere som defineret i forordning (EU) 2019/816 med henblik på nævnte forordning. Nærværende forordning pålægger ikke medlemsstaterne nogen forpligtelse til at ændre eller udvide de kategorier af oplysninger om tredjelandsstatsborgere som defineret i forordning (EU) 2019/816, der allerede indsamles i henhold til nævnte forordning. Med henblik på forespørgsler i ECRIS-TCN fra ETIAS bør kun påtegninger, som angiver, at tredjelandsstatsborgere som defineret i forordning (EU) 2019/816 er blevet dømt for en terrorhandling eller enhver anden strafbar handling, der er opført i bilaget til forordning (EU) 2018/1240, hvis de pågældende strafbare handlinger i henhold til national ret kan straffes med frihedsstraf eller en anden frihedsberøvende foranstaltning af en maksimal varighed på mindst tre år, og domsstatens kode tilføjes ECRIS-TCN-dataposten.

| (9) | I overensstemmelse med forordning (EU) 2019/816 og med henblik på at støtte ETIAS-målet om at bidrage til et højt sikkerhedsniveau ved at indføre en grundig vurdering af ansøgernes risiko for sikkerheden forud for deres ankomst til grænseovergangssteder ved de ydre grænser for derved at fastslå, om der er konkrete indicier for eller rimelig grund baseret på konkrete indicier til at fastslå, at personens tilstedeværelse på medlemsstaternes område udgør en risiko for sikkerheden, bør ETIAS kunne verificere, om der er sammenfald mellem oplysningerne i ETIAS-ansøgningsmapper og oplysningerne lagret i ECRIS-TCN for så vidt angår, hvilke medlemsstater der ligger inde med oplysninger om tidligere straffedomme afsagt over tredjelandsstatsborgere som defineret i forordning (EU) 2019/816, der inden for de seneste 25 år er blevet dømt for en terrorhandling eller inden for de seneste 15 år for enhver anden alvorlig strafbar handling, der er opført i bilaget til forordning (EU) 2018/1240, hvis de pågældende strafbare handlinger i henhold til national ret kan straffes med frihedsstraf eller en anden frihedsberøvende foranstaltning af en maksimal varighed på mindst tre år. |
| --- | --- |

(9)

I overensstemmelse med forordning (EU) 2019/816 og med henblik på at støtte ETIAS-målet om at bidrage til et højt sikkerhedsniveau ved at indføre en grundig vurdering af ansøgernes risiko for sikkerheden forud for deres ankomst til grænseovergangssteder ved de ydre grænser for derved at fastslå, om der er konkrete indicier for eller rimelig grund baseret på konkrete indicier til at fastslå, at personens tilstedeværelse på medlemsstaternes område udgør en risiko for sikkerheden, bør ETIAS kunne verificere, om der er sammenfald mellem oplysningerne i ETIAS-ansøgningsmapper og oplysningerne lagret i ECRIS-TCN for så vidt angår, hvilke medlemsstater der ligger inde med oplysninger om tidligere straffedomme afsagt over tredjelandsstatsborgere som defineret i forordning (EU) 2019/816, der inden for de seneste 25 år er blevet dømt for en terrorhandling eller inden for de seneste 15 år for enhver anden alvorlig strafbar handling, der er opført i bilaget til forordning (EU) 2018/1240, hvis de pågældende strafbare handlinger i henhold til national ret kan straffes med frihedsstraf eller en anden frihedsberøvende foranstaltning af en maksimal varighed på mindst tre år.

| (10) | Betingelserne, herunder adgangsrettighederne, for, hvordan den centrale ETIAS-enhed og de nationale ETIAS-enheder er i stand til at søge i oplysninger, der er lagret i andre EU-informationssystemer med henblik på ETIAS, bør fastlægges ved hjælp af klare og præcise regler vedrørende den centrale ETIAS-enheds og de nationale ETIAS-enheders adgang til oplysninger, der er lagret i andre EU-informationssystemer, typerne af forespørgsler og kategorierne af oplysninger, som alt sammen bør begrænses til det, der er strengt nødvendigt for, at de kan udføre deres opgaver. På samme måde bør oplysninger, der er lagret i ETIAS-ansøgningsmapperne, kun være synlige for de medlemsstater, der i overensstemmelse med ordningerne for deres deltagelse driver de bagved liggende informationssystemer. |
| --- | --- |

(10)

Betingelserne, herunder adgangsrettighederne, for, hvordan den centrale ETIAS-enhed og de nationale ETIAS-enheder er i stand til at søge i oplysninger, der er lagret i andre EU-informationssystemer med henblik på ETIAS, bør fastlægges ved hjælp af klare og præcise regler vedrørende den centrale ETIAS-enheds og de nationale ETIAS-enheders adgang til oplysninger, der er lagret i andre EU-informationssystemer, typerne af forespørgsler og kategorierne af oplysninger, som alt sammen bør begrænses til det, der er strengt nødvendigt for, at de kan udføre deres opgaver. På samme måde bør oplysninger, der er lagret i ETIAS-ansøgningsmapperne, kun være synlige for de medlemsstater, der i overensstemmelse med ordningerne for deres deltagelse driver de bagved liggende informationssystemer.

| (11) | Et hit i ECRIS-TCN bør ikke i sig selv tages til indtægt for, at den berørte tredjelandsstatsborger som defineret i forordning (EU) 2019/816 er blevet dømt i de medlemsstater, der er angivet. Tidligere straffedomme bør kun bekræftes på grundlag af strafferegisteroplysninger fra de berørte medlemsstater. |
| --- | --- |

(11)

Et hit i ECRIS-TCN bør ikke i sig selv tages til indtægt for, at den berørte tredjelandsstatsborger som defineret i forordning (EU) 2019/816 er blevet dømt i de medlemsstater, der er angivet. Tidligere straffedomme bør kun bekræftes på grundlag af strafferegisteroplysninger fra de berørte medlemsstater.

| (12) | I henhold til forordning (EU) 2018/1240 skal Den Europæiske Unions Agentur for den Operationelle Forvaltning af Store IT-Systemer inden for Området med Frihed, Sikkerhed og Retfærdighed (eu-LISA), der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1726 (9), være ansvarligt for ETIAS-informationssystemets udformnings- og udviklingsfase. |
| --- | --- |

(12)

I henhold til forordning (EU) 2018/1240 skal Den Europæiske Unions Agentur for den Operationelle Forvaltning af Store IT-Systemer inden for Området med Frihed, Sikkerhed og Retfærdighed (eu-LISA), der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1726 (9), være ansvarligt for ETIAS-informationssystemets udformnings- og udviklingsfase.

| (13) | Denne forordning berører ikke Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/38/EF (10). |
| --- | --- |

(13)

Denne forordning berører ikke Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/38/EF (10).

| (14) | I medfør af artikel 1 og 2 i protokol nr. 22 om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), deltager Danmark ikke i vedtagelsen af denne forordning, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark. |
| --- | --- |

(14)

I medfør af artikel 1 og 2 i protokol nr. 22 om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), deltager Danmark ikke i vedtagelsen af denne forordning, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark.

| (15) | I medfør af artikel 3 i protokol nr. 21 om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling for få vidt angår området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, der er knyttet som bilag til TEU og TEUF, kan Irland meddele Rådets formand, at det ønsker at deltage i vedtagelsen og anvendelsen af denne forordning. |
| --- | --- |

(15)

I medfør af artikel 3 i protokol nr. 21 om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling for få vidt angår området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, der er knyttet som bilag til TEU og TEUF, kan Irland meddele Rådets formand, at det ønsker at deltage i vedtagelsen og anvendelsen af denne forordning.

| (16) | I medfør af artikel 1 og 2 og artikel 4a, stk. 1, i protokol nr. 21 om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling for så vidt angår området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, der er knyttet som bilag til TEU og TEUF, og med forbehold af artikel 4 i samme protokol, deltager Irland ikke i vedtagelsen af denne forordning, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Irland. |
| --- | --- |

(16)

I medfør af artikel 1 og 2 og artikel 4a, stk. 1, i protokol nr. 21 om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling for så vidt angår området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, der er knyttet som bilag til TEU og TEUF, og med forbehold af artikel 4 i samme protokol, deltager Irland ikke i vedtagelsen af denne forordning, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Irland.

| (17) | Forordning (EU) 2019/816 og (EU) 2019/818 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(17)

Forordning (EU) 2019/816 og (EU) 2019/818 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (18) | Målene for denne forordning, nemlig at ændre forordning (EU) 2019/816 og (EU) 2019/818 for at forbinde ETIAS' centrale system med andre EU-informationssystemer og til Europoloplysningerne og for at specificere, hvilke oplysninger der vil blive sendt til og fra disse EU-informationssystemer og Europoloplysningerne, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af deres omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(18)

Målene for denne forordning, nemlig at ændre forordning (EU) 2019/816 og (EU) 2019/818 for at forbinde ETIAS' centrale system med andre EU-informationssystemer og til Europoloplysningerne og for at specificere, hvilke oplysninger der vil blive sendt til og fra disse EU-informationssystemer og Europoloplysningerne, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af deres omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (19) | Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse er blevet hørt i overensstemmelse med artikel 41, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (11) — |
| --- | --- |

(19)

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse er blevet hørt i overensstemmelse med artikel 41, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (11) —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Ændring af forordning (EU) 2019/816

I forordning (EU) 2019/816 foretages følgende ændringer:

| 1) | I artikel 1 tilføjes følgende litra:






  »e) | de betingelser, hvorpå oplysninger i ECRIS-TCN kan anvendes af den centrale ETIAS-enhed, der blev oprettet i Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning i overensstemmelse med artikel 7 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1240 (*), med henblik på at støtte ETIAS-målet om at bidrage til et højt sikkerhedsniveau ved at indføre en grundig vurdering af ansøgernes risiko for sikkerheden forud for deres ankomst til grænseovergangssteder ved de ydre grænser for derved at fastslå, om der er konkrete indicier for eller rimelig grund baseret på konkrete indicier til at fastslå, at personens tilstedeværelse på medlemsstaternes område udgør en risiko for sikkerheden. |
| --- | --- | --- |

1)

I artikel 1 tilføjes følgende litra:

»e)

de betingelser, hvorpå oplysninger i ECRIS-TCN kan anvendes af den centrale ETIAS-enhed, der blev oprettet i Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning i overensstemmelse med artikel 7 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1240 (*), med henblik på at støtte ETIAS-målet om at bidrage til et højt sikkerhedsniveau ved at indføre en grundig vurdering af ansøgernes risiko for sikkerheden forud for deres ankomst til grænseovergangssteder ved de ydre grænser for derved at fastslå, om der er konkrete indicier for eller rimelig grund baseret på konkrete indicier til at fastslå, at personens tilstedeværelse på medlemsstaternes område udgør en risiko for sikkerheden.

*

(*)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1240 af 12. september 2018 om oprettelse af et europæisk system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (ETIAS) og om ændring af forordning (EU) nr. 1077/2011, (EU) nr. 515/2014, (EU) 2016/399 (EU) 2016/1624 og (EU) 2017/2226 (EUT L 236 af 19.9.2018, s. 1).«
  "

*

| 2) | Artikel 2 affattes således:

  »Artikel 2
  Anvendelsesområde
  Denne forordning finder anvendelse på behandling af identitetsoplysninger om tredjelandsstatsborgere, der har været genstand for straffedomme i medlemsstaterne, med henblik på bestemmelse af, i hvilke medlemsstater sådanne straffedomme blev afsagt. Med undtagelse af artikel 5, stk. 1, litra b), nr. ii), finder de bestemmelser i denne forordning, der finder anvendelse på tredjelandsstatsborgere, også anvendelse på unionsborgere, som også er statsborgere i et tredjeland, og som har været genstand for straffedomme i medlemsstaterne.
  Denne forordning:






  a) | støtter VIS-målet om at vurdere, hvorvidt en person, der ansøger om et visum, et visum til længerevarende ophold eller en opholdstilladelse, vil kunne udgøre en trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 767/2008 |
| --- | --- | --- |

2)

Artikel 2 affattes således:

»Artikel 2

Anvendelsesområde

Denne forordning finder anvendelse på behandling af identitetsoplysninger om tredjelandsstatsborgere, der har været genstand for straffedomme i medlemsstaterne, med henblik på bestemmelse af, i hvilke medlemsstater sådanne straffedomme blev afsagt. Med undtagelse af artikel 5, stk. 1, litra b), nr. ii), finder de bestemmelser i denne forordning, der finder anvendelse på tredjelandsstatsborgere, også anvendelse på unionsborgere, som også er statsborgere i et tredjeland, og som har været genstand for straffedomme i medlemsstaterne.

Denne forordning:

a)

støtter VIS-målet om at vurdere, hvorvidt en person, der ansøger om et visum, et visum til længerevarende ophold eller en opholdstilladelse, vil kunne udgøre en trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 767/2008

| b) | støtter ETIAS-målet om at bidrage til et højt sikkerhedsniveau i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1240 |
| --- | --- |

b)

støtter ETIAS-målet om at bidrage til et højt sikkerhedsniveau i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1240

| c) | letter og bidrager til en korrekt identifikation af personer i overensstemmelse med nærværende forordning og med forordning (EU) 2019/818.« |
| --- | --- |

c)

letter og bidrager til en korrekt identifikation af personer i overensstemmelse med nærværende forordning og med forordning (EU) 2019/818.«

| 3) | Artikel 3, nr. 6), affattes således:






  »6) | »kompetente myndigheder«: de centrale myndigheder, Eurojust, Europol, EPPO, de udpegede VIS-myndigheder som omhandlet i artikel 9d og artikel 22b, stk. 13, i forordning (EF) nr. 767/2008 og den centrale ETIAS-enhed, der har beføjelse til at opnå adgang til eller foretage forespørgsel i ECRIS-TCN i overensstemmelse med nærværende forordning«. |
| --- | --- | --- |

3)

Artikel 3, nr. 6), affattes således:

»6)

»kompetente myndigheder«: de centrale myndigheder, Eurojust, Europol, EPPO, de udpegede VIS-myndigheder som omhandlet i artikel 9d og artikel 22b, stk. 13, i forordning (EF) nr. 767/2008 og den centrale ETIAS-enhed, der har beføjelse til at opnå adgang til eller foretage forespørgsel i ECRIS-TCN i overensstemmelse med nærværende forordning«.

| 4) | Artikel 5 ændres således:






  a) | Stk. 1 ændres således:






  i) | Litra a), nr. iii), første led, affattes således:






  »— | identitetsnummer, eller typen af og nummeret på den pågældende persons identifikationsdokumenter, herunder rejsedokumenter, samt navnet på den udstedende myndighed«. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

4)

Artikel 5 ændres således:

a)

Stk. 1 ændres således:

i)

Litra a), nr. iii), første led, affattes således:

»—

identitetsnummer, eller typen af og nummeret på den pågældende persons identifikationsdokumenter, herunder rejsedokumenter, samt navnet på den udstedende myndighed«.

| ii) | Litra c) affattes således:






  »c) | en påtegning, som med henblik på forordning (EF) nr. 767/2008 og (EU) 2018/1240 angiver, at den pågældende tredjelandsstatsborger inden for de seneste 25 år er blevet dømt for en terrorhandling eller inden for de seneste 15 år er blevet dømt for enhver anden strafbar handling, der er opført i bilaget til forordning (EU) 2018/1240, hvis den i henhold til national ret kan straffes med frihedsstraf eller en anden frihedsberøvende foranstaltning af en maksimal varighed på mindst tre år, herunder domsstatens kode.« |
| --- | --- | --- |

ii)

Litra c) affattes således:

»c)

en påtegning, som med henblik på forordning (EF) nr. 767/2008 og (EU) 2018/1240 angiver, at den pågældende tredjelandsstatsborger inden for de seneste 25 år er blevet dømt for en terrorhandling eller inden for de seneste 15 år er blevet dømt for enhver anden strafbar handling, der er opført i bilaget til forordning (EU) 2018/1240, hvis den i henhold til national ret kan straffes med frihedsstraf eller en anden frihedsberøvende foranstaltning af en maksimal varighed på mindst tre år, herunder domsstatens kode.«

| b) | Stk. 7 affattes således:

  »7.   Påtegninger og domsstatens kode som omhandlet i denne artikels stk. 1, litra c), skal kun være tilgængelige og søgbare fra:






  a) | det centrale VIS-system som oprettet ved artikel 2a, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 767/2008 med henblik på verifikation i medfør af nærværende forordnings artikel 7a sammenholdt med artikel 9a, stk. 4, litra e), eller artikel 22b, stk. 3, litra e), i forordning (EF) nr. 767/2008 |
| --- | --- | --- |

b)

Stk. 7 affattes således:

»7.   Påtegninger og domsstatens kode som omhandlet i denne artikels stk. 1, litra c), skal kun være tilgængelige og søgbare fra:

a)

det centrale VIS-system som oprettet ved artikel 2a, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 767/2008 med henblik på verifikation i medfør af nærværende forordnings artikel 7a sammenholdt med artikel 9a, stk. 4, litra e), eller artikel 22b, stk. 3, litra e), i forordning (EF) nr. 767/2008

| b) | ETIAS' centrale system som defineret i artikel 3, stk. 1, nr. 25), i forordning (EU) 2018/1240 med henblik på verifikation i henhold til nærværende forordnings artikel 7b sammenholdt med artikel 20, stk. 2, litra n), i forordning (EU) 2018/1240, hvor der er givet et hit efter den automatiske verifikation i medfør af nævnte forordnings artikel 20, artikel 24, stk. 6, litra c), nr. ii), og artikel 54, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

b)

ETIAS' centrale system som defineret i artikel 3, stk. 1, nr. 25), i forordning (EU) 2018/1240 med henblik på verifikation i henhold til nærværende forordnings artikel 7b sammenholdt med artikel 20, stk. 2, litra n), i forordning (EU) 2018/1240, hvor der er givet et hit efter den automatiske verifikation i medfør af nævnte forordnings artikel 20, artikel 24, stk. 6, litra c), nr. ii), og artikel 54, stk. 1, litra b).

Med forbehold af nærværende stykkes første afsnit må påtegninger og domsstatens eller domsstaternes kode omhandlet i stk. 1, litra c), ikke være synlige for nogen anden myndighed end den centrale myndighed i den domsstat, der har oprettet den påtegnede datapost.«

| 5) | Artikel 7, stk. 7, affattes således:

  »7.   I tilfælde af et hit oplyser det centrale system eller CIR automatisk den kompetente myndighed om, hvilke medlemsstater der ligger inde med strafferegisteroplysninger om tredjelandsstatsborgeren, sammen med de dertil knyttede referencenumre, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, og eventuelle dertil hørende identitetsoplysninger. Sådanne identitetsoplysninger må kun anvendes til verifikation af den pågældende tredjelandsstatsborgers identitet. Resultatet af en søgning i det centrale system må kun anvendes med henblik på at:






  a) | fremsætte en anmodning i medfør af artikel 6 i rammeafgørelse 2009/315/RIA |
| --- | --- | --- |

5)

Artikel 7, stk. 7, affattes således:

»7.   I tilfælde af et hit oplyser det centrale system eller CIR automatisk den kompetente myndighed om, hvilke medlemsstater der ligger inde med strafferegisteroplysninger om tredjelandsstatsborgeren, sammen med de dertil knyttede referencenumre, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, og eventuelle dertil hørende identitetsoplysninger. Sådanne identitetsoplysninger må kun anvendes til verifikation af den pågældende tredjelandsstatsborgers identitet. Resultatet af en søgning i det centrale system må kun anvendes med henblik på at:

a)

fremsætte en anmodning i medfør af artikel 6 i rammeafgørelse 2009/315/RIA

| b) | fremsætte en anmodning som omhandlet i denne forordnings artikel 17, stk. 3 |
| --- | --- |

b)

fremsætte en anmodning som omhandlet i denne forordnings artikel 17, stk. 3

| c) | støtte VIS-målet om at vurdere, hvorvidt en person, der ansøger om et visum, et visum til længerevarende ophold eller en opholdstilladelse, vil kunne udgøre en trussel mod den offentlige orden eller den offentlige sikkerhed i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 767/2008, eller |
| --- | --- |

c)

støtte VIS-målet om at vurdere, hvorvidt en person, der ansøger om et visum, et visum til længerevarende ophold eller en opholdstilladelse, vil kunne udgøre en trussel mod den offentlige orden eller den offentlige sikkerhed i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 767/2008, eller

| d) | støtte ETIAS-målet om at bidrage til et højt sikkerhedsniveau i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1240.« |
| --- | --- |

d)

støtte ETIAS-målet om at bidrage til et højt sikkerhedsniveau i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1240.«

| 6) | Følgende artikel indsættes:

  »Artikel 7b
  Anvendelse af ECRIS-TCN til ETIAS-verifikation

  1.   Med henblik på at udføre de opgaver, der er pålagt den ved forordning (EU) 2018/1240, har den centrale ETIAS-enhed ret til at tilgå og søge ECRIS-TCN-oplysninger. Den centrale ETIAS-enhed må dog i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 11, stk. 8, kun tilgå de dataposter, hvortil der er tilføjet en påtegning i medfør af nærværende forordnings artikel 5, stk. 1, litra c).
  De i første afsnit omhandlede oplysninger må kun anvendes med henblik på verifikation foretaget af:






  a) | den centrale ETIAS-enhed i medfør af artikel 22 i forordning (EU) 2018/1240, eller |
| --- | --- | --- |

6)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 7b

Anvendelse af ECRIS-TCN til ETIAS-verifikation

1.   Med henblik på at udføre de opgaver, der er pålagt den ved forordning (EU) 2018/1240, har den centrale ETIAS-enhed ret til at tilgå og søge ECRIS-TCN-oplysninger. Den centrale ETIAS-enhed må dog i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 11, stk. 8, kun tilgå de dataposter, hvortil der er tilføjet en påtegning i medfør af nærværende forordnings artikel 5, stk. 1, litra c).

De i første afsnit omhandlede oplysninger må kun anvendes med henblik på verifikation foretaget af:

a)

den centrale ETIAS-enhed i medfør af artikel 22 i forordning (EU) 2018/1240, eller

| b) | de nationale ETIAS-enheder i medfør af artikel 25a, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1240 med henblik på søgning i nationale strafferegistre; de nationale strafferegistre konsulteres forud for de vurderinger og afgørelser, der er omhandlet i nævnte forordnings artikel 26, og, hvor det er relevant, forud for vurderingerne og udtalelserne i medfør af nævnte forordnings artikel 28. |
| --- | --- |

b)

de nationale ETIAS-enheder i medfør af artikel 25a, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1240 med henblik på søgning i nationale strafferegistre; de nationale strafferegistre konsulteres forud for de vurderinger og afgørelser, der er omhandlet i nævnte forordnings artikel 26, og, hvor det er relevant, forud for vurderingerne og udtalelserne i medfør af nævnte forordnings artikel 28.

2.   CIR kobles til ESP for at muliggøre den automatiserede verifikation i medfør af artikel 20, artikel 24, stk. 6, litra c), nr. ii), og artikel 54, stk. 1, litra b), i forordning (EU) 2018/1240.

3.   Uden at det berører artikel 24 i forordning (EU) 2018/1240 skal den automatiserede verifikation i medfør af nævnte forordnings artikel 20, artikel 24, stk. 6, litra c), nr. ii), og artikel 54, stk. 1, litra b), muliggøre den efterfølgende verifikation i henhold til nævnte forordnings artikel 22 og 26.

For at kunne foretage den verifikation, der er omhandlet i artikel 20, stk. 2, litra n), i forordning (EU) 2018/1240, anvender ETIAS' centrale system ESP til at sammenligne oplysningerne i ETIAS med de ECRIS-TCN-oplysninger, der har fået tilføjet en påtegning, i medfør af nærværende forordnings artikel 5, stk. 1, litra c), og artikel 11, stk. 8, i forordning (EU) 2018/1240 ved brug af de oplysninger, der er anført i sammenligningstabellen i nærværende forordnings bilag II.«

| 7) | Artikel 8, stk. 3, affattes således:

  »3.   Påtegninger som omhandlet i artikel 5, stk. 1, litra c), slettes automatisk ved udløbet af den lagringsperiode, der er omhandlet i denne artikels stk. 1, eller 25 år efter oprettelsen af påtegningen for så vidt angår domme i forbindelse med terrorhandlinger eller 15 år efter oprettelsen af påtegningen for så vidt angår domme i forbindelse med andre strafbare handlinger, alt efter hvad der kommer først.« |
| --- | --- |

7)

Artikel 8, stk. 3, affattes således:

»3.   Påtegninger som omhandlet i artikel 5, stk. 1, litra c), slettes automatisk ved udløbet af den lagringsperiode, der er omhandlet i denne artikels stk. 1, eller 25 år efter oprettelsen af påtegningen for så vidt angår domme i forbindelse med terrorhandlinger eller 15 år efter oprettelsen af påtegningen for så vidt angår domme i forbindelse med andre strafbare handlinger, alt efter hvad der kommer først.«

| 8) | Artikel 24, stk. 1, affattes således:

  »1.   De oplysninger, der er indlæst i det centrale system og i CIR, må kun behandles med henblik på:






  a) | bestemmelse af, hvilke medlemsstater der ligger inde med strafferegisteroplysninger om tredjelandsstatsborgere |
| --- | --- | --- |

8)

Artikel 24, stk. 1, affattes således:

»1.   De oplysninger, der er indlæst i det centrale system og i CIR, må kun behandles med henblik på:

a)

bestemmelse af, hvilke medlemsstater der ligger inde med strafferegisteroplysninger om tredjelandsstatsborgere

| b) | at støtte VIS-målet om at vurdere, hvorvidt en person, der ansøger om et visum, et visum til længerevarende ophold eller en opholdstilladelse, vil kunne udgøre en trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 767/2008, eller |
| --- | --- |

b)

at støtte VIS-målet om at vurdere, hvorvidt en person, der ansøger om et visum, et visum til længerevarende ophold eller en opholdstilladelse, vil kunne udgøre en trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 767/2008, eller

| c) | at støtte ETIAS-målet om at bidrage til et højt sikkerhedsniveau i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1240. |
| --- | --- |

c)

at støtte ETIAS-målet om at bidrage til et højt sikkerhedsniveau i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1240.

Oplysningerne indlæst i CIR behandles også i overensstemmelse med forordning (EU) 2019/818 for at lette og bistå med korrekt identifikation af personer registreret i ECRIS-TCN i overensstemmelse med nærværende forordning.«

| 9) | Følgende artikel indsættes:

  »Artikel 31b
  Opbevaring af logfiler med henblik på interoperabilitet med ETIAS
  Med henblik på de søgninger, der er omhandlet i dennes forordnings artikel 7b, opbevares en logfil for hver behandling af ECRIS-TCN-oplysninger, der foretages i CIR og ETIAS i overensstemmelse med artikel 69 i forordning (EU) 2018/1240.« |
| --- | --- |

9)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 31b

Opbevaring af logfiler med henblik på interoperabilitet med ETIAS

Med henblik på de søgninger, der er omhandlet i dennes forordnings artikel 7b, opbevares en logfil for hver behandling af ECRIS-TCN-oplysninger, der foretages i CIR og ETIAS i overensstemmelse med artikel 69 i forordning (EU) 2018/1240.«

| 10) | Artikel 32, stk. 3, andet afsnit, affattes således:

  »Hver måned forelægger eu-LISA Kommissionen statistikker vedrørende registrering, lagring og udveksling af strafferegisteroplysninger gennem ECRIS-TCN og ECRIS-referencegennemførelsen, herunder statistikker om de dataposter, der omfatter en påtegning som omhandlet i artikel 5, stk. 1, litra c). eu-LISA sikrer, at det ikke er muligt at identificere enkeltpersoner på grundlag af disse statistikker. eu-LISA giver Kommissionen efter dennes anmodning statistikker om særlige aspekter i forbindelse med gennemførelsen af denne forordning.« |
| --- | --- |

10)

Artikel 32, stk. 3, andet afsnit, affattes således:

»Hver måned forelægger eu-LISA Kommissionen statistikker vedrørende registrering, lagring og udveksling af strafferegisteroplysninger gennem ECRIS-TCN og ECRIS-referencegennemførelsen, herunder statistikker om de dataposter, der omfatter en påtegning som omhandlet i artikel 5, stk. 1, litra c). eu-LISA sikrer, at det ikke er muligt at identificere enkeltpersoner på grundlag af disse statistikker. eu-LISA giver Kommissionen efter dennes anmodning statistikker om særlige aspekter i forbindelse med gennemførelsen af denne forordning.«

| 11) | Følgende bilag indsættes:


  »BILAG II
  Sammenligningstabel






  Oplysninger som omhandlet i artikel 17, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1240, som ETIAS' centrale system sender | De tilsvarende ECRIS-TCN-oplysninger omhandlet i denne forordnings artikel 5, stk. 1, som oplysningerne i ETIAS skal sammenlignes med |
| --- | --- | --- |
| efternavn (familienavn) | efternavn |
| fødenavn | tidligere navne |
| fornavn(e) | fornavne |
| andre navne (kaldenavn(e), kunstnernavn(e), sædvanlige navn(e)) | pseudonymer eller kaldenavne |
| fødselsdato | fødselsdato |
| fødested | fødested (by og land) |
| fødeland | fødested (by og land) |
| køn | køn |
| nuværende nationalitet | nationalitet eller nationaliteter |
| eventuelle andre nationaliteter, hvis sådanne findes | nationalitet eller nationaliteter |
| rejsedokumentets type | typen af den pågældende persons rejsedokumenter |
| rejsedokumentets nummer | nummeret på den pågældende persons rejsedokumenter |
| rejsedokumentets udstedelsesland | navnet på den udstedende myndighed |

11)

Følgende bilag indsættes:

»BILAG II

Sammenligningstabel

Oplysninger som omhandlet i artikel 17, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1240, som ETIAS' centrale system sender

De tilsvarende ECRIS-TCN-oplysninger omhandlet i denne forordnings artikel 5, stk. 1, som oplysningerne i ETIAS skal sammenlignes med

efternavn (familienavn)

efternavn

fødenavn

tidligere navne

fornavn(e)

fornavne

andre navne (kaldenavn(e), kunstnernavn(e), sædvanlige navn(e))

pseudonymer eller kaldenavne

fødselsdato

fødselsdato

fødested

fødested (by og land)

fødeland

fødested (by og land)

køn

køn

nuværende nationalitet

nationalitet eller nationaliteter

eventuelle andre nationaliteter, hvis sådanne findes

nationalitet eller nationaliteter

rejsedokumentets type

typen af den pågældende persons rejsedokumenter

rejsedokumentets nummer

nummeret på den pågældende persons rejsedokumenter

rejsedokumentets udstedelsesland

navnet på den udstedende myndighed

Artikel 2

Ændring af forordning (EU) 2019/818

I forordning (EU) 2019/818 foretages følgende ændringer:

| 1) | I artikel 18 indsættes følgende stykke:

  »1b.   Med henblik på artikel 20 i forordning (EU) 2018/1240 lagres der i CIR også, logisk adskilt fra oplysningerne omhandlet i nærværende artikels stk. 1, de oplysninger, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, litra c), i forordning (EU) 2019/816. De oplysninger, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, litra c), i forordning (EU) 2019/816, må kun være tilgængelige på den måde, der er omhandlet i nævnte forordnings artikel 5, stk. 7.« |
| --- | --- |

1)

I artikel 18 indsættes følgende stykke:

»1b.   Med henblik på artikel 20 i forordning (EU) 2018/1240 lagres der i CIR også, logisk adskilt fra oplysningerne omhandlet i nærværende artikels stk. 1, de oplysninger, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, litra c), i forordning (EU) 2019/816. De oplysninger, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, litra c), i forordning (EU) 2019/816, må kun være tilgængelige på den måde, der er omhandlet i nævnte forordnings artikel 5, stk. 7.«

| 2) | I artikel 68 indsættes følgende stykke:

  »1b.   Uden at det berører denne artikels stk. 1, idriftsættes ESP udelukkende med henblik på den automatiske verifikation i medfør af artikel 20, artikel 23, artikel 24, stk. 6, litra c), nr. ii), artikel 41 og artikel 54, stk. 1, litra b), i forordning (EU) 2018/1240, når betingelserne i nævnte forordnings artikel 88 er opfyldt.« |
| --- | --- |

2)

I artikel 68 indsættes følgende stykke:

»1b.   Uden at det berører denne artikels stk. 1, idriftsættes ESP udelukkende med henblik på den automatiske verifikation i medfør af artikel 20, artikel 23, artikel 24, stk. 6, litra c), nr. ii), artikel 41 og artikel 54, stk. 1, litra b), i forordning (EU) 2018/1240, når betingelserne i nævnte forordnings artikel 88 er opfyldt.«

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i medlemsstaterne i overensstemmelse med traktaterne.

Udfærdiget i Strasbourg, den 7. juli 2021.

På Europa-Parlamentets vegne

D. M. SASSOLI

Formand

På Rådets vegne

A. LOGAR

Formand

---

(1)  Europa-Parlamentets holdning af 8.6.2021 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 28.6.2021.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1240 af 12. september 2018 om oprettelse af et europæisk system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (ETIAS) og om ændring af forordning (EU) nr. 1077/2011, (EU) nr. 515/2014, (EU) 2016/399 (EU) 2016/1624 og (EU) 2017/2226 (EUT L 236 af 19.9.2018, s. 1).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1150 af 7. juli 2021 om ændring af forordning (EU) 2018/1862 og (EU) 2019/818, for så vidt angår fastlæggelse af betingelserne for at tilgå andre EU-informationssystemer med henblik på det europæiske EU-system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (se side 1 i denne EUT).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1152 af 7. juli 2021 om ændring af forordning (EF) nr. 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861 og (EU) 2019/817, for så vidt angår fastlæggelse af betingelserne for adgang til andre EU-informationssystemer med henblik på det europæiske system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (se side 15 i denne EUT).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/816 af 17. april 2019 om oprettelse af et centralt system til bestemmelse af, hvilke medlemsstater der ligger inde med oplysninger om straffedomme afsagt over tredjelandsstatsborgere og statsløse personer (ECRIS-TCN) for at supplere det europæiske informationssystem vedrørende strafferegistre, og om ændring af forordning (EU) 2018/1726 (EUT L 135 af 22.5.2019, s. 1).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/818 af 20. maj 2019 om fastsættelse af en ramme for interoperabilitet mellem EU-informationssystemer vedrørende politisamarbejde og retligt samarbejde, asyl og migration og om ændring af forordning (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 og (EU) 2019/816 (EUT L 135 af 22.5.2019, s. 85).

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 603/2013 af 26. juni 2013 om oprettelse af »Eurodac« til sammenligning af fingeraftryk med henblik på en effektiv anvendelse af forordning (EU) nr. 604/2013 om fastsættelse af kriterier og procedurer til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af en ansøgning om international beskyttelse, der er indgivet i en af medlemsstaterne af en tredjelandsstatsborger eller en statsløs og om medlemsstaternes retshåndhævende myndigheders og Europols adgang til at indgive anmodning om sammenligning med Eurodacoplysninger med henblik på retshåndhævelse og om ændring af forordning (EU) nr. 1077/2011 om oprettelse af et europæisk agentur for den operationelle forvaltning af store it-systemer inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed (EUT L 180 af 29.6.2013, s. 1).

7

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/817 af 20. maj 2019 om fastsættelse af en ramme for interoperabilitet mellem EU-informationssystemer vedrørende grænser og visum og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 767/2008, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1726 og (EU) 2018/1861, Rådets beslutning 2004/512/EF og Rådets afgørelse 2008/633/RIA (EUT L 135 af 22.5.2019, s. 27).

8

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1726 af 14. november 2018 om Den Europæiske Unions Agentur for den Operationelle Forvaltning af Store IT-Systemer inden for Området med Frihed, Sikkerhed og Retfærdighed (eu-LISA) og om ændring af forordning (EF) nr. 1987/2006 og Rådets afgørelse 2007/533/RIA og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1077/2011 (EUT L 295 af 21.11.2018, s. 99).

9

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/38/EF af 29. april 2004 om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område, om ændring af forordning (EØF) nr. 1612/68 og om ophævelse af direktiv 64/221/EØF, 68/360/EØF, 72/194/EØF, 73/148/EØF, 75/34/EØF, 75/35/EØF, 90/364/EØF, 90/365/EØF og 93/96/EØF (EUT L 158 af 30.4.2004, s. 77).

10

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 af 23. oktober 2018 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af forordning (EF) nr. 45/2001 og afgørelse nr. 1247/2002/EF (EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39).

11

---

| 14.7.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 249/15 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 249/15

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) 2021/1152

af 7. juli 2021

om ændring af forordning (EF) nr. 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861 og (EU) 2019/817, for så vidt angår fastlæggelse af betingelserne for adgang til andre EU-informationssystemer med henblik på det europæiske system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 77, stk. 2, litra a), b) og d),

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

efter den almindelige lovgivningsprocedure (1), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1240 (2) blev det europæiske system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (»ETIAS«) oprettet med henblik på tredjelandsstatsborgere, der er fritaget for kravet om at være i besiddelse af et visum, når de passerer Unionens ydre grænser. I nævnte forordning fastsættes betingelserne og procedurerne for udstedelse af eller afslag på rejsetilladelser under ETIAS. |
| --- | --- |

(1)

Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1240 (2) blev det europæiske system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (»ETIAS«) oprettet med henblik på tredjelandsstatsborgere, der er fritaget for kravet om at være i besiddelse af et visum, når de passerer Unionens ydre grænser. I nævnte forordning fastsættes betingelserne og procedurerne for udstedelse af eller afslag på rejsetilladelser under ETIAS.

| (2) | ETIAS gør det muligt at tage højde for, om disse tredjelandsstatsborgeres ophold på medlemsstaternes område ville udgøre en risiko for sikkerheden eller for ulovlig indvandring eller en høj risiko for epidemi. |
| --- | --- |

(2)

ETIAS gør det muligt at tage højde for, om disse tredjelandsstatsborgeres ophold på medlemsstaternes område ville udgøre en risiko for sikkerheden eller for ulovlig indvandring eller en høj risiko for epidemi.

| (3) | For at gøre det muligt for ETIAS' centrale system at behandle ansøgningsmapperne som omhandlet i forordning (EU) 2018/1240 er det nødvendigt at etablere interoperabilitet mellem ETIAS-informationssystemet, på den ene side, og ind- og udrejsesystemet, visuminformationssystemet (»VIS«), Schengeninformationssystemet (»SIS«), Eurodac og det europæiske informationssystem vedrørende strafferegistre — tredjelandsstatsborgere (»ECRIS-TCN«) (»andre EU-informationssystemer«) samt Europoloplysninger som defineret i nævnte forordning (»Europoloplysninger«), på den anden side. |
| --- | --- |

(3)

For at gøre det muligt for ETIAS' centrale system at behandle ansøgningsmapperne som omhandlet i forordning (EU) 2018/1240 er det nødvendigt at etablere interoperabilitet mellem ETIAS-informationssystemet, på den ene side, og ind- og udrejsesystemet, visuminformationssystemet (»VIS«), Schengeninformationssystemet (»SIS«), Eurodac og det europæiske informationssystem vedrørende strafferegistre — tredjelandsstatsborgere (»ECRIS-TCN«) (»andre EU-informationssystemer«) samt Europoloplysninger som defineret i nævnte forordning (»Europoloplysninger«), på den anden side.

| (4) | Denne forordning fastsætter sammen med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1150 (3) og (EU) 2021/1151 (4) regler om gennemførelsen af interoperabiliteten mellem ETIAS-informationssystemet, på den ene side, og andre EU-informationssystemer og Europoloplysningerne, på den anden side, samt om betingelserne for ETIAS' søgning i de oplysninger, der er lagret i andre EU-informationssystemer, og Europoloplysninger med henblik på automatisk at finde hit. Som følge heraf er det nødvendig at ændre Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 767/2008 (5), (EU) 2017/2226 (6), (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860 (7), (EU) 2018/1861 (8) og (EU) 2019/817 (9) for at forbinde ETIAS' centrale system med andre EU-informationssystemer og Europoloplysningerne og specificere, hvilke oplysninger der vil blive sendt mellem disse EU-informationssystemer og Europoloplysningerne. |
| --- | --- |

(4)

Denne forordning fastsætter sammen med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1150 (3) og (EU) 2021/1151 (4) regler om gennemførelsen af interoperabiliteten mellem ETIAS-informationssystemet, på den ene side, og andre EU-informationssystemer og Europoloplysningerne, på den anden side, samt om betingelserne for ETIAS' søgning i de oplysninger, der er lagret i andre EU-informationssystemer, og Europoloplysninger med henblik på automatisk at finde hit. Som følge heraf er det nødvendig at ændre Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 767/2008 (5), (EU) 2017/2226 (6), (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860 (7), (EU) 2018/1861 (8) og (EU) 2019/817 (9) for at forbinde ETIAS' centrale system med andre EU-informationssystemer og Europoloplysningerne og specificere, hvilke oplysninger der vil blive sendt mellem disse EU-informationssystemer og Europoloplysningerne.

| (5) | Den europæiske søgeportal (ESP), der blev oprettet ved forordning (EU) 2019/817 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/818 (10), vil gøre det muligt at foretage en parallel forespørgsel i de oplysninger, der lagres i ETIAS, og de oplysninger, der lagres i de andre berørte EU-informationssystemer. |
| --- | --- |

(5)

Den europæiske søgeportal (ESP), der blev oprettet ved forordning (EU) 2019/817 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/818 (10), vil gøre det muligt at foretage en parallel forespørgsel i de oplysninger, der lagres i ETIAS, og de oplysninger, der lagres i de andre berørte EU-informationssystemer.

| (6) | Der bør fastsættes tekniske ordninger, der gør det muligt via ETIAS regelmæssigt og automatisk at verificere i andre EU-systemer, om betingelserne for at opbevare ansøgningsmapper som fastsat i forordning (EU) 2018/1240 stadig er opfyldt. |
| --- | --- |

(6)

Der bør fastsættes tekniske ordninger, der gør det muligt via ETIAS regelmæssigt og automatisk at verificere i andre EU-systemer, om betingelserne for at opbevare ansøgningsmapper som fastsat i forordning (EU) 2018/1240 stadig er opfyldt.

| (7) | For at sikre, at målene for ETIAS fuldt ud nås, og for yderligere at fremme målene for SIS fastsat i forordning (EU) 2018/1860 er det nødvendigt at medtage i anvendelsesområdet for den automatiske verifikation en ny kategori af indberetninger, der blev indført ved nævnte forordning, nemlig indberetningen om tredjelandsstatsborgere, der er genstand for en afgørelse om tilbagesendelse. |
| --- | --- |

(7)

For at sikre, at målene for ETIAS fuldt ud nås, og for yderligere at fremme målene for SIS fastsat i forordning (EU) 2018/1860 er det nødvendigt at medtage i anvendelsesområdet for den automatiske verifikation en ny kategori af indberetninger, der blev indført ved nævnte forordning, nemlig indberetningen om tredjelandsstatsborgere, der er genstand for en afgørelse om tilbagesendelse.

| (8) | Tilbagesendelse af tredjelandsstatsborgere, der ikke opfylder eller ikke længere opfylder betingelserne for indrejse, kortvarigt ophold eller ophold på medlemsstaternes område i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/115/EF (11), er et vigtig element i den samlede indsats for at bekæmpe irregulær migration og udgør et vigtigt spørgsmål af væsentlige samfundsmæssig interesse. |
| --- | --- |

(8)

Tilbagesendelse af tredjelandsstatsborgere, der ikke opfylder eller ikke længere opfylder betingelserne for indrejse, kortvarigt ophold eller ophold på medlemsstaternes område i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/115/EF (11), er et vigtig element i den samlede indsats for at bekæmpe irregulær migration og udgør et vigtigt spørgsmål af væsentlige samfundsmæssig interesse.

| (9) | For at sikre at oplysningerne har en høj grad af nøjagtighed og pålidelighed, er det vigtigt at indberette tilfælde, hvor den centrale ETIAS-enhed genererer falske hits. |
| --- | --- |

(9)

For at sikre at oplysningerne har en høj grad af nøjagtighed og pålidelighed, er det vigtigt at indberette tilfælde, hvor den centrale ETIAS-enhed genererer falske hits.

| (10) | For at supplere visse detaljerede tekniske aspekter af forordning (EU) 2018/1240 bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) for så vidt angår præcisering af betingelserne for overensstemmelse mellem de oplysninger, der findes i et register, en indberetning eller en mappe i de andre EU-informationssystemer, der søges i, og de oplysninger, der findes i en ETIAS-ansøgningsmappe. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (12). For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. |
| --- | --- |

(10)

For at supplere visse detaljerede tekniske aspekter af forordning (EU) 2018/1240 bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) for så vidt angår præcisering af betingelserne for overensstemmelse mellem de oplysninger, der findes i et register, en indberetning eller en mappe i de andre EU-informationssystemer, der søges i, og de oplysninger, der findes i en ETIAS-ansøgningsmappe. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (12). For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.

| (11) | For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af forordning (EU) 2018/1240 bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser for at fastlægge de tekniske ordninger for gennemførelsen af visse bestemmelser vedrørende lagring af oplysninger og for yderligere at præcisere reglerne vedrørende den støtte til transportvirksomheder, der skal ydes af den centrale ETIAS-enhed. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (13). |
| --- | --- |

(11)

For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af forordning (EU) 2018/1240 bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser for at fastlægge de tekniske ordninger for gennemførelsen af visse bestemmelser vedrørende lagring af oplysninger og for yderligere at præcisere reglerne vedrørende den støtte til transportvirksomheder, der skal ydes af den centrale ETIAS-enhed. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (13).

| (12) | For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af forordning (EU) 2017/2226 bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser for at fastlægge de nærmere detaljer for nødprocedurerne i tilfælde, hvor det er teknisk umuligt for transportvirksomheder at tilgå oplysninger og for yderligere at præcisere reglerne vedrørende den støtte til transportvirksomheder, der skal ydes af den centrale ETIAS-enhed. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 182/2011. |
| --- | --- |

(12)

For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af forordning (EU) 2017/2226 bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser for at fastlægge de nærmere detaljer for nødprocedurerne i tilfælde, hvor det er teknisk umuligt for transportvirksomheder at tilgå oplysninger og for yderligere at præcisere reglerne vedrørende den støtte til transportvirksomheder, der skal ydes af den centrale ETIAS-enhed. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 182/2011.

| (13) | Det er muligt at inddrage ETIAS-rejsetilladelser efter indlæsning i SIS af nye indberetninger om nægtelse af indrejse og ophold eller nye indberetninger om et rejsedokument, der er meldt bortkommet, stjålet, uretmæssigt tilegnet eller ugyldiggjort. Der bør indføres en automatisk proces mellem SIS og ETIAS, således at ETIAS' centrale system informeres automatisk af SIS om sådanne nye indberetninger. |
| --- | --- |

(13)

Det er muligt at inddrage ETIAS-rejsetilladelser efter indlæsning i SIS af nye indberetninger om nægtelse af indrejse og ophold eller nye indberetninger om et rejsedokument, der er meldt bortkommet, stjålet, uretmæssigt tilegnet eller ugyldiggjort. Der bør indføres en automatisk proces mellem SIS og ETIAS, således at ETIAS' centrale system informeres automatisk af SIS om sådanne nye indberetninger.

| (14) | Med henblik på at rationalisere og forenkle grænsevagternes arbejde ved gennemførelse af en mere ensartet grænsekontrolprocedure for alle tredjelandsstatsborgere, der søger at rejse ind på medlemsstaternes område med henblik på et kortvarigt ophold, og efter vedtagelsen af forordning (EU) 2017/2226 og (EU) 2018/1240 er det ønskeligt at ensrette den måde, hvorpå ind- og udrejsesystemet og ETIAS arbejder sammen med den måde, hvorpå ind- og udrejsesystemet og VIS er integreret med hinanden med henblik på grænsekontrol og registrering af grænsepassager i ind– og udrejsesystemet. |
| --- | --- |

(14)

Med henblik på at rationalisere og forenkle grænsevagternes arbejde ved gennemførelse af en mere ensartet grænsekontrolprocedure for alle tredjelandsstatsborgere, der søger at rejse ind på medlemsstaternes område med henblik på et kortvarigt ophold, og efter vedtagelsen af forordning (EU) 2017/2226 og (EU) 2018/1240 er det ønskeligt at ensrette den måde, hvorpå ind- og udrejsesystemet og ETIAS arbejder sammen med den måde, hvorpå ind- og udrejsesystemet og VIS er integreret med hinanden med henblik på grænsekontrol og registrering af grænsepassager i ind– og udrejsesystemet.

| (15) | Betingelserne, herunder adgangsrettighederne, for hvordan den centrale ETIAS-enhed og de nationale ETIAS-enheder er i stand til at søge i oplysninger, der er lagret i andre EU-informationssystemer, med henblik på ETIAS, bør fastægges ved hjælp af klare og præcise regler vedrørende den centrale ETIAS-enheds og de nationale ETIAS-enheders adgang til oplysninger, der er lagret i andre EU-informationssystemer, typerne af forespørgsler og kategorierne af oplysninger, som alt sammen bør begrænses til det, der er strengt nødvendigt for, at de kan udføre deres opgaver. Medlemsstaternes adgang via de nationale ETIAS-enheder til de andre EU-informationssystemer bør være i overensstemmelse med deres deltagelse i de respektive retlige instrumenter. På samme måde bør oplysninger, der er lagret i ETIAS-ansøgningsmapperne, kun være synlige for de medlemsstater, der i overensstemmelse med ordningerne for deres deltagelse driver de bagved liggende informationssystemer. For eksempel udgør denne forordnings bestemmelser vedrørende SIS og VIS bestemmelser, der bygger på alle bestemmelserne i Schengenreglerne, for hvilke Rådets afgørelse 2010/365/EU (14), (EU) 2017/733 (15), (EU) 2017/1908 (16) og (EU) 2018/934 (17) om anvendelsen af Schengenreglernes bestemmelser om SIS og VIS er relevante. |
| --- | --- |

(15)

Betingelserne, herunder adgangsrettighederne, for hvordan den centrale ETIAS-enhed og de nationale ETIAS-enheder er i stand til at søge i oplysninger, der er lagret i andre EU-informationssystemer, med henblik på ETIAS, bør fastægges ved hjælp af klare og præcise regler vedrørende den centrale ETIAS-enheds og de nationale ETIAS-enheders adgang til oplysninger, der er lagret i andre EU-informationssystemer, typerne af forespørgsler og kategorierne af oplysninger, som alt sammen bør begrænses til det, der er strengt nødvendigt for, at de kan udføre deres opgaver. Medlemsstaternes adgang via de nationale ETIAS-enheder til de andre EU-informationssystemer bør være i overensstemmelse med deres deltagelse i de respektive retlige instrumenter. På samme måde bør oplysninger, der er lagret i ETIAS-ansøgningsmapperne, kun være synlige for de medlemsstater, der i overensstemmelse med ordningerne for deres deltagelse driver de bagved liggende informationssystemer. For eksempel udgør denne forordnings bestemmelser vedrørende SIS og VIS bestemmelser, der bygger på alle bestemmelserne i Schengenreglerne, for hvilke Rådets afgørelse 2010/365/EU (14), (EU) 2017/733 (15), (EU) 2017/1908 (16) og (EU) 2018/934 (17) om anvendelsen af Schengenreglernes bestemmelser om SIS og VIS er relevante.

| (16) | Hvor tekniske vanskeligheder gør det umuligt for transportvirksomheder at tilgå ETIAS-informationssystemet via gatewayfaciliteten for transportvirksomheder, bør den centrale ETIAS-enhed yde operationel støtte til transportvirksomheder for at begrænse indvirkningen på passagertrafikken og transportvirksomhederne så meget som muligt. Af den grund er det nødvendigt at tilpasse nødprocedurerne i tilfælde af teknisk umulighed, herunder operationel støtte, der ydes for VIS, ETIAS og ind- og udrejsesystemet. |
| --- | --- |

(16)

Hvor tekniske vanskeligheder gør det umuligt for transportvirksomheder at tilgå ETIAS-informationssystemet via gatewayfaciliteten for transportvirksomheder, bør den centrale ETIAS-enhed yde operationel støtte til transportvirksomheder for at begrænse indvirkningen på passagertrafikken og transportvirksomhederne så meget som muligt. Af den grund er det nødvendigt at tilpasse nødprocedurerne i tilfælde af teknisk umulighed, herunder operationel støtte, der ydes for VIS, ETIAS og ind- og udrejsesystemet.

| (17) | I henhold til forordning (EU) 2018/1240 skal Den Europæiske Unions Agentur for den Operationelle Forvaltning af Store IT-Systemer inden for Området med Frihed, Sikkerhed og Retfærdighed (eu-LISA), der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1726 (18), være ansvarligt for ETIAS-informationssystemets udformnings- og udviklingsfase. |
| --- | --- |

(17)

I henhold til forordning (EU) 2018/1240 skal Den Europæiske Unions Agentur for den Operationelle Forvaltning af Store IT-Systemer inden for Området med Frihed, Sikkerhed og Retfærdighed (eu-LISA), der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1726 (18), være ansvarligt for ETIAS-informationssystemets udformnings- og udviklingsfase.

| (18) | Denne forordning berører ikke Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/38/EF (19). |
| --- | --- |

(18)

Denne forordning berører ikke Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/38/EF (19).

| (19) | I medfør af artikel 1 og 2 i protokol nr. 22 om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og til TEUF, deltager Danmark ikke i vedtagelsen af denne forordning, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark. Inden seks måneder efter at Rådet har truffet foranstaltning om denne forordning til udbygning af Schengenreglerne, træffer Danmark afgørelse om, hvorvidt det vil gennemføre denne forordning i sin nationale lovgivning, jf. artikel 4 i protokollen. |
| --- | --- |

(19)

I medfør af artikel 1 og 2 i protokol nr. 22 om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og til TEUF, deltager Danmark ikke i vedtagelsen af denne forordning, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark. Inden seks måneder efter at Rådet har truffet foranstaltning om denne forordning til udbygning af Schengenreglerne, træffer Danmark afgørelse om, hvorvidt det vil gennemføre denne forordning i sin nationale lovgivning, jf. artikel 4 i protokollen.

| (20) | Denne forordning udgør en udvikling af de bestemmelser i Schengenreglerne, som Irland ikke deltager i, jf. Rådets afgørelse 2002/192/EF (20); Irland deltager derfor ikke i vedtagelsen af denne forordning, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Irland. |
| --- | --- |

(20)

Denne forordning udgør en udvikling af de bestemmelser i Schengenreglerne, som Irland ikke deltager i, jf. Rådets afgørelse 2002/192/EF (20); Irland deltager derfor ikke i vedtagelsen af denne forordning, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Irland.

| (21) | For så vidt angår Island og Norge udgør denne forordning en udvikling af de bestemmelser i Schengenreglerne, jf. aftalen indgået mellem Rådet for Den Europæiske Union og Republikken Island og Kongeriget Norge om disse to staters associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (21), der henhører under de områder, som er nævnt i artikel 1, litra A, B, C og G, i Rådets afgørelse 1999/437/EF (22). |
| --- | --- |

(21)

For så vidt angår Island og Norge udgør denne forordning en udvikling af de bestemmelser i Schengenreglerne, jf. aftalen indgået mellem Rådet for Den Europæiske Union og Republikken Island og Kongeriget Norge om disse to staters associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (21), der henhører under de områder, som er nævnt i artikel 1, litra A, B, C og G, i Rådets afgørelse 1999/437/EF (22).

| (22) | For så vidt angår Schweiz udgør denne forordning en udvikling af de bestemmelser i Schengenreglerne, jf. aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (23), der henhører under de områder, som er nævnt i artikel 1, litra A, B, C og G, i afgørelse 1999/437/EF sammenholdt med artikel 3 i Rådets afgørelse 2008/146/EF (24). |
| --- | --- |

(22)

For så vidt angår Schweiz udgør denne forordning en udvikling af de bestemmelser i Schengenreglerne, jf. aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (23), der henhører under de områder, som er nævnt i artikel 1, litra A, B, C og G, i afgørelse 1999/437/EF sammenholdt med artikel 3 i Rådets afgørelse 2008/146/EF (24).

| (23) | For så vidt angår Liechtenstein udgør denne forordning en udvikling af de bestemmelser i Schengenreglerne, jf. protokollen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein om Fyrstendømmet Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (25), der henhører under de områder, der er nævnt i artikel 1, litra A, B, C og G, i afgørelse 1999/437/EF sammenholdt med artikel 3 i Rådets afgørelse 2011/350/EU (26). |
| --- | --- |

(23)

For så vidt angår Liechtenstein udgør denne forordning en udvikling af de bestemmelser i Schengenreglerne, jf. protokollen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein om Fyrstendømmet Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (25), der henhører under de områder, der er nævnt i artikel 1, litra A, B, C og G, i afgørelse 1999/437/EF sammenholdt med artikel 3 i Rådets afgørelse 2011/350/EU (26).

| (24) | For så vidt angår Cypern, Bulgarien, Rumænien og Kroatien udgør de bestemmelser i denne forordning, der vedrører VIS, SIS og ind- og udrejsesystemet, bestemmelser, der bygger på, eller som på anden måde har tilknytning til, Schengenreglerne, jf. henholdsvis artikel 3, stk. 2, i tiltrædelsesakten af 2003, artikel 4, stk. 2, i tiltrædelsesakten af 2005 og artikel 4, stk. 2, i tiltrædelsesakten af 2011 sammenholdt med afgørelse 2010/365/EU, (EU) 2017/733, (EU) 2017/1908 og (EU) 2018/934. |
| --- | --- |

(24)

For så vidt angår Cypern, Bulgarien, Rumænien og Kroatien udgør de bestemmelser i denne forordning, der vedrører VIS, SIS og ind- og udrejsesystemet, bestemmelser, der bygger på, eller som på anden måde har tilknytning til, Schengenreglerne, jf. henholdsvis artikel 3, stk. 2, i tiltrædelsesakten af 2003, artikel 4, stk. 2, i tiltrædelsesakten af 2005 og artikel 4, stk. 2, i tiltrædelsesakten af 2011 sammenholdt med afgørelse 2010/365/EU, (EU) 2017/733, (EU) 2017/1908 og (EU) 2018/934.

| (25) | Forordning (EF) nr. 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861 og (EU) 2019/817 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(25)

Forordning (EF) nr. 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861 og (EU) 2019/817 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (26) | Målene for denne forordning, nemlig at ændre forordning (EF) nr. 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861 og (EU) 2019/817 for at forbinde ETIAS' centrale system med de andre EU-informationssystemer og til Europoloplysningerne og for at specificere, hvilke oplysninger der vil blive sendt mellem disse EU-informationssystemer og Europoloplysningerne, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af deres omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i TEU. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(26)

Målene for denne forordning, nemlig at ændre forordning (EF) nr. 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861 og (EU) 2019/817 for at forbinde ETIAS' centrale system med de andre EU-informationssystemer og til Europoloplysningerne og for at specificere, hvilke oplysninger der vil blive sendt mellem disse EU-informationssystemer og Europoloplysningerne, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af deres omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i TEU. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (27) | Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse er blevet hørt i overensstemmelse med artikel 41, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (27) — |
| --- | --- |

(27)

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse er blevet hørt i overensstemmelse med artikel 41, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (27) —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

KAPITEL I

ÆNDRING AF FORORDNING (EU) 2018/1240

Artikel 1

Ændring af forordning (EU) 2018/1240

I forordning (EU) 2018/1240 foretages følgende ændringer:

| 1) | I artikel 3, stk. 1, tilføjes følgende nummer:






  »28) | »andre EU-informationssystemer«: ind- og udrejsesystemet oprettet ved forordning (EU) 2017/2226, visuminformationssystemet (»VIS«) oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 767/2008 (*1), Schengeninformationssystemet (»SIS«) oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1860 (*2), (EU) 2018/1861 (*3) og (EU) 2018/1862 (*4), Eurodac oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 603/2013 (*5) og det europæiske informationssystem vedrørende strafferegistre — tredjelandsstatsborgere (»ECRIS-TCN«) oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/816 (*6). |
| --- | --- | --- |

1)

I artikel 3, stk. 1, tilføjes følgende nummer:

»28)

»andre EU-informationssystemer«: ind- og udrejsesystemet oprettet ved forordning (EU) 2017/2226, visuminformationssystemet (»VIS«) oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 767/2008 (*1), Schengeninformationssystemet (»SIS«) oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1860 (*2), (EU) 2018/1861 (*3) og (EU) 2018/1862 (*4), Eurodac oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 603/2013 (*5) og det europæiske informationssystem vedrørende strafferegistre — tredjelandsstatsborgere (»ECRIS-TCN«) oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/816 (*6).

*1

*2

*3

*4

*5

*6

(*1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 767/2008 af 9. juli 2008 om visuminformationssystemet (VIS) og udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne om visa til kortvarigt ophold, visa til længerevarende ophold og opholdstilladelser (VIS-forordningen) (EUT L 218 af 13.8.2008, s. 60)."

*1

(*2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1860 af 28. november 2018 om brug af Schengeninformationssystemet i forbindelse med tilbagesendelse af tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold (EUT L 312 af 7.12.2018, s. 1)."

*2

(*3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1861 af 28. november 2018 om oprettelse, drift og brug af Schengeninformationssystemet (SIS) på området ind- og udrejsekontrol, om ændring af konventionen om gennemførelse af Schengenaftalen og om ændring og ophævelse af forordning (EF) nr. 1987/2006 (EUT L 312 af 7.12.2018, s. 14)."

*3

(*4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1862 af 28. november 2018 om oprettelse, drift og brug af Schengeninformationssystemet (SIS) på området politisamarbejde og strafferetligt samarbejde, om ændring og ophævelse af Rådets afgørelse 2007/533/RIA og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1986/2006 og Kommissionens afgørelse 2010/261/EU (EUT L 312 af 7.12.2018, s. 56)."

*4

(*5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 603/2013 af 26. juni 2013 om oprettelse af »Eurodac« til sammenligning af fingeraftryk med henblik på en effektiv anvendelse af forordning (EU) nr. 604/2013 om fastsættelse af kriterier og procedurer til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af en ansøgning om international beskyttelse, der er indgivet i en af medlemsstaterne af en tredjelandsstatsborger eller en statsløs og om medlemsstaternes retshåndhævende myndigheders og Europols adgang til at indgive anmodning om sammenligning med Eurodacoplysninger med henblik på retshåndhævelse og om ændring af forordning (EU) nr. 1077/2011 om oprettelse af et europæisk agentur for den operationelle forvaltning af store it-systemer inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed (EUT L 180 af 29.6.2013, s. 1)."

*5

(*6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/816 af 17. april 2019 om oprettelse af et centralt system til bestemmelse af, hvilke medlemsstater der ligger inde med oplysninger om straffedomme afsagt over tredjelandsstatsborgere og statsløse personer (ECRIS-TCN) for at supplere det europæiske informationssystem vedrørende strafferegistre, og om ændring af forordning (EU) 2018/1726 (EUT L 135 af 22.5.2019, s. 1).«
  "

*6

| 2) | Artikel 4 ændres således:






  a) | Litra e) affattes således:






  »e) | støtte SIS' mål i forbindelse med indberetninger om tredjelandsstatsborgere, der nægtes indrejse og ophold, indberetninger om personer, der begæres anholdt med henblik på overgivelse eller udlevering, indberetninger om forsvundne personer, indberetninger om personer, der eftersøges med henblik på at yde bistand i forbindelse med retsforfølgning, indberetninger om personer, der er genstand for diskret kontrol eller specifik kontrol, og indberetninger om tredjelandsstatsborgere, der er genstand for en afgørelse om tilbagesendelse«. |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artikel 4 ændres således:

a)

Litra e) affattes således:

»e)

støtte SIS' mål i forbindelse med indberetninger om tredjelandsstatsborgere, der nægtes indrejse og ophold, indberetninger om personer, der begæres anholdt med henblik på overgivelse eller udlevering, indberetninger om forsvundne personer, indberetninger om personer, der eftersøges med henblik på at yde bistand i forbindelse med retsforfølgning, indberetninger om personer, der er genstand for diskret kontrol eller specifik kontrol, og indberetninger om tredjelandsstatsborgere, der er genstand for en afgørelse om tilbagesendelse«.

| b) | Følgende litra indsættes:






  »ea) | støtte målene for ind- og udrejsesystemet«. |
| --- | --- | --- |

b)

Følgende litra indsættes:

»ea)

støtte målene for ind- og udrejsesystemet«.

| 3) | I artikel 6, stk. 2, indsættes følgende litra:






  »da) | en sikker kommunikationskanal mellem ETIAS' centrale system og ind- og udrejsesystemets centrale system«. |
| --- | --- | --- |

3)

I artikel 6, stk. 2, indsættes følgende litra:

»da)

en sikker kommunikationskanal mellem ETIAS' centrale system og ind- og udrejsesystemets centrale system«.

| 4) | Artikel 7 ændres således:






  a) | Stk. 2, litra a), affattes således:






  »a) | i tilfælde af at den automatiserede ansøgningsproces har givet et hit, at verificere i overensstemmelse med artikel 22, om ansøgerens personoplysninger svarer til personoplysningerne for den person, der har udløst det pågældende hit i ETIAS' centrale system, i nogen af de EU-informationssystemer, der er søgt i, i Europoloplysningerne, i nogen af INTERPOL's databaser, jf. artikel 12, eller til de specifikke risikoindikatorer, der er omhandlet i artikel 33, og hvor en overensstemmelse bekræftes eller hvor der efter sådan verifikation fortsat hersker tvivl, at iværksætte den manuelle behandling af ansøgningen som omhandlet i artikel 26«. |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Artikel 7 ændres således:

a)

Stk. 2, litra a), affattes således:

»a)

i tilfælde af at den automatiserede ansøgningsproces har givet et hit, at verificere i overensstemmelse med artikel 22, om ansøgerens personoplysninger svarer til personoplysningerne for den person, der har udløst det pågældende hit i ETIAS' centrale system, i nogen af de EU-informationssystemer, der er søgt i, i Europoloplysningerne, i nogen af INTERPOL's databaser, jf. artikel 12, eller til de specifikke risikoindikatorer, der er omhandlet i artikel 33, og hvor en overensstemmelse bekræftes eller hvor der efter sådan verifikation fortsat hersker tvivl, at iværksætte den manuelle behandling af ansøgningen som omhandlet i artikel 26«.

| b) | Følgende stykke tilføjes:

  »4.   Den centrale ETIAS-enhed underretter regelmæssigt Kommissionen og eu-LISA om falske hit som omhandlet i. artikel 22, stk. 4, som er genereret under den automatiserede verifikation i henhold til artikel 20, stk. 2.« |
| --- | --- |

b)

Følgende stykke tilføjes:

»4.   Den centrale ETIAS-enhed underretter regelmæssigt Kommissionen og eu-LISA om falske hit som omhandlet i. artikel 22, stk. 4, som er genereret under den automatiserede verifikation i henhold til artikel 20, stk. 2.«

| 5) | Artikel 11 affattes således:

  »Artikel 11
  Interoperabilitet med andre EU-informationssystemer og Europoloplysninger

  1.   Der skabes interoperabilitet mellem ETIAS-informationssystemet, på den ene side, og andre EU-informationssystemer og Europoloplysninger, på den anden side, for at gøre det muligt at foretage den automatiserede verifikation i medfør af artikel 20, artikel 23, artikel 24, stk. 6, litra c), nr. ii), artikel 41 og artikel 54, stk. 1, litra b), hvilket skal ske under anvendelse af den europæiske søgeportal (»ESP«), der er oprettet ved artikel 6 i forordning (EU) 2019/817 og artikel 6 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/818 (*7), fra den dato, der er omhandlet i artikel 72, stk. 1b, i forordning (EU) 2019/817 og artikel 68, stk. 1b, i forordning (EU) 2019/818.


  2.   Med henblik på at foretage den i artikel 20, stk. 2, litra i), omhandlede verifikation skal den automatiserede verifikation i medfør af artikel 20, artikel 24, stk. 6, litra c), nr. ii), og artikel 54, stk. 1, litra b), gøre det muligt for ETIAS' centrale system at søge i VIS ved brug af følgende oplysninger indgivet af ansøgere i henhold til artikel 17, stk. 2, litra a), aa), c) og d):






  a) | efternavn (familienavn) |
| --- | --- | --- |

5)

Artikel 11 affattes således:

»Artikel 11

Interoperabilitet med andre EU-informationssystemer og Europoloplysninger

1.   Der skabes interoperabilitet mellem ETIAS-informationssystemet, på den ene side, og andre EU-informationssystemer og Europoloplysninger, på den anden side, for at gøre det muligt at foretage den automatiserede verifikation i medfør af artikel 20, artikel 23, artikel 24, stk. 6, litra c), nr. ii), artikel 41 og artikel 54, stk. 1, litra b), hvilket skal ske under anvendelse af den europæiske søgeportal (»ESP«), der er oprettet ved artikel 6 i forordning (EU) 2019/817 og artikel 6 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/818 (*7), fra den dato, der er omhandlet i artikel 72, stk. 1b, i forordning (EU) 2019/817 og artikel 68, stk. 1b, i forordning (EU) 2019/818.

2.   Med henblik på at foretage den i artikel 20, stk. 2, litra i), omhandlede verifikation skal den automatiserede verifikation i medfør af artikel 20, artikel 24, stk. 6, litra c), nr. ii), og artikel 54, stk. 1, litra b), gøre det muligt for ETIAS' centrale system at søge i VIS ved brug af følgende oplysninger indgivet af ansøgere i henhold til artikel 17, stk. 2, litra a), aa), c) og d):

a)

efternavn (familienavn)

| b) | fødenavn |
| --- | --- |

b)

fødenavn

| c) | fornavn(e) |
| --- | --- |

c)

fornavn(e)

| d) | fødselsdato |
| --- | --- |

d)

fødselsdato

| e) | fødested |
| --- | --- |

e)

fødested

| f) | fødeland |
| --- | --- |

f)

fødeland

| g) | køn |
| --- | --- |

g)

køn

| h) | nuværende nationalitet |
| --- | --- |

h)

nuværende nationalitet

| i) | eventuelle andre nationaliteter |
| --- | --- |

i)

eventuelle andre nationaliteter

| j) | rejsedokumentets type, nummer og udstedelsesland. |
| --- | --- |

j)

rejsedokumentets type, nummer og udstedelsesland.

3.   Med henblik på at foretage den i artikel 20, stk. 2, litra g) og h), omhandlede verifikation skal den automatiserede verifikation i medfør af artikel 20, artikel 24, stk. 6, litra c), nr. ii), artikel 41 og artikel 54, stk. 1, litra b), gøre det muligt for ETIAS' centrale system at søge i ind- og udrejsesystemet ved brug af følgende oplysninger indgivet af ansøgere i henhold til artikel 17, stk. 2, litra a)-d):

| a) | efternavn (familienavn) |
| --- | --- |

a)

efternavn (familienavn)

| b) | fødenavn |
| --- | --- |

b)

fødenavn

| c) | fornavn(e) |
| --- | --- |

c)

fornavn(e)

| d) | fødselsdato |
| --- | --- |

d)

fødselsdato

| e) | køn |
| --- | --- |

e)

køn

| f) | nuværende nationalitet |
| --- | --- |

f)

nuværende nationalitet

| g) | andre navne (kaldenavn(e)) |
| --- | --- |

g)

andre navne (kaldenavn(e))

| h) | kunstnernavn(e) |
| --- | --- |

h)

kunstnernavn(e)

| i) | sædvanlige navn(e) |
| --- | --- |

i)

sædvanlige navn(e)

| j) | eventuelle andre nationaliteter |
| --- | --- |

j)

eventuelle andre nationaliteter

| k) | rejsedokumentets type, nummer og udstedelsesland. |
| --- | --- |

k)

rejsedokumentets type, nummer og udstedelsesland.

4.   Med henblik på at foretage den i denne forordnings artikel 20, stk. 2, litra c), litra m), nr. ii), og litra o), og artikel 23 omhandlede verifikation skal den automatiserede verifikation i medfør af denne forordnings artikel 20, artikel 23, artikel 24, stk. 6, litra c), nr. ii), artikel 41 og artikel 54, stk. 1, litra b), gøre det muligt for ETIAS' centrale system at søge i SIS som oprettet ved forordning (EU) 2018/1860 og (EU) 2018/1861 ved brug af følgende oplysninger indgivet af ansøgere i henhold til nærværende forordnings artikel 17, stk. 2, litra a)-d) og k):

| a) | efternavn (familienavn) |
| --- | --- |

a)

efternavn (familienavn)

| b) | fødenavn |
| --- | --- |

b)

fødenavn

| c) | fornavn(e) |
| --- | --- |

c)

fornavn(e)

| d) | fødselsdato |
| --- | --- |

d)

fødselsdato

| e) | fødested |
| --- | --- |

e)

fødested

| f) | køn |
| --- | --- |

f)

køn

| g) | nuværende nationalitet |
| --- | --- |

g)

nuværende nationalitet

| h) | andre navne (kaldenavn(e)) |
| --- | --- |

h)

andre navne (kaldenavn(e))

| i) | kunstnernavn(e) |
| --- | --- |

i)

kunstnernavn(e)

| j) | sædvanlige navn(e) |
| --- | --- |

j)

sædvanlige navn(e)

| k) | eventuelle andre nationaliteter |
| --- | --- |

k)

eventuelle andre nationaliteter

| l) | rejsedokumentets type, nummer og udstedelsesland |
| --- | --- |

l)

rejsedokumentets type, nummer og udstedelsesland

| m) | for mindreårige, efternavn og fornavn(e) på den person, der har forældremyndigheden, eller på ansøgerens værge. |
| --- | --- |

m)

for mindreårige, efternavn og fornavn(e) på den person, der har forældremyndigheden, eller på ansøgerens værge.

5.   Med henblik på at foretage den i denne forordnings artikel 20, stk. 2, litra a) og d) og litra m), nr. i), og artikel 23, stk. 1, omhandlede verifikation skal den automatiserede verifikation i medfør af denne forordnings artikel 20, artikel 23, artikel 24, stk. 6, litra c), nr. ii), artikel 41 og artikel 54, stk. 1, litra b), gøre det muligt for ETIAS' centrale system at søge i SIS som oprettet ved forordning (EU) 2018/1862 ved brug af følgende oplysninger indgivet af ansøgere i henhold til nærværende forordnings artikel 17, stk. 2, litra a)-d) og k):

| a) | efternavn (familienavn) |
| --- | --- |

a)

efternavn (familienavn)

| b) | fødenavn |
| --- | --- |

b)

fødenavn

| c) | fornavn(e) |
| --- | --- |

c)

fornavn(e)

| d) | fødselsdato |
| --- | --- |

d)

fødselsdato

| e) | fødested |
| --- | --- |

e)

fødested

| f) | køn |
| --- | --- |

f)

køn

| g) | nuværende nationalitet |
| --- | --- |

g)

nuværende nationalitet

| h) | andre navne (kaldenavn(e)) |
| --- | --- |

h)

andre navne (kaldenavn(e))

| i) | kunstnernavn(e) |
| --- | --- |

i)

kunstnernavn(e)

| j) | sædvanlige navn(e) |
| --- | --- |

j)

sædvanlige navn(e)

| k) | eventuelle andre nationaliteter |
| --- | --- |

k)

eventuelle andre nationaliteter

| l) | rejsedokumentets type, nummer og udstedelsesland |
| --- | --- |

l)

rejsedokumentets type, nummer og udstedelsesland

| m) | for mindreårige, efternavn og fornavn(e) på den person, der har forældremyndigheden, eller på ansøgerens værge. |
| --- | --- |

m)

for mindreårige, efternavn og fornavn(e) på den person, der har forældremyndigheden, eller på ansøgerens værge.

6.   Med henblik på at foretage den i artikel 20, stk. 2, litra n), omhandlede verifikation skal den automatiserede verifikation i medfør af artikel 20, artikel 24, stk. 6, litra c), nr. ii), og artikel 54, stk. 1, litra b), gøre det muligt for ETIAS' centrale system at søge i ECRIS-TCN ved brug af følgende oplysninger indgivet af ansøgere i henhold til artikel 17, stk. 2, litra a)-d):

| a) | efternavn (familienavn) |
| --- | --- |

a)

efternavn (familienavn)

| b) | fødenavn |
| --- | --- |

b)

fødenavn

| c) | fornavn(e) |
| --- | --- |

c)

fornavn(e)

| d) | fødselsdato |
| --- | --- |

d)

fødselsdato

| e) | fødested |
| --- | --- |

e)

fødested

| ea) | fødeland |
| --- | --- |

ea)

fødeland

| f) | køn |
| --- | --- |

f)

køn

| g) | nuværende nationalitet |
| --- | --- |

g)

nuværende nationalitet

| h) | andre navne (kaldenavn(e)) |
| --- | --- |

h)

andre navne (kaldenavn(e))

| i) | kunstnernavn(e) |
| --- | --- |

i)

kunstnernavn(e)

| j) | sædvanlige navn(e) |
| --- | --- |

j)

sædvanlige navn(e)

| k) | eventuelle andre nationaliteter |
| --- | --- |

k)

eventuelle andre nationaliteter

| l) | rejsedokumentets type, nummer og udstedelsesland. |
| --- | --- |

l)

rejsedokumentets type, nummer og udstedelsesland.

7.   Med henblik på at foretage den i artikel 20, stk. 2, litra j), omhandlede verifikation skal den automatiserede verifikation i medfør af artikel 20, artikel 24, stk. 6, litra c), nr. ii), og artikel 54, stk. 1, litra b), gøre det muligt for ETIAS' centrale system at søge i Europoloplysninger ved brug af oplysningerne omhandlet i artikel 17, stk. 2, litra a), aa), b), c), d), f), g), j), k) og m), og stk. 8.

8.   Hvor den automatiserede verifikation i medfør af artikel 20 og 23 giver et hit, giver ESP den centrale ETIAS-enhed midlertidig skrivebeskyttet adgang til resultaterne af den automatiserede verifikation. I tilfælde af automatiseret verifikation i medfør af artikel 20 gives adgangen i ansøgningsmappen indtil afslutningen af den manuelle behandling i medfør af artikel 22, stk. 2. Hvor oplysningerne svarer til ansøgerens oplysninger, eller hvor der efter den automatiserede verifikation i henhold til artikel 20 og 23 fortsat hersker tvivl, gemmes det entydige referencenummer, som de oplysninger, der gav hittet, er registreret under i det forespurgte EU-informationssystem, i ansøgningsmappen.

Hvor den automatiserede verifikation i medfør af artikel 20 giver et hit, modtager den automatiske verifikation den relevante meddelelse herom, i overensstemmelse med artikel 21, stk. 1a, i forordning (EU) 2016/794.

9.   Hvor alle eller nogle af oplysningerne i ansøgningsmappen, der anvendes til forespørgslen, stemmer helt eller delvis overens med oplysningerne i et register, en indberetning eller en mappe i et af de øvrige EU-informationssystemer, der søges i, skal det give et hit. Kommissionen vedtager delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 89 med henblik på at præcisere betingelserne for overensstemmelse mellem de oplysninger, der findes i et register, en indberetning eller en mappe i de andre EU-informationssystemer, der søges i, og oplysningerne i en ansøgningsmappe.

10.   Med henblik på denne artikels stk. 1 fastsætter Kommissionen ved hjælp af en gennemførelsesretsakt de tekniske ordninger for gennemførelsen af artikel 24, stk. 6, litra c), nr. ii), og artikel 54, stk. 1, litra b), vedrørende lagring af oplysninger. Denne gennemførelsesretsakt vedtages efter undersøgelsesproceduren, jf. artikel 90, stk. 2.

11.   Med henblik på artikel 25, stk. 2, artikel 28, stk. 8, og artikel 29, stk. 9, angives oplysningernes oprindelse ved hjælp af følgende oplysninger, når der registreres oplysninger vedrørende hit i en ETIAS-ansøgningsmappe:

| a) | indberetningens type med undtagelse af indberetninger som omhandlet i artikel 23, stk. 1 |
| --- | --- |

a)

indberetningens type med undtagelse af indberetninger som omhandlet i artikel 23, stk. 1

| b) | datakilden, dvs. det andet EU-informationssystem, som oplysningerne stammer fra, eller Europoloplysningerne, alt efter hvad der er tilfældet |
| --- | --- |

b)

datakilden, dvs. det andet EU-informationssystem, som oplysningerne stammer fra, eller Europoloplysningerne, alt efter hvad der er tilfældet

| c) | det referencenummer, som de oplysninger, der har udløst hittet, er registreret under i det forespurgte EU-informationssystem, og den medlemsstat, der indlæste eller tilvejebragte de oplysninger, der har udløst hittet, og |
| --- | --- |

c)

det referencenummer, som de oplysninger, der har udløst hittet, er registreret under i det forespurgte EU-informationssystem, og den medlemsstat, der indlæste eller tilvejebragte de oplysninger, der har udløst hittet, og

| d) | hvor det er til rådighed, datoen og tidspunktet for indlæsningen af oplysningerne i det andet EU-informationssystem eller Europoloplysningerne. |
| --- | --- |

d)

hvor det er til rådighed, datoen og tidspunktet for indlæsningen af oplysningerne i det andet EU-informationssystem eller Europoloplysningerne.

Oplysningerne omhandlet i første afsnit, litra a)-d), må kun være tilgængelige og synlige for den centrale ETIAS-enhed, hvor ETIAS' centrale system ikke er i stand til at identificere den ansvarlige medlemsstat.

(*7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/818 af 20. maj 2019 om fastsættelse af en ramme for interoperabilitet mellem EU-informationssystemer vedrørende politisamarbejde og retligt samarbejde, asyl og migration og om ændring af forordning (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 og (EU) 2019/816 (EUT L 135 af 22.5.2019, s. 85).«
  "

*7

| 6) | Følgende artikler indsættes:

  »Artikel 11b
  Støtte til ind- og udrejsesystemets mål
  Med henblik på artikel 6, 14, 17 og 18 i forordning (EU) 2017/2226 foretages der ved hjælp af en automatiseret proces og ved brug af den sikre kommunikationskanal, der er omhandlet i nærværende forordnings artikel 6, stk. 2, litra da), en forespørgsel efter og import fra ETIAS' centrale system af de oplysninger, der er omhandlet i nærværende forordnings artikel 47, stk. 2, samt af ETIAS-rejsetilladelsens ansøgningsnummer og udløbsdato, og en tilsvarende indlæsning eller opdatering af ind- og udrejseregistreringen eller nægtelsen af indrejse i ind- og udrejsesystemet.


  Artikel 11c
  Interoperabilitet mellem ETIAS og ind- og udrejsesystemet med henblik på inddragelse af en ETIAS-rejsetilladelse på ansøgerens anmodning

  1.   Med henblik på gennemførelsen af artikel 41, stk. 8, foretages der ved hjælp af en automatiseret proces og ved brug af den sikre kommunikationskanal, der er omhandlet i artikel 6, stk. 2, litra da), en forespørgsel i ind- og udrejsesystemets centrale system for at verificere, om en ansøger, der har anmodet om inddragelse af vedkommendes rejsetilladelse, ikke befinder sig på medlemsstaternes område.


  2.   Hvor resultatet af verifikationen i i stk. 1 i ind- og udrejsesystemets centrale system indikerer, at ansøgeren ikke befinder sig på medlemsstaternes område, træder inddragelsen straks i kraft.


  3.   Hvor resultatet af verifikationen i stk. 1 i ind- og udrejsesystemets centrale system indikerer, at ansøgeren befinder sig på medlemsstaternes område, finder artikel 41, stk. 8, anvendelse. Det registreres i ind- og udrejsesystemets centrale system, at der skal sendes en meddelelse til ETIAS' centrale system, så snart der er oprettet en ind- og udrejseregistrering, der viser, at den ansøger, der har anmodet om inddragelse af rejsetilladelsen, har forladt medlemsstaternes område.« |
| --- | --- |

6)

Følgende artikler indsættes:

»Artikel 11b

Støtte til ind- og udrejsesystemets mål

Med henblik på artikel 6, 14, 17 og 18 i forordning (EU) 2017/2226 foretages der ved hjælp af en automatiseret proces og ved brug af den sikre kommunikationskanal, der er omhandlet i nærværende forordnings artikel 6, stk. 2, litra da), en forespørgsel efter og import fra ETIAS' centrale system af de oplysninger, der er omhandlet i nærværende forordnings artikel 47, stk. 2, samt af ETIAS-rejsetilladelsens ansøgningsnummer og udløbsdato, og en tilsvarende indlæsning eller opdatering af ind- og udrejseregistreringen eller nægtelsen af indrejse i ind- og udrejsesystemet.

Artikel 11c

Interoperabilitet mellem ETIAS og ind- og udrejsesystemet med henblik på inddragelse af en ETIAS-rejsetilladelse på ansøgerens anmodning

1.   Med henblik på gennemførelsen af artikel 41, stk. 8, foretages der ved hjælp af en automatiseret proces og ved brug af den sikre kommunikationskanal, der er omhandlet i artikel 6, stk. 2, litra da), en forespørgsel i ind- og udrejsesystemets centrale system for at verificere, om en ansøger, der har anmodet om inddragelse af vedkommendes rejsetilladelse, ikke befinder sig på medlemsstaternes område.

2.   Hvor resultatet af verifikationen i i stk. 1 i ind- og udrejsesystemets centrale system indikerer, at ansøgeren ikke befinder sig på medlemsstaternes område, træder inddragelsen straks i kraft.

3.   Hvor resultatet af verifikationen i stk. 1 i ind- og udrejsesystemets centrale system indikerer, at ansøgeren befinder sig på medlemsstaternes område, finder artikel 41, stk. 8, anvendelse. Det registreres i ind- og udrejsesystemets centrale system, at der skal sendes en meddelelse til ETIAS' centrale system, så snart der er oprettet en ind- og udrejseregistrering, der viser, at den ansøger, der har anmodet om inddragelse af rejsetilladelsen, har forladt medlemsstaternes område.«

| 7) | Artikel 12 affattes således:

  »Artikel 12
  Søgning i INTERPOL's databaser

  1.   ETIAS' centrale system søger i INTERPOL's database over stjålne og bortkomne rejsedokumenter (SLTD) og INTERPOL's database over rejsedokumenter med tilknyttede notifikationer (TDAWN).


  2.   Enhver søgning og kontrolproces udføres på en sådan måde, at ingen oplysninger videregives til indehaveren af INTERPOL-indberetningen.


  3.   Hvis gennemførelsen af stk. 2 ikke er sikret, foretager ETIAS' centrale system ingen søgning i INTERPOL's databaser.« |
| --- | --- |

7)

Artikel 12 affattes således:

»Artikel 12

Søgning i INTERPOL's databaser

1.   ETIAS' centrale system søger i INTERPOL's database over stjålne og bortkomne rejsedokumenter (SLTD) og INTERPOL's database over rejsedokumenter med tilknyttede notifikationer (TDAWN).

2.   Enhver søgning og kontrolproces udføres på en sådan måde, at ingen oplysninger videregives til indehaveren af INTERPOL-indberetningen.

3.   Hvis gennemførelsen af stk. 2 ikke er sikret, foretager ETIAS' centrale system ingen søgning i INTERPOL's databaser.«

| 8) | Artikel 17, stk. 4, litra a), affattes således:






  »a) | om den pågældende inden for de seneste 25 år er blevet dømt for en terrorhandling eller inden for de seneste 15 år er blevet dømt for enhver af de lovovertrædelser, der er opført på listen i bilaget, og i så fald på hvilket tidspunkt og i hvilket land«. |
| --- | --- | --- |

8)

Artikel 17, stk. 4, litra a), affattes således:

»a)

om den pågældende inden for de seneste 25 år er blevet dømt for en terrorhandling eller inden for de seneste 15 år er blevet dømt for enhver af de lovovertrædelser, der er opført på listen i bilaget, og i så fald på hvilket tidspunkt og i hvilket land«.

| 9) | Artikel 20, stk. 2, affattes således:

  »2.   ETIAS' centrale system iværksætter en forespørgsel ved brug af ESP for at sammenligne de relevante oplysninger, der er omhandlet i artikel 17, stk. 2, litra a), aa), b), c), d), f), g), j), k) og m), og i artikel 17, stk. 8, med oplysningerne i et register, en mappe eller en indberetning, der er registreret i en ansøgningsmappe, der er lagret i ETIAS' centrale system, SIS, ind- og udrejsesystemet, VIS, Eurodac, ECRIS-TCN, Europoloplysningerne og i INTERPOL's SLTD- og TDAWN-databaser. ETIAS' centrale system kontrollerer navnlig:






  a) | om det rejsedokument, der anvendes til ansøgningen, svarer til et rejsedokument, der er meldt bortkommet, stjålet, uretmæssigt tilegnet eller ugyldiggjort i SIS |
| --- | --- | --- |

9)

Artikel 20, stk. 2, affattes således:

»2.   ETIAS' centrale system iværksætter en forespørgsel ved brug af ESP for at sammenligne de relevante oplysninger, der er omhandlet i artikel 17, stk. 2, litra a), aa), b), c), d), f), g), j), k) og m), og i artikel 17, stk. 8, med oplysningerne i et register, en mappe eller en indberetning, der er registreret i en ansøgningsmappe, der er lagret i ETIAS' centrale system, SIS, ind- og udrejsesystemet, VIS, Eurodac, ECRIS-TCN, Europoloplysningerne og i INTERPOL's SLTD- og TDAWN-databaser. ETIAS' centrale system kontrollerer navnlig:

a)

om det rejsedokument, der anvendes til ansøgningen, svarer til et rejsedokument, der er meldt bortkommet, stjålet, uretmæssigt tilegnet eller ugyldiggjort i SIS

| b) | om det rejsedokument, der anvendes til ansøgningen, svarer til et rejsedokument, der er meldt bortkommet, stjålet eller ugyldiggjort i SLTD |
| --- | --- |

b)

om det rejsedokument, der anvendes til ansøgningen, svarer til et rejsedokument, der er meldt bortkommet, stjålet eller ugyldiggjort i SLTD

| c) | om ansøgeren er omfattet af indberetning om nægtelse af indrejse og ophold indlæst i SIS |
| --- | --- |

c)

om ansøgeren er omfattet af indberetning om nægtelse af indrejse og ophold indlæst i SIS

| d) | om ansøgeren er omfattet af en indberetning i SIS om personer, der begæres anholdt med henblik på overgivelse på grundlag en europæisk arrestordre, eller som begæres anholdt med henblik på udlevering |
| --- | --- |

d)

om ansøgeren er omfattet af en indberetning i SIS om personer, der begæres anholdt med henblik på overgivelse på grundlag en europæisk arrestordre, eller som begæres anholdt med henblik på udlevering

| e) | om ansøgeren og rejsedokumentet svarer til en afslået, inddraget eller annulleret rejsetilladelse i ETIAS' centrale system |
| --- | --- |

e)

om ansøgeren og rejsedokumentet svarer til en afslået, inddraget eller annulleret rejsetilladelse i ETIAS' centrale system

| f) | om oplysningerne i ansøgningen vedrørende rejsedokumentet svarer til en anden ansøgning om rejsetilladelse, der er knyttet til andre identitetsoplysninger, der er omhandlet i artikel 17, stk. 2, litra a), i ETIAS' centrale system |
| --- | --- |

f)

om oplysningerne i ansøgningen vedrørende rejsedokumentet svarer til en anden ansøgning om rejsetilladelse, der er knyttet til andre identitetsoplysninger, der er omhandlet i artikel 17, stk. 2, litra a), i ETIAS' centrale system

| g) | om ansøgeren på nuværende tidspunkt er registreret som en person, hvis tilladelse til ophold er udløbet, eller om den pågældende tidligere er blevet registreret som en person, hvis tilladelse til ophold er udløbet, i ind- og udrejsesystemet |
| --- | --- |

g)

om ansøgeren på nuværende tidspunkt er registreret som en person, hvis tilladelse til ophold er udløbet, eller om den pågældende tidligere er blevet registreret som en person, hvis tilladelse til ophold er udløbet, i ind- og udrejsesystemet

| h) | om ansøgeren er blevet registreret som en person, der er blevet nægtet indrejse, i ind- og udrejsesystemet |
| --- | --- |

h)

om ansøgeren er blevet registreret som en person, der er blevet nægtet indrejse, i ind- og udrejsesystemet

| i) | om ansøgeren har været omfattet af en afgørelse om at give afslag på, annullere eller inddrage et visum til kortvarigt ophold, der er registreret i VIS |
| --- | --- |

i)

om ansøgeren har været omfattet af en afgørelse om at give afslag på, annullere eller inddrage et visum til kortvarigt ophold, der er registreret i VIS

| j) | om oplysningerne i ansøgningen svarer til de oplysninger, der er registreret i Europoloplysningerne |
| --- | --- |

j)

om oplysningerne i ansøgningen svarer til de oplysninger, der er registreret i Europoloplysningerne

| k) | om ansøgeren er registreret i Eurodac |
| --- | --- |

k)

om ansøgeren er registreret i Eurodac

| l) | om det rejsedokument, der anvendes til ansøgningen, svarer til et rejsedokument, der er registreret i en mappe i TDAWN |
| --- | --- |

l)

om det rejsedokument, der anvendes til ansøgningen, svarer til et rejsedokument, der er registreret i en mappe i TDAWN

| m) | hvis ansøgeren er mindreårig, om indehaveren af forældremyndigheden eller værgen:






  i) | er omfattet af en indberetning i SIS om personer, der begæres anholdt med henblik på overgivelse på grundlag af en europæisk arrestordre, eller som begæres anholdt med henblik på udlevering |
| --- | --- | --- |

m)

hvis ansøgeren er mindreårig, om indehaveren af forældremyndigheden eller værgen:

i)

er omfattet af en indberetning i SIS om personer, der begæres anholdt med henblik på overgivelse på grundlag af en europæisk arrestordre, eller som begæres anholdt med henblik på udlevering

| ii) | er omfattet af en indberetning om nægtelse af indrejse og ophold indlæst i SIS |
| --- | --- |

ii)

er omfattet af en indberetning om nægtelse af indrejse og ophold indlæst i SIS

| n) | om ansøgeren svarer til en person, hvis oplysninger er blevet registreret i ECRIS-TCN og har fået en påtegning i overensstemmelse med artikel 5, stk. 1, litra c), i forordning (EU) 2019/816; disse oplysninger må kun anvendes med henblik på den centrale ETIAS-enheds verifikation i henhold til nærværende forordnings artikel 22 og med henblik på de nationale ETIAS-enheders søgning i de nationale strafferegistre i medfør af nærværende forordnings artikel 25a, stk. 2; de nationale ETIAS-enheder foretager søgning i de nationale strafferegistre forud for de vurderinger og afgørelser, der er omhandlet i nærværende forordnings artikel 26, og, hvor det er relevant, forud for vurderingerne og udtalelserne i medfør af nærværende forordnings artikel 28 |
| --- | --- |

n)

om ansøgeren svarer til en person, hvis oplysninger er blevet registreret i ECRIS-TCN og har fået en påtegning i overensstemmelse med artikel 5, stk. 1, litra c), i forordning (EU) 2019/816; disse oplysninger må kun anvendes med henblik på den centrale ETIAS-enheds verifikation i henhold til nærværende forordnings artikel 22 og med henblik på de nationale ETIAS-enheders søgning i de nationale strafferegistre i medfør af nærværende forordnings artikel 25a, stk. 2; de nationale ETIAS-enheder foretager søgning i de nationale strafferegistre forud for de vurderinger og afgørelser, der er omhandlet i nærværende forordnings artikel 26, og, hvor det er relevant, forud for vurderingerne og udtalelserne i medfør af nærværende forordnings artikel 28

| o) | om ansøgeren er omfattet af en indberetning om tilbagesendelse indlæst i SIS.« |
| --- | --- |

o)

om ansøgeren er omfattet af en indberetning om tilbagesendelse indlæst i SIS.«

| 10) | Artikel 22 ændres således:






  a) | Stk. 2 affattes således:

  »2.   Når den høres, skal den centrale ETIAS-enhed have adgang til ansøgningsmappen og de eventuelt tilknyttede ansøgningsmapper samt til alle hit, der blev udløst under den automatiserede verifikation i medfør af artikel 20, stk. 2, 3 og 5, og til de oplysninger, som ETIAS' centrale system har identificeret i henhold til artikel 20, stk. 7 og 8.« |
| --- | --- | --- |

10)

Artikel 22 ændres således:

a)

Stk. 2 affattes således:

»2.   Når den høres, skal den centrale ETIAS-enhed have adgang til ansøgningsmappen og de eventuelt tilknyttede ansøgningsmapper samt til alle hit, der blev udløst under den automatiserede verifikation i medfør af artikel 20, stk. 2, 3 og 5, og til de oplysninger, som ETIAS' centrale system har identificeret i henhold til artikel 20, stk. 7 og 8.«

| b) | Stk. 3, litra b), affattes således:






  »b) | oplysningerne i ETIAS' centrale system«. |
| --- | --- | --- |

b)

Stk. 3, litra b), affattes således:

»b)

oplysningerne i ETIAS' centrale system«.

| c) | Stk. 5 affattes således:

  »5.   Hvor oplysningerne svarer til hinanden, hvor der fortsat hersker tvivl om ansøgerens identitet, eller hvor den automatiserede verifikation i medfør af artikel 20, stk. 4, har givet et hit, behandles ansøgningen manuelt i overensstemmelse med proceduren fastlagt i artikel 26.« |
| --- | --- |

c)

Stk. 5 affattes således:

»5.   Hvor oplysningerne svarer til hinanden, hvor der fortsat hersker tvivl om ansøgerens identitet, eller hvor den automatiserede verifikation i medfør af artikel 20, stk. 4, har givet et hit, behandles ansøgningen manuelt i overensstemmelse med proceduren fastlagt i artikel 26.«

| d) | Følgende stykke tilføjes:

  »7.   ETIAS-informationssystemet registrerer alle de behandlinger af oplysninger, den centrale ETIAS-enhed foretager med henblik på verifikation i henhold til stk. 2-6. Disse registreringer oprettes og indlæses automatisk i ansøgningsmappen. De skal vise dato og tidspunkt for hver behandling, hvilke oplysninger der er knyttet til det givne hit, hvilken medarbejder der har foretaget den manuelle behandling i henhold til stk. 2-6, og resultatet af verifikationen og den tilhørende begrundelse.« |
| --- | --- |

d)

Følgende stykke tilføjes:

»7.   ETIAS-informationssystemet registrerer alle de behandlinger af oplysninger, den centrale ETIAS-enhed foretager med henblik på verifikation i henhold til stk. 2-6. Disse registreringer oprettes og indlæses automatisk i ansøgningsmappen. De skal vise dato og tidspunkt for hver behandling, hvilke oplysninger der er knyttet til det givne hit, hvilken medarbejder der har foretaget den manuelle behandling i henhold til stk. 2-6, og resultatet af verifikationen og den tilhørende begrundelse.«

| 11) | Artikel 23 ændres således:






  a) | Stk. 1, litra c), affattes således:






  »c) | en indberetning om personer med henblik på diskret kontrol, undersøgelseskontrol eller specifik kontrol.« |
| --- | --- | --- | --- |

11)

Artikel 23 ændres således:

a)

Stk. 1, litra c), affattes således:

»c)

en indberetning om personer med henblik på diskret kontrol, undersøgelseskontrol eller specifik kontrol.«

| b) | Stk. 2 ændres således:






  i) | Første afsnit affattes således:

  »2.   Hvis den i stk. 1 omhandlede sammenligning giver et eller flere hit, sender ETIAS' centrale system en automatiseret meddelelse til den centrale ETIAS-enhed. Når den centrale ETIAS-enhed modtager en meddelelse, har den i overensstemmelse med artikel 11, stk. 8, adgang til ansøgningsmappen og enhver anden tilknyttet ansøgningsmappe med henblik på at verificere, om ansøgerens personoplysninger svarer til personoplysningerne i den indberetning, der har udløst det pågældende hit, og hvis en overensstemmelse bekræftes, sender ETIAS' centrale system en automatiseret meddelelse til SIRENE-kontoret i den medlemsstat, der foretog indberetningen. Det berørte SIRENE-kontor verificerer yderligere, om ansøgerens personoplysninger svarer til personoplysningerne i den indberetning, der har udløst hittet, og træffer eventuelle relevante foranstaltninger til opfølgning.« |
| --- | --- | --- |

b)

Stk. 2 ændres således:

i)

Første afsnit affattes således:

»2.   Hvis den i stk. 1 omhandlede sammenligning giver et eller flere hit, sender ETIAS' centrale system en automatiseret meddelelse til den centrale ETIAS-enhed. Når den centrale ETIAS-enhed modtager en meddelelse, har den i overensstemmelse med artikel 11, stk. 8, adgang til ansøgningsmappen og enhver anden tilknyttet ansøgningsmappe med henblik på at verificere, om ansøgerens personoplysninger svarer til personoplysningerne i den indberetning, der har udløst det pågældende hit, og hvis en overensstemmelse bekræftes, sender ETIAS' centrale system en automatiseret meddelelse til SIRENE-kontoret i den medlemsstat, der foretog indberetningen. Det berørte SIRENE-kontor verificerer yderligere, om ansøgerens personoplysninger svarer til personoplysningerne i den indberetning, der har udløst hittet, og træffer eventuelle relevante foranstaltninger til opfølgning.«

| ii) | Følgende afsnit tilføjes:

  »Når hittet vedrører en indberetning om tilbagesendelse, verificerer SIRENE-kontoret i den medlemsstat, der foretog indberetningen, i samarbejde med sin nationale ETIAS-enhed, om det er påkrævet at slette indberetningen om tilbagesendelse i overensstemmelse med artikel 14, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1860 og foretage en indberetning om nægtelse af indrejse og ophold i overensstemmelse med artikel 24, stk. 3, i forordning (EU) 2018/1861.« |
| --- | --- |

ii)

Følgende afsnit tilføjes:

»Når hittet vedrører en indberetning om tilbagesendelse, verificerer SIRENE-kontoret i den medlemsstat, der foretog indberetningen, i samarbejde med sin nationale ETIAS-enhed, om det er påkrævet at slette indberetningen om tilbagesendelse i overensstemmelse med artikel 14, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1860 og foretage en indberetning om nægtelse af indrejse og ophold i overensstemmelse med artikel 24, stk. 3, i forordning (EU) 2018/1861.«

| c) | Stk. 4 affattes således:

  »4.   ETIAS' centrale system tilføjer en henvisning til eventuelle hit, der er givet i medfør af stk. 1, til ansøgningsmappen. Denne henvisning må kun være synlig og tilgængelig for den centrale ETIAS-enhed og det SIRENE-kontor, der har modtaget meddelelsen i overensstemmelse med stk. 3, medmindre der er fastsat andre begrænsninger i denne forordning.« |
| --- | --- |

c)

Stk. 4 affattes således:

»4.   ETIAS' centrale system tilføjer en henvisning til eventuelle hit, der er givet i medfør af stk. 1, til ansøgningsmappen. Denne henvisning må kun være synlig og tilgængelig for den centrale ETIAS-enhed og det SIRENE-kontor, der har modtaget meddelelsen i overensstemmelse med stk. 3, medmindre der er fastsat andre begrænsninger i denne forordning.«

| 12) | Følgende artikel indsættes:

  »Artikel 25a
  De nationale ETIAS-enheders brug af andre EU-informationssystemer til manuel behandling af ansøgninger

  1.   Uden at det berører artikel 13, stk. 1, har de nationale ETIAS-enheders behørigt bemyndigede personale skrivebeskyttet direkte adgang til og kan søge i de andre EU-informationssystemer med henblik på at eksaminere ansøgninger om rejsetilladelse og træffe afgørelse om disse ansøgninger i overensstemmelse med artikel 26. De nationale ETIAS-enheder kan søge i:






  a) | de oplysninger, der er omhandlet i artikel 16, 17 og 18 i forordning (EU) 2017/2226 |
| --- | --- | --- |

12)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 25a

De nationale ETIAS-enheders brug af andre EU-informationssystemer til manuel behandling af ansøgninger

1.   Uden at det berører artikel 13, stk. 1, har de nationale ETIAS-enheders behørigt bemyndigede personale skrivebeskyttet direkte adgang til og kan søge i de andre EU-informationssystemer med henblik på at eksaminere ansøgninger om rejsetilladelse og træffe afgørelse om disse ansøgninger i overensstemmelse med artikel 26. De nationale ETIAS-enheder kan søge i:

a)

de oplysninger, der er omhandlet i artikel 16, 17 og 18 i forordning (EU) 2017/2226

| b) | de oplysninger, der er omhandlet i artikel 9-14 i forordning (EF) nr. 767/2008 |
| --- | --- |

b)

de oplysninger, der er omhandlet i artikel 9-14 i forordning (EF) nr. 767/2008

| c) | de oplysninger, der er omhandlet i artikel 20 i forordning (EU) 2018/1861, og som behandles med henblik på nævnte forordnings artikel 24, 25 og 26 |
| --- | --- |

c)

de oplysninger, der er omhandlet i artikel 20 i forordning (EU) 2018/1861, og som behandles med henblik på nævnte forordnings artikel 24, 25 og 26

| d) | de oplysninger, der er omhandlet i artikel 20 i forordning (EU) 2018/1862, og som behandles med henblik på nævnte forordnings artikel 26 og artikel 38, stk. 2, litra k) og l) |
| --- | --- |

d)

de oplysninger, der er omhandlet i artikel 20 i forordning (EU) 2018/1862, og som behandles med henblik på nævnte forordnings artikel 26 og artikel 38, stk. 2, litra k) og l)

| e) | de oplysninger, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EU) 2018/1860, og som behandles med henblik på nævnte forordnings artikel 3. |
| --- | --- |

e)

de oplysninger, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EU) 2018/1860, og som behandles med henblik på nævnte forordnings artikel 3.

2.   For så vidt som et hit følger af en verifikation i medfør af artikel 20, stk. 2, litra n), skal det behørigt bemyndigede personale i de nationale ETIAS-enheder i overensstemmelse med national ret også have direkte eller indirekte adgang til de relevante oplysninger i deres egen medlemsstats nationale strafferegistre med henblik på at indhente oplysninger om tredjelandsstatsborgere som defineret i forordning (EU) 2019/816, der er dømt for en terrorhandling eller enhver anden af de strafbare handlinger, som er opført i bilaget til denne forordning, til de i nærværende artikels stk. 1 omhandlede formål.«

| 13) | Artikel 26 ændres således:






  a) | Stk. 3, litra b), affattes således:






  »b) | vurdere risikoen for sikkerheden eller for ulovlig indvandring og træffe afgørelse om, hvorvidt der skal udstedes eller gives afslag på en rejsetilladelse, hvis hittet svarer til en af de verifikationer, der er omhandlet i artikel 20, stk. 2, litra b) og d)-o).« |
| --- | --- | --- | --- |

13)

Artikel 26 ændres således:

a)

Stk. 3, litra b), affattes således:

»b)

vurdere risikoen for sikkerheden eller for ulovlig indvandring og træffe afgørelse om, hvorvidt der skal udstedes eller gives afslag på en rejsetilladelse, hvis hittet svarer til en af de verifikationer, der er omhandlet i artikel 20, stk. 2, litra b) og d)-o).«

| b) | Følgende stykke indsættes:

  »3a.   Hvis den automatiserede behandling i henhold til artikel 20, stk. 2, litra o), har givet et hit, skal den ansvarlige medlemsstats nationale ETIAS-enhed:






  a) | afslå at give ansøgeren rejsetilladelse, såfremt kontrollen i medfør af artikel 23, stk. 2, tredje afsnit, førte til sletning af indberetningen om tilbagesendelse og indlæsning af en indberetning om nægtelse af indrejse og ophold |
| --- | --- | --- |

b)

Følgende stykke indsættes:

»3a.   Hvis den automatiserede behandling i henhold til artikel 20, stk. 2, litra o), har givet et hit, skal den ansvarlige medlemsstats nationale ETIAS-enhed:

a)

afslå at give ansøgeren rejsetilladelse, såfremt kontrollen i medfør af artikel 23, stk. 2, tredje afsnit, førte til sletning af indberetningen om tilbagesendelse og indlæsning af en indberetning om nægtelse af indrejse og ophold

| b) | i alle andre tilfælde vurdere risikoen for sikkerheden eller for ulovlig indvandring og træffe afgørelse om udstedelse af eller afslag på rejsetilladelse. |
| --- | --- |

b)

i alle andre tilfælde vurdere risikoen for sikkerheden eller for ulovlig indvandring og træffe afgørelse om udstedelse af eller afslag på rejsetilladelse.

Den nationale ETIAS-enhed i den medlemsstat, der har indlæst oplysningerne, hører sit SIRENE-kontor med henblik på at verificere, om det er påkrævet at slette indberetningen om tilbagesendelse i overensstemmelse med artikel 14, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1860, og, i påkommende tilfælde, at foretage en indberetning om nægtelse af indrejse og ophold i overensstemmelse med artikel 24, stk. 3, i forordning (EU) 2018/1861.«

| c) | I stk. 4 tilføjes følgende afsnit:

  »Hvis den automatiserede behandling i henhold til artikel 20, stk. 2, litra n), har givet et hit, men ikke har givet et hit i henhold til nævnte stykkes litra c), tager den ansvarlige medlemsstats nationale ETIAS-enhed særligt hensyn til, at der ikke er et sådant hit, i sin vurdering af sikkerhedsrisikoen med henblik på at afgøre, om der skal udstedes eller gives afslag på rejsetilladelse.« |
| --- | --- |

c)

I stk. 4 tilføjes følgende afsnit:

»Hvis den automatiserede behandling i henhold til artikel 20, stk. 2, litra n), har givet et hit, men ikke har givet et hit i henhold til nævnte stykkes litra c), tager den ansvarlige medlemsstats nationale ETIAS-enhed særligt hensyn til, at der ikke er et sådant hit, i sin vurdering af sikkerhedsrisikoen med henblik på at afgøre, om der skal udstedes eller gives afslag på rejsetilladelse.«

| 14) | I artikel 28, stk. 3, tilføjes følgende afsnit:

  »Med henblik på den manuelle behandling i medfør af artikel 26 må en sådan begrundet positiv eller negativ udtalelse kun være synlig for den hørte medlemsstats nationale ETIAS-enhed og for den ansvarlige medlemsstats nationale ETIAS-enhed.« |
| --- | --- |

14)

I artikel 28, stk. 3, tilføjes følgende afsnit:

»Med henblik på den manuelle behandling i medfør af artikel 26 må en sådan begrundet positiv eller negativ udtalelse kun være synlig for den hørte medlemsstats nationale ETIAS-enhed og for den ansvarlige medlemsstats nationale ETIAS-enhed.«

| 15) | Artikel 37, stk. 3, affattes således:

  »3.   Ansøgere, der har fået afslag på en rejsetilladelse, har ret til at påklage afgørelsen. Klagesager føres i den medlemsstat, der har truffet afgørelse om ansøgningen, og i henhold til den pågældende medlemsstats nationale ret. Under klageproceduren gives klageren adgang til oplysningerne i ansøgningsmappen i overensstemmelse med de databeskyttelsesregler, der er omhandlet i artikel 56 i denne forordning. Den ansvarlige medlemsstats nationale ETIAS-enhed giver ansøgere oplysninger om klageproceduren. Disse oplysninger gives på et af de officielle sprog i de lande, der er opført på listen i bilag II til forordning (EF) nr. 539/2001, og som ansøgeren er statsborger i.« |
| --- | --- |

15)

Artikel 37, stk. 3, affattes således:

»3.   Ansøgere, der har fået afslag på en rejsetilladelse, har ret til at påklage afgørelsen. Klagesager føres i den medlemsstat, der har truffet afgørelse om ansøgningen, og i henhold til den pågældende medlemsstats nationale ret. Under klageproceduren gives klageren adgang til oplysningerne i ansøgningsmappen i overensstemmelse med de databeskyttelsesregler, der er omhandlet i artikel 56 i denne forordning. Den ansvarlige medlemsstats nationale ETIAS-enhed giver ansøgere oplysninger om klageproceduren. Disse oplysninger gives på et af de officielle sprog i de lande, der er opført på listen i bilag II til forordning (EF) nr. 539/2001, og som ansøgeren er statsborger i.«

| 16) | Artikel 41, stk. 3, affattes således:

  »3.   Hvis der i SIS indlæses en ny indberetning om nægtelse af indrejse og ophold, eller om et rejsedokument, der er meldt bortkommet, stjålet, uretmæssigt tilegnet eller ugyldiggjort, informerer SIS ETIAS' centrale system, jf. dog stk. 2. ETIAS' centrale system kontrollerer, om den nye indberetning vedrører en gyldig rejsetilladelse. Hvis dette er tilfældet, overfører ETIAS' centrale system ansøgningsmappen til den nationale ETIAS-enhed i den medlemsstat, der har registreret indberetningen. Når en ny indberetning om nægtelse af indrejse og ophold er blevet indlæst, inddrager den nationale ETIAS-enhed rejsetilladelsen. Hvis rejsetilladelsen er knyttet til et rejsedokument, der er meldt bortkommet, stjålet, uretmæssigt tilegnet eller ugyldiggjort i SIS eller INTERPOL's SLTD-database, behandler den nationale ETIAS-enhed ansøgningsmappen manuelt.« |
| --- | --- |

16)

Artikel 41, stk. 3, affattes således:

»3.   Hvis der i SIS indlæses en ny indberetning om nægtelse af indrejse og ophold, eller om et rejsedokument, der er meldt bortkommet, stjålet, uretmæssigt tilegnet eller ugyldiggjort, informerer SIS ETIAS' centrale system, jf. dog stk. 2. ETIAS' centrale system kontrollerer, om den nye indberetning vedrører en gyldig rejsetilladelse. Hvis dette er tilfældet, overfører ETIAS' centrale system ansøgningsmappen til den nationale ETIAS-enhed i den medlemsstat, der har registreret indberetningen. Når en ny indberetning om nægtelse af indrejse og ophold er blevet indlæst, inddrager den nationale ETIAS-enhed rejsetilladelsen. Hvis rejsetilladelsen er knyttet til et rejsedokument, der er meldt bortkommet, stjålet, uretmæssigt tilegnet eller ugyldiggjort i SIS eller INTERPOL's SLTD-database, behandler den nationale ETIAS-enhed ansøgningsmappen manuelt.«

| 17) | Artikel 46 ændres således:






  a) | Stk. 1 affattes således:

  »1.   Hvor det er teknisk umuligt at foretage den forespørgsel, der er omhandlet i artikel 45, stk. 1, på grund af en driftsfejl i hvilken som helst del af ETIAS-informationssystemet, fritages transportvirksomhederne for forpligtelsen til at kontrollere, om passagerer er i besiddelse af en gyldig rejsetilladelse. Hvor eu-LISA konstaterer en sådan driftsfejl, underretter den centrale ETIAS-enhed transportvirksomhederne og medlemsstaterne. Den underretter også transportvirksomhederne og medlemsstaterne, når driftsfejlen er afhjulpet. Hvor transportvirksomhederne konstaterer en sådan driftsfejl, kan de underrette den centrale ETIAS-enhed. Den centrale ETIAS-enhed oplyser straks medlemsstaterne om transportvirksomhedens underretning.« |
| --- | --- | --- |

17)

Artikel 46 ændres således:

a)

Stk. 1 affattes således:

»1.   Hvor det er teknisk umuligt at foretage den forespørgsel, der er omhandlet i artikel 45, stk. 1, på grund af en driftsfejl i hvilken som helst del af ETIAS-informationssystemet, fritages transportvirksomhederne for forpligtelsen til at kontrollere, om passagerer er i besiddelse af en gyldig rejsetilladelse. Hvor eu-LISA konstaterer en sådan driftsfejl, underretter den centrale ETIAS-enhed transportvirksomhederne og medlemsstaterne. Den underretter også transportvirksomhederne og medlemsstaterne, når driftsfejlen er afhjulpet. Hvor transportvirksomhederne konstaterer en sådan driftsfejl, kan de underrette den centrale ETIAS-enhed. Den centrale ETIAS-enhed oplyser straks medlemsstaterne om transportvirksomhedens underretning.«

| b) | Stk. 3 affattes således:

  »3.   Hvor det af andre grunde end en driftsfejl i hvilken som helst del af ETIAS-informationssystemet i en længere periode er teknisk umuligt for en transportvirksomhed at foretage den forespørgsel, der er omhandlet i artikel 45, stk. 1, underretter transportvirksomheden den centrale ETIAS-enhed. Den centrale ETIAS-enhed oplyser straks medlemsstaterne om nævnte transportvirksomheds underretning.« |
| --- | --- |

b)

Stk. 3 affattes således:

»3.   Hvor det af andre grunde end en driftsfejl i hvilken som helst del af ETIAS-informationssystemet i en længere periode er teknisk umuligt for en transportvirksomhed at foretage den forespørgsel, der er omhandlet i artikel 45, stk. 1, underretter transportvirksomheden den centrale ETIAS-enhed. Den centrale ETIAS-enhed oplyser straks medlemsstaterne om nævnte transportvirksomheds underretning.«

| c) | Følgende stykke tilføjes:

  »5.   Den centrale ETIAS-enhed yder operationel støtte til transportvirksomheder i forbindelse med stk. 1 og 3. Den centrale ETIAS-enhed fastlægger operationelle standardprocedurer, der fastsætter, hvordan en sådan støtte skal ydes. Kommissionen vedtager ved hjælp af gennemførelsesretsakter yderligere detaljerede regler vedrørende den støtte, der skal ydes, og midlerne hertil. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren, jf. artikel 90, stk. 2.« |
| --- | --- |

c)

Følgende stykke tilføjes:

»5.   Den centrale ETIAS-enhed yder operationel støtte til transportvirksomheder i forbindelse med stk. 1 og 3. Den centrale ETIAS-enhed fastlægger operationelle standardprocedurer, der fastsætter, hvordan en sådan støtte skal ydes. Kommissionen vedtager ved hjælp af gennemførelsesretsakter yderligere detaljerede regler vedrørende den støtte, der skal ydes, og midlerne hertil. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren, jf. artikel 90, stk. 2.«

| 18) | Artikel 47, stk. 2, litra a), affattes således:






  »a) | om personen har en gyldig rejsetilladelse, herunder om vedkommendes status svarer til den status, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra c), og, såfremt der er tale om en rejsetilladelse med begrænset territorial gyldighed udstedt i henhold til artikel 44, i hvilken medlemsstat eller hvilke medlemsstater den er gyldig«. |
| --- | --- | --- |

18)

Artikel 47, stk. 2, litra a), affattes således:

»a)

om personen har en gyldig rejsetilladelse, herunder om vedkommendes status svarer til den status, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra c), og, såfremt der er tale om en rejsetilladelse med begrænset territorial gyldighed udstedt i henhold til artikel 44, i hvilken medlemsstat eller hvilke medlemsstater den er gyldig«.

| 19) | I artikel 64 tilføjes følgende stykke:

  »7.   Retten til indsigt i personoplysninger i henhold til denne artikel berører ikke artikel 53 i forordning (EU) 2018/1861 og artikel 67 i forordning (EU) 2018/1862.« |
| --- | --- |

19)

I artikel 64 tilføjes følgende stykke:

»7.   Retten til indsigt i personoplysninger i henhold til denne artikel berører ikke artikel 53 i forordning (EU) 2018/1861 og artikel 67 i forordning (EU) 2018/1862.«

| 20) | Artikel 73, stk. 3, tredje afsnit, affattes således:

  »eu-LISA udvikler og gennemfører ETIAS' centrale system, herunder ETIAS-overvågningslisten, de nationale ensartede grænseflader, kommunikationsinfrastrukturen og den sikre kommunikationskanal mellem ETIAS' centrale system og ind- og udrejsesystemets centrale system, snarest muligt efter at denne forordning er trådt i kraft, og Kommissionen har vedtaget:






  a) | de foranstaltninger, der er fastsat i artikel 6, stk. 4, artikel 16, stk. 10, artikel 17, stk. 9, artikel 31, artikel 35, stk. 7, artikel 45, stk. 2, artikel 54, stk. 2, artikel 74, stk. 5, artikel 84, stk. 2, og artikel 92, stk. 8, og |
| --- | --- | --- |

20)

Artikel 73, stk. 3, tredje afsnit, affattes således:

»eu-LISA udvikler og gennemfører ETIAS' centrale system, herunder ETIAS-overvågningslisten, de nationale ensartede grænseflader, kommunikationsinfrastrukturen og den sikre kommunikationskanal mellem ETIAS' centrale system og ind- og udrejsesystemets centrale system, snarest muligt efter at denne forordning er trådt i kraft, og Kommissionen har vedtaget:

a)

de foranstaltninger, der er fastsat i artikel 6, stk. 4, artikel 16, stk. 10, artikel 17, stk. 9, artikel 31, artikel 35, stk. 7, artikel 45, stk. 2, artikel 54, stk. 2, artikel 74, stk. 5, artikel 84, stk. 2, og artikel 92, stk. 8, og

| b) | de foranstaltninger vedtaget efter undersøgelsesproceduren, jf. artikel 90, stk. 2, som er nødvendige for udviklingen og den tekniske iværksættelse af ETIAS' centrale system, de nationale ensartede grænseflader, kommunikationsinfrastrukturen, den sikre kommunikationskanal mellem ETIAS' centrale system og ind- og udrejsesystemets centrale system og gatewayfaciliteten for transportvirksomheder, navnlig gennemførelsesretsakter vedrørende:






  i) | adgang til oplysninger i overensstemmelse med artikel 22-29 og 33-53 |
| --- | --- | --- |

b)

de foranstaltninger vedtaget efter undersøgelsesproceduren, jf. artikel 90, stk. 2, som er nødvendige for udviklingen og den tekniske iværksættelse af ETIAS' centrale system, de nationale ensartede grænseflader, kommunikationsinfrastrukturen, den sikre kommunikationskanal mellem ETIAS' centrale system og ind- og udrejsesystemets centrale system og gatewayfaciliteten for transportvirksomheder, navnlig gennemførelsesretsakter vedrørende:

i)

adgang til oplysninger i overensstemmelse med artikel 22-29 og 33-53

| ii) | ændring og sletning af oplysninger og sletning af oplysninger før tid i overensstemmelse med artikel 55 |
| --- | --- |

ii)

ændring og sletning af oplysninger og sletning af oplysninger før tid i overensstemmelse med artikel 55

| iii) | logge og adgang hertil i overensstemmelse med artikel 45 og 69 |
| --- | --- |

iii)

logge og adgang hertil i overensstemmelse med artikel 45 og 69

| iv) | krav til ydeevne |
| --- | --- |

iv)

krav til ydeevne

| v) | specifikationer for tekniske løsninger til tilslutning af centrale adgangspunkter i overensstemmelse med artikel 51, 52 og 53.« |
| --- | --- |

v)

specifikationer for tekniske løsninger til tilslutning af centrale adgangspunkter i overensstemmelse med artikel 51, 52 og 53.«

| 21) | Artikel 88 ændres således:






  a) | Stk. 1 ændres således:






  i) | Litra a) affattes således:






  »a) | De nødvendige ændringer af retsakterne om oprettelse af de andre EU-informationssystemer, hvorved der skal skabes interoperabilitet som omhandlet i denne forordnings artikel 11 med ETIAS-informationssystemet, er trådt i kraft med undtagelse af den omarbejdede forordning (EU) nr. 603/2013.« |
| --- | --- | --- | --- | --- |

21)

Artikel 88 ændres således:

a)

Stk. 1 ændres således:

i)

Litra a) affattes således:

»a)

De nødvendige ændringer af retsakterne om oprettelse af de andre EU-informationssystemer, hvorved der skal skabes interoperabilitet som omhandlet i denne forordnings artikel 11 med ETIAS-informationssystemet, er trådt i kraft med undtagelse af den omarbejdede forordning (EU) nr. 603/2013.«

| ii) | Litra d) affattes således:






  »d) | Foranstaltningerne omhandlet i artikel 11, stk. 9 og 10, artikel 15, stk. 5, artikel 17, stk. 3, 5 og 6, artikel 18, stk. 4, artikel 27, stk. 3 og 5, artikel 33, stk. 2 og 3, artikel 36, stk. 3, artikel 38, stk. 3, artikel 39, stk. 2, artikel 45, stk. 3, artikel 46, stk. 4, artikel 48, stk. 4, artikel 59, stk. 4, artikel 73, stk. 3, litra b), artikel 83, stk. 1, 3 og 4, og artikel 85, stk. 3, er blevet vedtaget.« |
| --- | --- | --- |

ii)

Litra d) affattes således:

»d)

Foranstaltningerne omhandlet i artikel 11, stk. 9 og 10, artikel 15, stk. 5, artikel 17, stk. 3, 5 og 6, artikel 18, stk. 4, artikel 27, stk. 3 og 5, artikel 33, stk. 2 og 3, artikel 36, stk. 3, artikel 38, stk. 3, artikel 39, stk. 2, artikel 45, stk. 3, artikel 46, stk. 4, artikel 48, stk. 4, artikel 59, stk. 4, artikel 73, stk. 3, litra b), artikel 83, stk. 1, 3 og 4, og artikel 85, stk. 3, er blevet vedtaget.«

| b) | Følgende stykker tilføjes:

  »6.   Interoperabilitet som omhandlet i denne forordnings artikel 11 med ECRIS-TCN starter, når CIR idriftsættes. ETIAS idriftsættes, uanset om der er skabt interoperabilitet med ECRIS-TCN.


  7.   ETIAS idriftsættes, uanset om det er muligt at søge i INTERPOL's databaser omhandlet i artikel 12.« |
| --- | --- |

b)

Følgende stykker tilføjes:

»6.   Interoperabilitet som omhandlet i denne forordnings artikel 11 med ECRIS-TCN starter, når CIR idriftsættes. ETIAS idriftsættes, uanset om der er skabt interoperabilitet med ECRIS-TCN.

7.   ETIAS idriftsættes, uanset om det er muligt at søge i INTERPOL's databaser omhandlet i artikel 12.«

| 22) | Artikel 89 ændres således:






  a) | Stk. 2 affattes således:

  »2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 6, stk. 4, artikel 11, stk. 9, artikel 17, stk. 3, 5 og 6, artikel 18, stk. 4, artikel 27, stk. 3, artikel 31, artikel 33, stk. 2, artikel 36, stk. 4, artikel 39, stk. 2, artikel 54, stk. 2, artikel 83, stk. 1 og 3, og artikel 85, stk. 3, tillægges Kommissionen for en periode på fem år fra den 9. oktober 2018. Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.« |
| --- | --- | --- |

22)

Artikel 89 ændres således:

a)

Stk. 2 affattes således:

»2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 6, stk. 4, artikel 11, stk. 9, artikel 17, stk. 3, 5 og 6, artikel 18, stk. 4, artikel 27, stk. 3, artikel 31, artikel 33, stk. 2, artikel 36, stk. 4, artikel 39, stk. 2, artikel 54, stk. 2, artikel 83, stk. 1 og 3, og artikel 85, stk. 3, tillægges Kommissionen for en periode på fem år fra den 9. oktober 2018. Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.«

| b) | Stk. 3 affattes således:

  »3.   Den i artikel 6, stk. 4, artikel 11, stk. 9, artikel 17, stk. 3, 5 og 6, artikel 18, stk. 4, artikel 27, stk. 3, artikel 31, artikel 33, stk. 2, artikel 36, stk. 4, artikel 39, stk. 2, artikel 54, stk. 2, artikel 83, stk. 1 og 3, og artikel 85, stk. 3, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.« |
| --- | --- |

b)

Stk. 3 affattes således:

»3.   Den i artikel 6, stk. 4, artikel 11, stk. 9, artikel 17, stk. 3, 5 og 6, artikel 18, stk. 4, artikel 27, stk. 3, artikel 31, artikel 33, stk. 2, artikel 36, stk. 4, artikel 39, stk. 2, artikel 54, stk. 2, artikel 83, stk. 1 og 3, og artikel 85, stk. 3, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.«

| c) | Stk. 6 affattes således:

  »6.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 6, stk. 4, artikel 11, stk. 9, artikel 17, stk. 3, 5 eller 6, artikel 18, stk. 4, artikel 27, stk. 3, artikel 31, artikel 33, stk. 2, artikel 36, stk. 4, artikel 39, stk. 2, artikel 54, stk. 2, artikel 83, stk. 1 eller 3, eller artikel 85, stk. 3, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.« |
| --- | --- |

c)

Stk. 6 affattes således:

»6.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 6, stk. 4, artikel 11, stk. 9, artikel 17, stk. 3, 5 eller 6, artikel 18, stk. 4, artikel 27, stk. 3, artikel 31, artikel 33, stk. 2, artikel 36, stk. 4, artikel 39, stk. 2, artikel 54, stk. 2, artikel 83, stk. 1 eller 3, eller artikel 85, stk. 3, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.«

| 23) | Artikel 90, stk. 1, affattes således:

  »1.   Kommissionen bistås af det udvalg, der er nedsat ved artikel 68 i forordning (EU) 2017/2226. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.« |
| --- | --- |

23)

Artikel 90, stk. 1, affattes således:

»1.   Kommissionen bistås af det udvalg, der er nedsat ved artikel 68 i forordning (EU) 2017/2226. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.«

| 24) | I artikel 92 indsættes følgende stykke:

  »5a.   Et år efter udløbet af den overgangsperiode, der er omhandlet i artikel 83, stk. 1, og derefter hvert fjerde år foretager Kommissionen en evaluering af søgningen i ECRIS-TCN gennem ETIAS' centrale system. Kommissionen fremsender disse evalueringer, sammen med udtalelsen fra ETIAS-Rådet for Rådgivning om Grundlæggende Rettigheder og eventuelle nødvendige henstillinger, til Europa-Parlamentet og Rådet.
  Med henblik på at vurdere, i hvilket omfang søgningen i ECRIS-TCN gennem ETIAS' centrale system har bidraget til at opfylde ETIAS' mål, omfatter de i første afsnit omhandlede evalueringer følgende punkter:






  a) | en sammenligning af antallet af samtidige hit for den samme ansøgning i ECRIS-TCN vedrørende domme for terrorhandlinger som opført i bilaget til denne forordning og i SIS vedrørende indberetninger om nægtelse af indrejse og ophold |
| --- | --- | --- |

24)

I artikel 92 indsættes følgende stykke:

»5a.   Et år efter udløbet af den overgangsperiode, der er omhandlet i artikel 83, stk. 1, og derefter hvert fjerde år foretager Kommissionen en evaluering af søgningen i ECRIS-TCN gennem ETIAS' centrale system. Kommissionen fremsender disse evalueringer, sammen med udtalelsen fra ETIAS-Rådet for Rådgivning om Grundlæggende Rettigheder og eventuelle nødvendige henstillinger, til Europa-Parlamentet og Rådet.

Med henblik på at vurdere, i hvilket omfang søgningen i ECRIS-TCN gennem ETIAS' centrale system har bidraget til at opfylde ETIAS' mål, omfatter de i første afsnit omhandlede evalueringer følgende punkter:

a)

en sammenligning af antallet af samtidige hit for den samme ansøgning i ECRIS-TCN vedrørende domme for terrorhandlinger som opført i bilaget til denne forordning og i SIS vedrørende indberetninger om nægtelse af indrejse og ophold

| b) | en sammenligning af antallet af samtidige hit for den samme ansøgning i ECRIS-TCN vedrørende andre strafbare handlinger som opført i bilaget til denne forordning og i SIS vedrørende indberetninger om nægtelse af indrejse og ophold |
| --- | --- |

b)

en sammenligning af antallet af samtidige hit for den samme ansøgning i ECRIS-TCN vedrørende andre strafbare handlinger som opført i bilaget til denne forordning og i SIS vedrørende indberetninger om nægtelse af indrejse og ophold

| c) | for ansøgninger, hvor det eneste hit er i ECRIS-TCN, en sammenligning af antallet af afslag på rejsetilladelser med det samlede antal hit givet af forespørgslen i ECRIS-TCN. |
| --- | --- |

c)

for ansøgninger, hvor det eneste hit er i ECRIS-TCN, en sammenligning af antallet af afslag på rejsetilladelser med det samlede antal hit givet af forespørgslen i ECRIS-TCN.

ETIAS-Rådet for Rådgivning om Grundlæggende Rettigheder afgiver udtalelser om de evalueringer, der er omhandlet i dette stykke.

Evalueringerne kan om nødvendigt ledsages af lovgivningsforslag.«

| 25) | I artikel 96 indsættes følgende stykke efter stk. 2:

  »Artikel 11b finder anvendelse fra den 3. august 2021.« |
| --- | --- |

25)

I artikel 96 indsættes følgende stykke efter stk. 2:

»Artikel 11b finder anvendelse fra den 3. august 2021.«

KAPITEL II

ÆNDRING AF ANDRE EU-RETSAKTER

Artikel 2

Ændring af forordning (EF) nr. 767/2008

I forordning (EF) nr. 767/2008 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 6, stk. 2, affattes således:

  »2.   Adgangen til VIS med henblik på at foretage en søgning i oplysningerne er udelukkende forbeholdt behørigt bemyndigede medarbejdere hos:






  a) | de nationale myndigheder i hver medlemsstat og de EU-organer, som er kompetente med henblik på denne forordnings artikel 15-22, 22g-22m og 45e |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 6, stk. 2, affattes således:

»2.   Adgangen til VIS med henblik på at foretage en søgning i oplysningerne er udelukkende forbeholdt behørigt bemyndigede medarbejdere hos:

a)

de nationale myndigheder i hver medlemsstat og de EU-organer, som er kompetente med henblik på denne forordnings artikel 15-22, 22g-22m og 45e

| b) | den centrale ETIAS-enhed og de nationale ETIAS-enheder, der er udpeget i medfør af artikel 7 og 8 i forordning (EU) 2018/1240, med henblik på artikel 18c og 18d i nærværende forordning og med henblik på forordning (EU) 2018/1240, og |
| --- | --- |

b)

den centrale ETIAS-enhed og de nationale ETIAS-enheder, der er udpeget i medfør af artikel 7 og 8 i forordning (EU) 2018/1240, med henblik på artikel 18c og 18d i nærværende forordning og med henblik på forordning (EU) 2018/1240, og

| c) | de nationale myndigheder i hver medlemsstat og de EU-organer, som er kompetente med henblik på artikel 20 og 21 i forordning (EU) 2019/817. |
| --- | --- |

c)

de nationale myndigheder i hver medlemsstat og de EU-organer, som er kompetente med henblik på artikel 20 og 21 i forordning (EU) 2019/817.

En sådan adgang skal begrænses til det omfang, disse oplysninger er nødvendige for at udføre disse myndigheders og EU-organers opgaver i overensstemmelse med disse formål, og den skal stå i rimeligt forhold til de forfulgte mål.«

| 2) | Følgende artikler indsættes:

  »Artikel 18b
  Interoperabilitet med ETIAS

  1.   Fra datoen for idriftsættelsen af ETIAS som fastsat i overensstemmelse med artikel 88, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1240 forbindes VIS med ESP for at muliggøre den automatiserede verifikation i medfør af nævnte forordnings artikel 20, artikel 24, stk. 6, litra c), nr. ii), og artikel 54, stk. 1, litra b).


  2.   Den automatiserede verifikation i medfør af artikel 20, artikel 24, stk. 6, litra c), nr. ii), og artikel 54, stk. 1, litra b), i forordning (EU) 2018/1240, skal muliggøre verifikationen fastsat ved nævnte forordnings artikel 20 og den efterfølgende verifikation fastsat ved nævnte forordnings artikel 22 og 26.
  Med henblik på at kunne foretage den verifikation, der er omhandlet i artikel 20, stk. 2, litra i), i forordning (EU) 2018/1240, anvender ETIAS' centrale system ESP til at sammenligne de oplysninger, der er lagret i ETIAS, med oplysningerne lagret i VIS i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 11, stk. 8, ved brug af sammenligningstabellen i nærværende forordnings bilag II.



  Artikel 18c
  Den centrale ETIAS-enheds adgang til VIS-oplysninger

  1.   Med henblik på at udføre de opgaver, der er pålagt den ved forordning (EU) 2018/1240, har den centrale ETIAS-enhed ret til at få adgang til og søge i relevante VIS-oplysninger i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 11, stk. 8.


  2.   Hvor den centrale ETIAS-enheds verifikation i henhold til artikel 22 i forordning (EU) 2018/1240 bekræfter en overensstemmelse mellem oplysninger i en ETIAS-ansøgningsmappe og VIS-oplysninger, eller hvor der efter sådan verifikation fortsat hersker tvivl, finder proceduren i nævnte forordnings artikel 26 anvendelse.



  Artikel 18d
  De nationale ETIAS-enheders brug af VIS til manuel behandling af ansøgninger

  1.   De nationale ETIAS-enheder som omhandlet i artikel 8, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1240 søger i VIS ved brug af de samme alfanumeriske oplysninger som dem, der anvendes til den automatiserede verifikation i medfør af nævnte forordnings artikel 20, artikel 24, stk. 6, litra c), nr. ii), og artikel 54, stk. 1, litra b).


  2.   De nationale ETIAS-enheder har midlertidig skrivebeskyttet adgang til at søge i VIS med henblik på at undersøge ansøgninger om rejsetilladelse i medfør af artikel 8, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1240. De nationale ETIAS-enheder kan søge i de oplysninger, der er omhandlet i nærværende forordnings artikel 9-14.


  3.   Efter at nationale ETIAS-enheder som omhandlet i artikel 8, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1240 har søgt i VIS, registrerer de nationale ETIAS-enheders behørigt bemyndigede medarbejdere udelukkende resultatet af søgningen i ETIAS-ansøgningsmapperne.« |
| --- | --- |

2)

Følgende artikler indsættes:

»Artikel 18b

Interoperabilitet med ETIAS

1.   Fra datoen for idriftsættelsen af ETIAS som fastsat i overensstemmelse med artikel 88, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1240 forbindes VIS med ESP for at muliggøre den automatiserede verifikation i medfør af nævnte forordnings artikel 20, artikel 24, stk. 6, litra c), nr. ii), og artikel 54, stk. 1, litra b).

2.   Den automatiserede verifikation i medfør af artikel 20, artikel 24, stk. 6, litra c), nr. ii), og artikel 54, stk. 1, litra b), i forordning (EU) 2018/1240, skal muliggøre verifikationen fastsat ved nævnte forordnings artikel 20 og den efterfølgende verifikation fastsat ved nævnte forordnings artikel 22 og 26.

Med henblik på at kunne foretage den verifikation, der er omhandlet i artikel 20, stk. 2, litra i), i forordning (EU) 2018/1240, anvender ETIAS' centrale system ESP til at sammenligne de oplysninger, der er lagret i ETIAS, med oplysningerne lagret i VIS i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 11, stk. 8, ved brug af sammenligningstabellen i nærværende forordnings bilag II.

Artikel 18c

Den centrale ETIAS-enheds adgang til VIS-oplysninger

1.   Med henblik på at udføre de opgaver, der er pålagt den ved forordning (EU) 2018/1240, har den centrale ETIAS-enhed ret til at få adgang til og søge i relevante VIS-oplysninger i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 11, stk. 8.

2.   Hvor den centrale ETIAS-enheds verifikation i henhold til artikel 22 i forordning (EU) 2018/1240 bekræfter en overensstemmelse mellem oplysninger i en ETIAS-ansøgningsmappe og VIS-oplysninger, eller hvor der efter sådan verifikation fortsat hersker tvivl, finder proceduren i nævnte forordnings artikel 26 anvendelse.

Artikel 18d

De nationale ETIAS-enheders brug af VIS til manuel behandling af ansøgninger

1.   De nationale ETIAS-enheder som omhandlet i artikel 8, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1240 søger i VIS ved brug af de samme alfanumeriske oplysninger som dem, der anvendes til den automatiserede verifikation i medfør af nævnte forordnings artikel 20, artikel 24, stk. 6, litra c), nr. ii), og artikel 54, stk. 1, litra b).

2.   De nationale ETIAS-enheder har midlertidig skrivebeskyttet adgang til at søge i VIS med henblik på at undersøge ansøgninger om rejsetilladelse i medfør af artikel 8, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1240. De nationale ETIAS-enheder kan søge i de oplysninger, der er omhandlet i nærværende forordnings artikel 9-14.

3.   Efter at nationale ETIAS-enheder som omhandlet i artikel 8, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1240 har søgt i VIS, registrerer de nationale ETIAS-enheders behørigt bemyndigede medarbejdere udelukkende resultatet af søgningen i ETIAS-ansøgningsmapperne.«

| 3) | Følgende artikel indsættes:

  »Artikel 34a
  Opbevaring af logfiler med henblik på interoperabilitet med ETIAS
  Logfiler for hver databehandling, der foretages i VIS og ETIAS i henhold til artikel 20, artikel 24, stk. 6, litra c), nr. ii), og artikel 54, stk. 1, litra b), i forordning (EU) 2018/1240, opbevares i overensstemmelse med artikel 34 i nærværende forordning og artikel 69 i forordning (EU) 2018/1240.« |
| --- | --- |

3)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 34a

Opbevaring af logfiler med henblik på interoperabilitet med ETIAS

Logfiler for hver databehandling, der foretages i VIS og ETIAS i henhold til artikel 20, artikel 24, stk. 6, litra c), nr. ii), og artikel 54, stk. 1, litra b), i forordning (EU) 2018/1240, opbevares i overensstemmelse med artikel 34 i nærværende forordning og artikel 69 i forordning (EU) 2018/1240.«

| 4) | Bilaget nummereres som bilag I, og følgende bilag tilføjes:


  »BILAG II
  Sammenligningstabel






  Oplysninger som omhandlet i artikel 17, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1240, som sendes fra ETIAS' centrale system | De tilsvarende oplysninger i VIS omhandlet i nærværende forordnings artikel 9, stk. 4, som oplysningerne i ETIAS skal sammenlignes med |
| --- | --- | --- |
| efternavn (familienavn) | efternavne (familienavn) |
| fødenavn | fødenavn (tidligere efternavn(e)) |
| fornavn(e) | fornavn eller fornavne |
| fødselsdato | fødselsdato |
| fødested | fødeby |
| fødeland | fødeland |
| køn | køn |
| nuværende nationalitet | nuværende nationalitet(er) og nationalitet ved fødslen |
| eventuelle andre nationaliteter | nuværende nationalitet(er) og nationalitet ved fødslen |
| rejsedokumentets type | rejsedokumentets type |
| rejsedokumentets nummer | rejsedokumentets nummer |
| rejsedokumentets udstedelsesland | det land, som har udstedt rejsedokumentet |

4)

Bilaget nummereres som bilag I, og følgende bilag tilføjes:

»BILAG II

Sammenligningstabel

Oplysninger som omhandlet i artikel 17, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1240, som sendes fra ETIAS' centrale system

De tilsvarende oplysninger i VIS omhandlet i nærværende forordnings artikel 9, stk. 4, som oplysningerne i ETIAS skal sammenlignes med

efternavn (familienavn)

efternavne (familienavn)

fødenavn

fødenavn (tidligere efternavn(e))

fornavn(e)

fornavn eller fornavne

fødselsdato

fødselsdato

fødested

fødeby

fødeland

fødeland

køn

køn

nuværende nationalitet

nuværende nationalitet(er) og nationalitet ved fødslen

eventuelle andre nationaliteter

nuværende nationalitet(er) og nationalitet ved fødslen

rejsedokumentets type

rejsedokumentets type

rejsedokumentets nummer

rejsedokumentets nummer

rejsedokumentets udstedelsesland

det land, som har udstedt rejsedokumentet

Artikel 3

Ændring af forordning (EU) 2017/2226

I forordning (EU) 2017/2226 foretages følgende ændringer:

| 1) | I artikel 6, stk. 1, tilføjes følgende litra:






  »k) | at støtte målene for det europæiske system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (ETIAS), der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1240 (*8). |
| --- | --- | --- |

1)

I artikel 6, stk. 1, tilføjes følgende litra:

»k)

at støtte målene for det europæiske system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (ETIAS), der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1240 (*8).

*8

(*8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1240 af 12. september 2018 om oprettelse af et europæisk system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (ETIAS) og om ændring af forordning (EU) nr. 1077/2011, (EU) nr. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 og (EU) 2017/2226 (EUT L 236 af 19.9.2018, s. 1).«
  "

*8

| 2) | Følgende artikler indsættes:

  »Artikel 8a
  Automatiseret behandling med ETIAS

  1.   En automatiseret proces ved brug af den sikre kommunikationskanal, der er omhandlet i artikel 6, stk. 2, litra da), i forordning (EU) 2018/1240, skal gøre det muligt for ind- og udrejsesystemet at foretage eller ajourføre en ind- og udrejseregistrering eller en registrering af nægtelse af indrejse for en tredjelandsstatsborger, der er fritaget for visumpligt, i ind- og udrejsesystemet i overensstemmelse mednærværende forordnings artikel 14, 17 og 18.
  Hvor der foretages en ind- og udrejseregistrering eller en registrering af nægtelse af indrejse for en tredjelandsstatsborger, der er fritaget for visumpligt, skal den automatiserede proces, der er omhandlet i første afsnit, gøre det muligt for ind- og udrejsesystemets centrale system:






  a) | at foretage en forespørgsel efter og import fra ETIAS' centrale system af de oplysninger, der er omhandlet i artikel 47, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1240, samt ETIAS-rejsetilladelsens ansøgningsnummer og udløbsdato |
| --- | --- | --- |

2)

Følgende artikler indsættes:

»Artikel 8a

Automatiseret behandling med ETIAS

1.   En automatiseret proces ved brug af den sikre kommunikationskanal, der er omhandlet i artikel 6, stk. 2, litra da), i forordning (EU) 2018/1240, skal gøre det muligt for ind- og udrejsesystemet at foretage eller ajourføre en ind- og udrejseregistrering eller en registrering af nægtelse af indrejse for en tredjelandsstatsborger, der er fritaget for visumpligt, i ind- og udrejsesystemet i overensstemmelse mednærværende forordnings artikel 14, 17 og 18.

Hvor der foretages en ind- og udrejseregistrering eller en registrering af nægtelse af indrejse for en tredjelandsstatsborger, der er fritaget for visumpligt, skal den automatiserede proces, der er omhandlet i første afsnit, gøre det muligt for ind- og udrejsesystemets centrale system:

a)

at foretage en forespørgsel efter og import fra ETIAS' centrale system af de oplysninger, der er omhandlet i artikel 47, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1240, samt ETIAS-rejsetilladelsens ansøgningsnummer og udløbsdato

| b) | at ajourføre ind- og udrejseregistreringen i ind- og udrejsesystemet i overensstemmelse med nærværende forordnings artikel 17, stk. 2 |
| --- | --- |

b)

at ajourføre ind- og udrejseregistreringen i ind- og udrejsesystemet i overensstemmelse med nærværende forordnings artikel 17, stk. 2

| c) | at ajourføre registreringen af nægtelse af indrejse i ind- og udrejsesystemet i overensstemmelse med nærværende forordnings artikel 18, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

c)

at ajourføre registreringen af nægtelse af indrejse i ind- og udrejsesystemet i overensstemmelse med nærværende forordnings artikel 18, stk. 1, litra b).

2.   En automatiseret proces, der anvender den sikre kommunikationskanal omhandlet i artikel 6, stk. 2, litra da), i forordning (EU) 2018/1240, skal gøre det muligt for ind- og udrejsesystemet at behandle forespørgsler fra ETIAS' centrale system og svare herpå i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 11c og artikel 41, stk. 8. Om nødvendigt registreres det i ind- og udrejsesystemets centrale system, at der skal sendes en meddelelse til ETIAS' centrale system, så snart der er oprettet en ind- og udrejseregistrering, der viser, at den ansøger, der har anmodet om inddragelse af rejsetilladelsen, har forladt medlemsstaternes område.

Artikel 8b

Interoperabilitet med ETIAS

1.   Fra datoen for idriftsættelsen af ETIAS som fastsat i overensstemmelse med artikel 88, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1240 forbindes ind- og udrejsesystemets centrale system med ESP for at muliggøre automatiseret verifikation i medfør af nævnte forordnings artikel 20, artikel 24, stk. 6, litra c), nr. ii), artikel 41 og artikel 54, stk. 1, litra b).

2.   Uden at det berører artikel 24 i forordning (EU) 2018/1240, skal automatiseret verifikation i medfør af nævnte forordnings artikel 20, artikel 24, stk. 6, litra c), nr. ii), artikel 41 og artikel 54, stk. 1, litra b), muliggøre verifikationen fastsat ved nævnte forordnings artikel 20 og den efterfølgende verifikation fastsat ved nævnte forordnings artikel 22 og 26.

Med henblik på at kunne foretage den verifikation, der er omhandlet i artikel 20, stk. 2, litra g) og h), i forordning (EU) 2018/1240, anvender ETIAS' centrale system ESP til at sammenligne oplysningerne lagret i ETIAS med oplysninger i ind- og udrejsesystemet i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 11, stk. 8, ved brug af sammenligningstabellen i nærværende forordnings bilag III.

Verifikationen omhandlet i artikel 20, stk. 2, litra g) og h) i forordning (EU) 2018/1240 berører ikke de særlige regler, der er fastsat i nævnte forordnings artikel 24, stk. 3.«

| 3) | I artikel 9 indsættes følgende stykke:

  »2a.   De nationale ETIAS-enheders behørigt bemyndigede medarbejdere, der er udpeget i henhold til artikel 8 i forordning (EU) 2018/1240, har skrivebeskyttet adgang til at søge oplysninger i ind- og udrejsesystemet.« |
| --- | --- |

3)

I artikel 9 indsættes følgende stykke:

»2a.   De nationale ETIAS-enheders behørigt bemyndigede medarbejdere, der er udpeget i henhold til artikel 8 i forordning (EU) 2018/1240, har skrivebeskyttet adgang til at søge oplysninger i ind- og udrejsesystemet.«

| 4) | Følgende artikel indsættes:

  »Artikel 13a
  Nødprocedurer i tilfælde af, at transportvirksomhedernes adgang til oplysningerne er teknisk umulig

  1.   Hvor det er teknisk umuligt at foretage den verifikation, der er omhandlet i artikel 13, stk. 3, på grund af en driftsfejl i en hvilken som helst del af ind- og udrejsesystemet, fritages transportvirksomheder for forpligtelsen til at kontrollere, om en tredjelandsstatsborger, der er indehaver af et visum til kortvarigt ophold, der er udstedt til en eller to indrejser, allerede har indrejst det tilladte antal gange. Hvor eu-LISA konstaterer en sådan driftsfejl, underretter den centrale ETIAS-enhed transportvirksomhederne og medlemsstaten. Den underretter også transportvirksomhederne og medlemsstaterne, når driftsfejlen er afhjulpet. Hvis transportvirksomhederne konstaterer en sådan driftsfejl, kan de underrette den centrale ETIAS-enhed. Den centrale ETIAS-enhed informerer straks medlemsstaterne om underretningen fra transportvirksomhederne.


  2.   Hvor det af andre grunde end en driftsfejl i hvilken som helst del af ind- og udrejsesystemet i en længere periode er teknisk umuligt for en transportvirksomhed at foretage den verifikation, der er omhandlet i artikel 13, stk. 3, underretter transportvirksomheden den centrale ETIAS-enhed. Den centrale ETIAS-enhed oplyser straks medlemsstaterne om nævnte transportvirksomheds underretning.


  3.   Kommissionen fastsætter ved hjælp af en gennemførelsesretsakt de nærmere detaljer for nødprocedurerne omhandlet i denne artikel. Denne gennemførelsesretsakt vedtages efter undersøgelsesproceduren, jf. artikel 68, stk. 2.


  4.   Den centrale ETIAS-enhed yder operationel støtte til transportvirksomheder i forbindelse med stk. 1 og 2. Den centrale ETIAS-enhed fastlægger operationelle standardprocedurer, der fastsætter, hvordan en sådan støtte skal ydes. Kommissionen vedtager ved hjælp af gennemførelsesretsakter yderligere detaljerede regler vedrørende den støtte, der skal ydes, og midlerne hertil. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren, jf. artikel 68, stk. 2.« |
| --- | --- |

4)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 13a

Nødprocedurer i tilfælde af, at transportvirksomhedernes adgang til oplysningerne er teknisk umulig

1.   Hvor det er teknisk umuligt at foretage den verifikation, der er omhandlet i artikel 13, stk. 3, på grund af en driftsfejl i en hvilken som helst del af ind- og udrejsesystemet, fritages transportvirksomheder for forpligtelsen til at kontrollere, om en tredjelandsstatsborger, der er indehaver af et visum til kortvarigt ophold, der er udstedt til en eller to indrejser, allerede har indrejst det tilladte antal gange. Hvor eu-LISA konstaterer en sådan driftsfejl, underretter den centrale ETIAS-enhed transportvirksomhederne og medlemsstaten. Den underretter også transportvirksomhederne og medlemsstaterne, når driftsfejlen er afhjulpet. Hvis transportvirksomhederne konstaterer en sådan driftsfejl, kan de underrette den centrale ETIAS-enhed. Den centrale ETIAS-enhed informerer straks medlemsstaterne om underretningen fra transportvirksomhederne.

2.   Hvor det af andre grunde end en driftsfejl i hvilken som helst del af ind- og udrejsesystemet i en længere periode er teknisk umuligt for en transportvirksomhed at foretage den verifikation, der er omhandlet i artikel 13, stk. 3, underretter transportvirksomheden den centrale ETIAS-enhed. Den centrale ETIAS-enhed oplyser straks medlemsstaterne om nævnte transportvirksomheds underretning.

3.   Kommissionen fastsætter ved hjælp af en gennemførelsesretsakt de nærmere detaljer for nødprocedurerne omhandlet i denne artikel. Denne gennemførelsesretsakt vedtages efter undersøgelsesproceduren, jf. artikel 68, stk. 2.

4.   Den centrale ETIAS-enhed yder operationel støtte til transportvirksomheder i forbindelse med stk. 1 og 2. Den centrale ETIAS-enhed fastlægger operationelle standardprocedurer, der fastsætter, hvordan en sådan støtte skal ydes. Kommissionen vedtager ved hjælp af gennemførelsesretsakter yderligere detaljerede regler vedrørende den støtte, der skal ydes, og midlerne hertil. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren, jf. artikel 68, stk. 2.«

| 5) | I artikel 17, stk. 2, tilføjes følgende afsnit:

  »Følgende oplysninger indlæses også i ind- og udrejseregistreringen:






  a) | ETIAS-ansøgningsnummeret |
| --- | --- | --- |

5)

I artikel 17, stk. 2, tilføjes følgende afsnit:

»Følgende oplysninger indlæses også i ind- og udrejseregistreringen:

a)

ETIAS-ansøgningsnummeret

| b) | ETIAS-rejsetilladelsens udløbsdato |
| --- | --- |

b)

ETIAS-rejsetilladelsens udløbsdato

| c) | i tilfælde af en ETIAS-rejsetilladelse med begrænset territorial gyldighed, den medlemsstat eller de medlemsstater, den er gyldig i.« |
| --- | --- |

c)

i tilfælde af en ETIAS-rejsetilladelse med begrænset territorial gyldighed, den medlemsstat eller de medlemsstater, den er gyldig i.«

| 6) | Artikel 18, stk. 1, litra b), affattes således:






  »b) | for tredjelandsstatsborgere, der er fritaget for visumpligt, de alfanumeriske oplysninger, der kræves i medfør af artikel 17, stk. 1 og 2, i denne forordning«. |
| --- | --- | --- |

6)

Artikel 18, stk. 1, litra b), affattes således:

»b)

for tredjelandsstatsborgere, der er fritaget for visumpligt, de alfanumeriske oplysninger, der kræves i medfør af artikel 17, stk. 1 og 2, i denne forordning«.

| 7) | Følgende artikler indsættes:

  »Artikel 25a
  Den centrale ETIAS-enheds adgang til oplysninger i ind- og udrejsesystemet

  1.   Med henblik på at udføre de opgaver, der er pålagt den ved forordning (EU) 2018/1240, har den centrale ETIAS-enhed ret til at få adgang til og søge i oplysninger i ind- og udrejsesystemet i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 11, stk. 8.


  2.   Hvor den centrale ETIAS-enheds verifikation i henhold til artikel 22 i forordning (EU) 2018/1240 bekræfter en overensstemmelse mellem oplysninger i en ETIAS-ansøgningsmappe og oplysninger i ind- og udrejsesystemet, eller hvor der efter sådan verifikation fortsat hersker tvivl, finder proceduren i artikel 26 i nævnte forordning anvendelse.



  Artikel 25b
  De nationale ETIAS-enheders brug af ind- og udrejsesystemet til manuel behandling af ansøgninger

  1.   De nationale ETIAS-enheder som omhandlet i artikel 8, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1240, søger i ind- og udrejsesystemet ved brug af de samme alfanumeriske oplysninger som dem, der anvendes til den automatiserede verifikation i medfør af nævnte forordnings artikel 20, artikel 24, stk. 6, litra c), nr. ii), artikel 41 og artikel 54, stk. 1, litra b).


  2.   De nationale ETIAS-enheder har skrivebeskyttet adgang til og kan søge i ind- og udrejsesystemet med henblik på at undersøge ansøgninger om rejsetilladelse i medfør af artikel 8, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1240. De nationale ETIAS-enheder kan søge i de oplysninger, der er omhandlet i nærværende forordnings artikel 16-18, uden at det berører artikel 24 i forordning (EU) 2018/1240.


  3.   Efter at nationale ETIAS-enheder som omhandlet i artikel 8, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1240 har søgt i ind- og udrejsesystemet. registrerer de nationale ETIAS-enheders behørigt bemyndigede medarbejdere udelukkende resultatet af søgningen i ETIAS-ansøgningsmapperne.« |
| --- | --- |

7)

Følgende artikler indsættes:

»Artikel 25a

Den centrale ETIAS-enheds adgang til oplysninger i ind- og udrejsesystemet

1.   Med henblik på at udføre de opgaver, der er pålagt den ved forordning (EU) 2018/1240, har den centrale ETIAS-enhed ret til at få adgang til og søge i oplysninger i ind- og udrejsesystemet i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 11, stk. 8.

2.   Hvor den centrale ETIAS-enheds verifikation i henhold til artikel 22 i forordning (EU) 2018/1240 bekræfter en overensstemmelse mellem oplysninger i en ETIAS-ansøgningsmappe og oplysninger i ind- og udrejsesystemet, eller hvor der efter sådan verifikation fortsat hersker tvivl, finder proceduren i artikel 26 i nævnte forordning anvendelse.

Artikel 25b

De nationale ETIAS-enheders brug af ind- og udrejsesystemet til manuel behandling af ansøgninger

1.   De nationale ETIAS-enheder som omhandlet i artikel 8, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1240, søger i ind- og udrejsesystemet ved brug af de samme alfanumeriske oplysninger som dem, der anvendes til den automatiserede verifikation i medfør af nævnte forordnings artikel 20, artikel 24, stk. 6, litra c), nr. ii), artikel 41 og artikel 54, stk. 1, litra b).

2.   De nationale ETIAS-enheder har skrivebeskyttet adgang til og kan søge i ind- og udrejsesystemet med henblik på at undersøge ansøgninger om rejsetilladelse i medfør af artikel 8, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1240. De nationale ETIAS-enheder kan søge i de oplysninger, der er omhandlet i nærværende forordnings artikel 16-18, uden at det berører artikel 24 i forordning (EU) 2018/1240.

3.   Efter at nationale ETIAS-enheder som omhandlet i artikel 8, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1240 har søgt i ind- og udrejsesystemet. registrerer de nationale ETIAS-enheders behørigt bemyndigede medarbejdere udelukkende resultatet af søgningen i ETIAS-ansøgningsmapperne.«

| 8) | Artikel 28 affattes således:

  »Artikel 28
  Lagring af oplysninger, der er hentet fra ind- og udrejsesystemet
  Oplysninger, der er hentet fra ind- og udrejsesystemet i medfør af artikel 24, 25, 26 og 27, må kun lagres i nationale registre, og oplysninger, der er hentet fra ind- og udrejsesystemet i medfør af artikel 25a og 25b, må kun lagres i ETIAS-ansøgningsmapper, hvor det er nødvendigt i et konkret tilfælde i overensstemmelse med det formål, hvortil de blev hentet, og i overensstemmelse med relevant EU-ret, navnlig om databeskyttelse, og ikke længere end det er strengt nødvendigt i det konkrete tilfælde.« |
| --- | --- |

8)

Artikel 28 affattes således:

»Artikel 28

Lagring af oplysninger, der er hentet fra ind- og udrejsesystemet

Oplysninger, der er hentet fra ind- og udrejsesystemet i medfør af artikel 24, 25, 26 og 27, må kun lagres i nationale registre, og oplysninger, der er hentet fra ind- og udrejsesystemet i medfør af artikel 25a og 25b, må kun lagres i ETIAS-ansøgningsmapper, hvor det er nødvendigt i et konkret tilfælde i overensstemmelse med det formål, hvortil de blev hentet, og i overensstemmelse med relevant EU-ret, navnlig om databeskyttelse, og ikke længere end det er strengt nødvendigt i det konkrete tilfælde.«

| 9) | I artikel 46, stk. 2, tilføjes følgende afsnit:

  »Logge for hver databehandling, der foretages i ind- og udrejsesystemet og ETIAS i henhold til denne forordnings artikel 8a, 8b og 25a, opbevares i overensstemmelse med nærværende artikel og artikel 69 i forordning (EU) 2018/1240.« |
| --- | --- |

9)

I artikel 46, stk. 2, tilføjes følgende afsnit:

»Logge for hver databehandling, der foretages i ind- og udrejsesystemet og ETIAS i henhold til denne forordnings artikel 8a, 8b og 25a, opbevares i overensstemmelse med nærværende artikel og artikel 69 i forordning (EU) 2018/1240.«

| 10) | Følgende bilag indsættes:


  »BILAG III
  Sammenligningstabel






  Oplysninger som omhandlet i artikel 17, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1240, som sendes fra ETIAS' centrale system | De tilsvarende oplysninger i ind- og udrejsesystemet omhandlet i nærværende forordnings artikel 17, stk. 1, litra a), som oplysningerne i ETIAS skal sammenlignes med |
| --- | --- | --- |
| efternavn (familienavn) | efternavn |
| fødenavn | efternavn |
| fornavn(e) | fornavn(e) |
| andre navne (kaldenavn(e), kunstnernavn(e), sædvanlige navn(e)) | fornavn(e) |
| fødselsdato | fødselsdato |
| køn | køn |
| nuværende nationalitet | nationalitet(er) |
| eventuelle andre nationaliteter | nationalitet(er) |
| rejsedokumentets type | rejsedokumentets type |
| rejsedokumentets nummer | rejsedokumentets nummer |
| rejsedokumentets udstedelsesland | koden på tre bogstaver for det land, der har udstedt rejsedokumentet |

10)

Følgende bilag indsættes:

»BILAG III

Sammenligningstabel

Oplysninger som omhandlet i artikel 17, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1240, som sendes fra ETIAS' centrale system

De tilsvarende oplysninger i ind- og udrejsesystemet omhandlet i nærværende forordnings artikel 17, stk. 1, litra a), som oplysningerne i ETIAS skal sammenlignes med

efternavn (familienavn)

efternavn

fødenavn

efternavn

fornavn(e)

fornavn(e)

andre navne (kaldenavn(e), kunstnernavn(e), sædvanlige navn(e))

fornavn(e)

fødselsdato

fødselsdato

køn

køn

nuværende nationalitet

nationalitet(er)

eventuelle andre nationaliteter

nationalitet(er)

rejsedokumentets type

rejsedokumentets type

rejsedokumentets nummer

rejsedokumentets nummer

rejsedokumentets udstedelsesland

koden på tre bogstaver for det land, der har udstedt rejsedokumentet

Artikel 4

Ændring af forordning (EU) 2018/1860

I forordning (EU) 2018/1860 affattes artikel 19 således:

»Artikel 19

Anvendelse af forordning (EU) 2018/1861

I det omfang det ikke er fastsat i nærværende forordning, finder bestemmelserne om indlæsning, behandling og opdatering af indberetninger, bestemmelserne om medlemsstaternes og eu-LISA's ansvarsområder, samt betingelserne vedrørende adgang til og undersøgelsesfristen for indberetninger, behandling af oplysninger, databeskyttelse, erstatningsansvar og overvågning og statistikker som fastlagt i artikel 6-19, artikel 20, stk. 3 og 4, artikel 21, 23, 32 og 33, artikel 34, stk. 5, og artikel 36a, 36b og 36c og 38-60 i forordning (EU) 2018/1861 anvendelse på oplysninger, der indlæses og behandles i SIS i overensstemmelse med nærværende forordning.«

Artikel 5

Ændring af forordning (EU) 2018/1861

I forordning (EU) 2018/1861 foretages følgende ændringer:

| 1) | Følgende artikel indsættes:

  »Artikel 18b
  Opbevaring af logfiler med henblik på interoperabilitet med ETIAS
  Logfiler for hver databehandling, der foretages i SIS og ETIAS i henhold til denne forordnings artikel 36a og 36b, opbevares i overensstemmelse med artikel 18 i denne forordning og artikel 69 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1240 (*9).


  (*9)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1240 af 12. september 2018 om oprettelse af et europæisk system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (ETIAS) og om ændring af forordning (EU) nr. 1077/2011, (EU) nr. 515/2014, (EU) 2016/399 (EU) 2016/1624 og (EU) 2017/2226 (EUT L 236 af 19.9.2018, s. 1).«
  " |
| --- | --- |

1)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 18b

Opbevaring af logfiler med henblik på interoperabilitet med ETIAS

Logfiler for hver databehandling, der foretages i SIS og ETIAS i henhold til denne forordnings artikel 36a og 36b, opbevares i overensstemmelse med artikel 18 i denne forordning og artikel 69 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1240 (*9).

(*9)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1240 af 12. september 2018 om oprettelse af et europæisk system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (ETIAS) og om ændring af forordning (EU) nr. 1077/2011, (EU) nr. 515/2014, (EU) 2016/399 (EU) 2016/1624 og (EU) 2017/2226 (EUT L 236 af 19.9.2018, s. 1).«
  "

*9

| 2) | I artikel 34, stk. 1, tilføjes følgende litra:






  »h) | den nationale ETIAS-enheds manuelle behandling af ETIAS-ansøgninger i medfør af artikel 8 i forordning (EU) 2018/1240.« |
| --- | --- | --- |

2)

I artikel 34, stk. 1, tilføjes følgende litra:

»h)

den nationale ETIAS-enheds manuelle behandling af ETIAS-ansøgninger i medfør af artikel 8 i forordning (EU) 2018/1240.«

| 3) | Følgende artikler indsættes:

  »Artikel 36b
  Den centrale ETIAS-enheds adgang til SIS-oplysninger

  1.   Med henblik på at udføre de opgaver, der er pålagt den ved forordning (EU) 2018/1240, har den centrale ETIAS-enhed, der blev oprettet i Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 7, ret til at få adgang til og søge i relevante oplysninger indlæst i SIS i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 11, stk. 8. Nærværende forordnings artikel 36, stk. 4-8, finder anvendelse på denne adgang og søgning.


  2.   Uden at det berører artikel 24 i forordning (EU) 2018/1240, hvor den centrale ETIAS-enheds verifikation i henhold til nævnte forordnings artikel 22 bekræfter en overensstemmelse mellem oplysningerne i en ETIAS-ansøgningsmappe og oplysningerne i ind- og udrejsesystemet, eller hvor der efter sådan verifikation fortsat hersker tvivl, finder proceduren i nævnte forordnings artikel 26 anvendelse.



  Artikel 36c
  Interoperabilitet med ETIAS

  1.   Fra datoen for idriftsættelsen af ETIAS som fastsat i overensstemmelse med artikel 88, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1240 forbindes det centrale SIS med ESP for at muliggøre den automatiserede verifikation i medfør af nævnte forordnings artikel 20, artikel 23, artikel 24, stk. 6, litra c), nr. ii), artikel 41 og artikel 54, stk. 1, litra b), og den efterfølgende verifikation fastsat ved nævnte forordnings artikel 22 og 26.


  2.   Med henblik på at foretage den verifikation, der er omhandlet i artikel 20, stk. 2, litra c), litra m), nr. ii), og litra o), i forordning (EU) 2018/1240, anvender ETIAS' centrale system ESP til at sammenligne de oplysninger, der er omhandlet i nævnte forordnings artikel 11, stk. 4, med oplysninger i SIS i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 11, stk. 8.


  3.   Med henblik på at foretage den verifikation, der er omhandlet i artikel 24, stk. 6, litra c), nr. ii), og artikel 54, stk. 1, litra b), i forordning (EU) 2018/1240, anvender ETIAS' centrale system ESP til regelmæssigt at verificere, om en indberetning om nægtelse af indrejse og ophold indlæst i SIS, som gav anledning til afslag på, annullering eller inddragelse af en rejsetilladelse, er blevet slettet.


  4.   I medfør af artikel 41, stk. 3, i forordning (EU) 2018/1240 overfører det centrale SIS, når der indlæses en ny indberetning om nægtelse af indrejse og ophold i SIS, de oplysninger, der er omhandlet i artikel 20, stk. 2, litra a)-d), f)-i) og, s)-v), i nærværende forordning, til ETIAS' centrale system ved brug af ESP for at verificere, om denne nye indberetning svarer til en gyldig rejsetilladelse.« |
| --- | --- |

3)

Følgende artikler indsættes:

»Artikel 36b

Den centrale ETIAS-enheds adgang til SIS-oplysninger

1.   Med henblik på at udføre de opgaver, der er pålagt den ved forordning (EU) 2018/1240, har den centrale ETIAS-enhed, der blev oprettet i Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 7, ret til at få adgang til og søge i relevante oplysninger indlæst i SIS i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 11, stk. 8. Nærværende forordnings artikel 36, stk. 4-8, finder anvendelse på denne adgang og søgning.

2.   Uden at det berører artikel 24 i forordning (EU) 2018/1240, hvor den centrale ETIAS-enheds verifikation i henhold til nævnte forordnings artikel 22 bekræfter en overensstemmelse mellem oplysningerne i en ETIAS-ansøgningsmappe og oplysningerne i ind- og udrejsesystemet, eller hvor der efter sådan verifikation fortsat hersker tvivl, finder proceduren i nævnte forordnings artikel 26 anvendelse.

Artikel 36c

Interoperabilitet med ETIAS

1.   Fra datoen for idriftsættelsen af ETIAS som fastsat i overensstemmelse med artikel 88, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1240 forbindes det centrale SIS med ESP for at muliggøre den automatiserede verifikation i medfør af nævnte forordnings artikel 20, artikel 23, artikel 24, stk. 6, litra c), nr. ii), artikel 41 og artikel 54, stk. 1, litra b), og den efterfølgende verifikation fastsat ved nævnte forordnings artikel 22 og 26.

2.   Med henblik på at foretage den verifikation, der er omhandlet i artikel 20, stk. 2, litra c), litra m), nr. ii), og litra o), i forordning (EU) 2018/1240, anvender ETIAS' centrale system ESP til at sammenligne de oplysninger, der er omhandlet i nævnte forordnings artikel 11, stk. 4, med oplysninger i SIS i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 11, stk. 8.

3.   Med henblik på at foretage den verifikation, der er omhandlet i artikel 24, stk. 6, litra c), nr. ii), og artikel 54, stk. 1, litra b), i forordning (EU) 2018/1240, anvender ETIAS' centrale system ESP til regelmæssigt at verificere, om en indberetning om nægtelse af indrejse og ophold indlæst i SIS, som gav anledning til afslag på, annullering eller inddragelse af en rejsetilladelse, er blevet slettet.

4.   I medfør af artikel 41, stk. 3, i forordning (EU) 2018/1240 overfører det centrale SIS, når der indlæses en ny indberetning om nægtelse af indrejse og ophold i SIS, de oplysninger, der er omhandlet i artikel 20, stk. 2, litra a)-d), f)-i) og, s)-v), i nærværende forordning, til ETIAS' centrale system ved brug af ESP for at verificere, om denne nye indberetning svarer til en gyldig rejsetilladelse.«

Artikel 6

Ændring af forordning (EU) 2019/817

I artikel 72 i forordning (EU) 2019/817 indsættes følgende stykke:

»1b.   Uden at det berører denne artikels stk. 1, idriftsættes ESP udelukkende med henblik på den automatiske verifikation i medfør af artikel 20, artikel 23, artikel 24, stk. 6, litra c), nr. ii), artikel 41 og artikel 54, stk. 1, litra b), i forordning (EU) 2018/1240, når betingelserne i nævnte forordnings artikel 88 er opfyldt.«

KAPITEL III

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 7

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i medlemsstaterne i overensstemmelse med traktaterne.

Udfærdiget i Strasbourg, den 7. juli 2021.

På Europa-Parlamentets vegne

D.M. SASSOLI

Formand

På Rådets vegne

A. LOGAR

Formand

---

(1)  Europa-Parlamentets holdning af 8.6.2021 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 28.6.2021.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1240 af 12. september 2018 om oprettelse af et europæisk system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (ETIAS) og om ændring af forordning (EU) nr. 1077/2011, (EU) nr. 515/2014, (EU) 2016/399 (EU) 2016/1624 og (EU) 2017/2226 (EUT L 236 af 19.9.2018, s. 1).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1150 af 7. juli 2021 om ændring af forordning (EU) 2018/1862 og (EU) 2019/818, for så vidt angår fastlæggelse af betingelserne for at tilgå andre EU-informationssystemer med henblik på det europæiske system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (se side 1 i denne EUT).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1151 af 7. juli 2021 om ændring af forordning (EU) 2019/816 og (EU) 2019/818, for så vidt angår fastsættelse af betingelserne for adgang til andre EU-informationssystemer med henblik på det europæiske system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (se side 7 i denne EUT).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 767/2008 af 9. juli 2008 om visuminformationssystemet (VIS) og udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne om visa til kortvarigt ophold, visa til længerevarende ophold og opholdstilladelser (VIS-forordningen) (EUT L 218 af 13.8.2008, s. 60).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2226 af 30. november 2017 om oprettelse af et ind- og udrejsesystem til registrering af ind- og udrejseoplysninger og oplysninger om nægtelse af indrejse vedrørende tredjelandsstatsborgere, der passerer medlemsstaternes ydre grænser, om fastlæggelse af betingelserne for adgang til ind- og udrejsesystemet til retshåndhævelsesformål og om ændring af konventionen om gennemførelse af Schengenaftalen og forordning (EF) nr. 767/2008 og (EU) nr. 1077/2011 (EUT L 327 af 9.12.2017, s. 20).

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1860 af 28. november 2018 om brug af Schengeninformationssystemet i forbindelse med tilbagesendelse af tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold (EUT L 312 af 7.12.2018, s. 1).

7

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1861 af 28. november 2018 om oprettelse, drift og brug af Schengeninformationssystemet (SIS) på området ind- og udrejsekontrol, om ændring af konventionen om gennemførelse af Schengenaftalen og om ændring og ophævelse af forordning (EF) nr. 1987/2006 (EUT L 312 af 7.12.2018, s. 14).

8

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/817 af 20. maj 2019 om fastsættelse af en ramme for interoperabilitet mellem EU-informationssystemer vedrørende grænser og visum og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 767/2008, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1726 og (EU) 2018/1861, Rådets beslutning 2004/512/EF og Rådets afgørelse 2008/633/RIA (EUT L 135 af 22.5.2019, s. 27).

9

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/818 af 20. maj 2019 om fastsættelse af en ramme for interoperabilitet mellem EU-informationssystemer vedrørende politisamarbejde og retligt samarbejde, asyl og migration og om ændring af forordning (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 og (EU) 2019/816 (EUT L 135 af 22.5.2019, s. 85).

10

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/115/EF af 16. december 2008 om fælles standarder og procedurer i medlemsstaterne for tilbagesendelse af tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold (EUT L 348 af 24.12.2008, s. 98).

11

(12)  
  EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1.

12

(13)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).

13

(14)  Rådets afgørelse 2010/365/EU af 29. juni 2010 om anvendelse af Schengenreglernes bestemmelser om Schengeninformationssystemet i Republikken Bulgarien og Rumænien (EUT L 166 af 1.7.2010, s. 17).

14

(15)  Rådets afgørelse (EU) 2017/733 af 25. april 2017 om anvendelsen af bestemmelserne i Schengenreglerne for så vidt angår Schengeninformationssystemet i Republikken Kroatien (EUT L 108 af 26.4.2017, s. 31).

15

(16)  Rådets afgørelse (EU) 2017/1908 af 12. oktober 2017 om anvendelse af visse bestemmelser i Schengenreglerne om visuminformationssystemet i Republikken Bulgarien og Rumænien (EUT L 269 af 19.10.2017, s. 39).

16

(17)  Rådets afgørelse (EU) 2018/934 af 25. juni 2018 om anvendelse af de resterende bestemmelser i Schengenreglerne om Schengeninformationssystemet i Republikken Bulgarien og Rumænien (EUT L 165 af 2.7.2018, s. 37).

17

(18)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1726 af 14. november 2018 om Den Europæiske Unions Agentur for den Operationelle Forvaltning af Store IT-Systemer inden for Området med Frihed, Sikkerhed og Retfærdighed (eu-LISA) og om ændring af forordning (EF) nr. 1987/2006 og Rådets afgørelse 2007/533/RIA og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1077/2011 (EUT L 295 af 21.11.2018, s. 99).

18

(19)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/38/EF af 29. april 2004 om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område, om ændring af forordning (EØF) nr. 1612/68 og om ophævelse af direktiv 64/221/EØF, 68/360/EØF, 72/194/EØF, 73/148/EØF, 75/34/EØF, 75/35/EØF, 90/364/EØF, 90/365/EØF og 93/96/EØF (EUT L 158 af 30.4.2004, s. 77).

19

(20)  Rådets afgørelse 2002/192/EF af 28. februar 2002 om anmodningen fra Irland om at deltage i visse bestemmelser i Schengen-reglerne (EFT L 64 af 7.3.2002, s. 20).

20

(21)  
  EFT L 176 af 10.7.1999, s. 36.

21

(22)  Rådets afgørelse 1999/437/EF af 17. maj 1999 om visse gennemførelsesbestemmelser til den aftale, som Rådet for Den Europæiske Union har indgået med Republikken Island og Kongeriget Norge om disse to staters associering i gennemførelsen, anvendelsen og den videre udvikling af Schengen-reglerne (EFT L 176 af 10.7.1999, s. 31).

22

(23)  
  EUT L 53 af 27.2.2008, s. 52.

23

(24)  Rådets afgørelse 2008/146/EF af 28. januar 2008 om indgåelse, på Det Europæiske Fællesskabs vegne, af aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (EUT L 53 af 27.2.2008, s. 1).

24

(25)  
  EUT L 160 af 18.6.2011, s. 21.

25

(26)  Rådets afgørelse 2011/350/EU af 7. marts 2011 om indgåelse, på Den Europæiske Unions vegne, af protokollen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein om Fyrstendømmet Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne, navnlig for så vidt angår afskaffelsen af kontrollen ved de indre grænser og personbevægelser (EUT L 160 af 18.6.2011, s. 19).

26

(27)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 af 23. oktober 2018 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af forordning (EF) nr. 45/2001 og afgørelse nr. 1247/2002/EF (EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39).

27

---

| 14.7.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 249/38 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 249/38

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) 2021/1153

af 7. juli 2021

om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1316/2013 og (EU) nr. 283/2014

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 172 og 194,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter den almindelige lovgivningsprocedure (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Med henblik på at opnå intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, fremme jobskabelse og overholde langsigtede dekarboniseringsforpligtelser har Unionen inden for transportsektoren, energisektoren og den digitale sektor brug for moderne, multimodal højeffektiv infrastruktur, som kan bidrage til at forbinde og integrere Unionen og alle dens øer og regioner, herunder dens afsidesliggende regioner og regioner i den yderste periferi, perifere, bjergrige og tyndtbefolkede regioner. Sådanne forbindelser bør bidrage til at forbedre den frie bevægelighed for personer, varer, kapital og tjenesteydelser. De transeuropæiske net bør lette forbindelserne på tværs af landegrænserne, fremme en øget økonomisk, social og territorial samhørighed og bidrage til en mere konkurrencedygtig og bæredygtig social markedsøkonomi og til at bekæmpe klimaændringer. |
| --- | --- |

(1)

Med henblik på at opnå intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, fremme jobskabelse og overholde langsigtede dekarboniseringsforpligtelser har Unionen inden for transportsektoren, energisektoren og den digitale sektor brug for moderne, multimodal højeffektiv infrastruktur, som kan bidrage til at forbinde og integrere Unionen og alle dens øer og regioner, herunder dens afsidesliggende regioner og regioner i den yderste periferi, perifere, bjergrige og tyndtbefolkede regioner. Sådanne forbindelser bør bidrage til at forbedre den frie bevægelighed for personer, varer, kapital og tjenesteydelser. De transeuropæiske net bør lette forbindelserne på tværs af landegrænserne, fremme en øget økonomisk, social og territorial samhørighed og bidrage til en mere konkurrencedygtig og bæredygtig social markedsøkonomi og til at bekæmpe klimaændringer.

| (2) | Formålet med Connecting Europe-faciliteten (»CEF«) er at fremskynde investeringerne i transeuropæiske net og mobilisere finansiering fra både den offentlige og private sektor, samtidig med at retssikkerheden øges, og princippet om teknologineutralitet respekteres. CEF bør muliggøre fuld udnyttelse af synergivirkningerne mellem transportsektoren, energisektoren og den digitale sektor, så effektiviteten af Unionens tiltag kan øges og gennemførelsesomkostningerne minimeres. |
| --- | --- |

(2)

Formålet med Connecting Europe-faciliteten (»CEF«) er at fremskynde investeringerne i transeuropæiske net og mobilisere finansiering fra både den offentlige og private sektor, samtidig med at retssikkerheden øges, og princippet om teknologineutralitet respekteres. CEF bør muliggøre fuld udnyttelse af synergivirkningerne mellem transportsektoren, energisektoren og den digitale sektor, så effektiviteten af Unionens tiltag kan øges og gennemførelsesomkostningerne minimeres.

| (3) | CEF bør også bidrage til Unionens indsats mod klimaændringer og støtte miljømæssigt og socialt bæredygtige projekter, herunder, hvor det er relevant, tiltag til afbødning af og tilpasning til klimaændringer. Navnlig CEF's bidrag til at nå målene og målsætningerne i Parisaftalen, der er vedtaget inden for rammerne af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (4) (»Parisaftalen«), samt 2030-klima- og energimålene og den langsigtede dekarboniseringsmålsætning bør styrkes. |
| --- | --- |

(3)

CEF bør også bidrage til Unionens indsats mod klimaændringer og støtte miljømæssigt og socialt bæredygtige projekter, herunder, hvor det er relevant, tiltag til afbødning af og tilpasning til klimaændringer. Navnlig CEF's bidrag til at nå målene og målsætningerne i Parisaftalen, der er vedtaget inden for rammerne af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (4) (»Parisaftalen«), samt 2030-klima- og energimålene og den langsigtede dekarboniseringsmålsætning bør styrkes.

| (4) | CEF bør garantere en høj grad af gennemsigtighed og sikre høring af offentligheden i overensstemmelse med gældende EU-ret og national ret. |
| --- | --- |

(4)

CEF bør garantere en høj grad af gennemsigtighed og sikre høring af offentligheden i overensstemmelse med gældende EU-ret og national ret.

| (5) | For at afspejle betydningen af at bekæmpe klimaændringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og FN's verdensmål for bæredygtig udvikling har denne forordning til formål at bidrage til at integrere klimatiltag og til at nå et overordnet mål om, at mindst 30 % af udgifterne i EU-budgettet støtter klimamål. Denne forordning bør desuden bidrage til ambitionen om, at 7,5 % af de årlige udgifter inden for den flerårige finansielle ramme (»FFR«) for 2021-2027 afsættes til biodiversitetsmål i 2024, og 10 % af de årlige udgifter inden for FFR for 2021-2027 afsættes til biodiversitetsmål i 2026 og 2027, idet der tages hensyn til de eksisterende overlapninger mellem klima- og biodiversitetsmål. Gennem sine tiltag bør CEF bidrage med 60 % af sin samlede finansieringsramme til klimamål, bl.a. baseret på de følgende koefficienter: i) 100 % til udgifter i forbindelse med jernbaneinfrastruktur, opladningsinfrastruktur, alternative og bæredygtige brændstoffer, ren bytransport, eltransmission, oplagring af elektricitet, intelligente net, CO2-transport og vedvarende energi; ii) 40 % til transport ad indre vandveje og multimodal transport samt gasinfrastruktur, forudsat at det giver mulighed for, at anvendelsen af vedvarende hydrogen eller biomethan øges. De anvendte koefficienter for overvågning af detaljerede klimaudgifter bør være i overensstemmelse med koefficienterne i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1060 (5), hvor det er relevant. Relevante tiltag vil blive fastlagt under forberedelsen og gennemførelsen af CEF og revurderet som led i de relevante evalueringer og revisionsprocesser. For at undgå, at infrastrukturen er sårbar over for klimaændringernes potentielle langtidseffekter, og sikre, at omkostningerne ved drivhusgasemissioner fra projektet indgår i projektets økonomiske evaluering, bør CEF-støttede projekter, hvor det er relevant, være underlagt klimasikring i overensstemmelse med den vejledning, som bør udarbejdes af Kommissionen i sammenhæng med den vejledning, der udarbejdes for andre EU-programmer. |
| --- | --- |

(5)

For at afspejle betydningen af at bekæmpe klimaændringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og FN's verdensmål for bæredygtig udvikling har denne forordning til formål at bidrage til at integrere klimatiltag og til at nå et overordnet mål om, at mindst 30 % af udgifterne i EU-budgettet støtter klimamål. Denne forordning bør desuden bidrage til ambitionen om, at 7,5 % af de årlige udgifter inden for den flerårige finansielle ramme (»FFR«) for 2021-2027 afsættes til biodiversitetsmål i 2024, og 10 % af de årlige udgifter inden for FFR for 2021-2027 afsættes til biodiversitetsmål i 2026 og 2027, idet der tages hensyn til de eksisterende overlapninger mellem klima- og biodiversitetsmål. Gennem sine tiltag bør CEF bidrage med 60 % af sin samlede finansieringsramme til klimamål, bl.a. baseret på de følgende koefficienter: i) 100 % til udgifter i forbindelse med jernbaneinfrastruktur, opladningsinfrastruktur, alternative og bæredygtige brændstoffer, ren bytransport, eltransmission, oplagring af elektricitet, intelligente net, CO2-transport og vedvarende energi; ii) 40 % til transport ad indre vandveje og multimodal transport samt gasinfrastruktur, forudsat at det giver mulighed for, at anvendelsen af vedvarende hydrogen eller biomethan øges. De anvendte koefficienter for overvågning af detaljerede klimaudgifter bør være i overensstemmelse med koefficienterne i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1060 (5), hvor det er relevant. Relevante tiltag vil blive fastlagt under forberedelsen og gennemførelsen af CEF og revurderet som led i de relevante evalueringer og revisionsprocesser. For at undgå, at infrastrukturen er sårbar over for klimaændringernes potentielle langtidseffekter, og sikre, at omkostningerne ved drivhusgasemissioner fra projektet indgår i projektets økonomiske evaluering, bør CEF-støttede projekter, hvor det er relevant, være underlagt klimasikring i overensstemmelse med den vejledning, som bør udarbejdes af Kommissionen i sammenhæng med den vejledning, der udarbejdes for andre EU-programmer.

| (6) | Ifølge artikel 8 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) tilstræber Unionen i alle sine aktiviteter at fjerne uligheder og fremme ligestilling mellem mænd og kvinder. Kønsligestilling såvel som lige rettigheder og muligheder for alle og integration af disse mål bør tages i betragtning og fremmes under hele vurderingen, forberedelsen, gennemførelsen og overvågningen af CEF. |
| --- | --- |

(6)

Ifølge artikel 8 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) tilstræber Unionen i alle sine aktiviteter at fjerne uligheder og fremme ligestilling mellem mænd og kvinder. Kønsligestilling såvel som lige rettigheder og muligheder for alle og integration af disse mål bør tages i betragtning og fremmes under hele vurderingen, forberedelsen, gennemførelsen og overvågningen af CEF.

| (7) | For at overholde de indberetningsforpligtelser vedrørende anvendelsen af EU-midler til at støtte de foranstaltninger, der er truffet med henblik på at opfylde de mål i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2284 (6), bør udgifter vedrørende nedbringelsen af emissioner eller luftforurenende stoffer som omhandlet i nævnte direktiv spores. |
| --- | --- |

(7)

For at overholde de indberetningsforpligtelser vedrørende anvendelsen af EU-midler til at støtte de foranstaltninger, der er truffet med henblik på at opfylde de mål i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2284 (6), bør udgifter vedrørende nedbringelsen af emissioner eller luftforurenende stoffer som omhandlet i nævnte direktiv spores.

| (8) | Et vigtigt mål for CEF er at skabe større synergivirkninger og komplementaritet mellem transportsektoren, energisektoren og den digitale sektor. Med henblik herpå bør CEF give mulighed for at vedtage arbejdsprogrammer, som kan tage fat på specifikke interventionsområder, f.eks. hvad angår opkoblet og automatiseret mobilitet eller bæredygtige alternative brændstoffer. Fremme af digital kommunikation kunne udgøre en integreret del af et projekt af fælles interesse inden for energi og transport. Inden for hver af sektorerne bør CEF desuden give mulighed for, at visse synergetiske elementer, der vedrører en anden sektor, kan anses for støtteberettigede, hvis en sådan tilgang forbedrer de socioøkonomiske fordele ved investeringen. Synergivirkninger mellem sektorerne bør fremmes gennem tildelingskriterierne for udvælgelsen af tiltag samt gennem øget medfinansiering. |
| --- | --- |

(8)

Et vigtigt mål for CEF er at skabe større synergivirkninger og komplementaritet mellem transportsektoren, energisektoren og den digitale sektor. Med henblik herpå bør CEF give mulighed for at vedtage arbejdsprogrammer, som kan tage fat på specifikke interventionsområder, f.eks. hvad angår opkoblet og automatiseret mobilitet eller bæredygtige alternative brændstoffer. Fremme af digital kommunikation kunne udgøre en integreret del af et projekt af fælles interesse inden for energi og transport. Inden for hver af sektorerne bør CEF desuden give mulighed for, at visse synergetiske elementer, der vedrører en anden sektor, kan anses for støtteberettigede, hvis en sådan tilgang forbedrer de socioøkonomiske fordele ved investeringen. Synergivirkninger mellem sektorerne bør fremmes gennem tildelingskriterierne for udvælgelsen af tiltag samt gennem øget medfinansiering.

| (9) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1315/2013 (7) fastlægger retningslinjer for det transeuropæiske transportnet (»TEN-T«) (»TEN-T-retningslinjer«), som udpeger infrastrukturen i TEN-T, specificerer, hvilke krav det skal opfylde, og fastsætter foranstaltninger til gennemførelsen af TEN-T. Ifølge TEN-T-retningslinjerne forventes navnlig hovednettet færdigetableret senest i 2030 gennem etablering af ny infrastruktur og gennem en gennemgribende opgradering og reetablering af den eksisterende infrastruktur, der er nødvendig for at sikre netkontinuitet. |
| --- | --- |

(9)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1315/2013 (7) fastlægger retningslinjer for det transeuropæiske transportnet (»TEN-T«) (»TEN-T-retningslinjer«), som udpeger infrastrukturen i TEN-T, specificerer, hvilke krav det skal opfylde, og fastsætter foranstaltninger til gennemførelsen af TEN-T. Ifølge TEN-T-retningslinjerne forventes navnlig hovednettet færdigetableret senest i 2030 gennem etablering af ny infrastruktur og gennem en gennemgribende opgradering og reetablering af den eksisterende infrastruktur, der er nødvendig for at sikre netkontinuitet.

| (10) | Med henblik på at sikre konnektivitet i hele Unionen bør tiltag, der bidrager til udviklingen af CEF-finansierede projekter af fælles interesse inden for transportsektoren, bygge på komplementariteten mellem alle transportformer for at tilvejebringe effektive, sammenkoblede og multimodale net. Dette bør omfatte veje i de medlemsstater, hvor der stadig er et stort investeringsbehov for at kunne færdiggøre TEN-T-hovedvejnettet. |
| --- | --- |

(10)

Med henblik på at sikre konnektivitet i hele Unionen bør tiltag, der bidrager til udviklingen af CEF-finansierede projekter af fælles interesse inden for transportsektoren, bygge på komplementariteten mellem alle transportformer for at tilvejebringe effektive, sammenkoblede og multimodale net. Dette bør omfatte veje i de medlemsstater, hvor der stadig er et stort investeringsbehov for at kunne færdiggøre TEN-T-hovedvejnettet.

| (11) | I overensstemmelse med artikel 193, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (8) (»finansforordningen«) er det muligt at yde et tilskud til en allerede påbegyndt foranstaltning, forudsat at ansøgeren kan godtgøre, at det var nødvendigt at igangsætte foranstaltningen inden undertegnelsen af tilskudsaftalen. Dog er omkostninger, som er påløbet forud for datoen for indgivelse af ansøgningen om tilskud, ikke støtteberettigede, undtagen i behørigt begrundede undtagelsestilfælde. For at undgå enhver afbrydelse af EU-støtte, som kunne være til skade for Unionens interesser, bør det for en begrænset periode i begyndelsen af FFR for 2021-2027 og kun i behørigt begrundede tilfælde være muligt, at omkostninger, der er påløbet i forbindelse med tiltag, der støttes i henhold til nærværende forordning, som allerede er påbegyndt anses som støtteberettigede fra den 1. januar 2021, selv om de påløb før ansøgningen om tilskud blev indgivet. |
| --- | --- |

(11)

I overensstemmelse med artikel 193, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (8) (»finansforordningen«) er det muligt at yde et tilskud til en allerede påbegyndt foranstaltning, forudsat at ansøgeren kan godtgøre, at det var nødvendigt at igangsætte foranstaltningen inden undertegnelsen af tilskudsaftalen. Dog er omkostninger, som er påløbet forud for datoen for indgivelse af ansøgningen om tilskud, ikke støtteberettigede, undtagen i behørigt begrundede undtagelsestilfælde. For at undgå enhver afbrydelse af EU-støtte, som kunne være til skade for Unionens interesser, bør det for en begrænset periode i begyndelsen af FFR for 2021-2027 og kun i behørigt begrundede tilfælde være muligt, at omkostninger, der er påløbet i forbindelse med tiltag, der støttes i henhold til nærværende forordning, som allerede er påbegyndt anses som støtteberettigede fra den 1. januar 2021, selv om de påløb før ansøgningen om tilskud blev indgivet.

| (12) | For at opfylde målene i TEN-T-retningslinjerne er det nødvendigt at prioritere støtte til de igangværende TEN-T-projekter samt de grænseoverskridende forbindelser og de manglende forbindelser og, hvor det er relevant, sikre, at de støttede tiltag er i overensstemmelse med de korridorarbejdsplaner, der er udarbejdet i henhold til forordning (EU) nr. 1315/2013, og med den overordnede netudvikling med hensyn til performance og interoperabilitet. |
| --- | --- |

(12)

For at opfylde målene i TEN-T-retningslinjerne er det nødvendigt at prioritere støtte til de igangværende TEN-T-projekter samt de grænseoverskridende forbindelser og de manglende forbindelser og, hvor det er relevant, sikre, at de støttede tiltag er i overensstemmelse med de korridorarbejdsplaner, der er udarbejdet i henhold til forordning (EU) nr. 1315/2013, og med den overordnede netudvikling med hensyn til performance og interoperabilitet.

| (13) | Navnlig den fulde udbygning af European Rail Traffic Management System (»ERTMS«) på hovednettet senest i 2030 som fastsat i forordning (EU) nr. 1315/2013 kræver mere støtte på EU-plan og tilskyndelse til private investorers deltagelse. |
| --- | --- |

(13)

Navnlig den fulde udbygning af European Rail Traffic Management System (»ERTMS«) på hovednettet senest i 2030 som fastsat i forordning (EU) nr. 1315/2013 kræver mere støtte på EU-plan og tilskyndelse til private investorers deltagelse.

| (14) | Desuden er forbindelsen af lufthavne med TEN-T-hovednettet en vigtig forudsætning for en vellykket færdiggørelse af TEN-T-hovednettet og for sikring af effektiv intermodalitet. Derfor bør det prioriteres at etablere sådanne forbindelser, hvor de mangler. |
| --- | --- |

(14)

Desuden er forbindelsen af lufthavne med TEN-T-hovednettet en vigtig forudsætning for en vellykket færdiggørelse af TEN-T-hovednettet og for sikring af effektiv intermodalitet. Derfor bør det prioriteres at etablere sådanne forbindelser, hvor de mangler.

| (15) | Med henblik på gennemførelsen af grænseoverskridende tiltag er der behov for en høj grad af integration med hensyn til planlægningen og gennemførelsen. Uden at prioritere nogen af de følgende eksempler kan en sådan integration anskueliggøres gennem etablering af et enkelt projektselskab, en fælles forvaltningsstruktur, et joint venture, en bilateral juridisk ramme, en ramme baseret på en gennemførelsesretsakt i henhold til artikel 47 i forordning (EU) nr. 1315/2013, eller en anden form for samarbejde. Oprettelse af integrerede forvaltningsstrukturer, herunder joint ventures, bør fremmes, herunder gennem en højere grad af medfinansiering. |
| --- | --- |

(15)

Med henblik på gennemførelsen af grænseoverskridende tiltag er der behov for en høj grad af integration med hensyn til planlægningen og gennemførelsen. Uden at prioritere nogen af de følgende eksempler kan en sådan integration anskueliggøres gennem etablering af et enkelt projektselskab, en fælles forvaltningsstruktur, et joint venture, en bilateral juridisk ramme, en ramme baseret på en gennemførelsesretsakt i henhold til artikel 47 i forordning (EU) nr. 1315/2013, eller en anden form for samarbejde. Oprettelse af integrerede forvaltningsstrukturer, herunder joint ventures, bør fremmes, herunder gennem en højere grad af medfinansiering.

| (16) | Strømliningsforanstaltninger, som i øjeblikket er under udvikling, med henblik på at fremme virkeliggørelsen af TEN-T, bør støtte en mere effektiv gennemførelse af projekter af fælles interesse inden for transport. |
| --- | --- |

(16)

Strømliningsforanstaltninger, som i øjeblikket er under udvikling, med henblik på at fremme virkeliggørelsen af TEN-T, bør støtte en mere effektiv gennemførelse af projekter af fælles interesse inden for transport.

| (17) | Tilpasningen af hovednetkorridorerne og deres forhåndsudpegede strækninger bør tilpasses for at afspejle de stigende transportstrømme og udviklingen af TEN-T. Disse justeringer af hovednetkorridorerne bør ikke påvirke færdiggørelsen af hovednettet senest i 2030, bør forbedre korridorernes dækning af medlemsstaternes territorium og bør være forholdsmæssigt afpassede for at bevare sammenhængen i og effektiviteten af udviklingen og koordineringen af korridoren. Af denne årsag bør længden af hovednetkorridorerne ikke øges med mere end 15 %. Til sin tid bør tilpasningen af hovednetkorridorerne tage højde for resultaterne af revisionen af gennemførelsen af hovednettet som fastsat i forordning (EU) nr. 1315/2013. Revisionen bør tage højde for de regionale grænseoverskridende jernbaneforbindelser til TEN-T, som er blevet taget ud af brug eller nedlagt, samt for andre ændringer i det samlede net og konsekvenserne af Det Forenede Kongeriges udtræden af Unionen. |
| --- | --- |

(17)

Tilpasningen af hovednetkorridorerne og deres forhåndsudpegede strækninger bør tilpasses for at afspejle de stigende transportstrømme og udviklingen af TEN-T. Disse justeringer af hovednetkorridorerne bør ikke påvirke færdiggørelsen af hovednettet senest i 2030, bør forbedre korridorernes dækning af medlemsstaternes territorium og bør være forholdsmæssigt afpassede for at bevare sammenhængen i og effektiviteten af udviklingen og koordineringen af korridoren. Af denne årsag bør længden af hovednetkorridorerne ikke øges med mere end 15 %. Til sin tid bør tilpasningen af hovednetkorridorerne tage højde for resultaterne af revisionen af gennemførelsen af hovednettet som fastsat i forordning (EU) nr. 1315/2013. Revisionen bør tage højde for de regionale grænseoverskridende jernbaneforbindelser til TEN-T, som er blevet taget ud af brug eller nedlagt, samt for andre ændringer i det samlede net og konsekvenserne af Det Forenede Kongeriges udtræden af Unionen.

| (18) | Det er nødvendigt at fremme offentlige og private investeringer inden for alle transportformer for at fremme intelligent, interoperabel, bæredygtig, multimodal, inklusiv, tilgængelig og sikker mobilitet i hele Unionen. I sin meddelelse af 31. maj 2017 med titlen »Et mobilt Europa: En dagsorden for en socialt retfærdig omstilling til ren, konkurrencedygtig og sammenbundet mobilitet for alle« fremlagde Kommissionen en lang række initiativer med det formål at gøre trafikken mere sikker, fremme intelligent brug af vejafgifter, nedbringe CO2-emissioner, luftforurening og trafikbelastning, fremme opkoblet og autonom mobilitet og sikre de rette betingelser og hviletider for arbejdstagere. Disse initiativer bør ledsages af økonomisk støtte fra Unionen gennem CEF, hvor dette er relevant. |
| --- | --- |

(18)

Det er nødvendigt at fremme offentlige og private investeringer inden for alle transportformer for at fremme intelligent, interoperabel, bæredygtig, multimodal, inklusiv, tilgængelig og sikker mobilitet i hele Unionen. I sin meddelelse af 31. maj 2017 med titlen »Et mobilt Europa: En dagsorden for en socialt retfærdig omstilling til ren, konkurrencedygtig og sammenbundet mobilitet for alle« fremlagde Kommissionen en lang række initiativer med det formål at gøre trafikken mere sikker, fremme intelligent brug af vejafgifter, nedbringe CO2-emissioner, luftforurening og trafikbelastning, fremme opkoblet og autonom mobilitet og sikre de rette betingelser og hviletider for arbejdstagere. Disse initiativer bør ledsages af økonomisk støtte fra Unionen gennem CEF, hvor dette er relevant.

| (19) | I TEN-T-retningslinjerne kræves det for så vidt angår ny teknologi og innovation, at TEN-T gør det muligt at dekarbonisere alle transportformer ved at stimulere energieffektivitet og anvendelse af alternative brændstoffer, samtidig med at princippet om teknologineutralitet respekteres. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/94/EU (9) fastlægger en fælles ramme for foranstaltninger til etablering af infrastruktur for alternative brændstoffer til alle transportformer i Unionen med henblik på at mindske afhængigheden af fossile brændstoffer mest muligt og at begrænse de miljø- og klimamæssige virkninger af transport. Dette direktiv kræver også, at medlemsstaterne sikrer, at offentligt tilgængelige ladestandere eller tankstationer stilles til rådighed senest den 31. december 2025. Som Kommissionen skitserede i sin meddelelse af 8. november 2017 med titlen »Fremme af lavemissionsmobilitet: En Europæisk Union, der beskytter planeten, styrker forbrugernes rettigheder og forsvarer industrien og arbejdstagerne« er der behov for et omfattende sæt af foranstaltninger til fremme af lavemissionsmobilitet, herunder økonomisk støtte, når markedsvilkårene ikke giver et tilstrækkeligt incitament. |
| --- | --- |

(19)

I TEN-T-retningslinjerne kræves det for så vidt angår ny teknologi og innovation, at TEN-T gør det muligt at dekarbonisere alle transportformer ved at stimulere energieffektivitet og anvendelse af alternative brændstoffer, samtidig med at princippet om teknologineutralitet respekteres. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/94/EU (9) fastlægger en fælles ramme for foranstaltninger til etablering af infrastruktur for alternative brændstoffer til alle transportformer i Unionen med henblik på at mindske afhængigheden af fossile brændstoffer mest muligt og at begrænse de miljø- og klimamæssige virkninger af transport. Dette direktiv kræver også, at medlemsstaterne sikrer, at offentligt tilgængelige ladestandere eller tankstationer stilles til rådighed senest den 31. december 2025. Som Kommissionen skitserede i sin meddelelse af 8. november 2017 med titlen »Fremme af lavemissionsmobilitet: En Europæisk Union, der beskytter planeten, styrker forbrugernes rettigheder og forsvarer industrien og arbejdstagerne« er der behov for et omfattende sæt af foranstaltninger til fremme af lavemissionsmobilitet, herunder økonomisk støtte, når markedsvilkårene ikke giver et tilstrækkeligt incitament.

| (20) | I forbindelse med meddelelsen af 17. maj 2018 med titlen »Bæredygtig mobilitet i Europa: sikker, opkoblet og ren« understregede Kommissionen, at automatiserede køretøjer og avancerede konnektivitetssystemer vil gøre køretøjer mere sikre, lettere at dele og mere tilgængelige for alle borgere, herunder dem, der i dag kan være afskåret fra mobilitetstjenester, såsom ældre og personer med nedsat mobilitet. I den forbindelse fremsatte Kommissionen også forslag til EU's strategiske handlingsplan for trafiksikkerhed og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/96/EF (10). |
| --- | --- |

(20)

I forbindelse med meddelelsen af 17. maj 2018 med titlen »Bæredygtig mobilitet i Europa: sikker, opkoblet og ren« understregede Kommissionen, at automatiserede køretøjer og avancerede konnektivitetssystemer vil gøre køretøjer mere sikre, lettere at dele og mere tilgængelige for alle borgere, herunder dem, der i dag kan være afskåret fra mobilitetstjenester, såsom ældre og personer med nedsat mobilitet. I den forbindelse fremsatte Kommissionen også forslag til EU's strategiske handlingsplan for trafiksikkerhed og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/96/EF (10).

| (21) | For at forbedre gennemførelsen af transportprojekter i mindre udviklede dele af nettet bør en tildeling fra Samhørighedsfonden reguleret af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1058 (11) overføres til CEF med henblik på at finansiere transportprojekter i de medlemsstater, som er berettiget til støtte fra Samhørighedsfonden. I den indledende fase, der vedrører 70 % af det overførte rammebeløb, bør udvælgelsen af støtteberettigede projekter overholde de nationale tildelinger under Samhørighedsfonden. De resterende 30 % af det overførte rammebeløb bør tildeles på et konkurrencepræget grundlag til det størst mulige antal projekter, som er placeret i medlemsstater, der er berettiget til støtte fra Samhørighedsfonden, idet grænseoverskridende forbindelser og manglende forbindelser prioriteres. Medlemsstaterne bør behandles ens, og der bør tages passende hensyn til ulemper som følge af permanente geografiske sårbarheder. Kommissionen bør støtte medlemsstater, der er berettiget til støtte fra Samhørighedsfonden, i deres bestræbelser på at udvikle en passende række støtteberettigede projekter, navnlig ved at styrke de pågældende offentlige myndigheders institutionelle kapacitet. |
| --- | --- |

(21)

For at forbedre gennemførelsen af transportprojekter i mindre udviklede dele af nettet bør en tildeling fra Samhørighedsfonden reguleret af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1058 (11) overføres til CEF med henblik på at finansiere transportprojekter i de medlemsstater, som er berettiget til støtte fra Samhørighedsfonden. I den indledende fase, der vedrører 70 % af det overførte rammebeløb, bør udvælgelsen af støtteberettigede projekter overholde de nationale tildelinger under Samhørighedsfonden. De resterende 30 % af det overførte rammebeløb bør tildeles på et konkurrencepræget grundlag til det størst mulige antal projekter, som er placeret i medlemsstater, der er berettiget til støtte fra Samhørighedsfonden, idet grænseoverskridende forbindelser og manglende forbindelser prioriteres. Medlemsstaterne bør behandles ens, og der bør tages passende hensyn til ulemper som følge af permanente geografiske sårbarheder. Kommissionen bør støtte medlemsstater, der er berettiget til støtte fra Samhørighedsfonden, i deres bestræbelser på at udvikle en passende række støtteberettigede projekter, navnlig ved at styrke de pågældende offentlige myndigheders institutionelle kapacitet.

| (22) | Det Europæiske Råd opnåede i sine konklusioner af 21. juli 2020 enighed om, i en bredere sammenhæng i forbindelse med FFR for 2021-2027, at 1 384 000 000 EUR (i 2018-priser) fra CEF skal anvendes til at færdiggøre manglende store grænseoverskridende jernbaneforbindelser mellem samhørighedslande for at støtte det indre markeds funktion og at reglerne om medfinansiering af overførslen fra Samhørighedsfonden til CEF skal finde anvendelse på dette beløb. |
| --- | --- |

(22)

Det Europæiske Råd opnåede i sine konklusioner af 21. juli 2020 enighed om, i en bredere sammenhæng i forbindelse med FFR for 2021-2027, at 1 384 000 000 EUR (i 2018-priser) fra CEF skal anvendes til at færdiggøre manglende store grænseoverskridende jernbaneforbindelser mellem samhørighedslande for at støtte det indre markeds funktion og at reglerne om medfinansiering af overførslen fra Samhørighedsfonden til CEF skal finde anvendelse på dette beløb.

| (23) | Efter den fælles meddelelse af 10. november 2017 med titlen »Fremme af militær mobilitet i Den Europæiske Union« understregede den fælles meddelelse af 28. marts 2018 om handlingsplanen for militær mobilitet, at transportinfrastrukturpolitikken rummer en klar mulighed for at øge synergivirkningerne mellem de forsvarsmæssige behov og TEN-T med det overordnede mål at forbedre den militære mobilitet i hele Unionen under hensyntagen til den geografiske balance og de mulige fordele med hensyn til civilbeskyttelse. I overensstemmelse med handlingsplanen om militær mobilitet drøftede og godkendte Rådet i 2018 de militære krav med hensyn til transportinfrastruktur, og Kommissionens tjenestegrene udpegede i 2019 de dele af TEN-T, som egner sig til dobbelt anvendelse, herunder nødvendige opgraderinger af den eksisterende infrastruktur. EU-finansiering af projekter med dobbelt anvendelse bør gennemføres ved hjælp af CEF på grundlag af arbejdsprogrammer under hensyntagen til de gældende krav fastsat inden for rammerne af handlingsplanen om militær mobilitet og en eventuel yderligere vejledende liste over prioriterede projekter, som medlemsstaterne udpeger i overensstemmelse med nævnte plan. |
| --- | --- |

(23)

Efter den fælles meddelelse af 10. november 2017 med titlen »Fremme af militær mobilitet i Den Europæiske Union« understregede den fælles meddelelse af 28. marts 2018 om handlingsplanen for militær mobilitet, at transportinfrastrukturpolitikken rummer en klar mulighed for at øge synergivirkningerne mellem de forsvarsmæssige behov og TEN-T med det overordnede mål at forbedre den militære mobilitet i hele Unionen under hensyntagen til den geografiske balance og de mulige fordele med hensyn til civilbeskyttelse. I overensstemmelse med handlingsplanen om militær mobilitet drøftede og godkendte Rådet i 2018 de militære krav med hensyn til transportinfrastruktur, og Kommissionens tjenestegrene udpegede i 2019 de dele af TEN-T, som egner sig til dobbelt anvendelse, herunder nødvendige opgraderinger af den eksisterende infrastruktur. EU-finansiering af projekter med dobbelt anvendelse bør gennemføres ved hjælp af CEF på grundlag af arbejdsprogrammer under hensyntagen til de gældende krav fastsat inden for rammerne af handlingsplanen om militær mobilitet og en eventuel yderligere vejledende liste over prioriterede projekter, som medlemsstaterne udpeger i overensstemmelse med nævnte plan.

| (24) | TEN-T-retningslinjerne anerkender, at det samlede net sikrer tilgængelighed og konnektivitet for alle øer og regioner i Unionen, herunder afsidesliggende områder og regioner i den yderste periferi. Endvidere fremhævede Kommissionen i sin meddelelse af 24. oktober 2017 med titlen »Et stærkere og fornyet strategisk partnerskab med regionerne i EU's yderste periferi« de særlige transportbehov, energibehov og digitale behov, som regionerne i den yderste periferi har, og nødvendigheden af at yde tilstrækkelig EU-finansiering med henblik på at opfylde disse behov, herunder gennem CEF, ved at anvende medfinansieringssatser på op til 70 %. |
| --- | --- |

(24)

TEN-T-retningslinjerne anerkender, at det samlede net sikrer tilgængelighed og konnektivitet for alle øer og regioner i Unionen, herunder afsidesliggende områder og regioner i den yderste periferi. Endvidere fremhævede Kommissionen i sin meddelelse af 24. oktober 2017 med titlen »Et stærkere og fornyet strategisk partnerskab med regionerne i EU's yderste periferi« de særlige transportbehov, energibehov og digitale behov, som regionerne i den yderste periferi har, og nødvendigheden af at yde tilstrækkelig EU-finansiering med henblik på at opfylde disse behov, herunder gennem CEF, ved at anvende medfinansieringssatser på op til 70 %.

| (25) | I betragtning af de betydelige investeringsbehov, der skal opfyldes for at gøre fremskridt i retning af færdiggørelsen af TEN-T-hovednettet senest i 2030 (anslået til ca. 350 mia. EUR i perioden 2021-2027), færdiggørelsen af det samlede TEN-T-net senest i 2050 og investeringer i dekarbonisering, digitalisering og byudvikling (anslået til ca. 700 mia. EUR i perioden 2021-2027), er det hensigtsmæssigt at anvende de forskellige EU-finansieringsprogrammer og -instrumenter så effektivt som muligt, hvorved merværdien af EU-støttede investeringer maksimeres. Dette vil kunne opnås via en strømlinet investeringsproces, som øger synligheden i transportpipelinen og skaber sammenhæng på tværs af relevante EU-programmer, navnlig CEF, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Samhørighedsfonden og InvestEU-programmet. Der bør navnlig tages hensyn til grundforudsætningerne som fastsat i bilag IV til forordning (EU) 2021/1060, hvor det er relevant. |
| --- | --- |

(25)

I betragtning af de betydelige investeringsbehov, der skal opfyldes for at gøre fremskridt i retning af færdiggørelsen af TEN-T-hovednettet senest i 2030 (anslået til ca. 350 mia. EUR i perioden 2021-2027), færdiggørelsen af det samlede TEN-T-net senest i 2050 og investeringer i dekarbonisering, digitalisering og byudvikling (anslået til ca. 700 mia. EUR i perioden 2021-2027), er det hensigtsmæssigt at anvende de forskellige EU-finansieringsprogrammer og -instrumenter så effektivt som muligt, hvorved merværdien af EU-støttede investeringer maksimeres. Dette vil kunne opnås via en strømlinet investeringsproces, som øger synligheden i transportpipelinen og skaber sammenhæng på tværs af relevante EU-programmer, navnlig CEF, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Samhørighedsfonden og InvestEU-programmet. Der bør navnlig tages hensyn til grundforudsætningerne som fastsat i bilag IV til forordning (EU) 2021/1060, hvor det er relevant.

| (26) | I Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 347/2013 (12) fastlægges de transeuropæiske energiinfrastrukturprioriteter, som skal gennemføres for at opfylde Unionens energi- og klimapolitiske mål; der udpeges projekter af fælles interesse, som er nødvendige for at gennemføre disse prioriteter, og der fastsættes foranstaltninger vedrørende udstedelse af tilladelser, inddragelse af offentligheden og regulering for at fremskynde og/eller lette gennemførelsen af disse projekter, herunder kriterier for, om disse projekter er berettigede til økonomisk støtte fra Unionen. Udpegelsen af projekter af fælles interesse i overensstemmelse med nævnte forordning vil fortsat følge princippet om »energieffektivitet først«, således at projekter vurderes i forhold til scenarier for energiefterspørgsel, som er i fuld overensstemmelse med Unionens energi- og klimamål. |
| --- | --- |

(26)

I Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 347/2013 (12) fastlægges de transeuropæiske energiinfrastrukturprioriteter, som skal gennemføres for at opfylde Unionens energi- og klimapolitiske mål; der udpeges projekter af fælles interesse, som er nødvendige for at gennemføre disse prioriteter, og der fastsættes foranstaltninger vedrørende udstedelse af tilladelser, inddragelse af offentligheden og regulering for at fremskynde og/eller lette gennemførelsen af disse projekter, herunder kriterier for, om disse projekter er berettigede til økonomisk støtte fra Unionen. Udpegelsen af projekter af fælles interesse i overensstemmelse med nævnte forordning vil fortsat følge princippet om »energieffektivitet først«, således at projekter vurderes i forhold til scenarier for energiefterspørgsel, som er i fuld overensstemmelse med Unionens energi- og klimamål.

| (27) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 (13) fremhæver nødvendigheden af at fastlægge en befordrende ramme, der omfatter forbedret anvendelse af EU-midler, med udtrykkelig henvisning til resultatfremmende tiltag til støtte for grænseoverskridende samarbejde inden for vedvarende energi. |
| --- | --- |

(27)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 (13) fremhæver nødvendigheden af at fastlægge en befordrende ramme, der omfatter forbedret anvendelse af EU-midler, med udtrykkelig henvisning til resultatfremmende tiltag til støtte for grænseoverskridende samarbejde inden for vedvarende energi.

| (28) | Selv om færdiggørelsen af netinfrastrukturen fortsat er prioriteret højt for at udvikle vedvarende energi, afspejler integrationen af det grænseoverskridende samarbejde om vedvarende energi og udviklingen af et intelligent og effektivt energisystem, der omfatter løsninger inden for lagring og efterspørgselsreaktion, som bidrager til at skabe balance i nettet, den tilgang, der er vedtaget i pakken om ren energi til alle europæere, med kollektivt ansvar for at nå et ambitiøst mål for vedvarende energi i 2030 og den ændrede politiske kontekst, der sikrer en retfærdig og tilstrækkelig overgang, med ambitiøse langsigtede dekarboniseringsmål. |
| --- | --- |

(28)

Selv om færdiggørelsen af netinfrastrukturen fortsat er prioriteret højt for at udvikle vedvarende energi, afspejler integrationen af det grænseoverskridende samarbejde om vedvarende energi og udviklingen af et intelligent og effektivt energisystem, der omfatter løsninger inden for lagring og efterspørgselsreaktion, som bidrager til at skabe balance i nettet, den tilgang, der er vedtaget i pakken om ren energi til alle europæere, med kollektivt ansvar for at nå et ambitiøst mål for vedvarende energi i 2030 og den ændrede politiske kontekst, der sikrer en retfærdig og tilstrækkelig overgang, med ambitiøse langsigtede dekarboniseringsmål.

| (29) | Innovative infrastrukturteknologier, der muliggør omstilling til lavemissionsenergi- og mobilitetssystemer og som øger forsyningssikkerhed, samtidig med at Unionen opnår større energiuafhængighed, er afgørende i lyset af Unionens dekarboniseringsdagsorden. Kommissionen understregede navnlig i sin meddelelse af 23. november 2017 med titlen »Styrkelse af Europas energinet«, at da vedvarende energi senest i 2030 skal udgøre halvdelen af elproduktionen, vil elektricitet i stigende grad være drivkraften bag dekarboniseringen af sektorer, der hidtil har været domineret af fossile brændstoffer, såsom transportsektoren, industrien og opvarmnings- og afkølingssektoren, hvorfor den transeuropæiske energiinfrastrukturpolitik skal være fokuseret på investeringer i elsammenkoblinger, eloplagring, projekter vedrørende intelligente net og i gasinfrastruktur. For at støtte Unionens dekarboniseringsmål, integrationen af det indre marked og forsyningssikkerheden bør der tages behørigt hensyn til og gives prioritet til teknologier og projekter, der bidrager til overgangen til en lavemissionsøkonomi. Kommissionen vil sigte mod at øge det antal projekter vedrørende grænseoverskridende intelligente net og innovativ oplagring samt CO2-transport, der skal støttes inden for rammerne af CEF. |
| --- | --- |

(29)

Innovative infrastrukturteknologier, der muliggør omstilling til lavemissionsenergi- og mobilitetssystemer og som øger forsyningssikkerhed, samtidig med at Unionen opnår større energiuafhængighed, er afgørende i lyset af Unionens dekarboniseringsdagsorden. Kommissionen understregede navnlig i sin meddelelse af 23. november 2017 med titlen »Styrkelse af Europas energinet«, at da vedvarende energi senest i 2030 skal udgøre halvdelen af elproduktionen, vil elektricitet i stigende grad være drivkraften bag dekarboniseringen af sektorer, der hidtil har været domineret af fossile brændstoffer, såsom transportsektoren, industrien og opvarmnings- og afkølingssektoren, hvorfor den transeuropæiske energiinfrastrukturpolitik skal være fokuseret på investeringer i elsammenkoblinger, eloplagring, projekter vedrørende intelligente net og i gasinfrastruktur. For at støtte Unionens dekarboniseringsmål, integrationen af det indre marked og forsyningssikkerheden bør der tages behørigt hensyn til og gives prioritet til teknologier og projekter, der bidrager til overgangen til en lavemissionsøkonomi. Kommissionen vil sigte mod at øge det antal projekter vedrørende grænseoverskridende intelligente net og innovativ oplagring samt CO2-transport, der skal støttes inden for rammerne af CEF.

| (30) | Grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi skal muliggøre den omkostningseffektive udnyttelse af vedvarende energi i Unionen, og opfyldelsen af Unionens bindende mål på mindst 32 % for vedvarende energi i 2030, jf. artikel 3 i direktiv (EU) 2018/2001, og skal bidrage til den strategiske udbredelse af innovative teknologier for vedvarende energi. Illustrative eksempler på støtteberettigede teknologier omfatter produktionen af vedvarende energi fra onshore og offshore vindkraft, solenergi, bæredygtig biomasse, havenergi, geotermisk energi eller kombinationer heraf, deres tilslutning til nettet og yderligere elementer såsom oplagrings- eller konverteringsfaciliteter. Støtteberettigede tiltag er ikke begrænset til elsektoren og kan omfatte andre energibærere og potentiel sektorsammenhæng med f.eks. opvarmning og afkøling, el til gas, oplagring og transport. Listen er ikke udtømmende for at bevare fleksibiliteten med hensyn til teknologiske fremskridt og teknologisk udvikling. Sådanne projekter indebærer ikke nødvendigvis en fysisk forbindelse mellem samarbejdende medlemsstater. Projekterne kan kun være placeret på én af de involverede medlemsstaters område, forudsat at de generelle kriterier i del IV i bilaget til denne forordning finder anvendelse. |
| --- | --- |

(30)

Grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi skal muliggøre den omkostningseffektive udnyttelse af vedvarende energi i Unionen, og opfyldelsen af Unionens bindende mål på mindst 32 % for vedvarende energi i 2030, jf. artikel 3 i direktiv (EU) 2018/2001, og skal bidrage til den strategiske udbredelse af innovative teknologier for vedvarende energi. Illustrative eksempler på støtteberettigede teknologier omfatter produktionen af vedvarende energi fra onshore og offshore vindkraft, solenergi, bæredygtig biomasse, havenergi, geotermisk energi eller kombinationer heraf, deres tilslutning til nettet og yderligere elementer såsom oplagrings- eller konverteringsfaciliteter. Støtteberettigede tiltag er ikke begrænset til elsektoren og kan omfatte andre energibærere og potentiel sektorsammenhæng med f.eks. opvarmning og afkøling, el til gas, oplagring og transport. Listen er ikke udtømmende for at bevare fleksibiliteten med hensyn til teknologiske fremskridt og teknologisk udvikling. Sådanne projekter indebærer ikke nødvendigvis en fysisk forbindelse mellem samarbejdende medlemsstater. Projekterne kan kun være placeret på én af de involverede medlemsstaters område, forudsat at de generelle kriterier i del IV i bilaget til denne forordning finder anvendelse.

| (31) | For at støtte grænseoverskridende samarbejde inden for vedvarende energi og markedsudbredelsen af projekterne bør Kommissionen fremme udviklingen af grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi. Ved mangel på tilstrækkelig markedsudbredelse af grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi i energisektoren, bør uudnyttede budgetmidler, som er tiltænkt grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi, anvendes til at opfylde målene for de transeuropæiske energinet for så vidt angår tiltag vedrørende projekter af fælles interesse som fastsat i forordning (EU) nr. 347/2013, inden det overvejes eventuelt at anvende dem til Unionens mekanisme for finansiering af vedvarende energi, der er oprettet i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 (14). |
| --- | --- |

(31)

For at støtte grænseoverskridende samarbejde inden for vedvarende energi og markedsudbredelsen af projekterne bør Kommissionen fremme udviklingen af grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi. Ved mangel på tilstrækkelig markedsudbredelse af grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi i energisektoren, bør uudnyttede budgetmidler, som er tiltænkt grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi, anvendes til at opfylde målene for de transeuropæiske energinet for så vidt angår tiltag vedrørende projekter af fælles interesse som fastsat i forordning (EU) nr. 347/2013, inden det overvejes eventuelt at anvende dem til Unionens mekanisme for finansiering af vedvarende energi, der er oprettet i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 (14).

| (32) | Det er nødvendigt at støtte projekter vedrørende intelligente net, der integrerer elproduktion, -distribution eller -forbrug, anvender systemforvaltning i realtid og påvirker de grænseoverskridende energistrømme. CEF-støtte til sådanne projekter bør også afspejle den centrale rolle, som intelligente net spiller i energiomstillingen, og bør bidrage til at overvinde de finansieringskløfter, der i øjeblikket hæmmer investeringer i en storstilet anvendelse af teknologien omkring intelligente net. |
| --- | --- |

(32)

Det er nødvendigt at støtte projekter vedrørende intelligente net, der integrerer elproduktion, -distribution eller -forbrug, anvender systemforvaltning i realtid og påvirker de grænseoverskridende energistrømme. CEF-støtte til sådanne projekter bør også afspejle den centrale rolle, som intelligente net spiller i energiomstillingen, og bør bidrage til at overvinde de finansieringskløfter, der i øjeblikket hæmmer investeringer i en storstilet anvendelse af teknologien omkring intelligente net.

| (33) | I forbindelse med EU-støtten bør særligt de grænseoverskridende energisammenkoblinger tages i betragtning, herunder dem, der er nødvendige for at nå elsammenkoblingsmålene på 10 % i 2020 og 15 % i 2030 fastsat ved forordning (EU) 2018/1999. Etablering af samkøringslinjer for elektricitet er afgørende for at integrere markederne og bryde energiisolation ved at tillade mere vedvarende energi i systemet og derved drage fordel af deres forskellighed med hensyn til efterspørgsel og forsyningsportefølje inden for vedvarende energi samt af offshore vindkraftnet og intelligente net og for at integrere alle lande i et flydende og konkurrencedygtigt energimarked. |
| --- | --- |

(33)

I forbindelse med EU-støtten bør særligt de grænseoverskridende energisammenkoblinger tages i betragtning, herunder dem, der er nødvendige for at nå elsammenkoblingsmålene på 10 % i 2020 og 15 % i 2030 fastsat ved forordning (EU) 2018/1999. Etablering af samkøringslinjer for elektricitet er afgørende for at integrere markederne og bryde energiisolation ved at tillade mere vedvarende energi i systemet og derved drage fordel af deres forskellighed med hensyn til efterspørgsel og forsyningsportefølje inden for vedvarende energi samt af offshore vindkraftnet og intelligente net og for at integrere alle lande i et flydende og konkurrencedygtigt energimarked.

| (34) | Opnåelsen af det digitale indre marked er afhængig af den underliggende infrastruktur til digital konnektivitet. Digitaliseringen af Unionens industri og moderniseringen af sektorer som transport, energi, sundhed og offentlig forvaltning er afhængig af universel adgang til pålidelige og økonomisk overkommelige net med høj og meget høj kapacitet. Digital konnektivitet er blevet en af de afgørende faktorer for at fjerne økonomiske, sociale og territoriale skel, støtte moderniseringen af lokale økonomier og understøtte diversificeringen af økonomiske aktiviteter. CEF's interventionsområde inden for infrastruktur til digital konnektivitet bør tilpasses for at afspejle dens stigende betydning for økonomien og for samfundet som helhed. Det er derfor nødvendigt at fastlægge de projekter af fælles interesse vedrørende infrastruktur til digital konnektivitet, der er nødvendige for at opfylde Unionens mål for det digitale indre marked, og at ophæve Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 283/2014 (15). |
| --- | --- |

(34)

Opnåelsen af det digitale indre marked er afhængig af den underliggende infrastruktur til digital konnektivitet. Digitaliseringen af Unionens industri og moderniseringen af sektorer som transport, energi, sundhed og offentlig forvaltning er afhængig af universel adgang til pålidelige og økonomisk overkommelige net med høj og meget høj kapacitet. Digital konnektivitet er blevet en af de afgørende faktorer for at fjerne økonomiske, sociale og territoriale skel, støtte moderniseringen af lokale økonomier og understøtte diversificeringen af økonomiske aktiviteter. CEF's interventionsområde inden for infrastruktur til digital konnektivitet bør tilpasses for at afspejle dens stigende betydning for økonomien og for samfundet som helhed. Det er derfor nødvendigt at fastlægge de projekter af fælles interesse vedrørende infrastruktur til digital konnektivitet, der er nødvendige for at opfylde Unionens mål for det digitale indre marked, og at ophæve Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 283/2014 (15).

| (35) | I sin meddelelse af 14. september 2016 med titlen »Konnektivitet med henblik på et konkurrencedygtigt digitalt indre marked — På vej mod et europæisk gigabitsamfund« (»strategien om gigabitsamfundet«) fastsætter Kommissionen strategiske mål for 2025 med henblik på at optimere investeringer i infrastruktur til digital konnektivitet. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/1972 (16) har blandt andet til formål at skabe lovgivningsmæssige rammer, der tilskynder til private investeringer i net til digital konnektivitet. Det er dog klart, at netudbredelser i mange områder i Unionen fortsat ikke vil være kommercielt levedygtige, hvilket skyldes flere forskellige faktorer, såsom deres afsides beliggenhed og særlige territoriale eller geografiske forhold og lav befolkningstæthed og forskellige socioøkonomiske faktorer, og derfor hurtigst muligt kræver større opmærksomhed. CEF bør derfor tilpasses for at bidrage til opfyldelsen af disse strategiske mål, der er fastsat i strategien om gigabitsamfundet, og som tilstræber at bidrage til en balance mellem udviklingen af land- og byområder, og supplere den støtte, som andre programmer yder til udbredelsen af net med meget høj kapacitet, navnlig EFRU, Samhørighedsfonden og InvestEU-programmet. |
| --- | --- |

(35)

I sin meddelelse af 14. september 2016 med titlen »Konnektivitet med henblik på et konkurrencedygtigt digitalt indre marked — På vej mod et europæisk gigabitsamfund« (»strategien om gigabitsamfundet«) fastsætter Kommissionen strategiske mål for 2025 med henblik på at optimere investeringer i infrastruktur til digital konnektivitet. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/1972 (16) har blandt andet til formål at skabe lovgivningsmæssige rammer, der tilskynder til private investeringer i net til digital konnektivitet. Det er dog klart, at netudbredelser i mange områder i Unionen fortsat ikke vil være kommercielt levedygtige, hvilket skyldes flere forskellige faktorer, såsom deres afsides beliggenhed og særlige territoriale eller geografiske forhold og lav befolkningstæthed og forskellige socioøkonomiske faktorer, og derfor hurtigst muligt kræver større opmærksomhed. CEF bør derfor tilpasses for at bidrage til opfyldelsen af disse strategiske mål, der er fastsat i strategien om gigabitsamfundet, og som tilstræber at bidrage til en balance mellem udviklingen af land- og byområder, og supplere den støtte, som andre programmer yder til udbredelsen af net med meget høj kapacitet, navnlig EFRU, Samhørighedsfonden og InvestEU-programmet.

| (36) | Selv om alle net til digital konnektivitet, der er opkoblet til internettet, i sig selv er transeuropæiske, hvilket hovedsageligt skyldes funktionerne af de applikationer og tjenester, som nettene giver adgang til, bør det gennem CEF prioriteres at yde støtte til tiltag med den højeste forventede indvirkning på det digitale indre marked, bl.a. gennem deres overensstemmelse med målene i strategien om gigabitsamfundet samt på den digitale omstilling af økonomien og samfundet under hensyntagen til konstaterede markedssvigt og hindringer for gennemførelsen. |
| --- | --- |

(36)

Selv om alle net til digital konnektivitet, der er opkoblet til internettet, i sig selv er transeuropæiske, hvilket hovedsageligt skyldes funktionerne af de applikationer og tjenester, som nettene giver adgang til, bør det gennem CEF prioriteres at yde støtte til tiltag med den højeste forventede indvirkning på det digitale indre marked, bl.a. gennem deres overensstemmelse med målene i strategien om gigabitsamfundet samt på den digitale omstilling af økonomien og samfundet under hensyntagen til konstaterede markedssvigt og hindringer for gennemførelsen.

| (37) | Skoler, universiteter, biblioteker, lokale, regionale eller nationale forvaltninger, centrale udbydere af offentlige tjenester, hospitaler og lægecentre, transportknudepunkter og stærkt digitaliserede virksomheder er enheder og steder, som kan påvirke vigtige socioøkonomiske udviklinger inden for de områder, hvor de er beliggende, herunder landdistrikter og tyndt befolkede områder. Sådanne socioøkonomiske drivkræfter skal gå foran med hensyn til gigabitkonnektivitet for at give husholdninger, virksomheder og lokalsamfund i Unionen adgang til de bedst mulige tjenester og applikationer. CEF bør støtte adgangen til net med meget høj kapacitet, herunder 5G-systemer og andre avancerede forbindelser, som kan give disse socioøkonomiske drivkræfter gigabitkonnektivitet med henblik på at maksimere deres positive afsmittende virkninger på økonomien og samfundet som helhed i deres områder, herunder ved at skabe større efterspørgsel efter konnektivitet og tjenester. |
| --- | --- |

(37)

Skoler, universiteter, biblioteker, lokale, regionale eller nationale forvaltninger, centrale udbydere af offentlige tjenester, hospitaler og lægecentre, transportknudepunkter og stærkt digitaliserede virksomheder er enheder og steder, som kan påvirke vigtige socioøkonomiske udviklinger inden for de områder, hvor de er beliggende, herunder landdistrikter og tyndt befolkede områder. Sådanne socioøkonomiske drivkræfter skal gå foran med hensyn til gigabitkonnektivitet for at give husholdninger, virksomheder og lokalsamfund i Unionen adgang til de bedst mulige tjenester og applikationer. CEF bør støtte adgangen til net med meget høj kapacitet, herunder 5G-systemer og andre avancerede forbindelser, som kan give disse socioøkonomiske drivkræfter gigabitkonnektivitet med henblik på at maksimere deres positive afsmittende virkninger på økonomien og samfundet som helhed i deres områder, herunder ved at skabe større efterspørgsel efter konnektivitet og tjenester.

| (38) | Ikkeforbundne områder i hele Unionen udgør flaskehalse og uudnyttet potentiale for det digitale indre marked. I de fleste landdistrikter og fjerntliggende områder kan internetforbindelser af høj kvalitet spille en afgørende rolle i forhold til at forebygge den digitale kløft, isolation og affolkning ved at nedbringe omkostningerne ved levering af varer og tjenesteydelser og ved delvist at kompensere for den afsides beliggenhed. Internetforbindelser af høj kvalitet er nødvendige for nye økonomiske muligheder såsom præcisionslandbrug eller udvikling af en bioøkonomi i landdistrikterne. CEF bør bidrage til at levere fast eller trådløs konnektivitet med meget høj kapacitet til alle husholdninger i Unionen, såvel i landdistrikterne som i byerne, idet der fokuseres på de udbredelser, hvor der er konstateret en grad af markedssvigt, som kan afhjælpes ved hjælp af tilskud med lav intensitet. CEF-støttede tiltags synergivirkninger bør maksimeres under behørig hensyntagen til socioøkonomiske drivkræfters koncentrationsgrad i et givet område og til det finansieringsniveau, der kræves for at skabe dækning. Derudover bør CEF sigte mod at opnå en omfattende dækning af husholdninger og områder, da det er urentabelt at afhjælpe mangler i et allerede dækket område på et senere tidspunkt. |
| --- | --- |

(38)

Ikkeforbundne områder i hele Unionen udgør flaskehalse og uudnyttet potentiale for det digitale indre marked. I de fleste landdistrikter og fjerntliggende områder kan internetforbindelser af høj kvalitet spille en afgørende rolle i forhold til at forebygge den digitale kløft, isolation og affolkning ved at nedbringe omkostningerne ved levering af varer og tjenesteydelser og ved delvist at kompensere for den afsides beliggenhed. Internetforbindelser af høj kvalitet er nødvendige for nye økonomiske muligheder såsom præcisionslandbrug eller udvikling af en bioøkonomi i landdistrikterne. CEF bør bidrage til at levere fast eller trådløs konnektivitet med meget høj kapacitet til alle husholdninger i Unionen, såvel i landdistrikterne som i byerne, idet der fokuseres på de udbredelser, hvor der er konstateret en grad af markedssvigt, som kan afhjælpes ved hjælp af tilskud med lav intensitet. CEF-støttede tiltags synergivirkninger bør maksimeres under behørig hensyntagen til socioøkonomiske drivkræfters koncentrationsgrad i et givet område og til det finansieringsniveau, der kræves for at skabe dækning. Derudover bør CEF sigte mod at opnå en omfattende dækning af husholdninger og områder, da det er urentabelt at afhjælpe mangler i et allerede dækket område på et senere tidspunkt.

| (39) | Med udgangspunkt i succesen med WiFi4EU-initiativet bør CEF med henblik på at fremme Unionens digitale vision i lokalsamfundene desuden fortsat støtte tilrådighedsstillelse af gratis, sikker lokal trådløs konnektivitet af høj kvalitet på centrale steder i det lokale offentlige liv, herunder enheder med en offentlig opgave såsom offentlige myndigheder og udbydere af offentlige tjenester, samt offentligt tilgængelige udendørsområder. |
| --- | --- |

(39)

Med udgangspunkt i succesen med WiFi4EU-initiativet bør CEF med henblik på at fremme Unionens digitale vision i lokalsamfundene desuden fortsat støtte tilrådighedsstillelse af gratis, sikker lokal trådløs konnektivitet af høj kvalitet på centrale steder i det lokale offentlige liv, herunder enheder med en offentlig opgave såsom offentlige myndigheder og udbydere af offentlige tjenester, samt offentligt tilgængelige udendørsområder.

| (40) | Digital infrastruktur er et vigtigt springbræt for innovation. For at få størst mulig virkning, bør CEF fokusere på finansiering af den digitale infrastruktur. Individuelle digitale tjenester og applikationer, såsom tjenester, der involverer forskellige distributed ledger-teknologier eller kunstig intelligens, bør derfor ikke være omfattet af CEF og i stedet være omfattet af andre instrumenter såsom programmet for et digitalt Europa, som er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/694 (17), hvis det er relevant. Det er også vigtigt at maksimere synergivirkningerne mellem de forskellige programmer. |
| --- | --- |

(40)

Digital infrastruktur er et vigtigt springbræt for innovation. For at få størst mulig virkning, bør CEF fokusere på finansiering af den digitale infrastruktur. Individuelle digitale tjenester og applikationer, såsom tjenester, der involverer forskellige distributed ledger-teknologier eller kunstig intelligens, bør derfor ikke være omfattet af CEF og i stedet være omfattet af andre instrumenter såsom programmet for et digitalt Europa, som er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/694 (17), hvis det er relevant. Det er også vigtigt at maksimere synergivirkningerne mellem de forskellige programmer.

| (41) | Levedygtigheden af den forventede næste generation af digitale tjenester, såsom tjenester i forbindelse med »tingenes internet« og digitale applikationer, som forventes at medføre betydelige fordele på tværs af forskellige sektorer og for samfundet som helhed, vil kræve uafbrudt grænseoverskridende dækning med 5G-systemer, navnlig for at gøre det muligt for brugere og objekter at bevare forbindelse, når de er på farten. Omkostningsdelingsscenarierne for udbredelse af 5G i disse sektorer er imidlertid stadig uklare, og de formodede risici ved kommerciel udbredelse på visse nøgleområder er meget store. Vejkorridorer og togforbindelser forventes at være nøgleområder i den første fase af nye anvendelser inden for opkoblet mobilitet og udgør derfor afgørende grænseoverskridende projekter til finansiering under CEF. |
| --- | --- |

(41)

Levedygtigheden af den forventede næste generation af digitale tjenester, såsom tjenester i forbindelse med »tingenes internet« og digitale applikationer, som forventes at medføre betydelige fordele på tværs af forskellige sektorer og for samfundet som helhed, vil kræve uafbrudt grænseoverskridende dækning med 5G-systemer, navnlig for at gøre det muligt for brugere og objekter at bevare forbindelse, når de er på farten. Omkostningsdelingsscenarierne for udbredelse af 5G i disse sektorer er imidlertid stadig uklare, og de formodede risici ved kommerciel udbredelse på visse nøgleområder er meget store. Vejkorridorer og togforbindelser forventes at være nøgleområder i den første fase af nye anvendelser inden for opkoblet mobilitet og udgør derfor afgørende grænseoverskridende projekter til finansiering under CEF.

| (42) | For at skabe den nødvendige redundans for en så afgørende infrastruktur, øge kapaciteten og modstandsdygtigheden af Unionens digitale net og bidrage til territorial samhørighed er det nødvendigt at udrulle backbonenet til elektronisk kommunikation, herunder undervandskabler, der forbinder europæiske områder med tredjelande på andre kontinenter, eller som forbinder europæiske øer, regioner i den yderste periferi eller oversøiske lande og territorier, herunder via Unionens territorialfarvande og de eksklusive økonomiske zoner i medlemsstaterne. Sådanne projekter er dog ofte ikke kommercielt levedygtige uden offentlig støtte. Derudover bør der være støtte til rådighed for at supplere de europæiske højtydende databehandlingsressourcer med tilstrækkelige forbindelser med terabitkapacitet. |
| --- | --- |

(42)

For at skabe den nødvendige redundans for en så afgørende infrastruktur, øge kapaciteten og modstandsdygtigheden af Unionens digitale net og bidrage til territorial samhørighed er det nødvendigt at udrulle backbonenet til elektronisk kommunikation, herunder undervandskabler, der forbinder europæiske områder med tredjelande på andre kontinenter, eller som forbinder europæiske øer, regioner i den yderste periferi eller oversøiske lande og territorier, herunder via Unionens territorialfarvande og de eksklusive økonomiske zoner i medlemsstaterne. Sådanne projekter er dog ofte ikke kommercielt levedygtige uden offentlig støtte. Derudover bør der være støtte til rådighed for at supplere de europæiske højtydende databehandlingsressourcer med tilstrækkelige forbindelser med terabitkapacitet.

| (43) | Tiltag, der bidrager til projekter af fælles interesse inden for infrastruktur til digital konnektivitet, bør udbrede den bedst tilgængelige og bedst egnede teknologi til det specifikke projekt, som tilbyder den bedste ligevægt mellem de mest avancerede teknologier for så vidt angår datastrømskapacitet, transmissionssikkerhed, netmodstandsdygtighed og omkostningseffektivitet. Sådanne udbredelser bør prioriteres ved hjælp af arbejdsprogrammer under hensyntagen til kriterierne fastsat i denne forordning. Udbredelse af net med meget høj kapacitet kan omfatte passiv infrastruktur for at maksimere de socioøkonomiske og miljømæssige fordele. Endelig bør der ved prioriteringen af tiltagene tages hensyn til den mulige positive afsmittende virkning med hensyn til konnektivitet, f.eks. når et iværksat projekt kan forbedre forretningsgrundlaget for fremtidige udbredelser, der fører til yderligere dækning af områder og befolkningsgrupper i områder, som hidtil ikke har været dækket. |
| --- | --- |

(43)

Tiltag, der bidrager til projekter af fælles interesse inden for infrastruktur til digital konnektivitet, bør udbrede den bedst tilgængelige og bedst egnede teknologi til det specifikke projekt, som tilbyder den bedste ligevægt mellem de mest avancerede teknologier for så vidt angår datastrømskapacitet, transmissionssikkerhed, netmodstandsdygtighed og omkostningseffektivitet. Sådanne udbredelser bør prioriteres ved hjælp af arbejdsprogrammer under hensyntagen til kriterierne fastsat i denne forordning. Udbredelse af net med meget høj kapacitet kan omfatte passiv infrastruktur for at maksimere de socioøkonomiske og miljømæssige fordele. Endelig bør der ved prioriteringen af tiltagene tages hensyn til den mulige positive afsmittende virkning med hensyn til konnektivitet, f.eks. når et iværksat projekt kan forbedre forretningsgrundlaget for fremtidige udbredelser, der fører til yderligere dækning af områder og befolkningsgrupper i områder, som hidtil ikke har været dækket.

| (44) | Unionen har udviklet sin egen satellitbaserede teknologi til positionsbestemmelse, navigation og tidsbestemmelse (PNT) (Galileo- og Egnosprogrammerne) og sit eget jordobservations- og jordovervågningsprogram (Copernicus). Galileo- og Egnosprogrammerne og Copernicus-programmet yder avancerede tjenester med vigtige økonomiske fordele for offentlige og private brugere. Derfor bør enhver transportinfrastruktur, energiinfrastruktur og digital infrastruktur, der anvender PNT- eller jordobservationstjenester, og som finansieres af CEF, være teknisk kompatibel med disse programmer. |
| --- | --- |

(44)

Unionen har udviklet sin egen satellitbaserede teknologi til positionsbestemmelse, navigation og tidsbestemmelse (PNT) (Galileo- og Egnosprogrammerne) og sit eget jordobservations- og jordovervågningsprogram (Copernicus). Galileo- og Egnosprogrammerne og Copernicus-programmet yder avancerede tjenester med vigtige økonomiske fordele for offentlige og private brugere. Derfor bør enhver transportinfrastruktur, energiinfrastruktur og digital infrastruktur, der anvender PNT- eller jordobservationstjenester, og som finansieres af CEF, være teknisk kompatibel med disse programmer.

| (45) | De positive resultater af den første indkaldelse af forslag med blandet finansiering, der blev iværksat under det nuværende program i 2017, bekræftede relevansen og merværdien af at blande EU-tilskud med finansiering fra Den Europæiske Investeringsbank eller nationale erhvervsfremmende banker eller andre udviklingsinstitutioner og offentlige finansielle institutioner samt fra finansieringsinstitutter og investorer i den private sektor, herunder gennem offentlig-private partnerskaber. Blandet finansiering bør bidrage til at tiltrække private investeringer og at skabe en løftestangseffekt for det samlede bidrag fra den offentlige sektor i overensstemmelse med InvestEU-programmets mål. CEF bør derfor fortsat støtte tiltag, der kan finansieres ved en kombination af EU-tilskud og andre finansieringskilder. |
| --- | --- |

(45)

De positive resultater af den første indkaldelse af forslag med blandet finansiering, der blev iværksat under det nuværende program i 2017, bekræftede relevansen og merværdien af at blande EU-tilskud med finansiering fra Den Europæiske Investeringsbank eller nationale erhvervsfremmende banker eller andre udviklingsinstitutioner og offentlige finansielle institutioner samt fra finansieringsinstitutter og investorer i den private sektor, herunder gennem offentlig-private partnerskaber. Blandet finansiering bør bidrage til at tiltrække private investeringer og at skabe en løftestangseffekt for det samlede bidrag fra den offentlige sektor i overensstemmelse med InvestEU-programmets mål. CEF bør derfor fortsat støtte tiltag, der kan finansieres ved en kombination af EU-tilskud og andre finansieringskilder.

| (46) | I transportsektoren bør beløb brugt til blandingsoperationer ikke overstige 10 % af beløbet fra udgiftsområde 1(2) i FFR for 2021-2027. Det bør være muligt at bruge blandingsoperationer for eksempel til tiltag vedrørende intelligent, interoperabel, bæredygtig, inklusiv, tilgængelig og sikker mobilitet. |
| --- | --- |

(46)

I transportsektoren bør beløb brugt til blandingsoperationer ikke overstige 10 % af beløbet fra udgiftsområde 1(2) i FFR for 2021-2027. Det bør være muligt at bruge blandingsoperationer for eksempel til tiltag vedrørende intelligent, interoperabel, bæredygtig, inklusiv, tilgængelig og sikker mobilitet.

| (47) | De politiske mål for CEF skal også blive taget op via finansielle instrumenter og budgetgaranti inden for rammerne af InvestEU-programmets politikområder. CEF's tiltag bør anvendes til at fremme investeringer ved at imødegå markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold på en forholdsmæssig måde, uden at dette fører til overlapning eller fortrænger privat finansiering, navnlig hvor tiltagene ikke er kommercielt levedygtige, men har en klar merværdi på EU-plan. |
| --- | --- |

(47)

De politiske mål for CEF skal også blive taget op via finansielle instrumenter og budgetgaranti inden for rammerne af InvestEU-programmets politikområder. CEF's tiltag bør anvendes til at fremme investeringer ved at imødegå markedssvigt eller suboptimale investeringsforhold på en forholdsmæssig måde, uden at dette fører til overlapning eller fortrænger privat finansiering, navnlig hvor tiltagene ikke er kommercielt levedygtige, men har en klar merværdi på EU-plan.

| (48) | For at fremme den integrerede udvikling af innovationscyklussen er det nødvendigt at sikre komplementaritet mellem de innovative løsninger, der er udviklet inden for rammerne af Unionens rammeprogrammer for forskning og innovation, og de innovative løsninger, der er udbredt med støtte fra CEF. Med henblik herpå skal synergivirkninger med Horisont Europa-programmet, som er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/695 (18), sikre, at forsknings- og innovationsrelaterede behov inden for transportsektoren, energisektoren og den digitale sektor i Unionen udpeges og fastlægges i løbet af Horisont Europas strategiske planlægningsproces. Ydermere skal synergivirkninger med Horisont Europa sikre, at CEF støtter en storstilet udrulning og udbredelse af innovative teknologier og løsninger inden for transport, energi og digital infrastruktur, navnlig fra Horisont Europa. Desuden skal synergivirkninger med Horisont Europa sikre, at udvekslingen af information og data mellem Horisont Europa og CEF lettes, f.eks. ved at sætte fokus på teknologier fra Horisont Europa med en betydelig markedsmodenhed, som efterfølgende vil kunne udbredes via CEF. |
| --- | --- |

(48)

For at fremme den integrerede udvikling af innovationscyklussen er det nødvendigt at sikre komplementaritet mellem de innovative løsninger, der er udviklet inden for rammerne af Unionens rammeprogrammer for forskning og innovation, og de innovative løsninger, der er udbredt med støtte fra CEF. Med henblik herpå skal synergivirkninger med Horisont Europa-programmet, som er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/695 (18), sikre, at forsknings- og innovationsrelaterede behov inden for transportsektoren, energisektoren og den digitale sektor i Unionen udpeges og fastlægges i løbet af Horisont Europas strategiske planlægningsproces. Ydermere skal synergivirkninger med Horisont Europa sikre, at CEF støtter en storstilet udrulning og udbredelse af innovative teknologier og løsninger inden for transport, energi og digital infrastruktur, navnlig fra Horisont Europa. Desuden skal synergivirkninger med Horisont Europa sikre, at udvekslingen af information og data mellem Horisont Europa og CEF lettes, f.eks. ved at sætte fokus på teknologier fra Horisont Europa med en betydelig markedsmodenhed, som efterfølgende vil kunne udbredes via CEF.

| (49) | CEF's varighed bør tilpasses FFR's varighed. Ved denne forordning bør der fastsættes en finansieringsramme for hele perioden 2021-2027, som skal udgøre det primære referencebeløb, jf. punkt 18 i den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning, samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan for indførelse af nye egne indtægter (19) for Europa-Parlamentet og Rådet under den årlige budgetprocedure. |
| --- | --- |

(49)

CEF's varighed bør tilpasses FFR's varighed. Ved denne forordning bør der fastsættes en finansieringsramme for hele perioden 2021-2027, som skal udgøre det primære referencebeløb, jf. punkt 18 i den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning, samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan for indførelse af nye egne indtægter (19) for Europa-Parlamentet og Rådet under den årlige budgetprocedure.

| (50) | På EU-plan er det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker den ramme, inden for hvilken nationale reformprioriteter udpeges og deres gennemførelse overvåges. Medlemsstaterne udvikler selv deres egne nationale flerårige investeringsstrategier til støtte for disse reformprioriteter. Disse strategier bør fremlægges sammen med de årlige nationale reformprogrammer som en måde at opridse og samordne de prioriterede investeringsprojekter, som skal støttes med medlemsstaternes eller EU's finansiering eller begge dele. De bør også sikre, at EU-finansieringen anvendes på en sammenhængende måde, så der skabes størst mulig merværdi af den finansielle støtte, der ydes af henholdsvis EFRU og Samhørighedsfonden, den europæiske investeringsstabiliseringsfunktion, InvestEU-programmet og CEF, alt efter omstændighederne. Økonomisk støtte bør også anvendes på en måde, der er i overensstemmelse med Unionens og de nationale energi- og klimaplaner, hvor det er relevant. |
| --- | --- |

(50)

På EU-plan er det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker den ramme, inden for hvilken nationale reformprioriteter udpeges og deres gennemførelse overvåges. Medlemsstaterne udvikler selv deres egne nationale flerårige investeringsstrategier til støtte for disse reformprioriteter. Disse strategier bør fremlægges sammen med de årlige nationale reformprogrammer som en måde at opridse og samordne de prioriterede investeringsprojekter, som skal støttes med medlemsstaternes eller EU's finansiering eller begge dele. De bør også sikre, at EU-finansieringen anvendes på en sammenhængende måde, så der skabes størst mulig merværdi af den finansielle støtte, der ydes af henholdsvis EFRU og Samhørighedsfonden, den europæiske investeringsstabiliseringsfunktion, InvestEU-programmet og CEF, alt efter omstændighederne. Økonomisk støtte bør også anvendes på en måde, der er i overensstemmelse med Unionens og de nationale energi- og klimaplaner, hvor det er relevant.

| (51) | Horisontale finansielle regler, der er vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet på grundlag af artikel 322 i TEUF, finder anvendelse på denne forordning. Disse regler er fastsat i finansforordningen og fastlægger navnlig proceduren for opstilling og gennemførelse af budgettet ved hjælp af tilskud, priser, udbud og indirekte gennemførelse og fastsætter kontrol med finansielle aktørers ansvar. Regler, der er vedtaget på grundlag af artikel 322 i TEUF, omfatter også en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af EU-budgettet. |
| --- | --- |

(51)

Horisontale finansielle regler, der er vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet på grundlag af artikel 322 i TEUF, finder anvendelse på denne forordning. Disse regler er fastsat i finansforordningen og fastlægger navnlig proceduren for opstilling og gennemførelse af budgettet ved hjælp af tilskud, priser, udbud og indirekte gennemførelse og fastsætter kontrol med finansielle aktørers ansvar. Regler, der er vedtaget på grundlag af artikel 322 i TEUF, omfatter også en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af EU-budgettet.

| (52) | Finansieringstyper og gennemførelsesmetoder i henhold til denne forordning bør vælges på grundlag af deres evne til at opfylde de specifikke mål for tiltagene og levere resultater, idet der navnlig tages hensyn til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. Når disse valg skal træffes, bør der tages hensyn til anvendelsen af faste beløb, faste takster og enhedsomkostninger samt af finansiering, der ikke er direkte knyttet til omkostninger som omhandlet i finansforordningens artikel 125, stk. 1. |
| --- | --- |

(52)

Finansieringstyper og gennemførelsesmetoder i henhold til denne forordning bør vælges på grundlag af deres evne til at opfylde de specifikke mål for tiltagene og levere resultater, idet der navnlig tages hensyn til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. Når disse valg skal træffes, bør der tages hensyn til anvendelsen af faste beløb, faste takster og enhedsomkostninger samt af finansiering, der ikke er direkte knyttet til omkostninger som omhandlet i finansforordningens artikel 125, stk. 1.

| (53) | Juridiske enheder, der er etableret i Unionen, bør så vidt muligt kunne deltage på gensidigt grundlag i tilsvarende programmer i tredjelande, som deltager i CEF. |
| --- | --- |

(53)

Juridiske enheder, der er etableret i Unionen, bør så vidt muligt kunne deltage på gensidigt grundlag i tilsvarende programmer i tredjelande, som deltager i CEF.

| (54) | Tredjelande, der er medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), kan deltage i EU-programmer inden for rammerne af det samarbejde, der er etableret ved aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (20) (»EØS-aftalen«), som fastsætter, at programmerne gennemføres på grundlag af en afgørelse vedtaget i henhold til nævnte aftale. Tredjelande kan også deltage på grundlag af andre retlige instrumenter. Der bør indsættes en særlig bestemmelse i denne forordning med et krav om, at tredjelande skal give den ansvarlige anvisningsberettigede, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Revisionsretten de fornødne rettigheder og den fornødne adgang, således at de i fuldt ud kan udøve deres respektive beføjelser. |
| --- | --- |

(54)

Tredjelande, der er medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), kan deltage i EU-programmer inden for rammerne af det samarbejde, der er etableret ved aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (20) (»EØS-aftalen«), som fastsætter, at programmerne gennemføres på grundlag af en afgørelse vedtaget i henhold til nævnte aftale. Tredjelande kan også deltage på grundlag af andre retlige instrumenter. Der bør indsættes en særlig bestemmelse i denne forordning med et krav om, at tredjelande skal give den ansvarlige anvisningsberettigede, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Revisionsretten de fornødne rettigheder og den fornødne adgang, således at de i fuldt ud kan udøve deres respektive beføjelser.

| (55) | Finansforordningen fastsætter bestemmelser vedrørende tildeling af tilskud. For at tage hensyn til de særlige forhold i de tiltag, der støttes via CEF, og for at sikre konsekvent gennemførelse i de sektorer, der er omfattet af CEF, er det nødvendigt at komme med yderligere angivelser for så vidt angår kriterierne for støtteberettigelse og tildeling. Udvælgelsen og finansieringen af operationer bør kun være underlagt de betingelser, der er fastsat i denne forordning og i finansforordningen. Uden at det berører bestemmelserne i finansforordningen, bør der i arbejdsprogrammerne kunne fastsættes forenklede procedurer. |
| --- | --- |

(55)

Finansforordningen fastsætter bestemmelser vedrørende tildeling af tilskud. For at tage hensyn til de særlige forhold i de tiltag, der støttes via CEF, og for at sikre konsekvent gennemførelse i de sektorer, der er omfattet af CEF, er det nødvendigt at komme med yderligere angivelser for så vidt angår kriterierne for støtteberettigelse og tildeling. Udvælgelsen og finansieringen af operationer bør kun være underlagt de betingelser, der er fastsat i denne forordning og i finansforordningen. Uden at det berører bestemmelserne i finansforordningen, bør der i arbejdsprogrammerne kunne fastsættes forenklede procedurer.

| (56) | I overensstemmelse med finansforordningen fastsættes udvælgelses- og tildelingskriterierne i arbejdsprogrammerne. Hvad angår transportsektoren bør projekternes kvalitet og relevans også vurderes under hensyntagen til projektets forventede indvirkning på konnektiviteten i Europa, overholdelsen af tilgængelighedskrav og den fastlagte strategi med hensyn til behov for vedligeholdelse i fremtiden. |
| --- | --- |

(56)

I overensstemmelse med finansforordningen fastsættes udvælgelses- og tildelingskriterierne i arbejdsprogrammerne. Hvad angår transportsektoren bør projekternes kvalitet og relevans også vurderes under hensyntagen til projektets forventede indvirkning på konnektiviteten i Europa, overholdelsen af tilgængelighedskrav og den fastlagte strategi med hensyn til behov for vedligeholdelse i fremtiden.

| (57) | I overensstemmelse med finansforordningen, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (21), Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2988/95 (22), Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (23) og Rådets forordning (EU) 2017/1939 (24) skal Unionens finansielle interesser beskyttes ved hjælp af forholdsmæssige foranstaltninger, herunder foranstaltninger vedrørende forebyggelse, opdagelse, korrektion og undersøgelse af uregelmæssigheder, herunder svig, vedrørende tilbagesøgning af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler, og hvor det er relevant, vedrørende pålæggelse af administrative sanktioner. Navnlig har OLAF i overensstemmelse med forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 og (EU, Euratom) nr. 883/2013 beføjelse til at foretage administrative undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet med henblik på at fastslå, om der foreligger svig, korruption eller enhver anden ulovlig aktivitet, der skader Unionens finansielle interesser. Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) er i overensstemmelse med forordning (EU) 2017/1939 beføjet til atx efterforske og retsforfølge strafbare handlinger til skade for Unionens finansielle interesser, som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 (25). I overensstemmelse med finansforordningen skal enhver person eller enhed, som modtager EU-midler, samarbejde fuldt ud om beskyttelse af Unionens finansielle interesser, give Kommissionen, OLAF, Revisionsretten og for så vidt angår de medlemsstater, der deltager i et forstærket samarbejde i henhold til forordning (EU) 2017/1939, EPPO de fornødne rettigheder og den fornødne adgang og sikre, at eventuelle tredjeparter, der er involveret i gennemførelsen af EU-midler, tildeler tilsvarende rettigheder. |
| --- | --- |

(57)

I overensstemmelse med finansforordningen, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (21), Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2988/95 (22), Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (23) og Rådets forordning (EU) 2017/1939 (24) skal Unionens finansielle interesser beskyttes ved hjælp af forholdsmæssige foranstaltninger, herunder foranstaltninger vedrørende forebyggelse, opdagelse, korrektion og undersøgelse af uregelmæssigheder, herunder svig, vedrørende tilbagesøgning af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler, og hvor det er relevant, vedrørende pålæggelse af administrative sanktioner. Navnlig har OLAF i overensstemmelse med forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 og (EU, Euratom) nr. 883/2013 beføjelse til at foretage administrative undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet med henblik på at fastslå, om der foreligger svig, korruption eller enhver anden ulovlig aktivitet, der skader Unionens finansielle interesser. Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) er i overensstemmelse med forordning (EU) 2017/1939 beføjet til atx efterforske og retsforfølge strafbare handlinger til skade for Unionens finansielle interesser, som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 (25). I overensstemmelse med finansforordningen skal enhver person eller enhed, som modtager EU-midler, samarbejde fuldt ud om beskyttelse af Unionens finansielle interesser, give Kommissionen, OLAF, Revisionsretten og for så vidt angår de medlemsstater, der deltager i et forstærket samarbejde i henhold til forordning (EU) 2017/1939, EPPO de fornødne rettigheder og den fornødne adgang og sikre, at eventuelle tredjeparter, der er involveret i gennemførelsen af EU-midler, tildeler tilsvarende rettigheder.

| (58) | I medfør af Rådets afgørelse 2013/755/EU (26) kan personer og enheder, som er etableret i oversøiske lande og territorier (OLT'er), modtage finansiering under overholdelse af de regler og mål, der gælder for CEF, og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som det pågældende oversøiske land eller territorium hører under. |
| --- | --- |

(58)

I medfør af Rådets afgørelse 2013/755/EU (26) kan personer og enheder, som er etableret i oversøiske lande og territorier (OLT'er), modtage finansiering under overholdelse af de regler og mål, der gælder for CEF, og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som det pågældende oversøiske land eller territorium hører under.

| (59) | Unionen bør tilstræbe sammenhæng og synergivirkninger med EU's programmer for eksterne politikker, herunder førtiltrædelsesbistand efter de tilsagn, der er givet i forbindelse med Kommissionens meddelelse af 6. februar 2018 med titlen »Et troværdigt udvidelsesperspektiv for landene på Vestbalkan og et øget engagement heri fra Den Europæiske Unions side«. |
| --- | --- |

(59)

Unionen bør tilstræbe sammenhæng og synergivirkninger med EU's programmer for eksterne politikker, herunder førtiltrædelsesbistand efter de tilsagn, der er givet i forbindelse med Kommissionens meddelelse af 6. februar 2018 med titlen »Et troværdigt udvidelsesperspektiv for landene på Vestbalkan og et øget engagement heri fra Den Europæiske Unions side«.

| (60) | Hvis tredjelande eller enheder etableret i tredjelande deltager i tiltag, der bidrager til projekter af fælles interesse eller til grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi, bør økonomisk støtte kun være til rådighed, hvis den er absolut nødvendig for at opfylde målene for disse projekter. Med hensyn til grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi bør samarbejd mellem en eller flere medlemsstater og et tredjeland (herunder inden for Energifællesskabet) overholde betingelserne fastsat i direktiv (EU) 2018/2001 om behovet for en fysisk forbindelse til Unionen. |
| --- | --- |

(60)

Hvis tredjelande eller enheder etableret i tredjelande deltager i tiltag, der bidrager til projekter af fælles interesse eller til grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi, bør økonomisk støtte kun være til rådighed, hvis den er absolut nødvendig for at opfylde målene for disse projekter. Med hensyn til grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi bør samarbejd mellem en eller flere medlemsstater og et tredjeland (herunder inden for Energifællesskabet) overholde betingelserne fastsat i direktiv (EU) 2018/2001 om behovet for en fysisk forbindelse til Unionen.

| (61) | I sin meddelelse af 3. oktober 2017 med titlen »Udbud, der virker — i og for Europa«, bemærker Kommissionen, at Unionen er verdens mest åbne marked for udbud, men at virksomheder i Unionen ikke altid har samme adgang i andre lande. Modtagere af støtte fra CEF bør derfor fuldt ud udnytte de strategiske muligheder i forbindelse med udbud, som Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU (27) giver. |
| --- | --- |

(61)

I sin meddelelse af 3. oktober 2017 med titlen »Udbud, der virker — i og for Europa«, bemærker Kommissionen, at Unionen er verdens mest åbne marked for udbud, men at virksomheder i Unionen ikke altid har samme adgang i andre lande. Modtagere af støtte fra CEF bør derfor fuldt ud udnytte de strategiske muligheder i forbindelse med udbud, som Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU (27) giver.

| (62) | I henhold til punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (28) bør CEF evalueres på grundlag af oplysninger indsamlet i overensstemmelse med specifikke overvågningskrav, f.eks. af klimasporing, samtidig med at administrative byrder, navnlig for medlemsstaterne, og overregulering undgås. Disse krav bør, hvor det er relevant, omfatte målbare indikatorer som grundlag for evaluering af CEF′s virkninger i praksis. Kommissionen bør foretage evalueringer og efterfølgende meddele resultaterne heraf til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget for at vurdere finansieringens virkningsfuldhed og effektivitet og dens gennemslagskraft i henseende til opnåelsen af de overordnede mål for CEF og foretage eventuelle nødvendige justeringer. |
| --- | --- |

(62)

I henhold til punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (28) bør CEF evalueres på grundlag af oplysninger indsamlet i overensstemmelse med specifikke overvågningskrav, f.eks. af klimasporing, samtidig med at administrative byrder, navnlig for medlemsstaterne, og overregulering undgås. Disse krav bør, hvor det er relevant, omfatte målbare indikatorer som grundlag for evaluering af CEF′s virkninger i praksis. Kommissionen bør foretage evalueringer og efterfølgende meddele resultaterne heraf til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget for at vurdere finansieringens virkningsfuldhed og effektivitet og dens gennemslagskraft i henseende til opnåelsen af de overordnede mål for CEF og foretage eventuelle nødvendige justeringer.

| (63) | Der bør indføres gennemsigtige, ansvarlige og passende overvågnings- og rapporteringsforanstaltninger, herunder målbare indikatorer, med henblik på at vurdere og rapportere om fremskridtene med CEF hen imod opfyldelsen af de generelle og specifikke mål, der er fastsat i denne forordning. Disse foranstaltninger bør også sikre, at CEF's resultater anerkendes. Dette præstationsrapporteringssystem bør sikre, at data til overvågning af gennemførelsen af CEF og dens resultater er egnede til en dybdegående analyse af de opnåede fremskridt og de opståede vanskeligheder, og at disse data og resultater indsamles effektivt, virkningsfuldt og rettidigt. Det er nødvendigt at pålægge modtagere af EU-midler forholdsmæssige rapporteringskrav med henblik på at indsamle relevante data til CEF. |
| --- | --- |

(63)

Der bør indføres gennemsigtige, ansvarlige og passende overvågnings- og rapporteringsforanstaltninger, herunder målbare indikatorer, med henblik på at vurdere og rapportere om fremskridtene med CEF hen imod opfyldelsen af de generelle og specifikke mål, der er fastsat i denne forordning. Disse foranstaltninger bør også sikre, at CEF's resultater anerkendes. Dette præstationsrapporteringssystem bør sikre, at data til overvågning af gennemførelsen af CEF og dens resultater er egnede til en dybdegående analyse af de opnåede fremskridt og de opståede vanskeligheder, og at disse data og resultater indsamles effektivt, virkningsfuldt og rettidigt. Det er nødvendigt at pålægge modtagere af EU-midler forholdsmæssige rapporteringskrav med henblik på at indsamle relevante data til CEF.

| (64) | CEF bør gennemføres ved hjælp af arbejdsprogrammer. Kommissionen bør senest den 15. oktober 2021 vedtage de første flerårige arbejdsprogrammer, som bør indeholde tidsplanen for forslagsindkaldelserne i de første tre år af CEF, deres emner og vejledende budget samt en fremtidig ramme for hele programmeringsperioden. |
| --- | --- |

(64)

CEF bør gennemføres ved hjælp af arbejdsprogrammer. Kommissionen bør senest den 15. oktober 2021 vedtage de første flerårige arbejdsprogrammer, som bør indeholde tidsplanen for forslagsindkaldelserne i de første tre år af CEF, deres emner og vejledende budget samt en fremtidig ramme for hele programmeringsperioden.

| (65) | For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser for så vidt angår fastsættelsen af specifikke regler for medfinansiering mellem de dele, der vedrører grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi, der, når det er nødvendigt, specificerer de infrastrukturkrav, der gælder for visse kategorier af tiltag vedrørende infrastruktur med dobbelt anvendelse, og den evalueringsprocedure for tiltag forbundet med tiltagene vedrørende infrastruktur med dobbelt anvendelse, vedtagelse af arbejdsprogrammer og tildeling af økonomisk støtte fra Unionen. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (29). |
| --- | --- |

(65)

For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser for så vidt angår fastsættelsen af specifikke regler for medfinansiering mellem de dele, der vedrører grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi, der, når det er nødvendigt, specificerer de infrastrukturkrav, der gælder for visse kategorier af tiltag vedrørende infrastruktur med dobbelt anvendelse, og den evalueringsprocedure for tiltag forbundet med tiltagene vedrørende infrastruktur med dobbelt anvendelse, vedtagelse af arbejdsprogrammer og tildeling af økonomisk støtte fra Unionen. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (29).

| (66) | For om nødvendigt at tilpasse de indikatorer, der anvendes til overvågning af CEF, de vejledende procentsatser for fordelingen af budgetmidlerne på hvert specifikt mål i transportsektoren og definitionen af transporthovednetkorridorerne bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF, for så vidt angår ændringer af del I, II og III i bilaget til denne forordning. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. |
| --- | --- |

(66)

For om nødvendigt at tilpasse de indikatorer, der anvendes til overvågning af CEF, de vejledende procentsatser for fordelingen af budgetmidlerne på hvert specifikt mål i transportsektoren og definitionen af transporthovednetkorridorerne bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF, for så vidt angår ændringer af del I, II og III i bilaget til denne forordning. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.

| (67) | Målet for denne forordning, nemlig at opbygge, udvikle, modernisere og færdiggøre de transeuropæiske net inden for transportsektoren, energisektoren og den digitale sektor og at lette det grænseoverskridende samarbejde inden for vedvarende energi, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af tiltagets omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(67)

Målet for denne forordning, nemlig at opbygge, udvikle, modernisere og færdiggøre de transeuropæiske net inden for transportsektoren, energisektoren og den digitale sektor og at lette det grænseoverskridende samarbejde inden for vedvarende energi, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af tiltagets omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (68) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1316/2013 (30) og forordning (EU) nr. 283/2014 bør derfor ophæves. Retsvirkningerne af artikel 29 i forordning (EU) nr. 1316/2013, som ændrer bilaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 913/2010 (31), for så vidt angår listen over godstogskorridorer, bør imidlertid opretholdes. |
| --- | --- |

(68)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1316/2013 (30) og forordning (EU) nr. 283/2014 bør derfor ophæves. Retsvirkningerne af artikel 29 i forordning (EU) nr. 1316/2013, som ændrer bilaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 913/2010 (31), for så vidt angår listen over godstogskorridorer, bør imidlertid opretholdes.

| (69) | For at sikre kontinuitet i ydelsen af støtte på de relevante politikområder og for at give mulighed for gennemførelse fra begyndelsen af MFF for 2021-2027 bør denne forordning træde i kraft hurtigst muligt og finde anvendelse med tilbagevirkende kraft fra den 1. januar 2021 — |
| --- | --- |

(69)

For at sikre kontinuitet i ydelsen af støtte på de relevante politikområder og for at give mulighed for gennemførelse fra begyndelsen af MFF for 2021-2027 bør denne forordning træde i kraft hurtigst muligt og finde anvendelse med tilbagevirkende kraft fra den 1. januar 2021 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

KAPITEL I

GENERELLE BESTEMMELSER

Artikel 1

Genstand

Ved denne forordning oprettes Connecting Europe-faciliteten (»CEF«) for perioden for den flerårige finansielle ramme (»FFR«) 2021-2027.

Med denne forordning fastsættes mål for CEF, dens budget for perioden 2021-2027, former for EU-finansiering samt reglerne for ydelsen af en sådan finansiering.

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

| a) | »tiltag«: enhver aktivitet, som er blevet udpeget som finansielt og teknisk uafhængig, har en fast tidsramme og er nødvendig for gennemførelsen af et projekt |
| --- | --- |

a)

»tiltag«: enhver aktivitet, som er blevet udpeget som finansielt og teknisk uafhængig, har en fast tidsramme og er nødvendig for gennemførelsen af et projekt

| b) | »alternative brændstoffer«: alternative brændstoffer til alle transportformer som defineret i artikel 2, nr. 1), i direktiv 2014/94/EU |
| --- | --- |

b)

»alternative brændstoffer«: alternative brændstoffer til alle transportformer som defineret i artikel 2, nr. 1), i direktiv 2014/94/EU

| c) | »støttemodtager«: en enhed med status som juridisk person, med hvilken der er indgået en tilskudsaftale |
| --- | --- |

c)

»støttemodtager«: en enhed med status som juridisk person, med hvilken der er indgået en tilskudsaftale

| d) | »blandingsoperation«: tiltag, som støttes over EU-budgettet, herunder inden for blandingsfaciliteter, jf. artikel 2, nr. 6), i finansforordningen, og som kombinerer støtte og/eller finansielle instrumenter og/eller budgetgarantier, der ikke skal tilbagebetales, fra EU-budgettet, og støtte, der skal tilbagebetales, fra udviklingsinstitutioner eller andre offentlige finansielle institutioner samt fra kommercielle finansielle institutioner og investorer |
| --- | --- |

d)

»blandingsoperation«: tiltag, som støttes over EU-budgettet, herunder inden for blandingsfaciliteter, jf. artikel 2, nr. 6), i finansforordningen, og som kombinerer støtte og/eller finansielle instrumenter og/eller budgetgarantier, der ikke skal tilbagebetales, fra EU-budgettet, og støtte, der skal tilbagebetales, fra udviklingsinstitutioner eller andre offentlige finansielle institutioner samt fra kommercielle finansielle institutioner og investorer

| e) | »det samlede net«: den transportinfrastruktur, der er udpeget i overensstemmelse med kapitel II i forordning (EU) nr. 1315/2013 |
| --- | --- |

e)

»det samlede net«: den transportinfrastruktur, der er udpeget i overensstemmelse med kapitel II i forordning (EU) nr. 1315/2013

| f) | »hovednet«: den transportinfrastruktur, der er udpeget i overensstemmelse med kapitel III i forordning (EU) nr. 1315/2013 |
| --- | --- |

f)

»hovednet«: den transportinfrastruktur, der er udpeget i overensstemmelse med kapitel III i forordning (EU) nr. 1315/2013

| g) | »hovednetkorridorer«: instrumenter til fremme af en koordineret gennemførelse af hovednettet, jf. kapitel IV i forordning (EU) nr. 1315/2013, og som opført i del III i bilaget til nærværende forordning |
| --- | --- |

g)

»hovednetkorridorer«: instrumenter til fremme af en koordineret gennemførelse af hovednettet, jf. kapitel IV i forordning (EU) nr. 1315/2013, og som opført i del III i bilaget til nærværende forordning

| h) | »grænseoverskridende forbindelse« i transportsektoren: et projekt af fælles interesse, som sikrer kontinuiteten i TEN-T mellem medlemsstater eller mellem en medlemsstat og et tredjeland |
| --- | --- |

h)

»grænseoverskridende forbindelse« i transportsektoren: et projekt af fælles interesse, som sikrer kontinuiteten i TEN-T mellem medlemsstater eller mellem en medlemsstat og et tredjeland

| i) | »manglende forbindelse«: en manglende strækning inden for enhver transportform i TEN-T eller en transportstrækning, som skaber forbindelse mellem hovednettet eller det samlede net og TEN-T-korridorerne, der hindrer kontinuiteten i TEN-T, eller som indeholder en eller flere flaskehalse, der påvirker kontinuiteten i TEN-T |
| --- | --- |

i)

»manglende forbindelse«: en manglende strækning inden for enhver transportform i TEN-T eller en transportstrækning, som skaber forbindelse mellem hovednettet eller det samlede net og TEN-T-korridorerne, der hindrer kontinuiteten i TEN-T, eller som indeholder en eller flere flaskehalse, der påvirker kontinuiteten i TEN-T

| j) | »infrastruktur med dobbelt anvendelse«: en transportnetinfrastruktur, der opfylder både civile og forsvarsmæssige behov |
| --- | --- |

j)

»infrastruktur med dobbelt anvendelse«: en transportnetinfrastruktur, der opfylder både civile og forsvarsmæssige behov

| k) | »grænseoverskridende projekt inden for vedvarende energi«: et projekt, der er udvalgt eller kan udvælges i henhold til en samarbejdsaftale eller anden form for aftale mellem to eller flere medlemsstater eller aftale mellem en eller flere medlemsstater og et eller flere tredjelande, som fastsat i artikel 8, 9, 11 og 13 i direktiv (EU) 2018/2001 om planlægning eller udbredelse af vedvarende energi, i overensstemmelse med kriterierne i del IV i bilaget til denne forordning |
| --- | --- |

k)

»grænseoverskridende projekt inden for vedvarende energi«: et projekt, der er udvalgt eller kan udvælges i henhold til en samarbejdsaftale eller anden form for aftale mellem to eller flere medlemsstater eller aftale mellem en eller flere medlemsstater og et eller flere tredjelande, som fastsat i artikel 8, 9, 11 og 13 i direktiv (EU) 2018/2001 om planlægning eller udbredelse af vedvarende energi, i overensstemmelse med kriterierne i del IV i bilaget til denne forordning

| l) | »energieffektivitet først«: energieffektivitet først som defineret i artikel 2, nr. 18), i forordning (EU) 2018/1999 |
| --- | --- |

l)

»energieffektivitet først«: energieffektivitet først som defineret i artikel 2, nr. 18), i forordning (EU) 2018/1999

| m) | »infrastruktur til digital konnektivitet«: net med meget høj kapacitet, 5G-systemer, lokal trådløs konnektivitet af meget høj kvalitet og backbonenet samt digitale driftsplatforme med direkte tilknytning til transport- og energiinfrastruktur |
| --- | --- |

m)

»infrastruktur til digital konnektivitet«: net med meget høj kapacitet, 5G-systemer, lokal trådløs konnektivitet af meget høj kvalitet og backbonenet samt digitale driftsplatforme med direkte tilknytning til transport- og energiinfrastruktur

| n) | »5G-systemer«: et sæt digitale infrastrukturelementer, der er baseret på globalt aftalte standarder for mobil og trådløs kommunikationsteknologi, som anvendes til at skabe konnektivitet og værdiforøgende tjenester med højydelsesegenskaber såsom meget høj datahastighed og -kapacitet, kommunikation med lav latenstid, ultrahøj pålidelighed eller understøttelse af et stort antal forbundne enheder |
| --- | --- |

n)

»5G-systemer«: et sæt digitale infrastrukturelementer, der er baseret på globalt aftalte standarder for mobil og trådløs kommunikationsteknologi, som anvendes til at skabe konnektivitet og værdiforøgende tjenester med højydelsesegenskaber såsom meget høj datahastighed og -kapacitet, kommunikation med lav latenstid, ultrahøj pålidelighed eller understøttelse af et stort antal forbundne enheder

| o) | »5G-korridor«: transportrute, vej, jernbane eller indre vandvej med fuld dækning af infrastruktur til digital konnektivitet og især 5G-systemer, som muliggør uafbrudt levering af synergistiske digitale tjenester såsom opkoblet og automatiseret mobilitet, lignende intelligente mobilitetstjenester for jernbaner eller digital konnektivitet på indre vandveje |
| --- | --- |

o)

»5G-korridor«: transportrute, vej, jernbane eller indre vandvej med fuld dækning af infrastruktur til digital konnektivitet og især 5G-systemer, som muliggør uafbrudt levering af synergistiske digitale tjenester såsom opkoblet og automatiseret mobilitet, lignende intelligente mobilitetstjenester for jernbaner eller digital konnektivitet på indre vandveje

| p) | »digitale driftsplatforme med direkte tilknytning til transport- og energiinfrastruktur«: fysiske og virtuelle informations- og kommunikationsteknologiressourcer, der anvendes via kommunikationsinfrastrukturen og understøtter strømme, lagring, behandling og analyse af transport- eller energiinfrastrukturdata eller af begge |
| --- | --- |

p)

»digitale driftsplatforme med direkte tilknytning til transport- og energiinfrastruktur«: fysiske og virtuelle informations- og kommunikationsteknologiressourcer, der anvendes via kommunikationsinfrastrukturen og understøtter strømme, lagring, behandling og analyse af transport- eller energiinfrastrukturdata eller af begge

| q) | »projekt af fælles interesse«: et projekt, der er udpeget i forordning (EU) nr. 1315/2013 eller i forordning (EU) nr. 347/2013 eller i nærværende forordnings artikel 8 |
| --- | --- |

q)

»projekt af fælles interesse«: et projekt, der er udpeget i forordning (EU) nr. 1315/2013 eller i forordning (EU) nr. 347/2013 eller i nærværende forordnings artikel 8

| r) | »undersøgelser«: de aktiviteter, der er nødvendige for at forberede et projekts gennemførelse, såsom forberedende undersøgelser, kortlægning, gennemførlighedsundersøgelser, evaluerings-, afprøvnings- og valideringsundersøgelser, herunder i form af software, og alle andre tekniske hjælpeforanstaltninger samt forudgående tiltag, der er nødvendige for at definere og udvikle et projekt og træffe beslutning om finansieringen heraf, f.eks. rekognoscering af de pågældende lokaliteter og udarbejdelse af finansieringspakken |
| --- | --- |

r)

»undersøgelser«: de aktiviteter, der er nødvendige for at forberede et projekts gennemførelse, såsom forberedende undersøgelser, kortlægning, gennemførlighedsundersøgelser, evaluerings-, afprøvnings- og valideringsundersøgelser, herunder i form af software, og alle andre tekniske hjælpeforanstaltninger samt forudgående tiltag, der er nødvendige for at definere og udvikle et projekt og træffe beslutning om finansieringen heraf, f.eks. rekognoscering af de pågældende lokaliteter og udarbejdelse af finansieringspakken

| s) | »socioøkonomiske drivkræfter«: enheder, der i kraft af deres opgave, karakter eller beliggenhed direkte eller indirekte skaber betydelige socioøkonomiske fordele for borgerne, virksomhederne og lokalsamfundene i deres omgivelser eller inden for deres indflydelsesområde |
| --- | --- |

s)

»socioøkonomiske drivkræfter«: enheder, der i kraft af deres opgave, karakter eller beliggenhed direkte eller indirekte skaber betydelige socioøkonomiske fordele for borgerne, virksomhederne og lokalsamfundene i deres omgivelser eller inden for deres indflydelsesområde

| t) | »tredjeland«: et land, der ikke er medlem af Unionen |
| --- | --- |

t)

»tredjeland«: et land, der ikke er medlem af Unionen

| u) | »net med meget høj kapacitet«: net med meget høj kapacitet som defineret i artikel 2, nr. 2), i direktiv (EU) 2018/1972 |
| --- | --- |

u)

»net med meget høj kapacitet«: net med meget høj kapacitet som defineret i artikel 2, nr. 2), i direktiv (EU) 2018/1972

| v) | »bygge- og anlægsarbejder«: anskaffelse, levering og anvendelse af komponenter, systemer og tjenesteydelser, herunder software, samt udførelse af udviklings-, bygge- og anlægsaktiviteter vedrørende et projekt, overtagelsen af anlægget og iværksættelsen af et projekt. |
| --- | --- |

v)

»bygge- og anlægsarbejder«: anskaffelse, levering og anvendelse af komponenter, systemer og tjenesteydelser, herunder software, samt udførelse af udviklings-, bygge- og anlægsaktiviteter vedrørende et projekt, overtagelsen af anlægget og iværksættelsen af et projekt.

Artikel 3

Mål

1.   De generelle mål med CEF er at opbygge, udvikle, modernisere og færdiggøre de transeuropæiske net inden for transportsektoren, energisektoren og den digitale sektor og at lette det grænseoverskridende samarbejde inden for vedvarende energi, samtidig med at der tages højde for de langsigtede dekarboniseringsforpligtelser og målene om at øge den europæiske konkurrencedygtighed, intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, den territoriale, sociale og økonomiske samhørighed og adgangen til og integrationen af det indre marked med vægt på at fremme synergivirkningerne mellem transportsektoren, energisektoren og den digitale sektor.

2.   De specifikke mål for CEF er:

| a) | i transportsektoren:






  i) | at bidrage til udviklingen af projekter af fælles interesse, som vedrører effektive, sammenkoblede og multimodale net og infrastruktur for intelligent, interoperabel, bæredygtig, inklusiv, tilgængelig og sikker mobilitet i overensstemmelse med målene i forordning (EU) nr. 1315/2013, og |
| --- | --- | --- |

a)

i transportsektoren:

i)

at bidrage til udviklingen af projekter af fælles interesse, som vedrører effektive, sammenkoblede og multimodale net og infrastruktur for intelligent, interoperabel, bæredygtig, inklusiv, tilgængelig og sikker mobilitet i overensstemmelse med målene i forordning (EU) nr. 1315/2013, og

| ii) | at tilpasse dele af TEN-T til dobbelt anvendelse af transportinfrastrukturen med henblik på at forbedre både civil og militær mobilitet |
| --- | --- |

ii)

at tilpasse dele af TEN-T til dobbelt anvendelse af transportinfrastrukturen med henblik på at forbedre både civil og militær mobilitet

| b) | i energisektoren:






  i) | at bidrage til udviklingen af projekter af fælles interesse, som vedrører yderligere integration af et effektivt og konkurrencedygtigt indre energimarked, nettenes interoperabilitet på tværs af grænser og sektorer, fremme af dekarbonisering af økonomien, fremme af energieffektivitet og sikring af forsyningssikkerheden, og |
| --- | --- | --- |

b)

i energisektoren:

i)

at bidrage til udviklingen af projekter af fælles interesse, som vedrører yderligere integration af et effektivt og konkurrencedygtigt indre energimarked, nettenes interoperabilitet på tværs af grænser og sektorer, fremme af dekarbonisering af økonomien, fremme af energieffektivitet og sikring af forsyningssikkerheden, og

| ii) | at fremme det grænseoverskridende samarbejde inden for energi, herunder vedvarende energi |
| --- | --- |

ii)

at fremme det grænseoverskridende samarbejde inden for energi, herunder vedvarende energi

| c) | i den digitale sektor at bidrage til udviklingen af projekter af fælles interesse vedrørende udbredelsen af og adgang til sikre digitale net med meget høj kapacitet, herunder 5G-systemer, og til øget modstandsdygtighed og kapacitet i de digitale backbonenet på Unionens område ved at forbinde dem med de tilgrænsende områder samt til digitaliseringen af transport- og energinet. |
| --- | --- |

c)

i den digitale sektor at bidrage til udviklingen af projekter af fælles interesse vedrørende udbredelsen af og adgang til sikre digitale net med meget høj kapacitet, herunder 5G-systemer, og til øget modstandsdygtighed og kapacitet i de digitale backbonenet på Unionens område ved at forbinde dem med de tilgrænsende områder samt til digitaliseringen af transport- og energinet.

Artikel 4

Budget

1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af CEF for perioden fra 1. januar 2021 til 31. december 2027 udgør 33 710 000 000 EUR (32) i løbende priser.

I overensstemmelse med Unionens målsætning om at integrere klimatiltag i Unionens sektorpolitikker og EU-fonde bidrager CEF gennem sine tiltag med 60 % af sin samlede finansieringsramme til klimamålsætninger.

2.   Det i stk. 1 omhandlede beløb fordeles som følger:

| a) | 25 807 000 000 EUR til de specifikke mål, jf. artikel 3, stk. 2, litra a), hvoraf:






  i) | 12 830 000 000 EUR stammer fra udgiftsområde 1(2) i FFR for 2021-2027, europæiske strategiske investeringer |
| --- | --- | --- |

a)

25 807 000 000 EUR til de specifikke mål, jf. artikel 3, stk. 2, litra a), hvoraf:

i)

12 830 000 000 EUR stammer fra udgiftsområde 1(2) i FFR for 2021-2027, europæiske strategiske investeringer

| ii) | 11 286 000 000 EUR overføres fra Samhørighedsfonden og anvendes i overensstemmelse med denne forordning og udelukkende i de medlemsstater, som er berettiget til støtte fra Samhørighedsfonden |
| --- | --- |

ii)

11 286 000 000 EUR overføres fra Samhørighedsfonden og anvendes i overensstemmelse med denne forordning og udelukkende i de medlemsstater, som er berettiget til støtte fra Samhørighedsfonden

| iii) | 1 691 000 000 EUR fra udgiftsområde 5(13) i FFR for 2021-2027 tildeles det i artikel 3, stk. 2, litra a), nr. ii), omhandlede mål. |
| --- | --- |

iii)

1 691 000 000 EUR fra udgiftsområde 5(13) i FFR for 2021-2027 tildeles det i artikel 3, stk. 2, litra a), nr. ii), omhandlede mål.

| b) | 5 838 000 000 EUR til de specifikke mål, jf. artikel 3, stk. 2, litra b), hvoraf 15 %, med forbehold markedsudbredelse, tildeles grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi, og hvis tærsklen på 15 % er nået, sætter Kommissionen denne tærskel op til 20 % med forbehold af markedsudbredelse. |
| --- | --- |

b)

5 838 000 000 EUR til de specifikke mål, jf. artikel 3, stk. 2, litra b), hvoraf 15 %, med forbehold markedsudbredelse, tildeles grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi, og hvis tærsklen på 15 % er nået, sætter Kommissionen denne tærskel op til 20 % med forbehold af markedsudbredelse.

| c) | 2 065 000 000 EUR til de specifikke mål, jf. artikel 3, stk. 2, litra c). |
| --- | --- |

c)

2 065 000 000 EUR til de specifikke mål, jf. artikel 3, stk. 2, litra c).

3.   Kommissionen må ikke afvige fra det beløb, der er omhandlet i stk. 2, litra a), nr. ii).

4.   Op til 1 % af det i stk. 1 omhandlede beløb kan anvendes til finansiering af teknisk og administrativ bistand i forbindelse med gennemførelsen af CEF og de sektorspecifikke retningslinjer, eksempelvis forberedelses-, overvågnings-, kontrol-, revisions- og evalueringsaktiviteter, herunder institutionelle IT-systemer. Dette beløb kan også anvendes til finansiering af ledsageforanstaltninger til støtte for forberedelsen af projekter, og navnlig til rådgivningstjenester til projektiværksættere vedrørende finansieringsmuligheder med henblik på at hjælpe dem med at strukturere deres projektfinansiering.

5.   Budgetforpligtelser for tiltag, der løber over mere end ét regnskabsår, kan opdeles på to eller flere år i årlige trancher.

6.   I overensstemmelse med finansforordningens artikel 193, stk. 2, andet afsnit, litra a), under hensyntagen til nærværende forordnings forsinkede ikrafttræden samt for at sikre kontinuitet kan omkostninger, som er påløbet i forbindelse med tiltag, der støttes i henhold til nærværende forordning, i en begrænset periode anses for støtteberettigede fra den 1. januar 2021, selv hvis de er påløbet, inden ansøgningen om tilskud eller anmodningen om bistand blev indgivet.

7.   Det beløb, der overføres fra Samhørighedsfonden, gennemføres i overensstemmelse med denne forordning, jf. dog denne artikels stk. 8, og uden at det berører artikel 15, stk. 2, litra c).

8.   For så vidt angår de beløb, der overføres fra Samhørighedsfonden, stilles 30 % af disse beløb straks til rådighed på et konkurrencepræget grundlag for alle de medlemsstater, der er berettigede til støtte fra Samhørighedsfonden, til finansiering af transportinfrastrukturprojekter i overensstemmelse med nærværende forordning, idet der prioriteres at støtte det størst mulige antal grænseoverskridende forbindelser og manglende forbindelser. Indtil den 31. december 2023 skal udvælgelsen af støtteberettigede projekter overholde de nationale tildelinger under Samhørighedsfonden med hensyn til 70 % af de overførte midler. Fra og med den 1. januar 2024 skal midler, der overføres til CEF, og som ikke er afsat til et transportinfrastrukturprojekt, stilles til rådighed for alle medlemsstater, der er berettiget til støtte fra Samhørighedsfonden, til finansiering af transportinfrastrukturprojekter i overensstemmelse med nærværende forordning.

9.   For så vidt angår medlemsstater, hvis BNI pr. indbygger målt i købekraftstandard (PPS) for perioden 2015-2017 er mindre end 60 % af den gennemsnitlige BNI pr. indbygger i EU-27, garanteres indtil den 31. december 2024 70 % af 70 % af det beløb, som disse medlemsstater har overført til CEF.

10.   Indtil den 31. december 2025 må det samlede tildelte beløb fra beløbet, der er omhandlet i stk. 2, litra a), nr. ii), til tiltag i en medlemsstat, der er berettiget til støtte fra Samhørighedsfonden, ikke overstige 170 % af denne medlemsstats andel af det samlede beløb, der overføres fra Samhørighedsfonden.

11.   For at støtte medlemsstater, som er berettiget til støtte fra Samhørighedsfonden, og vil kunne have vanskeligheder med at udforme projekter, der har nået en tilstrækkelig modenhedsgrad og/eller kvalitet, eller begge dele, og som har en tilstrækkelig merværdi på EU-plan, gives der særlig opmærksomhed til teknisk bistand, der har til formål at styrke den institutionelle kapacitet og effektiviteten af offentlige forvaltninger og offentlige tjenester i forbindelse med udvikling og gennemførelse af projekter, der er opført i denne forordning.

Kommissionen gør sit yderste for at sætte medlemsstater, der er berettiget til finansiering fra Samhørighedsfonden, i stand til inden udgangen af perioden 2021-2027 at opnå den størst mulige udnyttelse af det beløb, som overføres til CEF, herunder gennem iværksættelse af supplerende indkaldelser.

Derudover, gives særlig opmærksomhed og støtte til de medlemsstater, hvis BNI pr. indbygger målt i PPS for perioden 2015-2017 er mindre end 60 % af den gennemsnitlige BNI pr. indbygger i EU-27.

12.   Det beløb, der overføres fra Samhørighedsfonden, må ikke anvendes til finansiering af tværsektorielle arbejdsprogrammer og blandingsoperationer.

13.   Midler, der er tildelt medlemsstaterne ved delt forvaltning, kan på anmodning fra de pågældende medlemsstater overføres til CEF på de betingelser der er fastsat i artikel 21 i forordning (EU) 2021/1060. Kommissionen forvalter disse midler direkte i overensstemmelse med finansforordningens artikel 62, stk. 1, første afsnit, litra a), eller indirekte i overensstemmelse med nævnte afsnits litra c). De omhandlede midler anvendes til fordel for den pågældende medlemsstat.

14.   Uden at det berører denne artikels stk. 13 kan midler, der er tildelt medlemsstaterne ved delt forvaltning inden for den digitale sektor, på disse medlemsstaters anmodning overføres til CEF, herunder med henblik på at supplere finansieringen af støtteberettigede tiltag i henhold til denne forordnings artikel 9, stk. 4, med op til 100 % af de samlede støtteberettigede omkostninger, uden at dette berører medfinansieringsprincippet i finansforordningens artikel 190 og reglerne for statsstøtte. Disse midler anvendes udelukkende til fordel for den pågældende medlemsstat.

Artikel 5

Tredjelande, der er associeret til CEF

1.   CEF er åbent for deltagelse for følgende tredjelande:

| a) | medlemmer af Den Europæiske Frihandelssammenslutning, som er medlem af EØS, jf. betingelserne i EØS-aftalen |
| --- | --- |

a)

medlemmer af Den Europæiske Frihandelssammenslutning, som er medlem af EØS, jf. betingelserne i EØS-aftalen

| b) | tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og Associeringsrådets afgørelser eller i lignende aftaler, og i overensstemmelse med de specifikke betingelser i aftaler mellem Unionen og disse lande |
| --- | --- |

b)

tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og Associeringsrådets afgørelser eller i lignende aftaler, og i overensstemmelse med de specifikke betingelser i aftaler mellem Unionen og disse lande

| c) | lande omfattet af den europæiske naboskabspolitik i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og Associeringsrådets afgørelser eller i lignende aftaler, og i overensstemmelse med de specifikke betingelser i aftaler mellem EU og disse lande |
| --- | --- |

c)

lande omfattet af den europæiske naboskabspolitik i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og Associeringsrådets afgørelser eller i lignende aftaler, og i overensstemmelse med de specifikke betingelser i aftaler mellem EU og disse lande

| d) | Andre tredjelande i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i en konkret aftale om tredjelandets deltagelse i Unionens programmer, forudsat at der i aftalen:






  i) | sikres en rimelig balance for så vidt angår bidrag og fordele for det tredjeland, som deltager i EU-programmerne |
| --- | --- | --- |

d)

Andre tredjelande i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i en konkret aftale om tredjelandets deltagelse i Unionens programmer, forudsat at der i aftalen:

i)

sikres en rimelig balance for så vidt angår bidrag og fordele for det tredjeland, som deltager i EU-programmerne

| ii) | fastsættes betingelser for deltagelse i CEF'erne, herunder beregningen af finansielle bidrag til de enkelte programmer og deres administrative omkostninger |
| --- | --- |

ii)

fastsættes betingelser for deltagelse i CEF'erne, herunder beregningen af finansielle bidrag til de enkelte programmer og deres administrative omkostninger

| iii) | ikke indrømmes tredjelandet beslutningskompetence med hensyn til EU-programmet |
| --- | --- |

iii)

ikke indrømmes tredjelandet beslutningskompetence med hensyn til EU-programmet

| iv) | garanterer Unionen ret til at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning og beskytte sine finansielle interesser |
| --- | --- |

iv)

garanterer Unionen ret til at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning og beskytte sine finansielle interesser

| v) | fastsætter gensidighed med hensyn til adgang til tilsvarende programmer i tredjelandet. |
| --- | --- |

v)

fastsætter gensidighed med hensyn til adgang til tilsvarende programmer i tredjelandet.

De i denne artikels første afsnit, litra d), nr. ii), omhandlede bidrag udgør formålsbestemte indtægter i henhold til finansforordningens artikel 21, stk. 5.

2.   Uden at det berører artikel 8 i forordning (EU) nr. 1315/2013 kan de tredjelande, der er omhandlet i denne artikels stk. 1, og enheder, der er etableret i disse lande, ikke modtage finansiel støtte i henhold til denne forordning, medmindre det er absolut nødvendigt for at opfylde målene for et givet projekt af fælles interesse eller et projekt i overensstemmelse med artikel 7, stk. 1, i nærværende forordning og på betingelserne i de arbejdsprogrammer, der er omhandlet i nærværende forordnings artikel 20.

Artikel 6

Gennemførelse og former for EU-finansiering

1.   CEF gennemføres ved direkte forvaltning i overensstemmelse med finansforordningen eller ved indirekte forvaltning af de i finansforordningens artikel 62, stk. 1, første afsnit, litra c), omhandlede organer.

2.   CEF kan yde finansiering i form af tilskud og udbud, som fastsat i finansforordningen. Det kan også bidrage til blandingsoperationer i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/523 (33) og finansforordningens afsnit X. Unionens bidrag til blandingsoperationer i transportsektoren må ikke overstige 10 % af det budgetbeløb, der er angivet i nærværende forordnings artikel 4, stk. 2, litra a), nr. i). I transportsektoren kan blandingsoperationer anvendes til tiltag vedrørende intelligent, interoperabel, bæredygtig, inklusiv, tilgængelig og sikker mobilitet, jf. nærværende forordnings artikel 9, stk. 2, litra b).

3.   Kommissionen kan i henhold til finansforordningens artikel 69 bemyndige forvaltningsorganerne til at gennemføre en del af CEF med henblik på opfylde kravene til optimal forvaltning og effektivitet for CEF inden for transportsektoren, energisektoren og den digitale sektor.

4.   Bidrag til en mekanisme for gensidig forsikring kan dække den risiko, der er forbundet med tilbagesøgning af midler, der skyldes af modtagere, og betragtes som en tilstrækkelig garanti i henhold til finansforordningen artikel 33, stk. 7, i forordning (EU) 2021/695 finder anvendelse.

Artikel 7

Grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi

1.   Grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi bidrager til dekarbonisering, til færdiggørelse af det indre energimarked og til forbedring af forsyningssikkerheden. Disse projekter indgår i en samarbejdsaftale eller i anden form for aftale mellem to eller flere medlemsstater eller mellem en eller flere medlemsstater og et eller flere tredjelande, som fastsat i artikel 8, 9, 11 og 13 i direktiv (EU) 2018/2001. Disse projekter skal opfylde målene og de generelle kriterier samt overholde den procedure, der er fastsat i del IV i bilaget til denne forordning.

2.   Senest den 31. december 2021 vedtager Kommissionen delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 26 for, uden at det berører de tildelingskriterier, der er fastsat i artikel 14, at fastsætte specifikke udvælgelseskriterier og de nærmere detaljer for udvælgelsesprocessen for projekterne. Kommissionen offentliggør metoden til vurdering af projektets bidrag til de generelle kriterier og til udarbejdelse af den cost-benefit-analyse, der er specificeret i bilagets del IV.

3.   Undersøgelser der har til formål at udvikle og udpege grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi er støtteberettigede i henhold til denne forordning.

4.   Grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi er berettiget til EU-finansiering til bygge- og anlægsarbejder, såfremt de opfylder følgende supplerende kriterier:

| a) | Den projektspecifikke cost-benefit-analyse i medfør af punkt 3 i bilagets del IV er obligatorisk for alle støttede projekter og tager hensyn til eventuelle indtægter som følge af støtteordningerne, er gennemført på en gennemsigtig, sammenhængende og udtømmende måde og dokumenterer tilstedeværelsen af betydelige omkostningsbesparelser eller fordele, eller begge dele, i form af systemintegration, miljømæssig bæredygtighed, forsyningssikkerhed eller innovation, og |
| --- | --- |

a)

Den projektspecifikke cost-benefit-analyse i medfør af punkt 3 i bilagets del IV er obligatorisk for alle støttede projekter og tager hensyn til eventuelle indtægter som følge af støtteordningerne, er gennemført på en gennemsigtig, sammenhængende og udtømmende måde og dokumenterer tilstedeværelsen af betydelige omkostningsbesparelser eller fordele, eller begge dele, i form af systemintegration, miljømæssig bæredygtighed, forsyningssikkerhed eller innovation, og

| b) | ansøgeren påviser, at projektet ikke ville blive gennemført uden tilskuddet, eller at projektet ikke kan være kommercielt levedygtigt uden tilskuddet. |
| --- | --- |

b)

ansøgeren påviser, at projektet ikke ville blive gennemført uden tilskuddet, eller at projektet ikke kan være kommercielt levedygtigt uden tilskuddet.

5.   Tilskudsbeløbet for bygge- og anlægsarbejder:

| a) | skal være forholdsmæssigt afpasset til de omkostningsbesparelser eller fordele, der er omhandlet i punkt 2, litra b), i bilagets del IV, eller begge |
| --- | --- |

a)

skal være forholdsmæssigt afpasset til de omkostningsbesparelser eller fordele, der er omhandlet i punkt 2, litra b), i bilagets del IV, eller begge

| b) | må ikke overstige det beløb, der kræves for at sikre, at projektet gennemføres eller bliver kommercielt rentabelt, og |
| --- | --- |

b)

må ikke overstige det beløb, der kræves for at sikre, at projektet gennemføres eller bliver kommercielt rentabelt, og

| c) | skal overholde artikel 15, stk. 3. |
| --- | --- |

c)

skal overholde artikel 15, stk. 3.

6.   CEF skal give mulighed for koordineret finansiering med den befordrende ramme for udbredelse af vedvarende energi, som er omhandlet i artikel 3, stk. 5, i direktiv (EU) 2018/2001, og for medfinansiering med Unionens mekanisme for finansiering af vedvarende energi, der er omhandlet i artikel 33 i forordning (EU) 2018/1999.

7.   Kommissionen vurderer regelmæssigt anvendelsen af midlerne til grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi mod referencebeløbet fastsat i nærværende forordnings artikel 4, stk. 2, litra b). Efter denne vurdering skal uudnyttede budgetmidler, som er tiltænkt grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi, i tilfælde af at der ikke er tilstrækkelig anvendelse af midlerne til disse projekter i markedet, anvendes til at opfylde målene for de transeuropæiske energinet, som er fastsat i nærværende forordnings artikel 3, stk. 2, litra b), nr. i) for så vidt angår de støtteberettigede tiltag, der er omhandlet i nærværende forordnings artikel 9, stk. 3, litra a), og kan fra 2024 også anvendes til at medfinansiere Unionens mekanisme for finansiering af vedvarende energi, som er oprettet i henhold til forordning (EU) 2018/1999.

8.   Kommissionen vedtager en gennemførelsesretsakt, der fastsætter specifikke regler for medfinansiering mellem de dele, der vedrører grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi under CEF, og Unionens mekanisme for finansiering af vedvarende energi, der er oprettet i henhold til artikel 33 i forordning (EU) 2018/1999. Denne gennemførelsesretsakt vedtages efter undersøgelsesproceduren i nærværende forordnings artikel 24, stk. 2.

Artikel 8

Projekter af fælles interesse inden for infrastruktur til digital konnektivitet

1.   Projekter af fælles interesse inden for infrastruktur til digital konnektivitet er de projekter, der yder et vigtigt bidrag til Unionens strategiske konnektivitetsmål og/eller leverer netinfrastrukturen til støtte for den digitale omstilling af økonomien og samfundet, samt Unionens digitale indre marked.

2.   Projekter af fælles interesse inden for infrastruktur til digital konnektivitet skal opfylde følgende kriterier:

| a) | projektet bidrager til det specifikke mål, jf. artikel 3, stk. 2, litra c), og |
| --- | --- |

a)

projektet bidrager til det specifikke mål, jf. artikel 3, stk. 2, litra c), og

| b) | projektet anvender den bedst tilgængelige og bedst egnede teknologi til det specifikke projekt, som tilbyder den bedste balance med hensyn til datastrømskapacitet, transmissionssikkerhed, netmodstandsdygtighed, cybersikkerhed og omkostningseffektivitet. |
| --- | --- |

b)

projektet anvender den bedst tilgængelige og bedst egnede teknologi til det specifikke projekt, som tilbyder den bedste balance med hensyn til datastrømskapacitet, transmissionssikkerhed, netmodstandsdygtighed, cybersikkerhed og omkostningseffektivitet.

3.   Undersøgelser der har til formål at udvikle og udpege projekter af fælles interesse inden for infrastruktur til digital konnektivitet er støtteberettigede i henhold til denne forordning.

4.   Uden at det berører tildelingskriterierne fastsat i artikel 14, prioriteres finansieringen under hensyntagen til følgende kriterier:

| a) | Tiltag, der bidrager til udbredelsen af og adgangen til net med meget høj kapacitet, herunder 5G-systemer og anden avanceret konnektivitet, i overensstemmelse med Unionens strategiske konnektivitetsmål i områder, hvor socioøkonomiske drivkræfter er beliggende, prioriteres under hensyntagen til disse områders behov for konnektivitet og den yderligere områdedækning, der skabes, herunder for husholdninger, i overensstemmelse med bilagets del V, punkt 1. Enkeltstående udbredelser til socioøkonomiske drivkræfter er støtteberettiget, forudsat disse udbredelser er økonomisk proportionelt og fysisk gennemførlige. |
| --- | --- |

a)

Tiltag, der bidrager til udbredelsen af og adgangen til net med meget høj kapacitet, herunder 5G-systemer og anden avanceret konnektivitet, i overensstemmelse med Unionens strategiske konnektivitetsmål i områder, hvor socioøkonomiske drivkræfter er beliggende, prioriteres under hensyntagen til disse områders behov for konnektivitet og den yderligere områdedækning, der skabes, herunder for husholdninger, i overensstemmelse med bilagets del V, punkt 1. Enkeltstående udbredelser til socioøkonomiske drivkræfter er støtteberettiget, forudsat disse udbredelser er økonomisk proportionelt og fysisk gennemførlige.

| b) | Tiltag, der bidrager til levering af lokal trådløs konnektivitet af meget høj kvalitet i lokalsamfundene, prioriteres i overensstemmelse med bilagets del V, punkt 2. |
| --- | --- |

b)

Tiltag, der bidrager til levering af lokal trådløs konnektivitet af meget høj kvalitet i lokalsamfundene, prioriteres i overensstemmelse med bilagets del V, punkt 2.

| c) | Tiltag, der bidrager til udbredelsen af 5G-korridorer langs større transportruter, herunder på TEN-T, såsom dem, der er opført i bilagets del V, punkt 3, prioriteres for at sikre dækning langs disse større transportruter, der muliggør uafbrudt levering af synergistiske digitale tjenester, under hensyntagen til den socioøkonomiske relevans i forhold til allerede installerede teknologiske løsninger i en fremadskuende tilgang. |
| --- | --- |

c)

Tiltag, der bidrager til udbredelsen af 5G-korridorer langs større transportruter, herunder på TEN-T, såsom dem, der er opført i bilagets del V, punkt 3, prioriteres for at sikre dækning langs disse større transportruter, der muliggør uafbrudt levering af synergistiske digitale tjenester, under hensyntagen til den socioøkonomiske relevans i forhold til allerede installerede teknologiske løsninger i en fremadskuende tilgang.

| d) | Projekter af fælles interesse, som har til formål at udbrede eller i betydelig grad at opgradere grænseoverskridende backbonenet, der skal forbinde EU med tredjelande og styrke forbindelserne mellem elektroniske kommunikationsnet inden for EU's område, herunder undervandskabler, prioriteres efter, hvor meget de bidrager til at øge ydeevnen, modstandsdygtigheden og den meget høje kapacitet af disse elektroniske kommunikationsnet. |
| --- | --- |

d)

Projekter af fælles interesse, som har til formål at udbrede eller i betydelig grad at opgradere grænseoverskridende backbonenet, der skal forbinde EU med tredjelande og styrke forbindelserne mellem elektroniske kommunikationsnet inden for EU's område, herunder undervandskabler, prioriteres efter, hvor meget de bidrager til at øge ydeevnen, modstandsdygtigheden og den meget høje kapacitet af disse elektroniske kommunikationsnet.

| e) | Projekter af fælles interesse om oprettelse af digitale driftsplatforme prioriterer tiltag, der bygger på de mest avancerede teknologier, og samtidig tager aspekter såsom interoperabilitet, cybersikkerhed, databeskyttelse og videreanvendelse af data i betragtning. |
| --- | --- |

e)

Projekter af fælles interesse om oprettelse af digitale driftsplatforme prioriterer tiltag, der bygger på de mest avancerede teknologier, og samtidig tager aspekter såsom interoperabilitet, cybersikkerhed, databeskyttelse og videreanvendelse af data i betragtning.

KAPITEL II

STØTTEBERETTIGELSE

Artikel 9

Støtteberettigede tiltag

1.   Kun tiltag, som bidrager til opfyldelsen af de mål, der er omhandlet i artikel 3, idet der tages hensyn til de langsigtede dekarboniseringsforpligtelser, er støtteberettiget. Sådanne tiltag omfatter undersøgelser, bygge- og anlægsarbejder og andre ledsageforanstaltninger, der er nødvendige for forvaltning og gennemførelse af CEF og de sektorspecifikke retningslinjer. Undersøgelser er kun støtteberettigede, hvis de vedrører projekter, der er støtteberettigede i henhold til CEF.

2.   I transportsektoren kan udelukkende følgende tiltag komme i betragtning til at modtage finansiel støtte fra Unionen i henhold til denne forordning:

| a) | tiltag vedrørende effektive, sammenkoblede, interoperable og multimodale net til udvikling af jernbaneinfrastruktur, vejinfrastruktur, infrastruktur i form af indre vandveje og maritim infrastruktur:






  i) | tiltag til gennemførelse af hovednettet i overensstemmelse med kapitel III i forordning (EU) nr. 1315/2013, herunder tiltag vedrørende grænseoverskridende forbindelser og manglende forbindelser, såsom. dem, der er opført i del III i bilaget til nærværende forordning, samt byknudepunkter, multimodale logistiske platforme, søhavne, indlandshavne, banegodsterminaler i hovednettet og forbindelser til lufthavne i hovednettet som defineret i bilag II til forordning (EU) nr. 1315/2013; tiltag til gennemførelse af hovednettet kan omfatte relaterede elementer, der befinder sig i det samlede net, hvis det er nødvendigt for at optimere investeringen, og i henhold til de nærmere bestemmelser i de arbejdsprogrammer, der er omhandlet i artikel 20 i nærværende forordning |
| --- | --- | --- |

a)

tiltag vedrørende effektive, sammenkoblede, interoperable og multimodale net til udvikling af jernbaneinfrastruktur, vejinfrastruktur, infrastruktur i form af indre vandveje og maritim infrastruktur:

i)

tiltag til gennemførelse af hovednettet i overensstemmelse med kapitel III i forordning (EU) nr. 1315/2013, herunder tiltag vedrørende grænseoverskridende forbindelser og manglende forbindelser, såsom. dem, der er opført i del III i bilaget til nærværende forordning, samt byknudepunkter, multimodale logistiske platforme, søhavne, indlandshavne, banegodsterminaler i hovednettet og forbindelser til lufthavne i hovednettet som defineret i bilag II til forordning (EU) nr. 1315/2013; tiltag til gennemførelse af hovednettet kan omfatte relaterede elementer, der befinder sig i det samlede net, hvis det er nødvendigt for at optimere investeringen, og i henhold til de nærmere bestemmelser i de arbejdsprogrammer, der er omhandlet i artikel 20 i nærværende forordning

| ii) | tiltag vedrørende det samlede nets grænseoverskridende forbindelser i overensstemmelse med kapitel II i forordning (EU) nr. 1315/2013, såsom dem, der er opført i del III, punkt 2, i bilaget til nærværende forordning, tiltag omhandlet i del III, punkt 3, i bilaget til nærværende forordning, tiltag vedrørende undersøgelser om udvikling af det samlede net og tiltag vedrørende søhavne og indlandshavne i det samlede net i overensstemmelse med kapitel II i forordning (EU) nr. 1315/2013 |
| --- | --- |

ii)

tiltag vedrørende det samlede nets grænseoverskridende forbindelser i overensstemmelse med kapitel II i forordning (EU) nr. 1315/2013, såsom dem, der er opført i del III, punkt 2, i bilaget til nærværende forordning, tiltag omhandlet i del III, punkt 3, i bilaget til nærværende forordning, tiltag vedrørende undersøgelser om udvikling af det samlede net og tiltag vedrørende søhavne og indlandshavne i det samlede net i overensstemmelse med kapitel II i forordning (EU) nr. 1315/2013

| iii) | tiltag til reetablering af manglende regionale grænseoverskridende jernbaneforbindelser i TEN-T-nettet, som tidligere er blevet taget ud af brug eller nedlagt |
| --- | --- |

iii)

tiltag til reetablering af manglende regionale grænseoverskridende jernbaneforbindelser i TEN-T-nettet, som tidligere er blevet taget ud af brug eller nedlagt

| iv) | tiltag til gennemførelse af strækninger i det samlede net, der befinder sig i regioner i den yderste periferi i overensstemmelse med kapitel II i forordning (EU) nr. 1315/2013, herunder tiltag vedrørende relevante byknudepunkter, søhavne, indlandshavne, banegodsterminaler, forbindelser til lufthavne og multimodale logistiske platforme i det samlede net, som defineret i bilag II i forordning (EU) nr. 1315/2013 |
| --- | --- |

iv)

tiltag til gennemførelse af strækninger i det samlede net, der befinder sig i regioner i den yderste periferi i overensstemmelse med kapitel II i forordning (EU) nr. 1315/2013, herunder tiltag vedrørende relevante byknudepunkter, søhavne, indlandshavne, banegodsterminaler, forbindelser til lufthavne og multimodale logistiske platforme i det samlede net, som defineret i bilag II i forordning (EU) nr. 1315/2013

| v) | tiltag til støtte for projekter af fælles interesse med det mål at forbinde det transeuropæiske transportnet med infrastrukturnet i nabolande, som defineret i artikel 8, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1315/2013 |
| --- | --- |

v)

tiltag til støtte for projekter af fælles interesse med det mål at forbinde det transeuropæiske transportnet med infrastrukturnet i nabolande, som defineret i artikel 8, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1315/2013

| b) | tiltag vedrørende intelligent, interoperabel, bæredygtig, multimodal, inklusiv, tilgængelig og sikker mobilitet:






  i) | tiltag til støtte for motorveje til søs, jf. artikel 21 i forordning (EU) nr. 1315/2013, med fokus på grænseoverskridende nærskibsfart |
| --- | --- | --- |

b)

tiltag vedrørende intelligent, interoperabel, bæredygtig, multimodal, inklusiv, tilgængelig og sikker mobilitet:

i)

tiltag til støtte for motorveje til søs, jf. artikel 21 i forordning (EU) nr. 1315/2013, med fokus på grænseoverskridende nærskibsfart

| ii) | tiltag til støtte for trafiktelematiksystemer i overensstemmelse med artikel 31 i forordning (EU) nr. 1315/2013 for så vidt angår de respektive transportformer, herunder navnlig:






  — | for så vidt angår jernbaneforbindelser: ERTMS |
| --- | --- | --- |

ii)

tiltag til støtte for trafiktelematiksystemer i overensstemmelse med artikel 31 i forordning (EU) nr. 1315/2013 for så vidt angår de respektive transportformer, herunder navnlig:

—

for så vidt angår jernbaneforbindelser: ERTMS

| — | for så vidt angår indre vandveje: flodinformationstjenester (RIS) |
| --- | --- |

—

for så vidt angår indre vandveje: flodinformationstjenester (RIS)

| — | for så vidt angår vejtransport: intelligente transportsystemer (ITS) |
| --- | --- |

—

for så vidt angår vejtransport: intelligente transportsystemer (ITS)

| — | for så vidt angår søtransport: trafikovervågnings- og trafikinformationssystemer for skibsfarten (VTMIS) og elektroniske søfartstjenester, herunder enstrengede elektroniske tjenester såsom enstrengede søfartstjenester, fælles havnesystemer og relevante toldinformationssystemer |
| --- | --- |

—

for så vidt angår søtransport: trafikovervågnings- og trafikinformationssystemer for skibsfarten (VTMIS) og elektroniske søfartstjenester, herunder enstrengede elektroniske tjenester såsom enstrengede søfartstjenester, fælles havnesystemer og relevante toldinformationssystemer

| — | for så vidt angår lufttransport: lufttrafikstyringssystemer, navnlig de systemer, der er resultater af ATM-forskning i det fælles europæiske luftrum (SESAR) |
| --- | --- |

—

for så vidt angår lufttransport: lufttrafikstyringssystemer, navnlig de systemer, der er resultater af ATM-forskning i det fælles europæiske luftrum (SESAR)

| iii) | tiltag til støtte for bæredygtige godstransporttjenester i overensstemmelse med artikel 32 i forordning (EU) nr. 1315/2013 og tiltag til reduktion af banegodstrafikstøj |
| --- | --- |

iii)

tiltag til støtte for bæredygtige godstransporttjenester i overensstemmelse med artikel 32 i forordning (EU) nr. 1315/2013 og tiltag til reduktion af banegodstrafikstøj

| iv) | tiltag til støtte for nye teknologier og innovation, herunder automatisering, forbedrede transporttjenester, modal integration og infrastruktur for alternative brændstoffer til alle transportformer i overensstemmelse med artikel 33 i forordning (EU) nr. 1315/2013 |
| --- | --- |

iv)

tiltag til støtte for nye teknologier og innovation, herunder automatisering, forbedrede transporttjenester, modal integration og infrastruktur for alternative brændstoffer til alle transportformer i overensstemmelse med artikel 33 i forordning (EU) nr. 1315/2013

| v) | tiltag til fjernelse af hindringer for interoperabilitet, som defineret i artikel 3, litra o), i forordning (EU) nr. 1315/2013, navnlig hindringer i forbindelse med levering af korridor-/neteffekter, herunder tiltag der fremmer en stigning i godsbanetrafikken og automatiske faciliteter til skift af sporvidde |
| --- | --- |

v)

tiltag til fjernelse af hindringer for interoperabilitet, som defineret i artikel 3, litra o), i forordning (EU) nr. 1315/2013, navnlig hindringer i forbindelse med levering af korridor-/neteffekter, herunder tiltag der fremmer en stigning i godsbanetrafikken og automatiske faciliteter til skift af sporvidde

| vi) | tiltag til fjernelse af hindringer for interoperabilitet, navnlig i byknudepunkter som defineret i artikel 30 i forordning (EU) nr. 1315/2013 |
| --- | --- |

vi)

tiltag til fjernelse af hindringer for interoperabilitet, navnlig i byknudepunkter som defineret i artikel 30 i forordning (EU) nr. 1315/2013

| vii) | tiltag til gennemførelse af sikker infrastruktur og mobilitet, herunder færdselssikkerhed, i overensstemmelse med artikel 34 i forordning (EU) nr. 1315/2013 |
| --- | --- |

vii)

tiltag til gennemførelse af sikker infrastruktur og mobilitet, herunder færdselssikkerhed, i overensstemmelse med artikel 34 i forordning (EU) nr. 1315/2013

| viii) | tiltag til forbedring af transportinfrastrukturens modstandsdygtighed, navnlig dens modstandsdygtighed over for klimaændringer og naturkatastrofer og over for cybersikkerhedstrusler |
| --- | --- |

viii)

tiltag til forbedring af transportinfrastrukturens modstandsdygtighed, navnlig dens modstandsdygtighed over for klimaændringer og naturkatastrofer og over for cybersikkerhedstrusler

| ix) | tiltag til forbedring af transportinfrastrukturens tilgængelighed inden for alle transportformer og for alle brugere, navnlig brugere med nedsat mobilitet, i overensstemmelse med artikel 37 i forordning (EU) nr. 1315/2013 |
| --- | --- |

ix)

tiltag til forbedring af transportinfrastrukturens tilgængelighed inden for alle transportformer og for alle brugere, navnlig brugere med nedsat mobilitet, i overensstemmelse med artikel 37 i forordning (EU) nr. 1315/2013

| x) | tiltag med henblik på at forbedre transportinfrastrukturens tilgængelighed og disponibilitet med henblik på sikkerheds- og civilbeskyttelsesformål og tiltag, der tilpasser transportinfrastrukturen til Unionens kontrol ved de ydre grænser med henblik på at lette trafikstrømmene |
| --- | --- |

x)

tiltag med henblik på at forbedre transportinfrastrukturens tilgængelighed og disponibilitet med henblik på sikkerheds- og civilbeskyttelsesformål og tiltag, der tilpasser transportinfrastrukturen til Unionens kontrol ved de ydre grænser med henblik på at lette trafikstrømmene

| c) | i henhold til det specifikke mål, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra a), nr. ii), og i overensstemmelse med artikel 12, tiltag eller specifikke aktiviteter inden for et tiltag til støtte for nye eller eksisterende dele af TEN-T, som er egnede til militær transport, for at tilpasse TEN-T til krav til infrastruktur med dobbelt anvendelse. |
| --- | --- |

c)

i henhold til det specifikke mål, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra a), nr. ii), og i overensstemmelse med artikel 12, tiltag eller specifikke aktiviteter inden for et tiltag til støtte for nye eller eksisterende dele af TEN-T, som er egnede til militær transport, for at tilpasse TEN-T til krav til infrastruktur med dobbelt anvendelse.

3.   I energisektoren kan udelukkende følgende tiltag komme i betragtning til at modtage finansiel støtte fra Unionen i henhold til denne forordning:

| a) | tiltag vedrørende projekter af fælles interesse som fastsat i. artikel 14 i forordning (EU) nr. 347/2013 |
| --- | --- |

a)

tiltag vedrørende projekter af fælles interesse som fastsat i. artikel 14 i forordning (EU) nr. 347/2013

| b) | tiltag til støtte for grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi, herunder innovative løsninger samt oplagring af vedvarende energi, og deres udformning, som defineret i del IV i bilaget, såfremt betingelserne fastsat i artikel 7 opfyldes. |
| --- | --- |

b)

tiltag til støtte for grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi, herunder innovative løsninger samt oplagring af vedvarende energi, og deres udformning, som defineret i del IV i bilaget, såfremt betingelserne fastsat i artikel 7 opfyldes.

4.   I den digitale sektor kan udelukkende følgende tiltag komme i betragtning til at modtage finansiel støtte fra Unionen i henhold til denne forordning:

| a) | tiltag til støtte for udbredelsen af og adgangen til net med meget høj kapacitet, herunder 5G-systemer, der kan levere gigabitkonnektivitet i områder, hvor socioøkonomiske drivkræfter er beliggende |
| --- | --- |

a)

tiltag til støtte for udbredelsen af og adgangen til net med meget høj kapacitet, herunder 5G-systemer, der kan levere gigabitkonnektivitet i områder, hvor socioøkonomiske drivkræfter er beliggende

| b) | tiltag til støtte for levering af lokal trådløs konnektivitet af meget høj kvalitet, som er gratis og uden diskriminerende vilkår, i lokalsamfundene |
| --- | --- |

b)

tiltag til støtte for levering af lokal trådløs konnektivitet af meget høj kvalitet, som er gratis og uden diskriminerende vilkår, i lokalsamfundene

| c) | tiltag til gennemførelse af en uafbrudt dækning med 5G-systemer langs alle større transportruter, herunder TEN-T, såsom tiltagene, der er opført i bilagets del V, nr. 3 |
| --- | --- |

c)

tiltag til gennemførelse af en uafbrudt dækning med 5G-systemer langs alle større transportruter, herunder TEN-T, såsom tiltagene, der er opført i bilagets del V, nr. 3

| d) | tiltag til støtte for udbredelsen af nye eller en betydelig opgradering af eksisterende backbonenet, herunder ved hjælp af undervandskabler, i og mellem medlemsstaterne og mellem Unionen og tredjelande, såsom tiltagene, der er opført i bilagets del V, nr. 3, samt andre tiltag til støtte for udbredelsen af backbonenet omhandlet i nævnte nummer |
| --- | --- |

d)

tiltag til støtte for udbredelsen af nye eller en betydelig opgradering af eksisterende backbonenet, herunder ved hjælp af undervandskabler, i og mellem medlemsstaterne og mellem Unionen og tredjelande, såsom tiltagene, der er opført i bilagets del V, nr. 3, samt andre tiltag til støtte for udbredelsen af backbonenet omhandlet i nævnte nummer

| e) | tiltag til opfyldelse af krav til infrastruktur til digital konnektivitet med relation til grænseoverskridende projekter inden for transport eller energi eller til støtte for digitale driftsplatforme med direkte tilknytning til transport- eller energiinfrastruktur eller dem begge. |
| --- | --- |

e)

tiltag til opfyldelse af krav til infrastruktur til digital konnektivitet med relation til grænseoverskridende projekter inden for transport eller energi eller til støtte for digitale driftsplatforme med direkte tilknytning til transport- eller energiinfrastruktur eller dem begge.

Artikel 10

Synergivirkninger mellem transportsektoren, energisektoren og den digitale sektor

1.   Tiltag, der på samme tid bidrager til at opfylde et eller flere mål i mindst to sektorer, som omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra a), b) og c), er berettiget til at modtage finansiel støtte fra Unionen i henhold til denne forordning samt til at drage fordel af en højere medfinansieringssats i overensstemmelse med artikel 15. Sådanne tiltag gennemføres via arbejdsprogrammer, der omfatter mindst to sektorer og indeholder specifikke tildelingskriterier, og finansieres med budgetbidrag fra de pågældende sektorer.

2.   Inden for hver af sektorerne for transport, energi og digitalisering kan tiltag, der er støtteberettigede i overensstemmelse med artikel 9, omfatte synergetiske elementer, som er relateret til enhver af de andre sektorer, og som ikke vedrører støtteberettigede tiltag, der er omhandlet i henholdsvis artikel 9, stk. 2, stk. 3 eller stk. 4, såfremt de opfylder alle følgende krav:

| a) | omkostningerne ved de synergetiske elementer overstiger ikke 20 % af tiltagets samlede støtteberettigede omkostninger |
| --- | --- |

a)

omkostningerne ved de synergetiske elementer overstiger ikke 20 % af tiltagets samlede støtteberettigede omkostninger

| b) | de synergetiske elementer vedrører transportsektoren, energisektoren eller den digitale sektor, og |
| --- | --- |

b)

de synergetiske elementer vedrører transportsektoren, energisektoren eller den digitale sektor, og

| c) | de synergetiske elementer gør det muligt at forbedre tiltagets socioøkonomiske, klimamæssige og miljømæssige fordele i betydelig grad. |
| --- | --- |

c)

de synergetiske elementer gør det muligt at forbedre tiltagets socioøkonomiske, klimamæssige og miljømæssige fordele i betydelig grad.

Artikel 11

Støtteberettigede enheder

1.   For så vidt angår enheder finder kriterierne for støtteberettigelse fastsat i nærværende artikel anvendelse i tillæg til kriterierne fastsat i finansforordningens artikel 197.

2.   Følgende enheder er støtteberettigede:

| a) | juridiske enheder, der er etableret i:






  i) | en medlemsstat, herunder joint ventures |
| --- | --- | --- |

a)

juridiske enheder, der er etableret i:

i)

en medlemsstat, herunder joint ventures

| ii) | et tredjeland, som er associeret til CEF, eller |
| --- | --- |

ii)

et tredjeland, som er associeret til CEF, eller

| iii) | et oversøisk land eller territorium |
| --- | --- |

iii)

et oversøisk land eller territorium

| b) | juridiske enheder, der er etableret i henhold til EU-retten, og, hvis det er fastsat i arbejdsprogrammerne, internationale organisationer. |
| --- | --- |

b)

juridiske enheder, der er etableret i henhold til EU-retten, og, hvis det er fastsat i arbejdsprogrammerne, internationale organisationer.

3.   Fysiske personer er ikke støtteberettigede.

4.   Et arbejdsprogram kan fastsætte, at juridiske enheder etableret i tredjelande, der er associeret med CEF i overensstemmelse med artikel 5, og juridiske enheder, der er etableret i Unionen, men som direkte eller indirekte kontrolleres af tredjelande eller statsborgere i tredjelande eller af enheder etableret i tredjelande, ikke er berettiget til at deltage i alle eller nogle af tiltagene i henhold til de specifikke mål i artikel 3, stk. 2, litra c), af behørigt begrundede sikkerhedsmæssige årsager. I disse tilfælde er indkaldelser af forslag og indkaldelser af tilbud begrænset til enheder, der er etableret eller anses for at være etableret i medlemsstater, og som direkte eller indirekte kontrolleres af medlemsstater eller af statsborgere i medlemsstater.

5.   Juridiske enheder, der er etableret i et tredjeland, der ikke er associeret til CEF, er undtagelsesvis berettigede til at modtage finansiel støtte fra Unionen i henhold til CEF, hvis dette er absolut nødvendigt for at opfylde målene i et givet projekt af fælles interesse inden for transportsektoren, energisektoren og den digitale sektor eller i et grænseoverskridende projekt inden for vedvarende energi.

6.   For at være støtteberettigede skal forslag

| a) | indgives af en eller flere medlemsstater, eller |
| --- | --- |

a)

indgives af en eller flere medlemsstater, eller

| b) | med de berørte medlemsstaters samtykke indgives af internationale organisationer, fælles foretagender eller af offentlige eller private foretagender eller organer, herunder regionale eller lokale myndigheder. |
| --- | --- |

b)

med de berørte medlemsstaters samtykke indgives af internationale organisationer, fælles foretagender eller af offentlige eller private foretagender eller organer, herunder regionale eller lokale myndigheder.

Hvis en berørt medlemsstat er uenig i en indgivelse i henhold til første afsnits litra b), giver den meddelelse om disse oplysninger.

En medlemsstat kan beslutte, at forslag kan indgives uden dennes samtykke i forbindelse med et specifikt arbejdsprogram eller specifikke kategorier af ansøgninger. I så fald anføres dette efter anmodning fra den pågældende medlemsstat i det pågældende arbejdsprogram og i den pågældende indkaldelse af sådanne forslag.

Artikel 12

Særlige støtteberettigelsesregler i forbindelse med tiltag vedrørende tilpasning af TEN-T til både civil og forsvarsrelateret dobbelt anvendelse

1.   For tiltag, der bidrager til tilpasning af TEN-T-hovednettet eller det samlede net som defineret i forordning (EU) nr. 1315/2013 for at muliggøre en dobbelt anvendelse af infrastrukturen til både civile og forsvarsrelaterede formål, gælder følgende yderligere støtteberettigelsesregler:

| a) | Forslagene skal indgives af en eller flere medlemsstater eller med de berørte medlemsstaters samtykke af juridiske personer, der er etableret i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

a)

Forslagene skal indgives af en eller flere medlemsstater eller med de berørte medlemsstaters samtykke af juridiske personer, der er etableret i medlemsstaterne.

| b) | Tiltagene skal vedrøre de strækninger eller knudepunkter, som medlemsstaterne har udpeget i bilagene til »Militære krav til militær mobilitet i og uden for EU«, som Rådet vedtog den 20. november 2018, eller en eventuel yderligere liste, der vedtages efterfølgende, samt en eventuel yderligere vejledende liste over prioriterede projekter, som medlemsstaterne udpeger i overensstemmelse med handlingsplanen for militær mobilitet. |
| --- | --- |

b)

Tiltagene skal vedrøre de strækninger eller knudepunkter, som medlemsstaterne har udpeget i bilagene til »Militære krav til militær mobilitet i og uden for EU«, som Rådet vedtog den 20. november 2018, eller en eventuel yderligere liste, der vedtages efterfølgende, samt en eventuel yderligere vejledende liste over prioriterede projekter, som medlemsstaterne udpeger i overensstemmelse med handlingsplanen for militær mobilitet.

| c) | Tiltagene kan både vedrøre opgradering af eksisterende infrastrukturkomponenter eller opførelse af nye infrastrukturkomponenter under hensyntagen til de infrastrukturkrav, der er omhandlet i denne artikels stk. 2. |
| --- | --- |

c)

Tiltagene kan både vedrøre opgradering af eksisterende infrastrukturkomponenter eller opførelse af nye infrastrukturkomponenter under hensyntagen til de infrastrukturkrav, der er omhandlet i denne artikels stk. 2.

| d) | Tiltag til gennemførelse af et niveau for infrastrukturkrav, der overstiger det niveau, der kræves for dobbelt anvendelse, er støtteberettigede; omkostningerne derved er dog kun støtteberettigede op til det omkostningsniveau, som svarer til det niveau af krav, der er nødvendigt for dobbelt anvendelse; tiltag vedrørende infrastruktur, der kun anvendes til militære formål, er ikke støtteberettigede. |
| --- | --- |

d)

Tiltag til gennemførelse af et niveau for infrastrukturkrav, der overstiger det niveau, der kræves for dobbelt anvendelse, er støtteberettigede; omkostningerne derved er dog kun støtteberettigede op til det omkostningsniveau, som svarer til det niveau af krav, der er nødvendigt for dobbelt anvendelse; tiltag vedrørende infrastruktur, der kun anvendes til militære formål, er ikke støtteberettigede.

| e) | Tiltag i henhold til denne artikel finansieres kun fra det beløb, der er fastsat i denne forordnings artikel 4, stk. 2, litra a), nr. iii). |
| --- | --- |

e)

Tiltag i henhold til denne artikel finansieres kun fra det beløb, der er fastsat i denne forordnings artikel 4, stk. 2, litra a), nr. iii).

2.   Kommissionen vedtager en gennemførelsesretsakt, der om nødvendigt specificerer infrastrukturkravene for visse kategorier af tiltag vedrørende infrastruktur med dobbelt anvendelse og evalueringsproceduren for tiltag forbundet med tiltagene vedrørende infrastruktur med dobbelt anvendelse. Nævnte gennemførelsesretsakt vedtages efter undersøgelsesproceduren, der er omhandlet i artikel 24, stk. 2.

3.   Efter midtvejsevalueringen af CEF, som er fastsat i artikel 23, stk. 2, kan Kommissionen foreslå budgetmyndigheden, at den overfører de ikkeforpligtede beløb fra artikel 4, stk. 2, litra a), nr. iii), til artikel 4, stk. 2, litra a), nr. i).

KAPITEL III

TILSKUD

Artikel 13

Tilskud

Tilskud inden for rammerne af CEF tildeles og forvaltes i overensstemmelse med finansforordningens afsnit VIII.

Artikel 14

Tildelingskriterier

1.   Gennemsigtige tildelingskriterier fastlægges i arbejdsprogrammerne, jf. artikel 20, og i forslagsindkaldelserne, idet alene følgende elementer tages i betragtning, for så vidt som det er relevant:

| a) | økonomiske, sociale og miljømæssige virkninger, herunder indvirkningen på klimaet (fordele og omkostninger i relation til projektets livscyklus), soliditeten, udførligheden og gennemsigtigheden af analysen |
| --- | --- |

a)

økonomiske, sociale og miljømæssige virkninger, herunder indvirkningen på klimaet (fordele og omkostninger i relation til projektets livscyklus), soliditeten, udførligheden og gennemsigtigheden af analysen

| b) | aspekter vedrørende innovation og digitalisering, sikkerhed, interoperabilitet og tilgængelighed, herunder for personer med nedsat mobilitet |
| --- | --- |

b)

aspekter vedrørende innovation og digitalisering, sikkerhed, interoperabilitet og tilgængelighed, herunder for personer med nedsat mobilitet

| c) | den grænseoverskridende dimension, netintegration og territorial tilgængelighed, herunder for europæiske øer og regioner i den yderste periferi |
| --- | --- |

c)

den grænseoverskridende dimension, netintegration og territorial tilgængelighed, herunder for europæiske øer og regioner i den yderste periferi

| d) | merværdi på EU-plan |
| --- | --- |

d)

merværdi på EU-plan

| e) | synergivirkninger mellem transportsektoren, energisektoren og den digitale sektor |
| --- | --- |

e)

synergivirkninger mellem transportsektoren, energisektoren og den digitale sektor

| f) | tiltagets modenhed i lyset af projektudviklingen |
| --- | --- |

f)

tiltagets modenhed i lyset af projektudviklingen

| g) | soliditeten i den foreslåede vedligeholdelsesstrategi for projektet efter dets afslutning |
| --- | --- |

g)

soliditeten i den foreslåede vedligeholdelsesstrategi for projektet efter dets afslutning

| h) | soliditeten i den foreslåede gennemførelsesplan |
| --- | --- |

h)

soliditeten i den foreslåede gennemførelsesplan

| i) | katalysatoreffekten af Unionens finansielle støtte på investeringerne |
| --- | --- |

i)

katalysatoreffekten af Unionens finansielle støtte på investeringerne

| j) | behovet for at overvinde finansielle hindringer såsom dem, der forårsages af utilstrækkelig kommerciel levedygtighed, store startomkostninger eller mangel på markedsfinansiering |
| --- | --- |

j)

behovet for at overvinde finansielle hindringer såsom dem, der forårsages af utilstrækkelig kommerciel levedygtighed, store startomkostninger eller mangel på markedsfinansiering

| k) | mulighed for dobbelt anvendelse inden for rammerne af militær mobilitet |
| --- | --- |

k)

mulighed for dobbelt anvendelse inden for rammerne af militær mobilitet

| l) | sammenhæng med Unionens og nationale energi- og klimaplaner, herunder princippet om »energieffektivitet først«. |
| --- | --- |

l)

sammenhæng med Unionens og nationale energi- og klimaplaner, herunder princippet om »energieffektivitet først«.

2.   Ved vurderingen af forslagene ud fra tildelingskriterierne skal der, hvor det er relevant, tages hensyn til modstandsdygtigheden over for klimaændringernes negative virkninger gennem en vurdering af klimasårbarhed og klimarisici, herunder de relevante tilpasningsforanstaltninger.

3.   Ved vurderingen af forslagene ud fra tildelingskriterierne sikres det, hvor det er relevant, på baggrund af arbejdsprogrammerne, at CEF-støttede tiltag, som omfatter PNT-teknologi, er teknisk kompatible med Galileo- og Egnosprogrammerne og med Copernicusprogrammet.

4.   Hvad angår tiltag inden for transportsektoren, sikres det ved vurderingen af forslagene ud fra tildelingskriterierne, hvor det er relevant, at de foreslåede tiltag er i overensstemmelse med korridorarbejdsplanerne og gennemførelsesretsakterne, jf. artikel 47 i forordning (EU) nr. 1315/2013, og at de tager hensyn til den rådgivende udtalelse fra den ansvarlige europæiske koordinator i medfør af nævnte forordnings artikel 45, stk. 8. Der tages ved vurderingen ligeledes hensyn til, om gennemførelsen af CEF-finansierede tiltag risikerer at forstyrre gods- og passagerstrømmene på den strækning af linjen, der er berørt af projektet, og hvorvidt disse risici er blevet begrænset.

5.   Hvad angår tiltag vedrørende grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi, tager tildelingskriterierne hensyn til betingelserne fastsat i artikel 7, stk. 4.

6.   Hvad angår tiltag vedrørende projekter af fælles interesse inden for digital konnektivitet, tager tildelingskriterierne fastsat i arbejdsprogrammerne og i forslagsindkaldelserne hensyn til kriterierne fastsat i artikel 8, stk. 4.

Artikel 15

Medfinansieringssatser

1.   For undersøgelser kan Unionens finansielle støtte ikke overstige 50 % af de samlede støtteberettigede omkostninger. For undersøgelser, der finansieres med beløb, der overføres fra Samhørighedsfonden, er de maksimale medfinansieringssatser de samme som dem, der gælder for Samhørighedsfonden, jf. stk. 2, litra c).

2.   For bygge- og anlægsarbejder i transportsektoren gælder følgende maksimale medfinansieringssatser:

| a) | for bygge- og anlægsarbejder vedrørende de specifikke mål, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra a), nr. i), kan Unionens finansielle støtte ikke overstige 30 % af de samlede støtteberettigede omkostninger; medfinansieringssatserne kan dog forhøjes til maksimalt 50 % for følgende tiltag:






  i) | tiltag, der vedrører grænseoverskridende forbindelser, på de betingelser, der er fastsat i litra e) i dette stykke |
| --- | --- | --- |

a)

for bygge- og anlægsarbejder vedrørende de specifikke mål, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra a), nr. i), kan Unionens finansielle støtte ikke overstige 30 % af de samlede støtteberettigede omkostninger; medfinansieringssatserne kan dog forhøjes til maksimalt 50 % for følgende tiltag:

i)

tiltag, der vedrører grænseoverskridende forbindelser, på de betingelser, der er fastsat i litra e) i dette stykke

| ii) | tiltag til støtte for trafiktelematiksystemer |
| --- | --- |

ii)

tiltag til støtte for trafiktelematiksystemer

| iii) | tiltag til støtte for de indre vandveje eller for jernbaners interoperabilitet |
| --- | --- |

iii)

tiltag til støtte for de indre vandveje eller for jernbaners interoperabilitet

| iv) | tiltag til støtte for ny teknologi og innovation |
| --- | --- |

iv)

tiltag til støtte for ny teknologi og innovation

| v) | tiltag til støtte for sikkerhedsmæssige forbedringer af infrastrukturen, og |
| --- | --- |

v)

tiltag til støtte for sikkerhedsmæssige forbedringer af infrastrukturen, og

| vi) | tiltag, der tilpasser transportinfrastrukturen til Unionens kontrol ved de ydre grænser i overensstemmelse med relevant EU-ret |
| --- | --- |

vi)

tiltag, der tilpasser transportinfrastrukturen til Unionens kontrol ved de ydre grænser i overensstemmelse med relevant EU-ret

| b) | for bygge- og anlægsarbejder vedrørende de specifikke mål, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra a), nr. ii), kan Unionens finansielle støtte ikke overstige 50 % af de samlede støtteberettigede omkostninger; medfinansieringssatserne kan dog forhøjes til maksimalt 85 %, hvis de nødvendige midler overføres til CEF i henhold til artikel 4, stk. 13 |
| --- | --- |

b)

for bygge- og anlægsarbejder vedrørende de specifikke mål, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra a), nr. ii), kan Unionens finansielle støtte ikke overstige 50 % af de samlede støtteberettigede omkostninger; medfinansieringssatserne kan dog forhøjes til maksimalt 85 %, hvis de nødvendige midler overføres til CEF i henhold til artikel 4, stk. 13

| c) | hvad angår beløb, der overføres fra Samhørighedsfonden, må de maksimale medfinansieringssatser ikke overstige 85 % af de samlede støtteberettigede omkostninger |
| --- | --- |

c)

hvad angår beløb, der overføres fra Samhørighedsfonden, må de maksimale medfinansieringssatser ikke overstige 85 % af de samlede støtteberettigede omkostninger

| d) | hvad angår beløbene fra udgiftsområdet europæiske strategiske investeringer på 1 559 800 000 EUR, jf. bilagets del II, første afsnit, første led, til at færdiggøre manglende store grænseoverskridende jernbaneforbindelser mellem medlemsstater, der er berettiget til støtte fra Samhørighedsfonden, må de maksimale medfinansieringssatser ikke overstige 85 % af de samlede støtteberettigede omkostninger |
| --- | --- |

d)

hvad angår beløbene fra udgiftsområdet europæiske strategiske investeringer på 1 559 800 000 EUR, jf. bilagets del II, første afsnit, første led, til at færdiggøre manglende store grænseoverskridende jernbaneforbindelser mellem medlemsstater, der er berettiget til støtte fra Samhørighedsfonden, må de maksimale medfinansieringssatser ikke overstige 85 % af de samlede støtteberettigede omkostninger

| e) | hvad angår tiltag vedrørende grænseoverskridende forbindelser, kan de forhøjede maksimale medfinansieringssatser, jf. dette stykkes litra a), c) og d), kun finde anvendelse på tiltag, der fremviser en høj grad af integration i planlægningen og gennemførelsen af tiltaget med hensyn til det tildelingskriterium, der er omhandlet i artikel 14, stk. 1, litra c), f.eks. gennem etablering af et enkelt projektselskab, en fælles forvaltningsstruktur, en bilateral retlig ramme eller ved en gennemførelsesretsakt i medfør af artikel 47 i forordning (EU) nr. 1315/2013; derudover kan medfinansieringssatsen for projekter, som gennemføres af integrerede forvaltningsstrukturer, herunder joint ventures i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, litra a), forhøjes med 5 %. |
| --- | --- |

e)

hvad angår tiltag vedrørende grænseoverskridende forbindelser, kan de forhøjede maksimale medfinansieringssatser, jf. dette stykkes litra a), c) og d), kun finde anvendelse på tiltag, der fremviser en høj grad af integration i planlægningen og gennemførelsen af tiltaget med hensyn til det tildelingskriterium, der er omhandlet i artikel 14, stk. 1, litra c), f.eks. gennem etablering af et enkelt projektselskab, en fælles forvaltningsstruktur, en bilateral retlig ramme eller ved en gennemførelsesretsakt i medfør af artikel 47 i forordning (EU) nr. 1315/2013; derudover kan medfinansieringssatsen for projekter, som gennemføres af integrerede forvaltningsstrukturer, herunder joint ventures i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, litra a), forhøjes med 5 %.

3.   For bygge- og anlægsarbejder i energisektoren gælder følgende maksimale medfinansieringssatser:

| a) | for bygge- og anlægsarbejder vedrørende de specifikke mål, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra b), kan Unionens finansielle støtte ikke overstige 50 % af de samlede støtteberettigede omkostninger |
| --- | --- |

a)

for bygge- og anlægsarbejder vedrørende de specifikke mål, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra b), kan Unionens finansielle støtte ikke overstige 50 % af de samlede støtteberettigede omkostninger

| b) | medfinansieringssatserne kan forhøjes til maksimalt 75 % af de samlede støtteberettigede omkostninger for tiltag, der bidrager til udviklingen af projekter af fælles interesse, som på grundlag af den dokumentation, der er omhandlet i artikel 14, stk. 2, i forordning (EU) nr. 347/2013, skaber en høj grad af forsyningssikkerhed regionalt eller i hele Unionen, styrker solidariteten i Unionen eller tilbyder meget innovative løsninger. |
| --- | --- |

b)

medfinansieringssatserne kan forhøjes til maksimalt 75 % af de samlede støtteberettigede omkostninger for tiltag, der bidrager til udviklingen af projekter af fælles interesse, som på grundlag af den dokumentation, der er omhandlet i artikel 14, stk. 2, i forordning (EU) nr. 347/2013, skaber en høj grad af forsyningssikkerhed regionalt eller i hele Unionen, styrker solidariteten i Unionen eller tilbyder meget innovative løsninger.

4.   For bygge- og anlægsarbejder i den digitale sektor gælder følgende maksimale medfinansieringssatser: for bygge- og anlægsarbejder vedrørende de specifikke mål, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra c), kan Unionens finansielle støtte ikke overstige 30 % af de samlede støtteberettigede omkostninger.

Medfinansieringssatserne kan forhøjes:

| a) | op til 50 % for tiltag med en stærk grænseoverskridende dimension, såsom uafbrudt dækning med 5G-systemer langs større transportruter og udrulning af backbonenet mellem medlemsstaterne og mellem Unionen og tredjelande, og |
| --- | --- |

a)

op til 50 % for tiltag med en stærk grænseoverskridende dimension, såsom uafbrudt dækning med 5G-systemer langs større transportruter og udrulning af backbonenet mellem medlemsstaterne og mellem Unionen og tredjelande, og

| b) | op til 75 % for tiltag vedrørende gennemførelse af gigabitkonnektivitet for socioøkonomiske drivkræfter. |
| --- | --- |

b)

op til 75 % for tiltag vedrørende gennemførelse af gigabitkonnektivitet for socioøkonomiske drivkræfter.

Tiltag vedrørende tilvejebringelse af lokal trådløs konnektivitet i lokalsamfund kan, hvis de gennemføres ved hjælp af tilskud med lav værdi, finansieres med økonomisk støtte fra Unionen, der kan dække op til 100 % af de støtteberettigede omkostninger uden at det berører medfinansieringsprincippet.

5.   Den maksimale medfinansieringssats for tiltag, jf. artikel 10, stk. 1, er den højeste maksimale medfinansieringssats, der gælder for de berørte sektorer. Derudover kan den medfinansieringssats, der gælder for disse tiltag, forhøjes med 10 %.

6.   I hver af sektorerne for transport, energi og digitalisering, hvad angår bygge- og anlægsarbejder i regionerne i den yderste periferi, anvendes en særlig maksimal medfinansieringssats på 70 %.

Artikel 16

Støtteberettigede omkostninger

Følgende kriterier for omkostningers støtteberettigelse finder anvendelse i tillæg til kriterierne i finansforordningens artikel 186:

| a) | Udgifter er kun støtteberettigede, hvis de er påløbet i medlemsstaterne, medmindre det pågældende projekt af fælles interesse eller grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi involverer et eller flere tredjelandes områder, som omhandlet i artikel 5 eller artikel 11, stk. 4, i denne forordning, eller internationale farvande, og tiltaget er absolut nødvendig for at opfylde målene for det pågældende projekt. |
| --- | --- |

a)

Udgifter er kun støtteberettigede, hvis de er påløbet i medlemsstaterne, medmindre det pågældende projekt af fælles interesse eller grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi involverer et eller flere tredjelandes områder, som omhandlet i artikel 5 eller artikel 11, stk. 4, i denne forordning, eller internationale farvande, og tiltaget er absolut nødvendig for at opfylde målene for det pågældende projekt.

| b) | Omkostninger til udstyr, anlæg og infrastruktur, som støttemodtageren behandler som kapitaludgifter, er op til 100 % støtteberettigede. |
| --- | --- |

b)

Omkostninger til udstyr, anlæg og infrastruktur, som støttemodtageren behandler som kapitaludgifter, er op til 100 % støtteberettigede.

| c) | Udgifter relateret til køb af jord er ikke støtteberettigede, undtagen med midler, der er overført fra Samhørighedsfonden inden for transportsektoren i overensstemmelse med artikel 64 i forordning (EU) 2021/1060. |
| --- | --- |

c)

Udgifter relateret til køb af jord er ikke støtteberettigede, undtagen med midler, der er overført fra Samhørighedsfonden inden for transportsektoren i overensstemmelse med artikel 64 i forordning (EU) 2021/1060.

| d) | De støtteberettigede omkostninger omfatter ikke merværdiafgift. |
| --- | --- |

d)

De støtteberettigede omkostninger omfatter ikke merværdiafgift.

Artikel 17

Kombination af tilskud med andre finansieringskilder

1.   Der kan ydes tilskud i kombination med finansiering fra Den Europæiske Investeringsbank eller nationale erhvervsfremmende banker eller andre udviklingsinstitutioner og offentlige finansielle institutioner samt fra finansieringsinstitutter og investorer i den private sektor, herunder gennem offentlig-private partnerskaber.

2.   Tildeling af tilskud som omhandlet i stk. 1 kan gennemføres ved hjælp af specifikke forslagsindkaldelser.

Artikel 18

Nedsættelse eller ophør af tilskud

1.   I tillæg til de grunde, der er anført i finansforordningens artikel 131, stk. 4, kan tilskudsbeløbet, bortset fra i behørigt begrundede tilfælde, nedsættes af følgende grunde:

| a) | for undersøgelser, hvis tiltaget ikke er iværksat senest et år efter startdatoen som angivet i tilskudsaftalen |
| --- | --- |

a)

for undersøgelser, hvis tiltaget ikke er iværksat senest et år efter startdatoen som angivet i tilskudsaftalen

| b) | for bygge- og anlægsarbejder, hvis tiltaget ikke er iværksat senest to år efter startdatoen som angivet i tilskudsaftalen |
| --- | --- |

b)

for bygge- og anlægsarbejder, hvis tiltaget ikke er iværksat senest to år efter startdatoen som angivet i tilskudsaftalen

| c) | hvis det på baggrund af en revision af tiltagets gennemførelse konstateres, at gennemførelsen af tiltaget er forsinket i en sådan grad, at tiltagets mål ikke kan forventes nået. |
| --- | --- |

c)

hvis det på baggrund af en revision af tiltagets gennemførelse konstateres, at gennemførelsen af tiltaget er forsinket i en sådan grad, at tiltagets mål ikke kan forventes nået.

2.   Tilskudsaftalen kan ændres eller bringes til ophør af de i stk. 1 anførte grunde.

3.   Inden en afgørelse om nedsættelse eller ophør af et tilskud træffes, undersøges sagen udførligt, og de berørte støttemodtagere gives mulighed for at fremsætte deres bemærkninger inden for en rimelig frist.

4.   Disponible forpligtelsesbevillinger, som hidrører fra anvendelsen af denne artikels stk. 1 eller 2, fordeles på andre arbejdsprogrammer, der er foreslået under den tilhørende finansieringsramme fastsat i. artikel 4, stk. 2.

Artikel 19

Sammenlagte og alternativ finansiering

1.   Et tiltag, der har modtaget et bidrag inden for rammerne af CEF, kan også modtage et bidrag fra andre EU-programmer, herunder midler under delt forvaltning, forudsat at bidragene ikke dækker de samme omkostninger. Reglerne for det relevante EU-program finder anvendelse på dets respektive bidrag til tiltaget Den sammenlagte finansiering må ikke overstige tiltagets samlede støtteberettigede omkostninger. Støtte fra de forskellige EU-programmer kan beregnes på et pro rata-grundlag i overensstemmelse med de dokumenter, hvori støttevilkårene er fastsat.

2.   Tiltag, der opfylder følgende kumulative betingelser, tildeles kvalitetsmærket »Seal of Excellence«:

| a) | de er blevet vurderet som led i en forslagsindkaldelse i henhold til CEF |
| --- | --- |

a)

de er blevet vurderet som led i en forslagsindkaldelse i henhold til CEF

| b) | de opfylder minimumskravene til kvalitet i den pågældende forslagsindkaldelse |
| --- | --- |

b)

de opfylder minimumskravene til kvalitet i den pågældende forslagsindkaldelse

| c) | de kan ikke finansieres inden for rammerne af den pågældende forslagsindkaldelse på grund af budgetmæssige begrænsninger. |
| --- | --- |

c)

de kan ikke finansieres inden for rammerne af den pågældende forslagsindkaldelse på grund af budgetmæssige begrænsninger.

Det er muligt for tiltag, der er blevet tildelt et »Seal of Excellence«-mærke i overensstemmelse med først afsnit, at modtage støtte fra ERDF i overensstemmelse artikel 67, stk. 5, i forordning (EU) 2021/1060 eller fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, uden en yderligere vurdering, og forudsat at sådanne tiltag er i overensstemmelse med målene og reglerne for pågældende fond.

KAPITEL IV

PROGRAMMERING, OVERVÅGNING, EVALUERING OG KONTROL

Artikel 20

Arbejdsprogrammer

1.   CEF gennemføres ved hjælp af arbejdsprogrammer, jf. finansforordningens artikel 110.

2.   Med henblik på at tilvejebringe gennemsigtighed og forudsigelighed og forbedre kvaliteten af projekterne skal Kommissionen senest den 15. oktober 2021 vedtage de første flerårige arbejdsprogrammer. Disse første flerårige arbejdsprogrammer skal omfatte tidsplanen for forslagsindkaldelserne i de første tre år af CEF, deres emner og vejledende budget samt en fremtidig ramme for hele programmeringsperioden.

3.   Arbejdsprogrammerne vedtages af Kommissionen ved gennemførelsesretsakter. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 24, stk. 2.

4.   Når Kommissionen vedtager arbejdsprogrammer i energisektoren, lægger den særlig vægt på projekter af fælles interesse og tiltag i tilknytning hertil, som sigter mod yderligere at integrere det indre energimarked, bryde energiisolation og udrydde flaskehalse i forbindelse med elsammenkoblinger, med fokus på de projekter, der bidrager til at nå sammenkoblingsmålet på mindst 10 % senest i 2020 og 15 % senest i 2030, samt på projekter, der bidrager til elsystemers synkronisering med EU-nettene.

5.   I overensstemmelse med finansforordningens artikel 200, stk. 2, kan den ansvarlige anvisningsberettigede, hvor det er hensigtsmæssigt, tilrettelægge udvælgelsesproceduren i to faser som følger:

| a) | ansøgerne indgiver en forenklet ansøgning med relativt kortfattede oplysninger, således at der kan foretages en første udvælgelse af projekter på grundlag af et begrænset antal kriterier |
| --- | --- |

a)

ansøgerne indgiver en forenklet ansøgning med relativt kortfattede oplysninger, således at der kan foretages en første udvælgelse af projekter på grundlag af et begrænset antal kriterier

| b) | de udvalgte ansøgere i den første fase indgiver en fuldstændig ansøgning efter afslutningen af den første fase. |
| --- | --- |

b)

de udvalgte ansøgere i den første fase indgiver en fuldstændig ansøgning efter afslutningen af den første fase.

Artikel 21

Tildeling af finansiel støtte fra Unionen

1.   Efter hver forslagsindkaldelse på grundlag af de arbejdsprogrammer, der er omhandlet i artikel 20, vedtager Kommissionen en gennemførelsesretsakt, der fastsætter størrelsen af den finansielle støtte, der ydes til de udvalgte projekter eller til dele heraf, og fastlægger de nærmere betingelser og metoder for deres gennemførelse. Denne gennemførelsesretsakt vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 24, stk. 2.

2.   Under gennemførelsen af tilskudsaftalerne underretter Kommissionen støttemodtagerne og de berørte medlemsstater om ændringer i tilskudsbeløbene og de endelige beløb, der udbetales.

3.   Støttemodtagerne indsender rapporter som defineret i de respektive tilskudsaftaler uden forudgående godkendelse fra medlemsstaterne. Kommissionen giver medlemsstaterne adgang til rapporterne om de tiltag, der finder sted på deres område.

Artikel 22

Overvågning og rapportering

1.   Indikatorerne til rapportering om CEF's fremskridt hen imod opnåelsen af de i artikel 3 fastlagte generelle og specifikke mål er fastsat i bilagets del I.

2.   For at sikre en effektiv vurdering af CEF's fremskridt hen imod opnåelsen af dets mål tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 26 for at ændre bilagets del I for så vidt angår indikatorerne samt for at supplere denne forordning med bestemmelser om oprettelse af en overvågnings- og evalueringsramme.

3.   Præstationsrapporteringssystemet skal sikre, at data til overvågning af programmets gennemførelse og resultater er egnede til en dybdegående analyse af de opnåede fremskridt, herunder med hensyn til overvågning af klimarelaterede udgifter, og at de indsamles effektivt, virkningsfuldt og rettidigt. Til dette formål pålægges modtagere af EU-midler og, hvor det er hensigtsmæssigt, medlemsstaterne forholdsmæssige rapporteringskrav.

4.   Kommissionen forbedrer det særlige websted ved i realtid at offentliggøre et kort over projekter, som er under gennemførelse, sammen med relevante oplysninger, herunder konsekvensvurderinger og værdien, støttemodtageren, den gennemførende enhed og status for projektet. Kommissionen forelægger også situationsrapporter hvert andet år. Disse situationsrapporter skal indeholde oplysninger om CEF's gennemførelse i overensstemmelse med dets generelle mål og specifikke mål fastsat i artikel 3, og klarlægge, om de forskellige sektorer er på rette vej, om de samlede budgetforpligtelser er i overensstemmelse med det samlede tildelte beløb, om de igangværende projekter er tilstrækkeligt fuldført, og om det stadig er muligt og passende at overlevere dem.

Artikel 23

Evaluering

1.   Evalueringer foretages så betids, at resultaterne heraf kan indgå i beslutningsprocessen.

2.   En midtvejsevaluering af CEF foretages, når der foreligger tilstrækkelige oplysninger om CEF's gennemførelse, dog senest fire år efter påbegyndelsen af CEF's gennemførelse.

3.   Ved afslutningen af CEF's gennemførelse, dog senest fire år efter udløbet af den periode, der er omhandlet i artikel 1, foretager Kommissionen en endelig evaluering af CEF.

4.   Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget resultaterne af evalueringerne og sine bemærkninger hertil.

Artikel 24

Udvalgsprocedure

1.   Kommissionen bistås af CEF-Koordinationsudvalget, der kan mødes i forskellige sammensætninger afhængigt af det respektive emne. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011.

Artikel 25

Delegerede retsakter

1.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 26, med henblik på at supplere denne forordning ved:

| a) | at etablere en overvågnings- og evalueringsramme på grundlag af indikatorerne fastsat i bilagets del I |
| --- | --- |

a)

at etablere en overvågnings- og evalueringsramme på grundlag af indikatorerne fastsat i bilagets del I

| b) | at fastsætte regler vedrørende udvælgelse af grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi ud over projekterne i bilagets del IV og fastlægge og ajourføre en liste over udvalgte grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi. |
| --- | --- |

b)

at fastsætte regler vedrørende udvælgelse af grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi ud over projekterne i bilagets del IV og fastlægge og ajourføre en liste over udvalgte grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi.

2.   Uden at det berører artikel 172, stk. 2, i TEUF tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med denne forordnings artikel 26, for:

| a) | at ændre bilagets del III om fastlæggelse af transporthovednetkorridorer samt forhåndsudpegede strækninger i det samlede net |
| --- | --- |

a)

at ændre bilagets del III om fastlæggelse af transporthovednetkorridorer samt forhåndsudpegede strækninger i det samlede net

| b) | at ændre bilagets del V om udpegelse af projekter af fælles interesse vedrørende digital konnektivitet. |
| --- | --- |

b)

at ændre bilagets del V om udpegelse af projekter af fælles interesse vedrørende digital konnektivitet.

Artikel 26

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 22, stk. 2, og artikel 25, tillægges Kommissionen indtil den 31. december 2028.

3.   Den i artikel 7, stk. 2, artikel 22, stk. 2, og artikel 25 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.   Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning.

5.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

6.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 7, stk. 2, artikel 22, stk. 2, og artikel 25 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

Artikel 27

Information, kommunikation og offentliggørelse

1.   Modtagere af EU-finansiering skal anerkende denne finansierings oprindelse og sikre synlighed af EU-finansieringen, navnlig når de promoverer tiltagene og deres resultater, ved at give sammenhængende, effektive og forholdsmæssige målrettede oplysninger til forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden.

2.   Kommissionen gennemfører informations- og kommunikationstiltag vedrørende CEF, vedrørende tiltag, der iværksættes i henhold til CEF, og vedrørende de opnåede resultater. De finansielle midler, der er tildelt CEF, skal også bidrage til formidling af Unionens politiske prioriteter, for så vidt som disse prioriteter vedrører målene omhandlet i artikel 3.

3.   Der skal sikres gennemsigtighed og høring af offentligheden i overensstemmelse med gældende EU-ret og national ret.

Artikel 28

Beskyttelse af Unionens finansielle interesse

Hvor et tredjeland deltager i CEF i kraft af en afgørelse, der er vedtaget i henhold til en international aftale eller på grundlag af ethvert andet retligt instrument, skal tredjelandet give den ansvarlige anvisningsberettigede, OLAF og Revisionsretten de fornødne rettigheder og den fornødne adgang, således at de fuldt ud kan udøve deres respektive beføjelser. Hvad angår OLAF, skal sådanne rettigheder omfatte retten til at foretage undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet, som fastsat i forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013.

KAPITEL V

OVERGANGSBESTEMMELSER OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 29

Ophævelse og overgangsbestemmelser

1.   Forordning (EU) nr. 1316/2013 og (EU) nr. 283/2014 ophæves.

2.   Denne forordning påvirker ikke videreførelsen eller ændringer af tiltag, der er iværksat i henhold til forordning (EU) nr. 1316/2013, som fortsat finder anvendelse på disse tiltag, indtil de afsluttes, uden at det berører stk. 1.

3.   CEF′s finansieringsramme kan også dække udgifterne til den tekniske og administrative bistand, som er påkrævet for at sikre overgangen mellem CEF og de foranstaltninger, der blev vedtaget i henhold til forordning (EU) nr. 1316/2013.

4.   Om nødvendigt kan der opføres bevillinger på EU-budgettet ud over 2027 til dækning af de udgifter, som fremgår af artikel 4, stk. 5, for at muliggøre forvaltning af tiltag, som ikke er afsluttet senest den 31. december 2027 i overensstemmelse med denne forordning.

Artikel 30

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Den finder anvendelse fra den 1. januar 2021.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Strasbourg, den 7. juli 2021.

På Europa-Parlamentets vegne

D. M. SASSOLI

Formand

På Rådets vegne

A. LOGAR

Formand

---

(1)  
  EUT C 440 af 6.12.2018, s. 191.

1

(2)  
  EUT C 461 af 21.12.2018, s. 173.

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 17.4.2019 (EUT C 158 af 30.4.2021, s. 884) og Rådets førstebehandlingsholdning af 14.6.2021 (EUT C 276 af 9.7.2021, s. 1). Europa-Parlamentets holdning af 6.7.2021 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

3

(4)  
  EUT L 282 af 19.10.2016, s. 4.

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1060 af 24. juni 2021 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus, Samhørighedsfonden, Fonden for Retfærdig Omstilling og Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond og om finansielle regler for nævnte fonde og for Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden, Fonden for Intern Sikkerhed og instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visumpolitik (EUT L 231 af 30.6.2021, s. 159).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2284 af 14. december 2016 om nedbringelse af nationale emissioner af visse luftforurenende stoffer, om ændring af direktiv 2003/35/EF og om ophævelse af direktiv 2001/81/EF (EUT L 344 af 17.12.2016, s. 1).

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1315/2013 af 11. december 2013 om Unionens retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet og om ophævelse af afgørelse nr. 661/2010/EU (EUT L 348 af 20.12.2013, s. 1).

7

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

8

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/94/EU af 22. oktober 2014 om etablering af infrastruktur for alternative brændstoffer (EUT L 307 af 28.10.2014, s. 1).

9

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/96/EF af 19. november 2008 om forvaltning af vejinfrastrukturens sikkerhed (EUT L 319 af 29.11.2008, s. 59).

10

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1058 af 24. juni 2021 om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden (EUT L 231 af 30.6.2021, s. 60).

11

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 347/2013 af 17. april 2013 om retningslinjer for den transeuropæiske energiinfrastruktur og om ophævelse af beslutning nr. 1364/2006/EF og ændring af forordning (EF) nr. 713/2009, (EF) nr. 714/2009 og (EF) nr. 715/2009 (EUT L 115 af 25.4.2013, s. 39).

12

(13)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82).

13

(14)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 af 11. december 2018 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 663/2009 og (EF) nr. 715/2009, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF, 98/70/EF, 2009/31/EF, 2009/73/EF, 2010/31/EU, 2012/27/EU og 2013/30/EU, Rådets direktiv 2009/119/EF og (EU) 2015/652 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 (EUT L 328 af 21.12.2018, s. 1).

14

(15)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 283/2014 af 11. marts 2014 om retningslinjer for transeuropæiske net inden for telekommunikationsinfrastruktur og om ophævelse af beslutning nr. 1336/97/EF (EUT L 86 af 21.3.2014, s. 14).

15

(16)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/1972 af 11. december 2018 om oprettelse af en europæisk kodeks for elektronisk kommunikation (EUT L 321 af 17.12.2018, s. 36).

16

(17)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/694 af 29. april 2021 om programmet for et digitalt Europa og om ophævelse af afgørelse (EU) 2015/2240 (EUT L 166 af 11.5.2021, s. 1).

17

(18)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/695 af 28. april 2021 om oprettelse af Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation — og om reglerne for deltagelse og formidling og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1290/2013 og (EU) nr. 1291/2013 (EUT L 170 af 12.5.2021, s. 1).

18

(19)  
  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 28.

19

(20)  
  EFT L 1 af 3.1.1994, s. 3.

20

(21)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 af 11. september 2013 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 og Rådets forordning (Euratom) nr. 1074/1999 (EUT L 248 af 18.9.2013, s. 1).

21

(22)  Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1).

22

(23)  Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2).

23

(24)  Rådets forordning (EU) 2017/1939 af 12. oktober 2017 om gennemførelse af et forstærket samarbejde om oprettelse af Den Europæiske Anklagemyndighed (»EPPO«) (EUT L 283 af 31.10.2017, s. 1).

24

(25)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 af 5. juli 2017 om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Den Europæiske Unions finansielle interesser (EUT L 198 af 28.7.2017, s. 29).

25

(26)  Rådets afgørelse 2013/755/EU af 25. november 2013 om de oversøiske landes og territoriers associering med Den Europæiske Union (»associeringsafgørelse«) (EUT L 344 af 19.12.2013, s. 1).

26

(27)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU af 26. februar 2014 om fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester og om ophævelse af direktiv 2004/17/EF (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 243).

27

(28)  
  EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1.

28

(29)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).

29

(30)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1316/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten, om ændring af forordning (EU) nr. 913/2010 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 680/2007 og (EF) nr. 67/2010 (EUT L 348 af 20.12.2013, s. 129).

30

(31)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 913/2010 af 22. september 2010 om et europæisk banenet med henblik på konkurrencebaseret godstransport (EUT L 276 af 20.10.2010, s. 22).

31

(32)  Finansieringsrammen for CEF for perioden 2021-2027 i faste 2018-priser er 29 896 000 000 EUR og fordeles som følger: a) transport: 22 884 000 000 EUR, hvoraf i) 11 384 000 000 EUR fra udgiftsområde 1(2) i FFR for 2021-2027, europæiske strategiske investeringer, ii) 10 000 000 000 EUR overføres fra Samhørighedsfonden, iii) 1 500 000 000 EUR fra udgiftsområde 5(13) i FFR for 2021-2027, forsvar, b) energi: 5 180 000 000 EUR og c) det digitale: 1 832 000 000 EUR.

32

(33)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/523 af 24. marts 2021 om oprettelse af InvestEU-programmet og om ændring af forordning (EU) 2015/1017 (EUT L 107 af 26.3.2021, s. 30).

33

---

BILAG

DEL I

INDIKATORER

CEF vil blive overvåget nøje på grundlag af et sæt indikatorer, der er beregnet til at måle, i hvilket omfang de generelle og specifikke mål for CEF er nået, og med henblik på at minimere de administrative byrder og omkostninger. Med henblik herpå vil der blive indsamlet data vedrørende følgende sæt af nøgleindikatorer:

| Sektorer | Specifikke mål | Nøgleindikatorer |
| --- | --- | --- |
| Transport | Effektive, sammenkoblede og multimodale net og infrastruktur for intelligent, interoperabel, bæredygtig, inklusiv, tilgængelig og sikker mobilitet | Antallet af grænseoverskridende forbindelser og manglende forbindelser, der afhjælpes med støtte fra CEF (herunder tiltag vedrørende byknudepunkter, regionale grænseoverskridende jernbaneforbindelser, multimodale logistiske platforme, søhavne, indlandshavne, forbindelser til lufthavne og banegodsterminaler i TEN-T-hovednettet og det samlede net) |
| Antallet af tiltag, der støttes af CEF, og som bidrager til digitaliseringen af transport, navnlig gennem udbredelsen af ERTMS, RIS, ITS, VTMIS/elektroniske søfartstjenester og SESAR |
| Antallet af forsyningspunkter med alternative brændstoffer, der er bygget eller opgraderet med støtte fra CEF |
| Antallet af tiltag, der støttes af CEF, og som bidrager til transportsikkerheden |
| Antallet af tiltag, der støttes af CEF, og som bidrager til transporttilgængelighed for personer med nedsat mobilitet |
| Antallet af tiltag, der støttes af CEF, og som bidrager til reduktion af godsbanetrafikstøj |
| Tilpasning til dobbelt anvendelse af transportinfrastruktur | Antallet af transportinfrastrukturkomponenter, der er tilpasset til krav til dobbelt anvendelse |
| Energi | Bidrag til markedernes sammenkobling og integration | Antallet af tiltag, der støttes af CEF, og som bidrager til projekter, som kobler medlemsstaternes net sammen og fjerner interne hindringer |
| Forsyningssikkerhed | Antallet af tiltag, der støttes af CEF, og som bidrager til projekter, som sikrer et modstandsdygtigt gasnet |
| Antallet af tiltag, der støttes af CEF, og som bidrager til at gøre nettene mere intelligente og digitale og til at øge energioplagringskapaciteten |
| Bæredygtig udvikling gennem fremme af dekarbonisering | Antallet af tiltag, der støttes af CEF, og som bidrager til projekter, som muliggør øget udbredelse af vedvarende energi i energisystemer |
| Antallet af tiltag, der støttes af CEF, og som bidrager til grænseoverskridende samarbejde inden for området for vedvarende energi |
| Den digitale sektor | Bidrag til udbredelsen af infrastruktur til digital konnektivitet i hele Unionen | Nye forbindelser til net med meget høj kapacitet hos de socioøkonomiske drivkræfter og forbindelser af meget høj kvalitet hos lokalsamfundene |
| Antallet af tiltag, der støttes af CEF, og som muliggør 5G-dækning langs større transportruter |
| Antallet af tiltag, der støttes af CEF, og som muliggør nye forbindelser til net med meget høj kapacitet |
| Antallet af tiltag, der støttes af CEF, og som bidrager til digitaliseringen af energi- og transportsektorerne |

Sektorer

Specifikke mål

Nøgleindikatorer

Transport

Effektive, sammenkoblede og multimodale net og infrastruktur for intelligent, interoperabel, bæredygtig, inklusiv, tilgængelig og sikker mobilitet

Antallet af grænseoverskridende forbindelser og manglende forbindelser, der afhjælpes med støtte fra CEF (herunder tiltag vedrørende byknudepunkter, regionale grænseoverskridende jernbaneforbindelser, multimodale logistiske platforme, søhavne, indlandshavne, forbindelser til lufthavne og banegodsterminaler i TEN-T-hovednettet og det samlede net)

Antallet af tiltag, der støttes af CEF, og som bidrager til digitaliseringen af transport, navnlig gennem udbredelsen af ERTMS, RIS, ITS, VTMIS/elektroniske søfartstjenester og SESAR

Antallet af forsyningspunkter med alternative brændstoffer, der er bygget eller opgraderet med støtte fra CEF

Antallet af tiltag, der støttes af CEF, og som bidrager til transportsikkerheden

Antallet af tiltag, der støttes af CEF, og som bidrager til transporttilgængelighed for personer med nedsat mobilitet

Antallet af tiltag, der støttes af CEF, og som bidrager til reduktion af godsbanetrafikstøj

Tilpasning til dobbelt anvendelse af transportinfrastruktur

Antallet af transportinfrastrukturkomponenter, der er tilpasset til krav til dobbelt anvendelse

Energi

Bidrag til markedernes sammenkobling og integration

Antallet af tiltag, der støttes af CEF, og som bidrager til projekter, som kobler medlemsstaternes net sammen og fjerner interne hindringer

Forsyningssikkerhed

Antallet af tiltag, der støttes af CEF, og som bidrager til projekter, som sikrer et modstandsdygtigt gasnet

Antallet af tiltag, der støttes af CEF, og som bidrager til at gøre nettene mere intelligente og digitale og til at øge energioplagringskapaciteten

Bæredygtig udvikling gennem fremme af dekarbonisering

Antallet af tiltag, der støttes af CEF, og som bidrager til projekter, som muliggør øget udbredelse af vedvarende energi i energisystemer

Antallet af tiltag, der støttes af CEF, og som bidrager til grænseoverskridende samarbejde inden for området for vedvarende energi

Den digitale sektor

Bidrag til udbredelsen af infrastruktur til digital konnektivitet i hele Unionen

Nye forbindelser til net med meget høj kapacitet hos de socioøkonomiske drivkræfter og forbindelser af meget høj kvalitet hos lokalsamfundene

Antallet af tiltag, der støttes af CEF, og som muliggør 5G-dækning langs større transportruter

Antallet af tiltag, der støttes af CEF, og som muliggør nye forbindelser til net med meget høj kapacitet

Antallet af tiltag, der støttes af CEF, og som bidrager til digitaliseringen af energi- og transportsektorerne

DEL II

VEJLEDENDE PROCENTSATSER FOR TRANSPORTSEKTOREN

De budgetmidler, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2, litra a), nr. i), fordeles som følger:

| — | 60 % til de tiltag, der er anført i artikel 9, stk. 2, litra a): »Tiltag vedrørende effektive, sammenkoblede, interoperable og multimodale net«, hvoraf 1 559 800 000 EUR (1) tildeles som en prioritet og på et konkurrencepræget grundlag til færdiggørelsen af manglende store grænseoverskridende jernbaneforbindelser mellem medlemsstater, der er berettiget til støtte fra Samhørighedsfonden |
| --- | --- |

—

60 % til de tiltag, der er anført i artikel 9, stk. 2, litra a): »Tiltag vedrørende effektive, sammenkoblede, interoperable og multimodale net«, hvoraf 1 559 800 000 EUR (1) tildeles som en prioritet og på et konkurrencepræget grundlag til færdiggørelsen af manglende store grænseoverskridende jernbaneforbindelser mellem medlemsstater, der er berettiget til støtte fra Samhørighedsfonden

| — | 40 % til de tiltag, der er anført i artikel 9, stk. 2, litra b): »Tiltag vedrørende intelligent, interoperabel, bæredygtig, multimodal, inklusiv, tilgængelig og sikker mobilitet«. |
| --- | --- |

—

40 % til de tiltag, der er anført i artikel 9, stk. 2, litra b): »Tiltag vedrørende intelligent, interoperabel, bæredygtig, multimodal, inklusiv, tilgængelig og sikker mobilitet«.

De budgetmidler, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2, litra a), nr. ii), fordeles som følger:

| — | 85 % til de tiltag, der er anført i artikel 9, stk. 2, litra a): »Tiltag vedrørende effektive, sammenkoblede, interoperable og multimodale net« |
| --- | --- |

—

85 % til de tiltag, der er anført i artikel 9, stk. 2, litra a): »Tiltag vedrørende effektive, sammenkoblede, interoperable og multimodale net«

| — | 15 % til de tiltag, der er anført i artikel 9, stk. 2, litra b): »Tiltag vedrørende intelligent, interoperabel, bæredygtig, multimodal, inklusiv, tilgængelig og sikker mobilitet«. |
| --- | --- |

—

15 % til de tiltag, der er anført i artikel 9, stk. 2, litra b): »Tiltag vedrørende intelligent, interoperabel, bæredygtig, multimodal, inklusiv, tilgængelig og sikker mobilitet«.

For så vidt angår de tiltag, der er anført i artikel 9, stk. 2, litra a), bør 85 % af budgetmidlerne tildeles tiltag vedrørende hovednettet, og 15 % bør tildeles tiltag vedrørende det samlede net.

DEL III

TRANSPORTHOVEDNETKORRIDORER OG GRÆNSEOVERSKRIDENDE FORBINDELSER I DET SAMLEDE NET

| 1. | Hovednetkorridorer og vejledende liste over forhåndsudpegede grænseoverskridende forbindelser og manglende forbindelser







  Hovednetkorridoren »Atlanterhavet« |
| --- | --- |
| Ruteføring | Gijón — León — Valladolid
  A Coruña — Vigo — Orense — León
  Zaragoza — Pamplona/Logroño — Bilbao
  Tenerife/Gran Canaria — Huelva/Sanlúcar de Barrameda — Sevilla — Córdoba
  Algeciras — Bobadilla — Madrid
  Sines/Lisboa— Madrid — Valladolid
  Lisboa — Aveiro — Leixões/Porto — Dourofloden
  Sionainn Faing eller Shannon Foynes/Baile Átha Cliath eller Dublin/Corcaigh eller Cork — Le Havre — Rouen — Paris
  Aveiro — Valladolid — Vitoria-Gasteiz — Bergara — Bilbao/Bordeaux — Toulouse/Tours — Paris — Metz — Mannheim/Strasbourg
  Sionainn Faing eller Shannon Foynes/Baile Átha Cliath eller Dublin/Corcaigh eller Cork — Saint Nazaire — Nantes — Tours — Dijon |
| Grænseoverskridende forbindelser | Évora — Mérida | Jernbane |
| Vitoria-Gasteiz — San Sebastián — Bayonne — Bordeaux |
| Aveiro — Salamanca |
| Dourofloden (Via Navegável do Douro) | Indre vandveje |
| Manglende forbindelser | Interoperable banestrækninger med ikke-UIC-sporvidde på Den Iberiske Halvø | Jernbane |
| Hovednetkorridoren »Østersøen — Adriaterhavet« |
| Ruteføring | Gdynia — Gdańsk — Katowice/Sławków
  Gdańsk — Warszawa — Katowice/Kraków
  Katowice — Ostrava — Brno — Wien
  Szczecin/Świnoujście — Poznań — Wrocław — Ostrava
  Katowice — Bielsko-Biała – Žilina — Bratislava — Wien
  Wien — Graz– Villach — Udine — Trieste
  Udine — Venedig — Padova — Bologna — Ravenna — Ancona
  Graz — Maribor –Ljubljana — Koper/Trieste |
| forbindelserGrænseoverskridende
  forbindelser | Katowice/Opole— Ostrava — Brno
  Katowice – Žilina
  Bratislava — Wien
  Graz — Maribor
  Venedig — Trieste — Divača — Ljubljana | Jernbane |
| Katowice – Žilina
  Brno — Wien | Vej |
| Manglende forbindelser | Gloggnitz — Mürzzuschlag: Semmering-basistunnelen
  Graz — Klagenfurt: Koralm-jernbanestrækningen og -tunnelen
  Koper — Divača | Jernbane |
| Hovednetkorridoren »Middelhavet« |
| Ruteføring | Algeciras — Bobadilla — Madrid — Zaragoza — Tarragona
  Madrid — Valencia — Sagunto — Teruel — Zaragoza
  Sevilla — Bobadilla — Murcia
  Cartagena — Murcia — Valencia — Tarragona/Palma de Mallorca — Barcelona
  Tarragona — Barcelona — Perpignan — Narbonne — Toulouse/Marseille — Genova/Lyon — La Spezia/Torino — Novara — Milano — Bologna/Verona — Padova — Venedig — Ravenna/Trieste/Koper — Ljubljana — Budapest
  Ljubljana/Rijeka — Zagreb — Budapest — UA grænse |
| Grænseoverskridende forbindelser | Barcelona — Perpignan | Jernbane |
| Lyon — Torino: basistunnel og adgangsveje |
| Nice — Ventimiglia |
| Venedig — Trieste — Divača — Ljubljana |
| Ljubljana — Zagreb |
| Zagreb — Budapest |
| Budapest — Miskolc — UA grænse |
| Lendava — Letenye | Vej |
| Vásárosnamény — UA grænse |
| Manglende forbindelser | Almería — Murcia | Jernbane |
| Interoperable banestrækninger med ikke-UIC-sporvidde på Den Iberiske Halvø |
| Perpignan — Montpellier |
| Koper — Divača |
| Rijeka — Zagreb |
| Milano — Cremona — Mantova — Porto Levante/Venedig — Ravenna/Trieste | Indre vandveje |
| Hovednetkorridoren »Nordsøen – Østersøen« |
| Ruteføring | Luleå — Helsinki — Tallinn — Rīga
  Ventspils — Rīga
  Rīga — Kaunas
  Klaipėda — Kaunas — Vilnius
  Kaunas — Warszawa
  BY grænse — Warszawa – Łódź/Poznań — Frankfurt (Oder) — Berlin — Hamburg — Kiel
  Łódź — Katowice/Wrocław
  UA grænse — Rzeszów — Katowice — Wrocław — Falkenberg — Magdeburg
  Szczecin/Świnoujście — Berlin — Magdeburg — Braunschweig — Hannover
  Hannover — Bremen — Bremerhaven/Wilhelmshaven
  Hannover — Osnabrück — Hengelo — Almelo — Deventer — Utrecht
  Utrecht — Amsterdam
  Utrecht — Rotterdam — Antwerpen
  Hannover/Osnabrück — Köln — Antwerpen |
| Grænseoverskridende forbindelser | Tallinn — Riga — Kaunas — Warszawa: Rail Baltics nye fuldt interoperable banestrækning med UIC-sporvidde | Jernbane |
| Świnoujście/Szczecin — Berlin | Jernbane og indre vandveje |
| Via Baltica-korridoren EE-LV-LT-PL | Vej |
| Manglende forbindelser | Kaunas — Vilnius: en del af Rail Baltics nye fuldt interoperable banestrækning med UIC-sporvidde | Jernbane |
| Warszawa/Idzikowice — Poznań/Wrocław, inkl. forbindelser til det planlagte centrale transportknudepunkt |
| Nord-Ostsee-Kanal | Indre vandveje |
| Berlin — Magdeburg — Hannover, Mittellandkanal, vesttyske kanaler |
| Rhine, Waal |
| Noordzeekanaal, IJssel, Twentekanaal |
| Hovednetkorridoren »Nordsøen — Middelhavet« |
| Ruteføring | UK grænse — Baile Átha Clia eller Dublin — Sionainn Faing eller Shannon Foynes/Corcaigh eller Cork
  Sionainn Faing eller Shannon Foynes/Baile Átha Clia eller Dublin/Corcaigh eller Cork — Le Havre/Calais/Dunkerque/Zeebrugge/Terneuzen/Gent/Antwerpen/Rotterdam/Amsterdam
  UK grænse — Lille — Brussel eller Bruxelles
  Amsterdam — Rotterdam — Antwerpen — Brussel eller Bruxelles — Luxembourg
  Luxembourg — Metz — Dijon — Mâcon — Lyon — Marseille
  Luxembourg — Metz — Strasbourg — Basel
  Antwerpen/Zeebrugge — Gent — Calais/Dunkerque/Lille — Paris — Rouen — Le Havre |
| Grænseoverskridende forbindelser | Brussel eller Bruxelles — Luxembourg — Strasbourg | Jernbane |
| Terneuzen — Gent | Indre vandveje |
| Seine — Scheldenettet og de tilhørende flodbækkener til Seinen, Schelde og Meusefloderne |
| Rhine-Schelde-korridoren |
| Manglende forbindelser | Albertkanaal/Canal Albert og Kanaal Bocholt-Herentals | Indre vandveje |
| Hovednetkorridoren »Orienten/det østlige Middelhav« |
| Ruteføring | Hamburg — Berlin
  Rostock — Berlin — Dresden
  Bremerhaven/Wilhelmshaven — Magdeburg — Dresden
  Dresden – Ústí nad Labem — Mělník/Praha — Lysá nad Labem/Poříčany — Kolín
  Kolín — Pardubice — Brno — Wien/Bratislava — Budapest — Arad — Timișoara — Craiova — Calafat — Vidin — Sofia
  Sofia — RS grænse/MK grænse
  Sofia — Plovdiv — Burgas/TR grænse
  TR grænse — Alexandropouli — Kavala — Thessaloniki — Ioannina — Kakavia/Igoumenitsa
  MK grænse — Thessaloniki
  Sofia — Thessaloniki — Athina — Piræus/Ikonio — Irakleio — Lemesos (Vasiliko) — Nicosia/Larnaka
  Athina — Patra/Igoumenitsa |
| Grænseoverskridende forbindelser | Dresden — Prag/Kolín | Jernbane |
| Wien/Bratislava— Budapest |
| Békéscsaba — Arad — Timișoara |
| Craiova — Calafat — Vidin — Sofia — Thessaloniki |
| Sofia — RS grænse/MK grænse |
| TR grænse — Alexandroupoli |
| MK grænse — Thessaloniki |
| Ioannina — Kakavia (AL grænse) | Vej |
| Drobeta Turnu Severin/Craiova— Vidin — Montana |
| Sofia — RS grænse |
| Hamburg — Dresden — Prag — Pardubice | Indre vandveje |
| Manglende forbindelser | Igoumenitsa — Ioannina
  Prag — Brno
  Thessaloniki — Kavala — Alexandroupoli
  Timişoara — Craiova | Jernbane |
| Hovednetkorridoren »Rhinen — Alperne« |
| Ruteføring | Genova — Milano — Lugano — Basel
  Genova — Novara — Brig — Bern — Basel — Karlsruhe — Mannheim — Mainz — Koblenz — Köln
  Köln — Düsseldorf — Duisburg — Nijmegen/Arnhem — Utrecht — Amsterdam
  Nijmegen — Rotterdam — Vlissingen
  Köln — Liège — Brussel eller Bruxelles — Gent
  Liège — Antwerpen — Gent — Zeebrugge |
| Grænseoverskridende
  forbindelser | Zevenaar — Emmerich — Oberhausen | Jernbane |
| Karlsruhe — Basel |
| Milano/Novara— CH grænse |
| Basel — Antwerpen/Rotterdam — Amsterdam | Indre vandveje |
| Manglende forbindelser | Genova — Tortona/Novi Ligure | Jernbane |
| | Zeebrugge — Gent |
| Hovednetkorridoren »Rhinen — Donau« |
| Ruteføring | Strasbourg — Stuttgart — München — Wels/Linz
  Strasbourg — Mannheim — Frankfurt am Main — Würzburg — Nürnberg — Regensburg — Passau — Wels/Linz
  München/Nürnberg — Prag — Ostrava/Přerov – Žilina — Košice — UA grænse
  Wels/Linz— Wien — Bratislava — Budapest — Vukovar
  Wien/Bratislava— Budapest — Arad — Moravita/Brașov/Craiova — București– Giurgiu/Constanța — Sulina |
| Grænseoverskridende forbindelser | München — Prag | Jernbane |
| Nürnberg — Plzeň |
| München — Mühldorf — Freilassing — Salzburg |
| Strasbourg — Kehl Appenweier |
| Hranice – Žilina |
| Košice — UA grænse |
| | Wien — Bratislava/Budapest |
| Bratislava — Budapest |
| Békéscsaba — Arad — Timişoara — RS grænse |
| București — Giurgiu — Rousse |
| Donau (Kehlheim — Constanța/Midia/Sulina) og de tilhørende flodbækkener til Váh-, Sava- og Tiszafloderne | Indre vandveje |
| Zlín – Žilina | Vej |
| Timişoara — RS grænse |
| Manglende forbindelser | Stuttgart — Ulm | Jernbane |
| Salzburg — Linz |
| Craiova — Bukarest |
| Arad — Sighişoara — Brașov– Predeal |
| Hovednetkorridoren »Skandinavien — Middelhavet« |
| Ruteføring | RU grænse — Hamina/Kotka — Helsinki — Turku/Naantali — Stockholm – Örebro (Hallsberg)/Linköping — Malmø
  Narvik/Oulu— Luleå — Umeå — Stockholm/Örebro (Hallsberg)
  Oslo — Göteborg — Malmø — Trelleborg
  Malmö — København — Fredericia — Aarhus — Aalborg — Hirtshals/Frederikshavn
  København — Kolding/Lübeck — Hamburg — Hannover
  Bremerhaven — Bremen — Hannover — Nürnberg
  Rostock — Berlin — Halle/Leipzig — Erfurt — München
  Nürnberg — München — Innsbruck — Verona — Bologna — Ancona/Firenze
  Livorno/La Spezia — Firenze — Rom — Napoli — Bari — Taranto — Valletta/Marsaxlokk
  Cagliari — Napoli — Gioia Tauro — Palermo/Augusta — Valletta/Marsaxlokk |
| Grænseoverskridende forbindelser | RU grænse — Helsinki | Jernbane |
| København — Hamburg: adgangsveje til den faste forbindelse over Fehmarnbæltet |
| München — Wörgl — Innsbruck — Fortezza — Bolzano — Trento — Verona: Brenner-basistunnelen og adgangsveje |
| Göteborg — Oslo |
| København — Hamburg: den faste forbindelse over Fehmarnbæltet | Jernbane/vej |

1.

Hovednetkorridoren »Atlanterhavet«

Ruteføring

Gijón — León — Valladolid

A Coruña — Vigo — Orense — León

Zaragoza — Pamplona/Logroño — Bilbao

Tenerife/Gran Canaria — Huelva/Sanlúcar de Barrameda — Sevilla — Córdoba

Algeciras — Bobadilla — Madrid

Sines/Lisboa— Madrid — Valladolid

Lisboa — Aveiro — Leixões/Porto — Dourofloden

Sionainn Faing eller Shannon Foynes/Baile Átha Cliath eller Dublin/Corcaigh eller Cork — Le Havre — Rouen — Paris

Aveiro — Valladolid — Vitoria-Gasteiz — Bergara — Bilbao/Bordeaux — Toulouse/Tours — Paris — Metz — Mannheim/Strasbourg

Sionainn Faing eller Shannon Foynes/Baile Átha Cliath eller Dublin/Corcaigh eller Cork — Saint Nazaire — Nantes — Tours — Dijon

Grænseoverskridende forbindelser

Évora — Mérida

Jernbane

Vitoria-Gasteiz — San Sebastián — Bayonne — Bordeaux

Aveiro — Salamanca

Dourofloden (Via Navegável do Douro)

Indre vandveje

Manglende forbindelser

Interoperable banestrækninger med ikke-UIC-sporvidde på Den Iberiske Halvø

Jernbane

Hovednetkorridoren »Østersøen — Adriaterhavet«

Ruteføring

Gdynia — Gdańsk — Katowice/Sławków

Gdańsk — Warszawa — Katowice/Kraków

Katowice — Ostrava — Brno — Wien

Szczecin/Świnoujście — Poznań — Wrocław — Ostrava

Katowice — Bielsko-Biała – Žilina — Bratislava — Wien

Wien — Graz– Villach — Udine — Trieste

Udine — Venedig — Padova — Bologna — Ravenna — Ancona

Graz — Maribor –Ljubljana — Koper/Trieste

Grænseoverskridende

forbindelser

Katowice/Opole— Ostrava — Brno

Katowice – Žilina

Bratislava — Wien

Graz — Maribor

Venedig — Trieste — Divača — Ljubljana

Jernbane

Katowice – Žilina

Brno — Wien

Vej

Manglende forbindelser

Gloggnitz — Mürzzuschlag: Semmering-basistunnelen

Graz — Klagenfurt: Koralm-jernbanestrækningen og -tunnelen

Koper — Divača

Jernbane

Hovednetkorridoren »Middelhavet«

Ruteføring

Algeciras — Bobadilla — Madrid — Zaragoza — Tarragona

Madrid — Valencia — Sagunto — Teruel — Zaragoza

Sevilla — Bobadilla — Murcia

Cartagena — Murcia — Valencia — Tarragona/Palma de Mallorca — Barcelona

Tarragona — Barcelona — Perpignan — Narbonne — Toulouse/Marseille — Genova/Lyon — La Spezia/Torino — Novara — Milano — Bologna/Verona — Padova — Venedig — Ravenna/Trieste/Koper — Ljubljana — Budapest

Ljubljana/Rijeka — Zagreb — Budapest — UA grænse

Grænseoverskridende forbindelser

Barcelona — Perpignan

Jernbane

Lyon — Torino: basistunnel og adgangsveje

Nice — Ventimiglia

Venedig — Trieste — Divača — Ljubljana

Ljubljana — Zagreb

Zagreb — Budapest

Budapest — Miskolc — UA grænse

Lendava — Letenye

Vej

Vásárosnamény — UA grænse

Manglende forbindelser

Almería — Murcia

Jernbane

Interoperable banestrækninger med ikke-UIC-sporvidde på Den Iberiske Halvø

Perpignan — Montpellier

Koper — Divača

Rijeka — Zagreb

Milano — Cremona — Mantova — Porto Levante/Venedig — Ravenna/Trieste

Indre vandveje

Hovednetkorridoren »Nordsøen – Østersøen«

Ruteføring

Luleå — Helsinki — Tallinn — Rīga

Ventspils — Rīga

Rīga — Kaunas

Klaipėda — Kaunas — Vilnius

Kaunas — Warszawa

BY grænse — Warszawa – Łódź/Poznań — Frankfurt (Oder) — Berlin — Hamburg — Kiel

Łódź — Katowice/Wrocław

UA grænse — Rzeszów — Katowice — Wrocław — Falkenberg — Magdeburg

Szczecin/Świnoujście — Berlin — Magdeburg — Braunschweig — Hannover

Hannover — Bremen — Bremerhaven/Wilhelmshaven

Hannover — Osnabrück — Hengelo — Almelo — Deventer — Utrecht

Utrecht — Amsterdam

Utrecht — Rotterdam — Antwerpen

Hannover/Osnabrück — Köln — Antwerpen

Grænseoverskridende forbindelser

Tallinn — Riga — Kaunas — Warszawa: Rail Baltics nye fuldt interoperable banestrækning med UIC-sporvidde

Jernbane

Świnoujście/Szczecin — Berlin

Jernbane og indre vandveje

Via Baltica-korridoren EE-LV-LT-PL

Vej

Manglende forbindelser

Kaunas — Vilnius: en del af Rail Baltics nye fuldt interoperable banestrækning med UIC-sporvidde

Jernbane

Warszawa/Idzikowice — Poznań/Wrocław, inkl. forbindelser til det planlagte centrale transportknudepunkt

Nord-Ostsee-Kanal

Indre vandveje

Berlin — Magdeburg — Hannover, Mittellandkanal, vesttyske kanaler

Rhine, Waal

Noordzeekanaal, IJssel, Twentekanaal

Hovednetkorridoren »Nordsøen — Middelhavet«

Ruteføring

UK grænse — Baile Átha Clia eller Dublin — Sionainn Faing eller Shannon Foynes/Corcaigh eller Cork

Sionainn Faing eller Shannon Foynes/Baile Átha Clia eller Dublin/Corcaigh eller Cork — Le Havre/Calais/Dunkerque/Zeebrugge/Terneuzen/Gent/Antwerpen/Rotterdam/Amsterdam

UK grænse — Lille — Brussel eller Bruxelles

Amsterdam — Rotterdam — Antwerpen — Brussel eller Bruxelles — Luxembourg

Luxembourg — Metz — Dijon — Mâcon — Lyon — Marseille

Luxembourg — Metz — Strasbourg — Basel

Antwerpen/Zeebrugge — Gent — Calais/Dunkerque/Lille — Paris — Rouen — Le Havre

Grænseoverskridende forbindelser

Brussel eller Bruxelles — Luxembourg — Strasbourg

Jernbane

Terneuzen — Gent

Indre vandveje

Seine — Scheldenettet og de tilhørende flodbækkener til Seinen, Schelde og Meusefloderne

Rhine-Schelde-korridoren

Manglende forbindelser

Albertkanaal/Canal Albert og Kanaal Bocholt-Herentals

Indre vandveje

Hovednetkorridoren »Orienten/det østlige Middelhav«

Ruteføring

Hamburg — Berlin

Rostock — Berlin — Dresden

Bremerhaven/Wilhelmshaven — Magdeburg — Dresden

Dresden – Ústí nad Labem — Mělník/Praha — Lysá nad Labem/Poříčany — Kolín

Kolín — Pardubice — Brno — Wien/Bratislava — Budapest — Arad — Timișoara — Craiova — Calafat — Vidin — Sofia

Sofia — RS grænse/MK grænse

Sofia — Plovdiv — Burgas/TR grænse

TR grænse — Alexandropouli — Kavala — Thessaloniki — Ioannina — Kakavia/Igoumenitsa

MK grænse — Thessaloniki

Sofia — Thessaloniki — Athina — Piræus/Ikonio — Irakleio — Lemesos (Vasiliko) — Nicosia/Larnaka

Athina — Patra/Igoumenitsa

Grænseoverskridende forbindelser

Dresden — Prag/Kolín

Jernbane

Wien/Bratislava— Budapest

Békéscsaba — Arad — Timișoara

Craiova — Calafat — Vidin — Sofia — Thessaloniki

Sofia — RS grænse/MK grænse

TR grænse — Alexandroupoli

MK grænse — Thessaloniki

Ioannina — Kakavia (AL grænse)

Vej

Drobeta Turnu Severin/Craiova— Vidin — Montana

Sofia — RS grænse

Hamburg — Dresden — Prag — Pardubice

Indre vandveje

Manglende forbindelser

Igoumenitsa — Ioannina

Prag — Brno

Thessaloniki — Kavala — Alexandroupoli

Timişoara — Craiova

Jernbane

Hovednetkorridoren »Rhinen — Alperne«

Ruteføring

Genova — Milano — Lugano — Basel

Genova — Novara — Brig — Bern — Basel — Karlsruhe — Mannheim — Mainz — Koblenz — Köln

Köln — Düsseldorf — Duisburg — Nijmegen/Arnhem — Utrecht — Amsterdam

Nijmegen — Rotterdam — Vlissingen

Köln — Liège — Brussel eller Bruxelles — Gent

Liège — Antwerpen — Gent — Zeebrugge

Grænseoverskridende

forbindelser

Zevenaar — Emmerich — Oberhausen

Jernbane

Karlsruhe — Basel

Milano/Novara— CH grænse

Basel — Antwerpen/Rotterdam — Amsterdam

Indre vandveje

Manglende forbindelser

Genova — Tortona/Novi Ligure

Jernbane

Zeebrugge — Gent

Hovednetkorridoren »Rhinen — Donau«

Ruteføring

Strasbourg — Stuttgart — München — Wels/Linz

Strasbourg — Mannheim — Frankfurt am Main — Würzburg — Nürnberg — Regensburg — Passau — Wels/Linz

München/Nürnberg — Prag — Ostrava/Přerov – Žilina — Košice — UA grænse

Wels/Linz— Wien — Bratislava — Budapest — Vukovar

Wien/Bratislava— Budapest — Arad — Moravita/Brașov/Craiova — București– Giurgiu/Constanța — Sulina

Grænseoverskridende forbindelser

München — Prag

Jernbane

Nürnberg — Plzeň

München — Mühldorf — Freilassing — Salzburg

Strasbourg — Kehl Appenweier

Hranice – Žilina

Košice — UA grænse

Wien — Bratislava/Budapest

Bratislava — Budapest

Békéscsaba — Arad — Timişoara — RS grænse

București — Giurgiu — Rousse

Donau (Kehlheim — Constanța/Midia/Sulina) og de tilhørende flodbækkener til Váh-, Sava- og Tiszafloderne

Indre vandveje

Zlín – Žilina

Vej

Timişoara — RS grænse

Manglende forbindelser

Stuttgart — Ulm

Jernbane

Salzburg — Linz

Craiova — Bukarest

Arad — Sighişoara — Brașov– Predeal

Hovednetkorridoren »Skandinavien — Middelhavet«

Ruteføring

RU grænse — Hamina/Kotka — Helsinki — Turku/Naantali — Stockholm – Örebro (Hallsberg)/Linköping — Malmø

Narvik/Oulu— Luleå — Umeå — Stockholm/Örebro (Hallsberg)

Oslo — Göteborg — Malmø — Trelleborg

Malmö — København — Fredericia — Aarhus — Aalborg — Hirtshals/Frederikshavn

København — Kolding/Lübeck — Hamburg — Hannover

Bremerhaven — Bremen — Hannover — Nürnberg

Rostock — Berlin — Halle/Leipzig — Erfurt — München

Nürnberg — München — Innsbruck — Verona — Bologna — Ancona/Firenze

Livorno/La Spezia — Firenze — Rom — Napoli — Bari — Taranto — Valletta/Marsaxlokk

Cagliari — Napoli — Gioia Tauro — Palermo/Augusta — Valletta/Marsaxlokk

Grænseoverskridende forbindelser

RU grænse — Helsinki

Jernbane

København — Hamburg: adgangsveje til den faste forbindelse over Fehmarnbæltet

München — Wörgl — Innsbruck — Fortezza — Bolzano — Trento — Verona: Brenner-basistunnelen og adgangsveje

Göteborg — Oslo

København — Hamburg: den faste forbindelse over Fehmarnbæltet

Jernbane/vej

| 2. | Vejledende liste over forhåndsudpegede grænseoverskridende forbindelser i det samlede net
  Det samlede nets grænseoverskridende strækninger, der er omhandlet i artikel 9, stk. 2, litra a), nr. ii), omfatter navnlig følgende strækninger:






  Baile Átha Cliath eller Dublin/Letterkenny — UK grænse | Vej |
| --- | --- | --- |
| Pau — Huesca | Jernbane |
| Lyon — CH grænse | Jernbane |
| Athus — Mont-Saint-Martin | Jernbane |
| Breda — Venlo — Viersen — Duisburg | Jernbane |
| Antwerpen — Duisburg | Jernbane |
| Mons — Valenciennes | Jernbane |
| Gent — Terneuzen | Jernbane |
| Heerlen — Aachen | Jernbane |
| Groningen — Bremen | Jernbane |
| Stuttgart — CH grænse | Jernbane |
| Gallarate/Sesto Calende — CH grænse | Jernbane |
| Berlin — Rzepin/Horka — Wrocław | Jernbane |
| Praha– Linz | Jernbane |
| Villach — Ljubljana | Jernbane |
| Pivka — Rijeka | Jernbane |
| Plzeň – České Budějovice — Wien | Jernbane |
| Wien — Győr | Jernbane |
| Graz — Celldömölk — Győr | Jernbane |
| Neumarkt-Kallham — Mühldorf | Jernbane |
| Amberkorridoren PL-SK-HU | Jernbane |
| Via Carpathia-korridoren BY/UA grænse PL-SK-HU-RO | Vej |
| Focșani — MD grænse | Vej |
| Budapest — Osijek — Svilaj (BA grænse) | Vej |
| Faro — Huelva | Jernbane |
| Porto — Vigo | Jernbane |
| Giurgiu — Varna | Jernbane |
| Svilengrad — Pithio | Jernbane |

2.

Det samlede nets grænseoverskridende strækninger, der er omhandlet i artikel 9, stk. 2, litra a), nr. ii), omfatter navnlig følgende strækninger:

Baile Átha Cliath eller Dublin/Letterkenny — UK grænse

Vej

Pau — Huesca

Jernbane

Lyon — CH grænse

Jernbane

Athus — Mont-Saint-Martin

Jernbane

Breda — Venlo — Viersen — Duisburg

Jernbane

Antwerpen — Duisburg

Jernbane

Mons — Valenciennes

Jernbane

Gent — Terneuzen

Jernbane

Heerlen — Aachen

Jernbane

Groningen — Bremen

Jernbane

Stuttgart — CH grænse

Jernbane

Gallarate/Sesto Calende — CH grænse

Jernbane

Berlin — Rzepin/Horka — Wrocław

Jernbane

Praha– Linz

Jernbane

Villach — Ljubljana

Jernbane

Pivka — Rijeka

Jernbane

Plzeň – České Budějovice — Wien

Jernbane

Wien — Győr

Jernbane

Graz — Celldömölk — Győr

Jernbane

Neumarkt-Kallham — Mühldorf

Jernbane

Amberkorridoren PL-SK-HU

Jernbane

Via Carpathia-korridoren BY/UA grænse PL-SK-HU-RO

Vej

Focșani — MD grænse

Vej

Budapest — Osijek — Svilaj (BA grænse)

Vej

Faro — Huelva

Jernbane

Porto — Vigo

Jernbane

Giurgiu — Varna

Jernbane

Svilengrad — Pithio

Jernbane

| 3. | Komponenter i det samlede net placeret i medlemsstater, som ikke har en landgrænse med en anden medlemsstat. |
| --- | --- |

3.

DEL IV

UDVÆLGELSE AF GRÆNSEOVERSKRIDENDE PROJEKTER INDEN FOR VEDVARENDE ENERGI

| 1. | Mål i grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi
  Grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi skal fremme grænseoverskridende samarbejde mellem medlemsstaterne inden for planlægning, udvikling og den omkostningseffektive udnyttelse af vedvarende energikilder samt lette deres integration gennem energioplagringsfaciliteter med henblik på at bidrage til Unionens langsigtede dekarboniseringsstrategi. |
| --- | --- |

1.

Grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi skal fremme grænseoverskridende samarbejde mellem medlemsstaterne inden for planlægning, udvikling og den omkostningseffektive udnyttelse af vedvarende energikilder samt lette deres integration gennem energioplagringsfaciliteter med henblik på at bidrage til Unionens langsigtede dekarboniseringsstrategi.

| 2. | Generelle kriterier
  For at kunne blive betragtet som et grænseoverskridende projekt inden for vedvarende energi skal et projekt opfylde alle følgende generelle kriterier:






  a) | Projektet skal indgå i en samarbejdsaftale eller anden form for aftale mellem to eller flere medlemsstater eller mellem en eller flere medlemsstater og et eller flere tredjelande som fastsat i artikel 8, 9, 11 og 13 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- | --- |

2.

For at kunne blive betragtet som et grænseoverskridende projekt inden for vedvarende energi skal et projekt opfylde alle følgende generelle kriterier:

a)

Projektet skal indgå i en samarbejdsaftale eller anden form for aftale mellem to eller flere medlemsstater eller mellem en eller flere medlemsstater og et eller flere tredjelande som fastsat i artikel 8, 9, 11 og 13 i direktiv (EU) 2018/2001.

| b) | Projektet skal give omkostningsbesparelser inden for udbredelse af vedvarende energi eller fordele inden for systemintegration, forsyningssikkerhed eller innovation eller begge dele i forhold til et lignende projekt eller projekt vedrørende vedvarende energi gennemført af en af de deltagende medlemsstater alene. |
| --- | --- |

b)

Projektet skal give omkostningsbesparelser inden for udbredelse af vedvarende energi eller fordele inden for systemintegration, forsyningssikkerhed eller innovation eller begge dele i forhold til et lignende projekt eller projekt vedrørende vedvarende energi gennemført af en af de deltagende medlemsstater alene.

| c) | De mulige overordnede fordele ved samarbejdet skal overstige omkostningerne, herunder på lang sigt, vurderet på grundlag af en cost-benefit-analyse som omhandlet i denne dels punkt 3 og med anvendelse af de metoder, der er omhandlet i denne forordnings artikel 7, stk. 2. |
| --- | --- |

c)

De mulige overordnede fordele ved samarbejdet skal overstige omkostningerne, herunder på lang sigt, vurderet på grundlag af en cost-benefit-analyse som omhandlet i denne dels punkt 3 og med anvendelse af de metoder, der er omhandlet i denne forordnings artikel 7, stk. 2.

| 3. | Cost-benefit-analyse






  a) | energiproduktionsomkostninger |
| --- | --- | --- |

3.

a)

energiproduktionsomkostninger

| b) | systemintegrationsomkostninger |
| --- | --- |

b)

systemintegrationsomkostninger

| c) | støtteomkostninger |
| --- | --- |

c)

støtteomkostninger

| d) | drivhusgasemissioner |
| --- | --- |

d)

drivhusgasemissioner

| e) | forsyningssikkerhed |
| --- | --- |

e)

forsyningssikkerhed

| f) | luftforurening og anden lokal forurening, såsom virkninger på den lokale natur og miljøet |
| --- | --- |

f)

luftforurening og anden lokal forurening, såsom virkninger på den lokale natur og miljøet

| g) | innovation. |
| --- | --- |

g)

innovation.

| 4. | Procedure






  a) | Iværksættere, herunder medlemsstater, af et projekt, der muligvis er berettiget til at blive udvalgt som et grænseoverskridende projekt inden for vedvarende energi i henhold til en samarbejdsaftale eller anden form for aftale mellem to eller flere medlemsstater eller mellem en eller flere medlemsstater og et eller flere tredjelande som fastsat i artikel 8, 9, 11 og 13 i direktiv (EU) 2018/2001, og som ønsker at opnå status som et grænseoverskridende projekt inden for vedvarende energi, skal indgive en ansøgning om udvælgelse som grænseoverskridende projekt inden for vedvarende energi til Kommissionen. Ansøgningen skal indeholde de relevante oplysninger, så Kommissionen kan evaluere projektet ud fra kriterierne i denne dels punkt 2 og 3 i overensstemmelse med de metoder, der er omhandlet i artikel 7, stk. 2, i denne forordning.
  Kommissionen sikrer, at iværksættere får mulighed for at ansøge om status som grænseoverskridende projekt inden for vedvarende energi mindst én gang om året. |
| --- | --- | --- |

4.

a)

Iværksættere, herunder medlemsstater, af et projekt, der muligvis er berettiget til at blive udvalgt som et grænseoverskridende projekt inden for vedvarende energi i henhold til en samarbejdsaftale eller anden form for aftale mellem to eller flere medlemsstater eller mellem en eller flere medlemsstater og et eller flere tredjelande som fastsat i artikel 8, 9, 11 og 13 i direktiv (EU) 2018/2001, og som ønsker at opnå status som et grænseoverskridende projekt inden for vedvarende energi, skal indgive en ansøgning om udvælgelse som grænseoverskridende projekt inden for vedvarende energi til Kommissionen. Ansøgningen skal indeholde de relevante oplysninger, så Kommissionen kan evaluere projektet ud fra kriterierne i denne dels punkt 2 og 3 i overensstemmelse med de metoder, der er omhandlet i artikel 7, stk. 2, i denne forordning.

Kommissionen sikrer, at iværksættere får mulighed for at ansøge om status som grænseoverskridende projekt inden for vedvarende energi mindst én gang om året.

| b) | Kommissionen opretter og leder en gruppe vedrørende grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi bestående af én repræsentant for hver medlemsstat og én repræsentant for Kommissionen. Gruppen vedtager selv sin forretningsorden. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen opretter og leder en gruppe vedrørende grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi bestående af én repræsentant for hver medlemsstat og én repræsentant for Kommissionen. Gruppen vedtager selv sin forretningsorden.

| c) | Kommissionen tilrettelægger mindst én gang om året en proces for udvælgelse af grænseoverskridende projekter. Efter evalueringen af projekterne forelægger Kommissionen den gruppe, der er omhandlet i dette punkts litra b), en liste over støtteberettigede projekter inden for vedvarende energi, som opfylder kriterierne fastsat i artikel 7 og dette punkts litra d). |
| --- | --- |

c)

Kommissionen tilrettelægger mindst én gang om året en proces for udvælgelse af grænseoverskridende projekter. Efter evalueringen af projekterne forelægger Kommissionen den gruppe, der er omhandlet i dette punkts litra b), en liste over støtteberettigede projekter inden for vedvarende energi, som opfylder kriterierne fastsat i artikel 7 og dette punkts litra d).

| d) | Den gruppe, der er omhandlet i litra b), skal gives relevante oplysninger, medmindre de er forretningsmæssigt følsomme, om de støtteberettigede projekter, der er opført på den liste, som Kommissionen har forelagt, vedrørende følgende kriterier:






  i) | en bekræftelse af, at alle projekter overholder kriterierne for støtteberettigelse og udvælgelse |
| --- | --- | --- |

d)

Den gruppe, der er omhandlet i litra b), skal gives relevante oplysninger, medmindre de er forretningsmæssigt følsomme, om de støtteberettigede projekter, der er opført på den liste, som Kommissionen har forelagt, vedrørende følgende kriterier:

i)

en bekræftelse af, at alle projekter overholder kriterierne for støtteberettigelse og udvælgelse

| ii) | oplysninger om den samarbejdsmekanisme, som et projekt vedrører, og oplysninger om, i hvilket omfang et projekt nyder støtte fra en eller flere medlemsstater |
| --- | --- |

ii)

oplysninger om den samarbejdsmekanisme, som et projekt vedrører, og oplysninger om, i hvilket omfang et projekt nyder støtte fra en eller flere medlemsstater

| iii) | en beskrivelse af projektets mål, herunder den anslåede kapacitet (i kW) og, hvor det er muligt, produktion af vedvarende energi (i kWh pr. år), samt de angivne samlede projektomkostninger og støtteberettigede omkostninger i euro |
| --- | --- |

iii)

en beskrivelse af projektets mål, herunder den anslåede kapacitet (i kW) og, hvor det er muligt, produktion af vedvarende energi (i kWh pr. år), samt de angivne samlede projektomkostninger og støtteberettigede omkostninger i euro

| iv) | oplysninger om den forventede merværdi på EU-plan, jf. denne dels punkt 2, litra b), og om de forventede omkostninger og fordele og den forventede merværdi på EU-plan, jf. denne dels punkt 2, litra c). |
| --- | --- |

iv)

oplysninger om den forventede merværdi på EU-plan, jf. denne dels punkt 2, litra b), og om de forventede omkostninger og fordele og den forventede merværdi på EU-plan, jf. denne dels punkt 2, litra c).

| e) | Gruppen kan, når det er relevant, indbyde iværksættere af støtteberettigede projekter, repræsentanter for tredjelande, der er involveret i støtteberettigede projekter, og andre relevante interessenter til sine møder. |
| --- | --- |

e)

Gruppen kan, når det er relevant, indbyde iværksættere af støtteberettigede projekter, repræsentanter for tredjelande, der er involveret i støtteberettigede projekter, og andre relevante interessenter til sine møder.

| f) | På grundlag af evalueringsresultaterne skal gruppen nå til enighed om et udkast til liste over grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi, som skal vedtages i henhold til litra g). |
| --- | --- |

f)

På grundlag af evalueringsresultaterne skal gruppen nå til enighed om et udkast til liste over grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi, som skal vedtages i henhold til litra g).

| g) | Kommissionen vedtager den endelige liste over udvalgte grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi ved hjælp af en delegeret retsakt på grundlag af et udkast til liste, som omhandlet i litra f), og under hensyntagen til litra i). Kommissionen offentliggør også på sit websted listen over udvalgte grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi. Denne liste tages op til revision efter behov og mindst hvert andet år. |
| --- | --- |

g)

Kommissionen vedtager den endelige liste over udvalgte grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi ved hjælp af en delegeret retsakt på grundlag af et udkast til liste, som omhandlet i litra f), og under hensyntagen til litra i). Kommissionen offentliggør også på sit websted listen over udvalgte grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi. Denne liste tages op til revision efter behov og mindst hvert andet år.

| h) | Gruppen overvåger gennemførelsen af projekterne på den endelige liste og fremsætter anbefalinger til, hvordan eventuelle forsinkelser i gennemførelsen kan overvindes. Til dette formål skal iværksætterne af de udvalgte projekter give oplysninger om gennemførelsen af deres projekter. |
| --- | --- |

h)

Gruppen overvåger gennemførelsen af projekterne på den endelige liste og fremsætter anbefalinger til, hvordan eventuelle forsinkelser i gennemførelsen kan overvindes. Til dette formål skal iværksætterne af de udvalgte projekter give oplysninger om gennemførelsen af deres projekter.

| i) | Ved udvælgelsen af grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi sigter Kommissionen mod at sikre en passende geografisk balance i udvælgelsen af sådanne projekter. Der kan anvendes regionale grupperinger ved udvælgelsen af projekter. |
| --- | --- |

i)

Ved udvælgelsen af grænseoverskridende projekter inden for vedvarende energi sigter Kommissionen mod at sikre en passende geografisk balance i udvælgelsen af sådanne projekter. Der kan anvendes regionale grupperinger ved udvælgelsen af projekter.

| j) | Et projekt udvælges ikke som et grænseoverskridende projekt inden for vedvarende energi, eller hvis det udvælges, trækkes denne status tilbage, hvis de oplysninger, som udgjorde en afgørende faktor i evalueringen, var ukorrekte, eller hvis projektet ikke er i overensstemmelse med EU-retten. |
| --- | --- |

j)

Et projekt udvælges ikke som et grænseoverskridende projekt inden for vedvarende energi, eller hvis det udvælges, trækkes denne status tilbage, hvis de oplysninger, som udgjorde en afgørende faktor i evalueringen, var ukorrekte, eller hvis projektet ikke er i overensstemmelse med EU-retten.

DEL V

PROJEKTER AF FÆLLES INTERESSE VEDRØRENDE INFRASTRUKTUR TIL DIGITAL KONNEKTIVITET

| 1. | Gigabitkonnektivitet, herunder 5G-systemer og anden avanceret konnektivitet, til socioøkonomiske drivkræfter
  Tiltag skal prioriteres under hensyntagen til de socioøkonomiske drivkræfters funktion, relevansen af de digitale tjenester og applikationer, som leveringen af den underliggende konnektivitet giver mulighed for, og de mulige socioøkonomiske fordele for borgerne, virksomhederne og lokalsamfundene, herunder den yderligere områdedækning, der skabes, med hensyn til husholdninger. Det disponible budget fordeles på en geografisk afbalanceret måde blandt medlemsstaterne.
  Der gives prioritet til tiltag, som bidrager til gigabitkonnektivitet, herunder 5G-systemer og anden avanceret konnektivitet, til:






  a) | hospitaler og lægecentre i tråd med bestræbelserne på at digitalisere sundhedssystemet samt med henblik på at øge unionsborgernes trivsel og ændre den måde, hvorpå sundheds- og plejetjenester ydes til patienter |
| --- | --- | --- |

1.

Tiltag skal prioriteres under hensyntagen til de socioøkonomiske drivkræfters funktion, relevansen af de digitale tjenester og applikationer, som leveringen af den underliggende konnektivitet giver mulighed for, og de mulige socioøkonomiske fordele for borgerne, virksomhederne og lokalsamfundene, herunder den yderligere områdedækning, der skabes, med hensyn til husholdninger. Det disponible budget fordeles på en geografisk afbalanceret måde blandt medlemsstaterne.

Der gives prioritet til tiltag, som bidrager til gigabitkonnektivitet, herunder 5G-systemer og anden avanceret konnektivitet, til:

a)

hospitaler og lægecentre i tråd med bestræbelserne på at digitalisere sundhedssystemet samt med henblik på at øge unionsborgernes trivsel og ændre den måde, hvorpå sundheds- og plejetjenester ydes til patienter

| b) | uddannelses- og forskningscentre i forbindelse med indsatsen for at lette brugen af blandt andet højhastigheds-IT, cloudapplikationer og big data, fjerne digitale kløfter, innovere inden for uddannelsessystemerne, forbedre læringsresultaterne og skabe større lighed og højne effektiviteten |
| --- | --- |

b)

uddannelses- og forskningscentre i forbindelse med indsatsen for at lette brugen af blandt andet højhastigheds-IT, cloudapplikationer og big data, fjerne digitale kløfter, innovere inden for uddannelsessystemerne, forbedre læringsresultaterne og skabe større lighed og højne effektiviteten

| c) | uafbrudt trådløs 5G-bredbåndsdækning i alle byområder senest i 2025. |
| --- | --- |

c)

uafbrudt trådløs 5G-bredbåndsdækning i alle byområder senest i 2025.

| 2. | Trådløs konnektivitet i lokalsamfund
  Tiltag, der sigter mod at tilvejebringe lokal trådløs konnektivitet på centrale steder i det lokale offentlige liv, herunder udendørsområder, som den brede offentlighed har adgang til, og som spiller en vigtig rolle for det offentlige liv i lokalsamfundene, er berettiget til finansiering på følgende betingelser:






  a) | de gennemføres af et offentligt organ, som omhandlet i andet afsnit, der er i stand til at planlægge og føre tilsyn med installeringen af indendørs og udendørs lokale trådløse adgangspunkter i offentlige rum samt sikre mindst tre års finansiering af driftsomkostningerne i forbindelse hermed |
| --- | --- | --- |

2.

Tiltag, der sigter mod at tilvejebringe lokal trådløs konnektivitet på centrale steder i det lokale offentlige liv, herunder udendørsområder, som den brede offentlighed har adgang til, og som spiller en vigtig rolle for det offentlige liv i lokalsamfundene, er berettiget til finansiering på følgende betingelser:

a)

de gennemføres af et offentligt organ, som omhandlet i andet afsnit, der er i stand til at planlægge og føre tilsyn med installeringen af indendørs og udendørs lokale trådløse adgangspunkter i offentlige rum samt sikre mindst tre års finansiering af driftsomkostningerne i forbindelse hermed

| b) | de bygger på net med meget høj kapacitet, der muliggør leveringen til brugerne af en internetoplevelse af meget høj kvalitet, som






  i) | er gratis og uden diskriminerende vilkår, lettilgængelig og sikker, anvender det nyeste og bedste tilgængelige udstyr og kan levere højhastighedskonnektivitet til sine brugere, og |
| --- | --- | --- |

b)

de bygger på net med meget høj kapacitet, der muliggør leveringen til brugerne af en internetoplevelse af meget høj kvalitet, som

i)

er gratis og uden diskriminerende vilkår, lettilgængelig og sikker, anvender det nyeste og bedste tilgængelige udstyr og kan levere højhastighedskonnektivitet til sine brugere, og

| ii) | understøtter udbredt og ikkediskriminerende adgang til innovative digitale tjenester |
| --- | --- |

ii)

understøtter udbredt og ikkediskriminerende adgang til innovative digitale tjenester

| c) | de anvender den fælles visuelle identitet, som Kommissionen skal udvikle, og linker til de tilhørende flersprogede onlineværktøjer |
| --- | --- |

c)

de anvender den fælles visuelle identitet, som Kommissionen skal udvikle, og linker til de tilhørende flersprogede onlineværktøjer

| d) | med henblik på at opnå synergivirkninger, øge kapaciteten og forbedre brugeroplevelsen, letter de udbredelsen af 5G-parate trådløse adgangspunkter med lille rækkevidde som defineret i direktiv (EU) 2018/1972, og |
| --- | --- |

d)

med henblik på at opnå synergivirkninger, øge kapaciteten og forbedre brugeroplevelsen, letter de udbredelsen af 5G-parate trådløse adgangspunkter med lille rækkevidde som defineret i direktiv (EU) 2018/1972, og

| e) | de forpligter sig til at anskaffe det nødvendige udstyr og/eller tilhørende installationstjenester i overensstemmelse med gældende ret for at sikre, at projekter ikke unødigt forvrider konkurrencen. |
| --- | --- |

e)

de forpligter sig til at anskaffe det nødvendige udstyr og/eller tilhørende installationstjenester i overensstemmelse med gældende ret for at sikre, at projekter ikke unødigt forvrider konkurrencen.

Økonomisk støtte fra Unionen skal være tilgængelig for offentlige organer som defineret i artikel 3, nr. 1), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2102 (2), der i overensstemmelse med national ret påtager sig at stille lokal trådløs konnektivitet, som er gratis og uden diskriminerende vilkår, til rådighed gennem installering af lokale trådløse adgangspunkter.

Finansierede tiltag må ikke overlappe eksisterende gratis private eller offentlige tilbud med lignende egenskaber, herunder kvalitet, i samme offentlige rum.

Det disponible budget fordeles på en geografisk afbalanceret måde blandt medlemsstaterne.

Hvor det er relevant, sikres koordinering og sammenhæng med de tiltag, der støttes af CEF, og som fremmer socioøkonomiske drivkræfters adgang til net med meget høj kapacitet, som kan levere gigabitkonnektivitet, herunder 5G-systemer og anden avanceret konnektivitet.

| 3. | Vejledende liste over støtteberettigede 5G-korridorer og grænseoverskridende backboneforbindelser
  I tråd med Kommissionens mål for et gigabitsamfund og for at sikre, at større landbaserede transportruter har uafbrudt 5G-dækning senest i 2025, omfatter tiltag til gennemførelse af uafbrudt dækning med 5G-systemer i henhold til artikel 9, stk. 4, litra c), for det første tiltag om grænseoverskridende strækninger til eksperimenter med opkoblet og automatiseret mobilitet (CAM) og for det andet tiltag om længere strækninger til mere omfattende udbredelse af CAM langs korridorerne som anført i tabellen nedenfor (vejledende liste). Til dette formål anvendes TEN-T-korridorerne som grundlag, men udbredelsen af 5G er ikke nødvendigvis begrænset til disse korridorer (3).
  Desuden støttes tiltag til støtte for udbredelse af backbonenet, herunder med undervandskabler i medlemsstaterne og mellem Unionen og tredjelande, eller som forbinder europæiske øer, jf. artikel 9, stk. 4, litra d), for at skabe den nødvendige redundans for en så afgørende infrastruktur og for at øge kapaciteten og modstandsdygtigheden af Unionens digitale net.






  Hovednetkorridoren »Atlanterhavet« |
| --- | --- |
| Grænseoverskridende strækninger til eksperimenter med CAM | Porto — Vigo |
| Mérida – Évora |
| Paris — Amsterdam — Frankfurt am Main |
| Aveiro — Salamanca |
| San Sebastián — Biarritz |
| Længere strækninger til mere omfattende udbredelse af CAM | Metz — Paris — Bordeaux — Bilbao — Vigo — Porto –Lisboa |
| Bilbao — Madrid — Lisboa |
| Madrid — Mérida — Sevilla — Tarifa |
| Udbredelse af backbonenet, herunder med undervandskabler | Açores/Madeira Islands– Lisboa |
| Hovednetkorridoren »Østersøen — Adriaterhavet« |
| Grænseoverskridende strækninger til eksperimenter med CAM | |
| Længere strækninger til mere omfattende udbredelse af CAM | Gdańsk — Warszawa — Brno — Wien — Graz — Ljubljana — Koper/Trieste |
| Hovednetkorridoren »Middelhavet« |
| Grænseoverskridende strækninger til eksperimenter med CAM | |
| Længere strækninger til mere omfattende udbredelse af CAM | Budapest — Zagreb — Ljubljana — Rijeka — Split — Dubrovnik |
| Ljubljana — Zagreb — Slavonski Brod — Bajakovo (RS grænse) |
| Slavonski Brod — Đakovo — Osijek |
| Montpellier — Narbonne — Perpignan — Barcelona — Valencia — Málaga — Tarifa med forlængelse til Narbonne — Toulouse |
| Udbredelse af backbonenet, herunder med undervandskabler | Undervandskabelnet Lisboa — Marseille — Milano |
| Hovednetkorridoren »Nordsøen – Østersøen« |
| Grænseoverskridende strækninger til eksperimenter med CAM | Warszawa — Kaunas — Vilnius |
| Kaunas — Klaipėda |
| Længere strækninger til mere omfattende udbredelse af CAM | Tallinn — Rīga — Kaunas — LT/PL grænse — Warszawa |
| BY/LT grænse — Vilnius — Kaunas — Klaipėda |
| Via Carpathia:
  Klaipėda — Kaunas — Ełk — Białystok — Lublin — Rzeszów — Barwinek — Košice |
| Hovednetkorridoren »Nordsøen — Middelhavet« |
| Grænseoverskridende strækninger til eksperimenter med CAM | Metz — Merzig — Luxembourg |
| Rotterdam — Antwerpen — Eindhoven |
| Længere strækninger til mere omfattende udbredelse af CAM | Amsterdam — Rotterdam — Breda — Lille — Paris |
| Brussel eller Bruxelles — Metz — Basel |
| Mulhouse — Lyon — Marseille |
| Hovednetkorridoren »Orienten/det østlige Middelhav« |
| Grænseoverskridende strækninger til eksperimenter med CAM | Sofia — Thessaloniki — Beograd |
| Længere strækninger til mere omfattende udbredelse af CAM | Berlin — Prag — Brno — Bratislava — Timişoara — Sofia — TR grænse |
| Bratislava — Košice |
| Sofia — Thessaloniki — Athina |
| Hovednetkorridoren »Rhinen — Alperne« |
| Grænseoverskridende strækninger til eksperimenter med CAM | Bologna — Innsbruck — München (Brenner korridor) |
| Længere strækninger til mere omfattende udbredelse af CAM | Rotterdam — Oberhausen — Frankfurt am Main |
| Basel — Milano — Genova |
| Hovednetkorridoren »Rhinen — Donau« |
| Grænseoverskridende strækninger til eksperimenter med CAM | |
| Længere strækninger til mere omfattende udbredelse af CAM | Frankfurt am Main — Passau — Wien — Bratislava– Budapest — Osijek — Vukovar — București — Constanța |
| București — Iasi |
| Karlsruhe — München — Salzburg — Wels |
| Frankfurt am Main — Strasbourg |
| Hovednetkorridoren »Skandinavien — Middelhavet« |
| Grænseoverskridende strækninger til eksperimenter med CAM | Oulu — Tromsø

  Oslo — Stockholm— Helsinki |
| Længere strækninger til mere omfattende udbredelse af CAM | Turku — Helsinki — RU grænse |
| Oslo — Malmö — København — Hamburg — Würzburg — Nürnberg — München — Rosenheim — Verona — Bologna — Napoli — Catania — Palermo |
| Stockholm — Malmö |
| Napoli — Bari — Taranto |
| Aarhus — Esbjerg — Padborg |

3.

I tråd med Kommissionens mål for et gigabitsamfund og for at sikre, at større landbaserede transportruter har uafbrudt 5G-dækning senest i 2025, omfatter tiltag til gennemførelse af uafbrudt dækning med 5G-systemer i henhold til artikel 9, stk. 4, litra c), for det første tiltag om grænseoverskridende strækninger til eksperimenter med opkoblet og automatiseret mobilitet (CAM) og for det andet tiltag om længere strækninger til mere omfattende udbredelse af CAM langs korridorerne som anført i tabellen nedenfor (vejledende liste). Til dette formål anvendes TEN-T-korridorerne som grundlag, men udbredelsen af 5G er ikke nødvendigvis begrænset til disse korridorer (3).

Desuden støttes tiltag til støtte for udbredelse af backbonenet, herunder med undervandskabler i medlemsstaterne og mellem Unionen og tredjelande, eller som forbinder europæiske øer, jf. artikel 9, stk. 4, litra d), for at skabe den nødvendige redundans for en så afgørende infrastruktur og for at øge kapaciteten og modstandsdygtigheden af Unionens digitale net.

Hovednetkorridoren »Atlanterhavet«

Grænseoverskridende strækninger til eksperimenter med CAM

Porto — Vigo

Mérida – Évora

Paris — Amsterdam — Frankfurt am Main

Aveiro — Salamanca

San Sebastián — Biarritz

Længere strækninger til mere omfattende udbredelse af CAM

Metz — Paris — Bordeaux — Bilbao — Vigo — Porto –Lisboa

Bilbao — Madrid — Lisboa

Madrid — Mérida — Sevilla — Tarifa

Udbredelse af backbonenet, herunder med undervandskabler

Açores/Madeira Islands– Lisboa

Hovednetkorridoren »Østersøen — Adriaterhavet«

Grænseoverskridende strækninger til eksperimenter med CAM

Længere strækninger til mere omfattende udbredelse af CAM

Gdańsk — Warszawa — Brno — Wien — Graz — Ljubljana — Koper/Trieste

Hovednetkorridoren »Middelhavet«

Grænseoverskridende strækninger til eksperimenter med CAM

Længere strækninger til mere omfattende udbredelse af CAM

Budapest — Zagreb — Ljubljana — Rijeka — Split — Dubrovnik

Ljubljana — Zagreb — Slavonski Brod — Bajakovo (RS grænse)

Slavonski Brod — Đakovo — Osijek

Montpellier — Narbonne — Perpignan — Barcelona — Valencia — Málaga — Tarifa med forlængelse til Narbonne — Toulouse

Udbredelse af backbonenet, herunder med undervandskabler

Undervandskabelnet Lisboa — Marseille — Milano

Hovednetkorridoren »Nordsøen – Østersøen«

Grænseoverskridende strækninger til eksperimenter med CAM

Warszawa — Kaunas — Vilnius

Kaunas — Klaipėda

Længere strækninger til mere omfattende udbredelse af CAM

Tallinn — Rīga — Kaunas — LT/PL grænse — Warszawa

BY/LT grænse — Vilnius — Kaunas — Klaipėda

Via Carpathia:

Klaipėda — Kaunas — Ełk — Białystok — Lublin — Rzeszów — Barwinek — Košice

Hovednetkorridoren »Nordsøen — Middelhavet«

Grænseoverskridende strækninger til eksperimenter med CAM

Metz — Merzig — Luxembourg

Rotterdam — Antwerpen — Eindhoven

Længere strækninger til mere omfattende udbredelse af CAM

Amsterdam — Rotterdam — Breda — Lille — Paris

Brussel eller Bruxelles — Metz — Basel

Mulhouse — Lyon — Marseille

Hovednetkorridoren »Orienten/det østlige Middelhav«

Grænseoverskridende strækninger til eksperimenter med CAM

Sofia — Thessaloniki — Beograd

Længere strækninger til mere omfattende udbredelse af CAM

Berlin — Prag — Brno — Bratislava — Timişoara — Sofia — TR grænse

Bratislava — Košice

Sofia — Thessaloniki — Athina

Hovednetkorridoren »Rhinen — Alperne«

Grænseoverskridende strækninger til eksperimenter med CAM

Bologna — Innsbruck — München (Brenner korridor)

Længere strækninger til mere omfattende udbredelse af CAM

Rotterdam — Oberhausen — Frankfurt am Main

Basel — Milano — Genova

Hovednetkorridoren »Rhinen — Donau«

Grænseoverskridende strækninger til eksperimenter med CAM

Længere strækninger til mere omfattende udbredelse af CAM

Frankfurt am Main — Passau — Wien — Bratislava– Budapest — Osijek — Vukovar — București — Constanța

București — Iasi

Karlsruhe — München — Salzburg — Wels

Frankfurt am Main — Strasbourg

Hovednetkorridoren »Skandinavien — Middelhavet«

Grænseoverskridende strækninger til eksperimenter med CAM

Oulu — Tromsø

Oslo — Stockholm— Helsinki

Længere strækninger til mere omfattende udbredelse af CAM

Turku — Helsinki — RU grænse

Oslo — Malmö — København — Hamburg — Würzburg — Nürnberg — München — Rosenheim — Verona — Bologna — Napoli — Catania — Palermo

Stockholm — Malmö

Napoli — Bari — Taranto

Aarhus — Esbjerg — Padborg

---

(1)  
  1 384 000 000 EUR i 2018-priser.

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2102 af 26. oktober 2016 om tilgængeligheden af offentlige organers websteder og mobilapplikationer (EUT L 327 af 2.12.2016, s. 1).

(3)  Strækninger i kursiv befinder sig uden for TEN-T-hovednetkorridorerne, men indgår i 5G-korridorerne.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 14.7.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 249/82 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 249/82

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) 2021/1154

af 9. juli 2021

om forbud mod fiskeri efter almindelig tun i Atlanterhavet øst for 45°V og i Middelhavet fra fartøjer, der fører græsk flag

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en kontrolordning for Unionen med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 36, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets forordning (EU) 2021/92 (2) er der fastsat kvoter for 2021. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EU) 2021/92 (2) er der fastsat kvoter for 2021.

| (2) | Ifølge de oplysninger Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter almindelig tun i Atlanterhavet øst for 45°V samt i Middelhavet fra fartøjer, der fører græsk flag eller er registreret i Grækenland, nået et sådant omfang, at den kvote, der er tildelt for 2021, er opbrugt. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge de oplysninger Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter almindelig tun i Atlanterhavet øst for 45°V samt i Middelhavet fra fartøjer, der fører græsk flag eller er registreret i Grækenland, nået et sådant omfang, at den kvote, der er tildelt for 2021, er opbrugt.

| (3) | Derfor er det nødvendigt at forbyde visse former for fiskeri efter denne bestand — |
| --- | --- |

(3)

Derfor er det nødvendigt at forbyde visse former for fiskeri efter denne bestand —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Opbrugt kvote

Den fiskekvote, der for 2021 er tildelt Grækenland for bestanden af almindelig tun i Atlanterhavet øst for 45°V samt i Middelhavet, jf. bilaget, anses for at være opbrugt fra den dato, der er fastsat i bilaget.

Artikel 2

Forbud

Fiskeri efter den bestand, der er omhandlet i artikel 1, fra fartøjer, der fører græsk flag eller er registreret i Grækenland, er forbudt fra den dato, der er fastsat i bilaget. Det er navnlig forbudt at opbevare om bord, flytte, omlade og lande fisk af denne bestand fanget af disse fartøjer efter den pågældende dato.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 9. juli 2021.

På Kommissionens vegne

For formanden

Virginijus SINKEVIČIUS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets forordning (EU) 2021/92 af 28. januar 2021 om fastsættelse for 2021 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende i EU-farvande og for EU-fiskerfartøjer i visse andre farvande (EUT L 31 af 29.1.2021, s. 31).

2

---

BILAG

| Antal | 12/TQ92 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Grækenland |
| Bestand | BFT/AE45WM (inklusive BFT/*641, BFT/*643, BFT/*8301, BFT/*8302 og BFT/*8303F) |
| Art | Almindelig tun (Thunnus thynnus) |
| Område | Atlanterhavet øst for 45°V samt i Middelhavet |
| Dato for fiskestop | 28.4.2021 |

Antal

12/TQ92

Medlemsstat

Grækenland

Bestand

BFT/AE45WM (inklusive BFT/*641, BFT/*643, BFT/*8301, BFT/*8302 og BFT/*8303F)

Art

Almindelig tun (Thunnus thynnus)

Område

Atlanterhavet øst for 45°V samt i Middelhavet

Dato for fiskestop

28.4.2021

---

| 14.7.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 249/85 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 249/85

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) 2021/1155

af 9. juli 2021

om forbud mod fiskeri efter almindelig tun i farvandene omkring bestemte øgrupper fra ikkeindustrielle fartøjer, der fører græsk flag

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en kontrolordning for Unionen med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 36, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets forordning (EU) 2021/92 (2) er der fastsat kvoter for 2021. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EU) 2021/92 (2) er der fastsat kvoter for 2021.

| (2) | Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter bestanden af almindelig tun i farvandene omkring bestemte øgrupper fra ikkeindustrielle fartøjer, der fører græsk flag eller er registreret i Grækenland, nået et sådant omfang, at kvoten for 2021 er opbrugt. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter bestanden af almindelig tun i farvandene omkring bestemte øgrupper fra ikkeindustrielle fartøjer, der fører græsk flag eller er registreret i Grækenland, nået et sådant omfang, at kvoten for 2021 er opbrugt.

| (3) | Derfor er det nødvendigt at forbyde visse former for fiskeri efter denne bestand — |
| --- | --- |

(3)

Derfor er det nødvendigt at forbyde visse former for fiskeri efter denne bestand —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Opbrugt kvote

Den fiskekvote, der for 2021 er tildelt Grækenland for bestanden af almindelig tun i farvandene omkring bestemte øgrupper, jf. bilaget, anses for at være opbrugt fra den dato, der er fastsat i bilaget.

Artikel 2

Forbud

Fiskeri efter den bestand, der er omhandlet i artikel 1, fra ikkeindustrielle fartøjer, der fører græsk flag eller er registreret i Grækenland, er forbudt fra den dato, der er fastsat i bilaget. Det er navnlig forbudt at opbevare om bord, flytte, omlade og lande fisk af denne bestand fanget af disse fartøjer efter den pågældende dato.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 9. juli 2021.

På Kommissionens vegne

For formanden

Virginijus SINKEVIČIUS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets forordning (EU) 2021/92 af 28. januar 2021 om fastsættelse for 2021 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende i EU-farvande og for EU-fiskerfartøjer i visse andre farvande (EUT L 31 af 29.1.2021, s. 31).

2

---

BILAG

| Nr. | 11/TQ92 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Grækenland (ikkeindustrielle fartøjer) |
| Bestand | BFT/AVARCH |
| Art | Almindelig tun (Thunnus thynnus) |
| Område | Bestemte øgrupper i Grækenland (De Joniske Øer), Spanien (De Kanariske Øer) og Portugal (Azorerne og Madeira) |
| Dato for fiskestop | 22.3.2021 |

Nr.

11/TQ92

Medlemsstat

Grækenland (ikkeindustrielle fartøjer)

Bestand

BFT/AVARCH

Art

Almindelig tun (Thunnus thynnus)

Område

Bestemte øgrupper i Grækenland (De Joniske Øer), Spanien (De Kanariske Øer) og Portugal (Azorerne og Madeira)

Dato for fiskestop

22.3.2021

---

| 14.7.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 249/87 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 249/87

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) 2021/1156

af 13. juli 2021

om ændring af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1333/2008 og af bilaget til Kommissionens forordning (EU) nr. 231/2012 for så vidt angår steviolglycosider (E 960) og rebaudiosid M fremstillet via enzymmodifikation af steviolglycosider fra Stevia

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1333/2008 af 16. december 2008 om fødevaretilsætningsstoffer (1), særlig artikel 10, stk. 3, og artikel 14,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1331/2008 af 16. december 2008 om en fælles godkendelsesprocedure for fødevaretilsætningsstoffer, fødevareenzymer og fødevarearomaer (2), særlig artikel 7, stk. 5, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 indeholder en EU-liste over fødevaretilsætningsstoffer, der er godkendt til anvendelse i fødevarer, og deres anvendelsesbetingelser. |
| --- | --- |

(1)

Bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 indeholder en EU-liste over fødevaretilsætningsstoffer, der er godkendt til anvendelse i fødevarer, og deres anvendelsesbetingelser.

| (2) | Ved bilaget til Kommissionens forordning (EU) nr. 231/2012 (3) er der fastsat specifikationer for fødevaretilsætningsstoffer, der er opført i bilag II og III til forordning (EF) nr. 1333/2008. |
| --- | --- |

(2)

Ved bilaget til Kommissionens forordning (EU) nr. 231/2012 (3) er der fastsat specifikationer for fødevaretilsætningsstoffer, der er opført i bilag II og III til forordning (EF) nr. 1333/2008.

| (3) | EU-listen over fødevaretilsætningsstoffer og specifikationerne for fødevaretilsætningsstoffer kan opdateres efter den fælles procedure, jf. artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1331/2008, enten på Kommissionens initiativ eller på grundlag af en ansøgning fra en medlemsstat eller en interesseret part. |
| --- | --- |

(3)

EU-listen over fødevaretilsætningsstoffer og specifikationerne for fødevaretilsætningsstoffer kan opdateres efter den fælles procedure, jf. artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1331/2008, enten på Kommissionens initiativ eller på grundlag af en ansøgning fra en medlemsstat eller en interesseret part.

| (4) | Der blev i februar 2018 indgivet en ansøgning til Kommissionen om ændring af specifikationerne vedrørende fødevaretilsætningsstoffet steviolglycosider (E 960). Kommissionen har givet medlemsstaterne adgang til ansøgningen i henhold til artikel 4 i forordning (EF) nr. 1331/2008. |
| --- | --- |

(4)

Der blev i februar 2018 indgivet en ansøgning til Kommissionen om ændring af specifikationerne vedrørende fødevaretilsætningsstoffet steviolglycosider (E 960). Kommissionen har givet medlemsstaterne adgang til ansøgningen i henhold til artikel 4 i forordning (EF) nr. 1331/2008.

| (5) | I henhold til de nuværende specifikationer skal steviolglycosider (E 960) indeholde mindst 95 % af elleve navngivne steviolglycosider: steviosid, rubusosid, dulcosid A, steviolbiosid og rebaudiosid A, B, C, D, E, F og M efter tørring, i enhver kombination eller ethvert forhold. Fremstillingsprocessen for dette fødevaretilsætningsstof består af to hovedfaser, hvoraf den første indebærer ekstraktion i vand af blade fra Stevia rebaudiana Bertoni-planten og en første rensning af ekstraktet, og den anden fase indebærer rekrystallisering af steviolglycosiderne. |
| --- | --- |

(5)

I henhold til de nuværende specifikationer skal steviolglycosider (E 960) indeholde mindst 95 % af elleve navngivne steviolglycosider: steviosid, rubusosid, dulcosid A, steviolbiosid og rebaudiosid A, B, C, D, E, F og M efter tørring, i enhver kombination eller ethvert forhold. Fremstillingsprocessen for dette fødevaretilsætningsstof består af to hovedfaser, hvoraf den første indebærer ekstraktion i vand af blade fra Stevia rebaudiana Bertoni-planten og en første rensning af ekstraktet, og den anden fase indebærer rekrystallisering af steviolglycosiderne.

| (6) | Ansøgeren anmodede om ændring af specifikationerne for steviolglycosider (E 960), således at de omfatter en ny metode til fremstilling af rebaudiosid M. Rebaudiosid M er et mindre glycosid, som findes i meget små mængder (< 1 %) i steviabladet, og hvis smagsprofil, sammenlignet med de større glycosider (dvs. steviosid og rebaudiosid A), minder mere om saccharose. |
| --- | --- |

(6)

Ansøgeren anmodede om ændring af specifikationerne for steviolglycosider (E 960), således at de omfatter en ny metode til fremstilling af rebaudiosid M. Rebaudiosid M er et mindre glycosid, som findes i meget små mængder (< 1 %) i steviabladet, og hvis smagsprofil, sammenlignet med de større glycosider (dvs. steviosid og rebaudiosid A), minder mere om saccharose.

| (7) | Den nye proces indebærer biokonversion af det rensede ekstrakt af steviablade (≥ 95 % steviolglycosider) gennem en enzymatisk flertrinsproces med enzymer, der er tilberedt i første fase af processen. Den resulterende rebaudiosid M gennemgår en række rensnings- og isolationstrin med henblik på at fremstille den endelige rebaudiosid M (≥ 95 %). |
| --- | --- |

(7)

Den nye proces indebærer biokonversion af det rensede ekstrakt af steviablade (≥ 95 % steviolglycosider) gennem en enzymatisk flertrinsproces med enzymer, der er tilberedt i første fase af processen. Den resulterende rebaudiosid M gennemgår en række rensnings- og isolationstrin med henblik på at fremstille den endelige rebaudiosid M (≥ 95 %).

| (8) | Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«) evaluerede sikkerheden ved den foreslåede ændring af specifikationerne for fødevaretilsætningsstoffet steviolglycosider (E 960) og vedtog sin udtalelse den 24. september 2019 (4). Autoriteten fandt, at den enzymatiske trinvise proces, der blev anvendt til fremstilling af rebaudiosid M, kan resultere i urenheder, der er forskellige fra dem, der kan være til stede i steviolglycosider (E 960) fra ekstraktion i vand af bladene fra Stevia rebaudiana, efterfulgt af rekrystallisering. Autoriteten fandt derfor, at der er behov for særskilte specifikationer for rebaudiosid M fremstillet ved hjælp af denne proces. Autoriteten konkluderede desuden, at det eksisterende acceptable daglige indtag (ADI) på 4 mg/kg legemsvægt pr. dag også kan anvendes på rebaudiosid M fremstillet via enzymmodifikation af steviolglycosider. Autoriteten vurderede, at eksponeringen for rebaudiosid M (udtrykt som steviolækvivalent) ikke vil være højere end eksponeringen for steviolglycosider (E 960), hvis det erstattes af rebaudiosid M fremstillet ved den enzymatiske trinvise proces. Autoriteten konkluderede også, at rebaudiosid M fremstillet ved enzymmodifikation af steviolglycosider med anvendelse af UDP-glucosyltransferase og saccharosesyntaseenzymer fremstillet af de genetisk modificerede gærarter K. phaffii UGT-a og K. phaffii UGT-b ikke ville give anledning til sikkerhedsmæssige betænkeligheder ved de samme foreslåede anvendelser og ved samme anvendelsesniveauer som steviolglycosider (E 960). |
| --- | --- |

(8)

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«) evaluerede sikkerheden ved den foreslåede ændring af specifikationerne for fødevaretilsætningsstoffet steviolglycosider (E 960) og vedtog sin udtalelse den 24. september 2019 (4). Autoriteten fandt, at den enzymatiske trinvise proces, der blev anvendt til fremstilling af rebaudiosid M, kan resultere i urenheder, der er forskellige fra dem, der kan være til stede i steviolglycosider (E 960) fra ekstraktion i vand af bladene fra Stevia rebaudiana, efterfulgt af rekrystallisering. Autoriteten fandt derfor, at der er behov for særskilte specifikationer for rebaudiosid M fremstillet ved hjælp af denne proces. Autoriteten konkluderede desuden, at det eksisterende acceptable daglige indtag (ADI) på 4 mg/kg legemsvægt pr. dag også kan anvendes på rebaudiosid M fremstillet via enzymmodifikation af steviolglycosider. Autoriteten vurderede, at eksponeringen for rebaudiosid M (udtrykt som steviolækvivalent) ikke vil være højere end eksponeringen for steviolglycosider (E 960), hvis det erstattes af rebaudiosid M fremstillet ved den enzymatiske trinvise proces. Autoriteten konkluderede også, at rebaudiosid M fremstillet ved enzymmodifikation af steviolglycosider med anvendelse af UDP-glucosyltransferase og saccharosesyntaseenzymer fremstillet af de genetisk modificerede gærarter K. phaffii UGT-a og K. phaffii UGT-b ikke ville give anledning til sikkerhedsmæssige betænkeligheder ved de samme foreslåede anvendelser og ved samme anvendelsesniveauer som steviolglycosider (E 960).

| (9) | Det bør derfor tillades at anvende rebaudiosid M fremstillet ved den enzymatiske trinvise proces som sødestof i de fødevarekategorier, hvor steviolglycosider (E 960) i øjeblikket er tilladt. |
| --- | --- |

(9)

Det bør derfor tillades at anvende rebaudiosid M fremstillet ved den enzymatiske trinvise proces som sødestof i de fødevarekategorier, hvor steviolglycosider (E 960) i øjeblikket er tilladt.

| (10) | Under hensyntagen til den igangværende proces for ændring af Codex Alimentarius' internationale nummereringssystem for fødevaretilsætningsstoffer bør det nye fødevaretilsætningsstof optages som »E 960c enzymatisk fremstillede steviolglycosider« i del B i bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 med henblik på mærkning. Af hensyn til klarheden og sammenhængen bør det nuværende godkendte fødevaretilsætningsstof »steviolglycosider (E 960)« omdøbes til »steviolglycosider fra Stevia (E 960a)«. Da disse fødevaretilsætningsstoffer kan have en fælles grænseværdi, bør der indsættes en ny gruppe for steviolglycosider, som omfatter begge disse, i del C i bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008, og alle rækker vedrørende steviolglycosider (E 960) i del E i bilag II til nævnte forordning bør erstattes i overensstemmelse hermed, samtidig med at de nuværende anvendelser og grænseværdier for godkendte anvendelser og anvendelsesniveauer bibeholdes. |
| --- | --- |

(10)

Under hensyntagen til den igangværende proces for ændring af Codex Alimentarius' internationale nummereringssystem for fødevaretilsætningsstoffer bør det nye fødevaretilsætningsstof optages som »E 960c enzymatisk fremstillede steviolglycosider« i del B i bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 med henblik på mærkning. Af hensyn til klarheden og sammenhængen bør det nuværende godkendte fødevaretilsætningsstof »steviolglycosider (E 960)« omdøbes til »steviolglycosider fra Stevia (E 960a)«. Da disse fødevaretilsætningsstoffer kan have en fælles grænseværdi, bør der indsættes en ny gruppe for steviolglycosider, som omfatter begge disse, i del C i bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008, og alle rækker vedrørende steviolglycosider (E 960) i del E i bilag II til nævnte forordning bør erstattes i overensstemmelse hermed, samtidig med at de nuværende anvendelser og grænseværdier for godkendte anvendelser og anvendelsesniveauer bibeholdes.

| (11) | Specifikationerne for rebaudiosid M fremstillet via enzymmodifikation af steviolglycosider fra Stevia bør optages i forordning (EU) nr. 231/2012 parallelt med optagelsen af »E 960c enzymatisk fremstillede steviolglycosider« på EU-listen over fødevaretilsætningsstoffer i bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008. |
| --- | --- |

(11)

Specifikationerne for rebaudiosid M fremstillet via enzymmodifikation af steviolglycosider fra Stevia bør optages i forordning (EU) nr. 231/2012 parallelt med optagelsen af »E 960c enzymatisk fremstillede steviolglycosider« på EU-listen over fødevaretilsætningsstoffer i bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008.

| (12) | Forordning (EF) nr. 1333/2008 og (EU) nr. 231/2012 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(12)

Forordning (EF) nr. 1333/2008 og (EU) nr. 231/2012 bør derfor ændres.

| (13) | For at give de erhvervsdrivende mulighed for at tilpasse sig de nye regler bør der fastsættes en overgangsperiode, hvor fødevaretilsætningsstoffet »steviolglycosider fra Stevia (E 960a)« og fødevarer, der indeholder det, fortsat kan markedsføres som »steviolglycosider (E 960)«. |
| --- | --- |

(13)

For at give de erhvervsdrivende mulighed for at tilpasse sig de nye regler bør der fastsættes en overgangsperiode, hvor fødevaretilsætningsstoffet »steviolglycosider fra Stevia (E 960a)« og fødevarer, der indeholder det, fortsat kan markedsføres som »steviolglycosider (E 960)«.

| (14) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(14)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 ændres som angivet i bilag I til nærværende forordning.

Artikel 2

Bilaget til forordning (EU) nr. 231/2012 ændres som angivet i bilag II til nærværende forordning.

Artikel 3

Fødevaretilsætningsstoffet »steviolglycosider« (E 960) og fødevarer, der indeholder det, og som mærkes eller markedsføres indtil 18 måneder efter denne forordnings ikrafttræden, og som opfylder kravene i nærværende forordning, kan markedsføres, indtil lagrene er opbrugt.

Artikel 4

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. juli 2021.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 354 af 31.12.2008, s. 16.

1

(2)  
  EUT L 354 af 31.12.2008, s. 1.

2

(3)  Kommissionens forordning (EU) nr. 231/2012 af 9. marts 2012 om specifikationer for fødevaretilsætningsstoffer opført i bilag II og III til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1333/2008 (EUT L 83 af 22.3.2012, s. 1).

3

(4)  EFSA Journal 2019;17(10):5867, s. 19.

4

---

BILAG I

I bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 foretages følgende ændringer:

| a) | I del B2 foretages følgende ændringer:






  1) | Rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) affattes således:






  »E 960a | Steviolglycosider fra Stevia« |
| --- | --- | --- | --- |

a)

I del B2 foretages følgende ændringer:

1)

Rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) affattes således:

»E 960a

Steviolglycosider fra Stevia«

| 2) | Følgende række indsættes efter rækken vedrørende E 960a:






  »E 960c | Enzymatisk fremstillede steviolglycosider« |
| --- | --- | --- |

2)

Følgende række indsættes efter rækken vedrørende E 960a:

»E 960c

Enzymatisk fremstillede steviolglycosider«

| b) | I del C, punkt 5, indsættes følgende nye litra v) efter litra u) for E 626-635: Ribonucleotider:






  »v) | E 960a-960c: Steviolglycosider






  E-nummer | Navn |
| --- | --- | --- | --- |
| E 960a | Steviolglycosider fra Stevia |
| E 960c | Enzymatisk fremstillede steviolglycosider« |

b)

I del C, punkt 5, indsættes følgende nye litra v) efter litra u) for E 626-635: Ribonucleotider:

»v)

E 960a-960c: Steviolglycosider

E-nummer

Navn

E 960a

Steviolglycosider fra Stevia

E 960c

Enzymatisk fremstillede steviolglycosider«

| c) | I del E foretages følgende ændringer:






  1) | I kategori 01.4 (Aromatiserede, fermenterede mælkeprodukter, herunder varmebehandlede produkter) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således: | »E 960a-960c | Steviolglycosider | 100 | (1) (60) | Kun til produkter, der er energireducerede eller uden tilsat sukker« |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

c)

I del E foretages følgende ændringer:

1)

I kategori 01.4 (Aromatiserede, fermenterede mælkeprodukter, herunder varmebehandlede produkter) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således:

»E 960a-960c

Steviolglycosider

100

(1) (60)

Kun til produkter, der er energireducerede eller uden tilsat sukker«

| 2) | I kategori 03 (Konsumis) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således: | »E 960a-960c | Steviolglycosider | 200 | (1) (60) | Kun til produkter, der er energireducerede eller uden tilsat sukker« |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2)

I kategori 03 (Konsumis) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således:

»E 960a-960c

Steviolglycosider

200

(1) (60)

Kun til produkter, der er energireducerede eller uden tilsat sukker«

| 3) | I kategori 04.2.2 (Frugt og grøntsager i eddike, olie eller saltlage) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således: | »E 960a-960c | Steviolglycosider | 100 | (1) (60) | Kun til sursød frugt- og grøntsagskonserves« |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

3)

I kategori 04.2.2 (Frugt og grøntsager i eddike, olie eller saltlage) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således:

»E 960a-960c

Steviolglycosider

100

(1) (60)

Kun til sursød frugt- og grøntsagskonserves«

| 4) | I kategori 04.2.4.1 (Tilberedninger af frugt og grøntsager, undtagen kompot) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således: | »E 960a-960c | Steviolglycosider | 200 | (1) (60) | Kun til energireducerede produkter« |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

4)

I kategori 04.2.4.1 (Tilberedninger af frugt og grøntsager, undtagen kompot) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således:

»E 960a-960c

Steviolglycosider

200

(1) (60)

Kun til energireducerede produkter«

| 5) | I kategori 04.2.5.1 (Marmelade ekstra og gelé ekstra som defineret i direktiv 2001/113/EF) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således: | »E 960a-960c | Steviolglycosider | 200 | (1) (60) | Kun til syltetøj, gelé og marmelade, energireduceret« |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

5)

I kategori 04.2.5.1 (Marmelade ekstra og gelé ekstra som defineret i direktiv 2001/113/EF) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således:

»E 960a-960c

Steviolglycosider

200

(1) (60)

Kun til syltetøj, gelé og marmelade, energireduceret«

| 6) | I kategori 04.2.5.2 (Syltetøj, gelé og marmelade og kastanjecreme, jf. definitionerne i direktiv 2001/113/EF) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således: | »E 960a-960c | Steviolglycosider | 200 | (1) (60) | Kun til syltetøj, gelé og marmelade, energireduceret« |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

6)

I kategori 04.2.5.2 (Syltetøj, gelé og marmelade og kastanjecreme, jf. definitionerne i direktiv 2001/113/EF) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således:

»E 960a-960c

Steviolglycosider

200

(1) (60)

Kun til syltetøj, gelé og marmelade, energireduceret«

| 7) | I kategori 04.2.5.3 (Andre lignende smørbare frugt- eller grøntsagsprodukter) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således: | »E 960a-960c | Steviolglycosider | 200 | (1) (60) | Kun til smørbare frugt- eller grøntsagsprodukter, energireducerede, og smørepålæg på basis af tørrede frugter, energireduceret eller uden tilsat sukker« |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

7)

I kategori 04.2.5.3 (Andre lignende smørbare frugt- eller grøntsagsprodukter) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således:

»E 960a-960c

Steviolglycosider

200

(1) (60)

Kun til smørbare frugt- eller grøntsagsprodukter, energireducerede, og smørepålæg på basis af tørrede frugter, energireduceret eller uden tilsat sukker«

| 8) | I kategori 05.1 (Kakao- og chokoladevarer, der er omfattet af direktiv 2000/36/EF) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således: | »E 960a-960c | Steviolglycosider | 270 | (1) (60) | Kun til produkter, der er energireducerede eller uden tilsat sukker« |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

8)

I kategori 05.1 (Kakao- og chokoladevarer, der er omfattet af direktiv 2000/36/EF) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således:

»E 960a-960c

Steviolglycosider

270

(1) (60)

Kun til produkter, der er energireducerede eller uden tilsat sukker«

| 9) | I kategori 05.2 (Andre konfektureprodukter, herunder mikropastiller til at give frisk ånde) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således: | »E 960a-960c | Steviolglycosider | 270 | (1) (60) | Kun til produkter på basis af kakao eller tørrede frugter, energireducerede eller uden tilsat sukker |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 960a-960c | Steviolglycosider | 330 | (1) (60) | Kun til smørepålæg på basis af kakao, mælk, tørrede frugter eller fedtstoffer, energireducerede eller uden tilsat sukker |
| | E 960a-960c | Steviolglycosider | 350 | (1) (60) | Kun til konfektureprodukter uden tilsat sukker
  Kun til energireduceret hård konfekture (bolsjer og slikpinde)
  Kun til energireduceret blød konfekture (tyggeslik, frugtgummi og skumslik/marsh mallows)
  Kun til energireduceret lakrids
  Kun til energireduceret nougat
  Kun til energireduceret marcipan |
| | E 960a-960c | Steviolglycosider | 2 000 | (1) (60) | Kun til mikropastiller til at give frisk ånde, der er energireducerede eller uden tilsat sukker |
| | E 960a-960c | Steviolglycosider | 670 | (1) (60) | Kun til forfriskende, stærkt aromatiserede halspastiller, der er energireducerede eller uden tilsat sukker« |

9)

I kategori 05.2 (Andre konfektureprodukter, herunder mikropastiller til at give frisk ånde) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således:

»E 960a-960c

Steviolglycosider

270

(1) (60)

Kun til produkter på basis af kakao eller tørrede frugter, energireducerede eller uden tilsat sukker

E 960a-960c

Steviolglycosider

330

(1) (60)

Kun til smørepålæg på basis af kakao, mælk, tørrede frugter eller fedtstoffer, energireducerede eller uden tilsat sukker

E 960a-960c

Steviolglycosider

350

(1) (60)

Kun til konfektureprodukter uden tilsat sukker

Kun til energireduceret hård konfekture (bolsjer og slikpinde)

Kun til energireduceret blød konfekture (tyggeslik, frugtgummi og skumslik/marsh mallows)

Kun til energireduceret lakrids

Kun til energireduceret nougat

Kun til energireduceret marcipan

E 960a-960c

Steviolglycosider

2 000

(1) (60)

Kun til mikropastiller til at give frisk ånde, der er energireducerede eller uden tilsat sukker

E 960a-960c

Steviolglycosider

670

(1) (60)

Kun til forfriskende, stærkt aromatiserede halspastiller, der er energireducerede eller uden tilsat sukker«

| 10) | I kategori 05.3 (Tyggegummi) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således: | »E 960a-960c | Steviolglycosider | 3300 | (1) (60) | Kun til produkter uden tilsat sukker« |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

10)

I kategori 05.3 (Tyggegummi) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således:

»E 960a-960c

Steviolglycosider

3300

(1) (60)

Kun til produkter uden tilsat sukker«

| 11) | I kategori 05.4 (Pynt, overtræk og fyld, undtagen fyld på basis af frugt omfattet af kategori 4.2.4) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således: | »E 960a-960c | Steviolglycosider | 330 | (1) (60) | Kun til konfektureprodukter uden tilsat sukker |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 960a-960c | Steviolglycosider | 270 | (1) (60) | Kun til produkter på basis af kakao eller tørrede frugter, energireducerede eller uden tilsat sukker« |

11)

I kategori 05.4 (Pynt, overtræk og fyld, undtagen fyld på basis af frugt omfattet af kategori 4.2.4) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således:

»E 960a-960c

Steviolglycosider

330

(1) (60)

Kun til konfektureprodukter uden tilsat sukker

E 960a-960c

Steviolglycosider

270

(1) (60)

Kun til produkter på basis af kakao eller tørrede frugter, energireducerede eller uden tilsat sukker«

| 12) | I kategori 06.3 (Morgenmadscerealier) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således: | »E 960a-960c | Steviolglycosider | 330 | (1) (60) | Kun til morgenmadscerealier med et fiberindhold på over 15 % og med et klidindhold på mindst 20 %, energireducerede eller uden tilsat sukker« |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

12)

I kategori 06.3 (Morgenmadscerealier) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således:

»E 960a-960c

Steviolglycosider

330

(1) (60)

Kun til morgenmadscerealier med et fiberindhold på over 15 % og med et klidindhold på mindst 20 %, energireducerede eller uden tilsat sukker«

| 13) | I kategori 07.2 (Finere bagværk) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således: | »E 960a-960c | Steviolglycosider | 330 | (1) (60) | Kun til spiseligt papir (essoblaten) — vaffelpapir« |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

13)

I kategori 07.2 (Finere bagværk) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således:

»E 960a-960c

Steviolglycosider

330

(1) (60)

Kun til spiseligt papir (essoblaten) — vaffelpapir«

| 14) | I kategori 09.2 (Forarbejdede fisk og fiskevarer, herunder bløddyr og krebsdyr) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således: | »E 960a-960c | Steviolglycosider | 200 | (1) (60) | Kun til sursød konserves og halvkonserves af fisk samt marinader af fisk, krebsdyr og bløddyr« |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

14)

I kategori 09.2 (Forarbejdede fisk og fiskevarer, herunder bløddyr og krebsdyr) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således:

»E 960a-960c

Steviolglycosider

200

(1) (60)

Kun til sursød konserves og halvkonserves af fisk samt marinader af fisk, krebsdyr og bløddyr«

| 15) | I kategori 11.4.1 (Sødestoffer til bordbrug i flydende form) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således: | »E 960a-960c | Steviolglycosider | quantum satis | (1) (60)« | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

15)

I kategori 11.4.1 (Sødestoffer til bordbrug i flydende form) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således:

»E 960a-960c

Steviolglycosider

quantum satis

(1) (60)«

| 16) | I kategori 11.4.2 (Sødestoffer til bordbrug i pulverform) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således: | »E 960a-960c | Steviolglycosider | quantum satis | (1) (60)« | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

16)

I kategori 11.4.2 (Sødestoffer til bordbrug i pulverform) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således:

»E 960a-960c

Steviolglycosider

quantum satis

(1) (60)«

| 17) | I kategori 11.4.3 (Sødestoffer til bordbrug i tabletform) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således: | »E 960a-960c | Steviolglycosider | quantum satis | (1) (60)« | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

17)

I kategori 11.4.3 (Sødestoffer til bordbrug i tabletform) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således:

»E 960a-960c

Steviolglycosider

quantum satis

(1) (60)«

| 18) | I kategori 12.4 (Sennep) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således: | »E 960a-960c | Steviolglycosider | 120 | (1) (60)« | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

18)

I kategori 12.4 (Sennep) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således:

»E 960a-960c

Steviolglycosider

120

(1) (60)«

| 19) | I kategori 12.5 (Suppe og bouillon) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således: | »E 960a-960c | Steviolglycosider | 40 | (1) (60) | Kun til energireduceret suppe« |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

19)

I kategori 12.5 (Suppe og bouillon) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således:

»E 960a-960c

Steviolglycosider

40

(1) (60)

Kun til energireduceret suppe«

| 20) | I kategori 12.6 (Saucer) affattes rækkerne vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således: | »E 960a-960c | Steviolglycosider | 120 | (1) (60) | Bortset fra sojasauce (fermenteret og ikke-fermenteret) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 960a-960c | Steviolglycosider | 175 | (1) (60) | Kun sojasauce (fermenteret og ikke-fermenteret)« |

20)

I kategori 12.6 (Saucer) affattes rækkerne vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således:

»E 960a-960c

Steviolglycosider

120

(1) (60)

Bortset fra sojasauce (fermenteret og ikke-fermenteret)

E 960a-960c

Steviolglycosider

175

(1) (60)

Kun sojasauce (fermenteret og ikke-fermenteret)«

| 21) | I kategori 13.2 (Diætpræparater til særlige medicinske formål som defineret i direktiv 1999/21/EF (undtagen produkter i fødevarekategori 13.1.5)) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således: | »E 960a-960c | Steviolglycosider | 330 | (1) (60)« | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

21)

I kategori 13.2 (Diætpræparater til særlige medicinske formål som defineret i direktiv 1999/21/EF (undtagen produkter i fødevarekategori 13.1.5)) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således:

»E 960a-960c

Steviolglycosider

330

(1) (60)«

| 22) | I kategori 13.3 (Slankekostprodukter beregnet til at erstatte hele den daglige fødeindtagelse eller et enkelt måltid (hele den daglige kost eller dele af den)) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således: | »E 960a-960c | Steviolglycosider | 270 | (1) (60)« | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

22)

I kategori 13.3 (Slankekostprodukter beregnet til at erstatte hele den daglige fødeindtagelse eller et enkelt måltid (hele den daglige kost eller dele af den)) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således:

»E 960a-960c

Steviolglycosider

270

(1) (60)«

| 23) | I kategori 14.1.3. (Frugtnektar som defineret i Rådets direktiv 2001/112/EF samt grøntsagsnektar og lignende produkter) i) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således: | »E 960a-960c | Steviolglycosider | 100 | (1) (60) | Kun til produkter, der er energireducerede eller uden tilsat sukker« |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

23)

I kategori 14.1.3. (Frugtnektar som defineret i Rådets direktiv 2001/112/EF samt grøntsagsnektar og lignende produkter) i) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således:

»E 960a-960c

Steviolglycosider

100

(1) (60)

Kun til produkter, der er energireducerede eller uden tilsat sukker«

| 24) | I kategori 14.1.4 (Aromatiserede drikkevarer) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således: | »E 960a-960c | Steviolglycosider | 80 | (1) (60) | Kun til produkter, der er energireducerede eller uden tilsat sukker« |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

24)

I kategori 14.1.4 (Aromatiserede drikkevarer) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således:

»E 960a-960c

Steviolglycosider

80

(1) (60)

Kun til produkter, der er energireducerede eller uden tilsat sukker«

| 25) | I kategori 14.1.5.2 (Andre varer) affattes rækkerne vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således: | »E 960a-960c | Steviolglycosider | 30 | (1) (60) (93) | Kun til kaffe, te og urtete, energireducerede eller uden tilsat sukker |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 960a-960c | Steviolglycosider | 30 | (1) (60) (93) | Kun til aromatiseret pulverkaffe og produkter af cappucinopulver, energireducerede eller uden tilsat sukker |
| | E 960a-960c | Steviolglycosider | 20 | (1) (60) (93) | Kun til maltbaserede drikkevarer samt drikkevarer med chokolade-/cappucinoaroma, energireducerede eller uden tilsat sukker« |

25)

I kategori 14.1.5.2 (Andre varer) affattes rækkerne vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således:

»E 960a-960c

Steviolglycosider

30

(1) (60) (93)

Kun til kaffe, te og urtete, energireducerede eller uden tilsat sukker

E 960a-960c

Steviolglycosider

30

(1) (60) (93)

Kun til aromatiseret pulverkaffe og produkter af cappucinopulver, energireducerede eller uden tilsat sukker

E 960a-960c

Steviolglycosider

20

(1) (60) (93)

Kun til maltbaserede drikkevarer samt drikkevarer med chokolade-/cappucinoaroma, energireducerede eller uden tilsat sukker«

| 26) | I kategori 14.2.1 (Øl og maltbaserede drikkevarer) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således: | »E 960a-960c | Steviolglycosider | 70 | (1) (60) | Kun til alkoholfrit øl eller øl med et alkoholindhold på højst 1,2 % vol.; »Bière de table/Tafelbier/Table Beer« (med et stamurtindhold på under 6 %), bortset fra »Obergäriges Einfachbier«; øl med en minimumssurhed på 30 milliækvivalenter udtrykt som NaOH; mørkt øl af typen »oud bruin«« |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

26)

I kategori 14.2.1 (Øl og maltbaserede drikkevarer) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således:

»E 960a-960c

Steviolglycosider

70

(1) (60)

Kun til alkoholfrit øl eller øl med et alkoholindhold på højst 1,2 % vol.; »Bière de table/Tafelbier/Table Beer« (med et stamurtindhold på under 6 %), bortset fra »Obergäriges Einfachbier«; øl med en minimumssurhed på 30 milliækvivalenter udtrykt som NaOH; mørkt øl af typen »oud bruin««

| 27) | I kategori 14.2.8 (Andre alkoholholdige drikkevarer, herunder blandinger af alkoholholdige drikkevarer og ikke-alkoholholdige drikkevarer samt brændevin med et alkoholindhold på under 15 %) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således: | »E 960a-960c | Steviolglycosider | 150 | (1)(60)« | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

27)

I kategori 14.2.8 (Andre alkoholholdige drikkevarer, herunder blandinger af alkoholholdige drikkevarer og ikke-alkoholholdige drikkevarer samt brændevin med et alkoholindhold på under 15 %) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således:

»E 960a-960c

Steviolglycosider

150

(1)(60)«

| 28) | I kategori 15.1 (Snacks på basis af kartofler, cerealier, mel eller stivelse) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således: | »E 960a-960c | Steviolglycosider | 20 | (1) (60)« | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

28)

I kategori 15.1 (Snacks på basis af kartofler, cerealier, mel eller stivelse) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således:

»E 960a-960c

Steviolglycosider

20

(1) (60)«

| 29) | I kategori 15.2 (Forarbejdede nødder) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således: | »E 960a-960c | Steviolglycosider | 20 | (1) (60)« | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

29)

I kategori 15.2 (Forarbejdede nødder) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således:

»E 960a-960c

Steviolglycosider

20

(1) (60)«

| 30) | I kategori 16 (Desserter, undtagen produkter, der er omfattet af kategori 1, 3 og 4) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således: | »E 960a-960c | Steviolglycosider | 100 | (1) (60) | Kun til produkter, der er energireducerede eller uden tilsat sukker« |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

30)

I kategori 16 (Desserter, undtagen produkter, der er omfattet af kategori 1, 3 og 4) affattes rækken vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således:

»E 960a-960c

Steviolglycosider

100

(1) (60)

Kun til produkter, der er energireducerede eller uden tilsat sukker«

| 31) | I kategori 17.1 (Kosttilskud i fast form, undtagen kosttilskud til spædbørn og småbørn) affattes rækkerne vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således: | »E 960a-960c | Steviolglycosider | 670 | (1) (60) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 960a-960c | Steviolglycosider | 1800 | (1) (60) | Kun til kosttilskud i form af tyggetabletter« |

31)

I kategori 17.1 (Kosttilskud i fast form, undtagen kosttilskud til spædbørn og småbørn) affattes rækkerne vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således:

»E 960a-960c

Steviolglycosider

670

(1) (60)

E 960a-960c

Steviolglycosider

1800

(1) (60)

Kun til kosttilskud i form af tyggetabletter«

| 32) | I kategori 17.2 (Kosttilskud i flydende form, undtagen kosttilskud til spædbørn og småbørn) affattes rækkerne vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således: | »E 960a-960c | Steviolglycosider | 200 | (1) (60) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 960a-960c | Steviolglycosider | 1800 | (1) (60) | Kun til kosttilskud i form af sirup.« |

32)

I kategori 17.2 (Kosttilskud i flydende form, undtagen kosttilskud til spædbørn og småbørn) affattes rækkerne vedrørende E 960 (Steviolglycosider) således:

»E 960a-960c

Steviolglycosider

200

(1) (60)

E 960a-960c

Steviolglycosider

1800

(1) (60)

Kun til kosttilskud i form af sirup.«

---

BILAG II

I bilaget til forordning (EU) nr. 231/2012 foretages følgende ændring:

| 1) | I rækken vedrørende E 960 Steviolglycosider affattes overskriften således:

  »
  E 960a STEVIOLGLYCOSIDER FRA STEVIA
  «. |
| --- | --- |

1)

I rækken vedrørende E 960 Steviolglycosider affattes overskriften således:

»
  E 960a STEVIOLGLYCOSIDER FRA STEVIA
  «.

| 2) | Følgende nye række indsættes efter rækken vedrørende E 960:

  »
  E 960c(i) REBAUDIOSID M FREMSTILLET VIA ENZYMMODIFIKATION AF STEVIOLGLYCOSIDER FRA STEVIA










  Synonymer | |
| --- | --- | --- |
| Definition | Rebaudiosid M er steviolglycosid, der hovedsagelig består af rebaudiosid M med mindre mængder af andre steviolglycosider, som f.eks. rebaudiosid A, rebaudiosid B, rebaudiosid D, rebaudiosid I og steviosid.
  Rebaudiosid M fås ved enzymatisk biokonversion af rensede steviolglycosidbladekstrakter (95 % steviolglycosider) af Stevia rebaudiana Bertoni-planten ved hjælp af UDP-glucosyltransferase og saccharosesyntaseenzymer fremstillet af de genetisk modificerede gærarter K. phaffi (tidligere kendt som Pichia pastoris) UGT-a og K. phaffi UGT-b, der letter overførslen af glucose fra saccharose og UDP-glucose til steviolglycosider via glucosidbindinger.
  Efter fjernelse af enzymerne ved separering af væsker og faste stoffer og varmebehandling omfatter rensningen koncentrering af rebaudiosid M ved harpiksadsorption efterfulgt af rekrystallisering af rebaudiosid M, som giver et slutprodukt, der indeholder mindst 95 % rebaudiosid M. Levedygtige celler af gærarterne K. phaffii UGT-a og K. phaffii UGT-b eller deres DNA må ikke kunne påvises i fødevaretilsætningsstoffet. |
| Kemisk navn | Rebaudiosid M: 13-[(2-O-β-D-glucopyranosyl-3-O-β-D-glucopyranosyl-β-D-glucopyranosyl)oxy]kaur-16-en-18-syre, 2-O-β-D-glucopyranosyl-3-O-β-D-glucopyranosyl-β-D-glucopyranosylester |
| Kemisk formel | Trivialnavn | Formel | Omregningsfaktor |
| Rebaudiosid M | C56 H90 O33 | 0,25 |
| Molekylvægt og CAS-nr. | Trivialnavn | CAS-nr. | Molekylvægt (g/mol) |
| | | |
| Rebaudiosid M | 1220616-44-3 | 1291,29 |
| Indhold | Ikke under 95 % rebaudiosid M efter tørring. |
| Beskrivelse | Hvidt til lysegult pulver, ca. 200-350 gange sødere end saccharose (ved 5 % saccharoseækvivalens). |
| Identifikation |
| Opløselighed | Let opløseligt til tungt opløseligt i vand |
| pH | Mellem 4,5 og 7,0 (opløsning i forholdet 1:100). |
| Renhed |
| Aske i alt | Ikke over 1 % |
| Tørringstab | Ikke over 6 % (105 °C, 2 timer) |
| Opløsningsmiddelrester | Ikke over 5 000 mg ethanol pr. kg |
| Arsen | Ikke over 0,015 mg/kg |
| Bly | Ikke over 0,2 mg/kg |
| Cadmium | Ikke over 0,015 mg/kg |
| Kviksølv | Ikke over 0,07 mg/kg |
| Rest-proteiner | Ikke over 5  mg/kg |
| Partikelstørrelse | Ikke under 74 μm [med en sigte med en maskevidde på #200 med en partikelstørrelsesgrænse på 74 μm]« |

2)

Følgende nye række indsættes efter rækken vedrørende E 960:

»
  E 960c(i) REBAUDIOSID M FREMSTILLET VIA ENZYMMODIFIKATION AF STEVIOLGLYCOSIDER FRA STEVIA

Synonymer

Definition

Rebaudiosid M er steviolglycosid, der hovedsagelig består af rebaudiosid M med mindre mængder af andre steviolglycosider, som f.eks. rebaudiosid A, rebaudiosid B, rebaudiosid D, rebaudiosid I og steviosid.

Rebaudiosid M fås ved enzymatisk biokonversion af rensede steviolglycosidbladekstrakter (95 % steviolglycosider) af Stevia rebaudiana Bertoni-planten ved hjælp af UDP-glucosyltransferase og saccharosesyntaseenzymer fremstillet af de genetisk modificerede gærarter K. phaffi (tidligere kendt som Pichia pastoris) UGT-a og K. phaffi UGT-b, der letter overførslen af glucose fra saccharose og UDP-glucose til steviolglycosider via glucosidbindinger.

Efter fjernelse af enzymerne ved separering af væsker og faste stoffer og varmebehandling omfatter rensningen koncentrering af rebaudiosid M ved harpiksadsorption efterfulgt af rekrystallisering af rebaudiosid M, som giver et slutprodukt, der indeholder mindst 95 % rebaudiosid M. Levedygtige celler af gærarterne K. phaffii UGT-a og K. phaffii UGT-b eller deres DNA må ikke kunne påvises i fødevaretilsætningsstoffet.

Kemisk navn

Rebaudiosid M: 13-[(2-O-β-D-glucopyranosyl-3-O-β-D-glucopyranosyl-β-D-glucopyranosyl)oxy]kaur-16-en-18-syre, 2-O-β-D-glucopyranosyl-3-O-β-D-glucopyranosyl-β-D-glucopyranosylester

Kemisk formel

Trivialnavn

Formel

Omregningsfaktor

Rebaudiosid M

C56 H90 O33

0,25

Molekylvægt og CAS-nr.

Trivialnavn

CAS-nr.

Molekylvægt (g/mol)

Rebaudiosid M

1220616-44-3

1291,29

Indhold

Ikke under 95 % rebaudiosid M efter tørring.

Beskrivelse

Hvidt til lysegult pulver, ca. 200-350 gange sødere end saccharose (ved 5 % saccharoseækvivalens).

Identifikation

Opløselighed

Let opløseligt til tungt opløseligt i vand

pH

Mellem 4,5 og 7,0 (opløsning i forholdet 1:100).

Renhed

Aske i alt

Ikke over 1 %

Tørringstab

Ikke over 6 % (105 °C, 2 timer)

Opløsningsmiddelrester

Ikke over 5 000 mg ethanol pr. kg

Arsen

Ikke over 0,015 mg/kg

Bly

Ikke over 0,2 mg/kg

Cadmium

Ikke over 0,015 mg/kg

Kviksølv

Ikke over 0,07 mg/kg

Rest-proteiner

Ikke over 5  mg/kg

Partikelstørrelse

Ikke under 74 μm [med en sigte med en maskevidde på #200 med en partikelstørrelsesgrænse på 74 μm]«

---

AFGØRELSER

| 14.7.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 249/99 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 249/99

---

RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2021/1157

af 30. juni 2021

om den holdning, der skal indtages på Unionens vegne som reaktion på Det Forenede Kongeriges ensidige erklæring om den praksis, det agter at indføre med hensyn til import af kødprodukter fra Storbritannien til Nordirland mellem den 1. juli og den 30. september 2021

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 50, stk. 2,

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 218, stk. 9,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Aftalen om Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands udtræden af Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab (»udtrædelsesaftalen«) (1) blev den 30. januar 2020 indgået af Unionen ved Rådets afgørelse (EU) 2020/135 (2) og trådte i kraft den 1. februar 2020. Protokollen om Irland og Nordirland (»protokollen«) udgør en integreret del af denne aftale. |
| --- | --- |

(1)

Aftalen om Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands udtræden af Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab (»udtrædelsesaftalen«) (1) blev den 30. januar 2020 indgået af Unionen ved Rådets afgørelse (EU) 2020/135 (2) og trådte i kraft den 1. februar 2020. Protokollen om Irland og Nordirland (»protokollen«) udgør en integreret del af denne aftale.

| (2) | Protokollens artikel 5, stk. 4, indeholder bestemmelser om anvendelsen af den EU-lovgivning, der er opført i bilag 2 til protokollen, på og i Det Forenede Kongerige for så vidt angår Nordirland. |
| --- | --- |

(2)

Protokollens artikel 5, stk. 4, indeholder bestemmelser om anvendelsen af den EU-lovgivning, der er opført i bilag 2 til protokollen, på og i Det Forenede Kongerige for så vidt angår Nordirland.

| (3) | De bestemmelser i EU-fødevarelovgivningen, der er opført i bilag 2 til protokollen, omfatter forbud mod og restriktioner med hensyn til import af visse kødprodukter fra tredjelande til Unionen. Disse forbud og restriktioner finder anvendelse på import af sådanne kødprodukter fra Storbritannien til Nordirland fra overgangsperiodens udløb. |
| --- | --- |

(3)

De bestemmelser i EU-fødevarelovgivningen, der er opført i bilag 2 til protokollen, omfatter forbud mod og restriktioner med hensyn til import af visse kødprodukter fra tredjelande til Unionen. Disse forbud og restriktioner finder anvendelse på import af sådanne kødprodukter fra Storbritannien til Nordirland fra overgangsperiodens udløb.

| (4) | Den 17. december 2020 fremsatte Det Forenede Kongerige en ensidig erklæring optaget i mødereferatet fra Det Blandede Udvalgs møde i medfør af udtrædelsesaftalen om den praksis, det agter at indføre med hensyn til import af kødprodukter fra Storbritannien til Nordirland indtil den 30. juni 2021. Ifølge erklæringen fra Det Forenede Kongerige vil kødprodukter blive indført fra Storbritannien til Nordirland på følgende betingelser: i) de vil være omfattet af en kanaliseringsprocedure, der finder anvendelse fra det udpegede udgangssted i Storbritannien til destinationssupermarkederne i Nordirland, ii) de sælges udelukkende til slutforbrugere i supermarkeder i Nordirland, og de sælges ikke til andre aktører i fødevarekæden, iii) de ledsages af officielle sundhedscertifikater udstedt af de kompetente myndigheder i Det Forenede Kongerige (på grundlag af lignende modeller, der allerede findes for fersk kød, hakket kød og tilberedt kød) og iv) de er emballeret og mærket til slutforbrugerne, og de er mærket »Disse produkter fra Det Forenede Kongerige må ikke sælges uden for Nordirland«. Det Forenede Kongerige bemærkede også, at Det Forenede Kongerige i denne periode vil forblive i fuld overensstemmelse med den EU-lovgivning, der finder anvendelse på kødprodukter og er opført i bilag 2 til protokollen. Unionen fremsatte en ensidig erklæring, der noterede sig praksis i Det Forenede Kongeriges ensidige erklæring. |
| --- | --- |

(4)

Den 17. december 2020 fremsatte Det Forenede Kongerige en ensidig erklæring optaget i mødereferatet fra Det Blandede Udvalgs møde i medfør af udtrædelsesaftalen om den praksis, det agter at indføre med hensyn til import af kødprodukter fra Storbritannien til Nordirland indtil den 30. juni 2021. Ifølge erklæringen fra Det Forenede Kongerige vil kødprodukter blive indført fra Storbritannien til Nordirland på følgende betingelser: i) de vil være omfattet af en kanaliseringsprocedure, der finder anvendelse fra det udpegede udgangssted i Storbritannien til destinationssupermarkederne i Nordirland, ii) de sælges udelukkende til slutforbrugere i supermarkeder i Nordirland, og de sælges ikke til andre aktører i fødevarekæden, iii) de ledsages af officielle sundhedscertifikater udstedt af de kompetente myndigheder i Det Forenede Kongerige (på grundlag af lignende modeller, der allerede findes for fersk kød, hakket kød og tilberedt kød) og iv) de er emballeret og mærket til slutforbrugerne, og de er mærket »Disse produkter fra Det Forenede Kongerige må ikke sælges uden for Nordirland«. Det Forenede Kongerige bemærkede også, at Det Forenede Kongerige i denne periode vil forblive i fuld overensstemmelse med den EU-lovgivning, der finder anvendelse på kødprodukter og er opført i bilag 2 til protokollen. Unionen fremsatte en ensidig erklæring, der noterede sig praksis i Det Forenede Kongeriges ensidige erklæring.

| (5) | Den 17. juni 2021 oplyste Det Forenede Kongerige Kommissionen om, at det har til hensigt at fortsætte med at anvende en lignende fremgangsmåde i yderligere tre måneder, dvs. indtil den 30. september 2021. I sit brev af 17. juni 2021 foreslog Det Forenede Kongerige »at opretholde de eksisterende afviklingsperiodeordninger for disse varebevægelser«. |
| --- | --- |

(5)

Den 17. juni 2021 oplyste Det Forenede Kongerige Kommissionen om, at det har til hensigt at fortsætte med at anvende en lignende fremgangsmåde i yderligere tre måneder, dvs. indtil den 30. september 2021. I sit brev af 17. juni 2021 foreslog Det Forenede Kongerige »at opretholde de eksisterende afviklingsperiodeordninger for disse varebevægelser«.

| (6) | Det Forenede Kongerige udstedte den 30. juni 2021 en ensidig erklæring om den praksis, det agter at indføre med hensyn til import af kødprodukter fra Storbritannien til Nordirland mellem den 1. juli og den 30. september 2021. |
| --- | --- |

(6)

Det Forenede Kongerige udstedte den 30. juni 2021 en ensidig erklæring om den praksis, det agter at indføre med hensyn til import af kødprodukter fra Storbritannien til Nordirland mellem den 1. juli og den 30. september 2021.

| (7) | Den holdning, der til Det Blandede Udvalgs medformand skal udtrykkes på Unionens vegne som reaktion på denne ensidige erklæring fra Det Forenede Kongerige, bør derfor fastlægges — |
| --- | --- |

(7)

Den holdning, der til Det Blandede Udvalgs medformand skal udtrykkes på Unionens vegne som reaktion på denne ensidige erklæring fra Det Forenede Kongerige, bør derfor fastlægges —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den holdning, der skal indtages på Unionens vegne som reaktion på Det Forenede Kongeriges ensidige erklæring om den praksis, det agter at indføre med hensyn til import af kødprodukter fra Storbritannien til Nordirland mellem den 1. juli og den 30. september 2021, baseres på den ensidige erklæring fra Unionen, der er knyttet til denne afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 30. juni 2021.

På Rådets vegne

A.P. ZACARIAS

Formand

---

(1)  
  EUT L 29 af 31.1.2020, s. 7.

1

(2)  Rådets afgørelse (EU) 2020/135 af 30. januar 2020 om indgåelse af aftalen om Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands udtræden af Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab (EUT L 29 af 31.1.2020, s. 1).

2

---

BILAG

ANVENDELSE AF EU-LOVGIVNINGEN VEDRØRENDE KØDPRODUKTER I NORDIRLAND EFTER OVERGANGSPERIODENS UDLØB

ENSIDIG ERKLÆRING FRA DEN EUROPÆISKE UNION

Den Europæiske Union noterer sig Det Forenede Kongeriges ensidige erklæring om den praksis, det agter at indføre med hensyn til import af disse kødprodukter fra Storbritannien til Nordirland i perioden fra den 1. juli til den 30. september 2021. Unionen noterer sig, at visse justeringer af forsyningskæderne allerede har fundet sted i de første seks måneder af 2021. Ifølge handelsstatistikken er dette navnlig tilfældet for hakket kød. Formålet med denne supplerende periode er at give interessenter, navnlig supermarkeder i Nordirland, mulighed for at afslutte tilpasningen af deres forsyningskæder.

Denne praksis vil danne grundlag for Unionens holdning med hensyn til udøvelsen af de beføjelser, der er omhandlet i protokollens artikel 12, stk. 4.

Som nævnt i Det Forenede Kongeriges skrivelse af 17. juni, hvori det foreslår at forlænge anvendelsen af fremgangsmåden i sin ensidige erklæring af 17. december 2020 med yderligere tre måneder, foreslår Det Forenede Kongerige i denne periode
  »at bibeholde de eksisterende henstandsperioder for disse varebevægelser«
  .

Unionen minder om, at fuld gennemførelse af udtrædelsesaftalen er en international retlig forpligtelse for Unionen og Det Forenede Kongerige.

Unionen noterer sig, at kødprodukter, der er omfattet af kanaliseringsproceduren i Det Forenede Kongeriges ensidige erklæring, skal forblive under de nordirske kompetente myndigheders kontrol i alle faser af denne procedure. Unionen understreger også betydningen af at sikre, at grænsekontrolsteder i Nordirland har den nødvendige infrastruktur og de nødvendige ressourcer til at kunne udføre alle de kontroller, der kræves i henhold til EU's forordning om offentlig kontrol.

---