# Europeiska unionens L 205/2021

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 205 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 64 årgången11 juni 2021 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 205

Svensk utgåva

Lagstiftning

64 årgången11 juni 2021

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/937 av den 4 juni 2021 om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för en geografisk beteckning för en registrerad spritdryck (Hamburger Kümmel) | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/938 av den 4 juni 2021 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Cerise des coteaux du Ventoux (SGB)) | 3 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/939 av den 10 juni 2021 om en provisorisk antidumpningstull på import av monoetylenglykol med ursprung i Amerikas förenta stater och Konungariket Saudiarabien | 4 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/940 av den 10 juni 2021 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av björkplywood med ursprung i Ryssland | 47 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/941 av den 10 juni 2021 om fastställande av ett särskilt förfarande för identifiering av tunga fordon som är certifierade som arbetsfordon men inte registrerade som sådana och om tillämpning av korrigeringar av en tillverkares årliga genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp för att ta med dessa fordon i beräkningen (
  1
  ) | 77 |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/942 av den 10 juni 2021 om tillämpningsföreskrifter för rådets direktiv 2006/112/EG vad gäller fastställande av förteckningen över tredjeländer med vilka unionen har ingått ett avtal om ömsesidigt bistånd som har ett liknande tillämpningsområde som rådets direktiv 2010/24/EU och rådets förordning (EU) nr 904/2010 | 80 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/937 av den 4 juni 2021 om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för en geografisk beteckning för en registrerad spritdryck (Hamburger Kümmel)

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/938 av den 4 juni 2021 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Cerise des coteaux du Ventoux (SGB))

3

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/939 av den 10 juni 2021 om en provisorisk antidumpningstull på import av monoetylenglykol med ursprung i Amerikas förenta stater och Konungariket Saudiarabien

4

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/940 av den 10 juni 2021 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av björkplywood med ursprung i Ryssland

47

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/941 av den 10 juni 2021 om fastställande av ett särskilt förfarande för identifiering av tunga fordon som är certifierade som arbetsfordon men inte registrerade som sådana och om tillämpning av korrigeringar av en tillverkares årliga genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp för att ta med dessa fordon i beräkningen (
  1
  )

1

77

BESLUT

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/942 av den 10 juni 2021 om tillämpningsföreskrifter för rådets direktiv 2006/112/EG vad gäller fastställande av förteckningen över tredjeländer med vilka unionen har ingått ett avtal om ömsesidigt bistånd som har ett liknande tillämpningsområde som rådets direktiv 2010/24/EU och rådets förordning (EU) nr 904/2010

80

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 11.6.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 205/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 205/1

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2021/937

av den 4 juni 2021

om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för en geografisk beteckning för en registrerad spritdryck (Hamburger Kümmel)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/787 av den 17 april 2019 om definition, beskrivning, presentation och märkning av spritdrycker, användning av namn på spritdrycker i presentationen och märkningen av andra livsmedel, skydd av geografiska beteckningar för spritdrycker, användning av jordbruksalkohol och destillat av jordbruksprodukter i alkoholhaltiga drycker samt om upphävande av förordning (EG) nr 110/2008 (1), särskilt artikel 30.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 21 jämförd med artikel 17.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008 (2), har kommissionen granskat Tysklands ansökan av den 28 september 2017 om godkännande av en ändring av kravspecifikationen för den geografiska beteckningen ”Hamburger Kümmel”, som skyddas enligt förordning (EG) nr 110/2008. Denna ändring omfattar en ändring av namnet ”Hamburger Kümmel” till ”Hamburger Kümmel”/”Hamburg’s Kümmel”. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 21 jämförd med artikel 17.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008 (2), har kommissionen granskat Tysklands ansökan av den 28 september 2017 om godkännande av en ändring av kravspecifikationen för den geografiska beteckningen ”Hamburger Kümmel”, som skyddas enligt förordning (EG) nr 110/2008. Denna ändring omfattar en ändring av namnet ”Hamburger Kümmel” till ”Hamburger Kümmel”/”Hamburg’s Kümmel”.

| (2) | Förordning (EU) 2019/787, som ersätter förordning (EG) nr 110/2008, trädde i kraft den 25 maj 2019. I enlighet med artikel 49.1 i den förordningen ska kapitel III i förordning (EG) nr 110/2008 om geografiska beteckningar upphöra att gälla med verkan från och med den 8 juni 2019. Enligt artikel 22.2 i förordning (EU) 2019/787 ska alla kravspecifikationer som lämnats in som en del av en ansökan före den 8 juni 2019 enligt förordning (EG) nr 110/2008 betraktas som produktspecifikationer. |
| --- | --- |

(2)

Förordning (EU) 2019/787, som ersätter förordning (EG) nr 110/2008, trädde i kraft den 25 maj 2019. I enlighet med artikel 49.1 i den förordningen ska kapitel III i förordning (EG) nr 110/2008 om geografiska beteckningar upphöra att gälla med verkan från och med den 8 juni 2019. Enligt artikel 22.2 i förordning (EU) 2019/787 ska alla kravspecifikationer som lämnats in som en del av en ansökan före den 8 juni 2019 enligt förordning (EG) nr 110/2008 betraktas som produktspecifikationer.

| (3) | Efter att ha kommit fram till att ansökan är förenlig med förordning (EG) nr 110/2008 har kommissionen i enlighet med artikel 17.6 i samma förordning offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning (3), i enlighet med artikel 50.4 första stycket i förordning (EU) 2019/787. |
| --- | --- |

(3)

Efter att ha kommit fram till att ansökan är förenlig med förordning (EG) nr 110/2008 har kommissionen i enlighet med artikel 17.6 i samma förordning offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning (3), i enlighet med artikel 50.4 första stycket i förordning (EU) 2019/787.

| (4) | Eftersom inga invändningar enligt artikel 27.1 i förordning (EU) 2019/787 har inkommit till kommissionen bör ändringen av produktspecifikationen godkännas enligt artikel 30.2 i samma förordning, som i tillämpliga delar gäller för ändringar av produktspecifikationer. |
| --- | --- |

(4)

Eftersom inga invändningar enligt artikel 27.1 i förordning (EU) 2019/787 har inkommit till kommissionen bör ändringen av produktspecifikationen godkännas enligt artikel 30.2 i samma förordning, som i tillämpliga delar gäller för ändringar av produktspecifikationer.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ändring av produktspecifikationen som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning rörande namnet ”Hamburger Kümmel” godkänns.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 4 juni 2021.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 130, 17.5.2019, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008 av den 15 januari 2008 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, spritdrycker, samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1576/89 (EUT L 39, 13.2.2008, s. 16).

2

(3)  
  EUT C 46, 9.2.2021, s. 14.

3

---

| 11.6.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 205/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 205/3

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2021/938

av den 4 juni 2021

om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (”Cerise des coteaux du Ventoux” (SGB))

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Frankrikes ansökan om registrering av namnet ”Cerise des coteaux du Ventoux” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Frankrikes ansökan om registrering av namnet ”Cerise des coteaux du Ventoux” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2).

| (2) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Cerise des coteaux du Ventoux” registreras. |
| --- | --- |

(2)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Cerise des coteaux du Ventoux” registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Namnet ”Cerise des coteaux du Ventoux” (SGB) ska föras in i registret.

Namnet i första stycket avser en produkt i klass 1.6 Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade enligt bilaga XI till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 (3).

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 4 juni 2021.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUT C 61, 22.2.2021, s. 27.

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 av den 13 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 11.6.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 205/4 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 205/4

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2021/939

av den 10 juni 2021

om en provisorisk antidumpningstull på import av monoetylenglykol med ursprung i Amerikas förenta stater och Konungariket Saudiarabien

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1), särskilt artikel 7, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

1.1.   Inledande

Inledande

| (1) | Den 14 oktober 2020 inledde Europeiska kommissionen (kommissionen) en antidumpningsundersökning beträffande import av monoetylenglykol (MEG) med ursprung i Amerikas förenta stater (USA) och Konungariket Saudiarabien (Saudiarabien), (de berörda länderna) i enlighet med artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (grundförordningen). Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (2) (tillkännagivandet om inledande). |
| --- | --- |

(1)

Den 14 oktober 2020 inledde Europeiska kommissionen (kommissionen) en antidumpningsundersökning beträffande import av monoetylenglykol (MEG) med ursprung i Amerikas förenta stater (USA) och Konungariket Saudiarabien (Saudiarabien), (de berörda länderna) i enlighet med artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (grundförordningen). Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (2) (tillkännagivandet om inledande).

kommissionen

USA

Saudiarabien

de berörda länderna

grundförordningen

Europeiska unionens officiella tidning

2

tillkännagivandet om inledande

| (2) | Kommissionen inledde undersökningen efter att ett klagomål hade framförts den 31 augusti 2020 av försvarskommittén för europeiska MEG-tillverkare (klaganden). Klagomålet ingavs för MEG-industrins räkning i enlighet med artikel 5.4 i grundförordningen. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning och därav följande väsentliga skada som var tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen inledde undersökningen efter att ett klagomål hade framförts den 31 augusti 2020 av försvarskommittén för europeiska MEG-tillverkare (klaganden). Klagomålet ingavs för MEG-industrins räkning i enlighet med artikel 5.4 i grundförordningen. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning och därav följande väsentliga skada som var tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning.

klaganden

| (3) | Enligt artikel 14.5a i grundförordningen ska kommission registrera import som är föremål för antidumpningsundersökning under perioden för utlämnande av uppgifter på förhand om inte tillräcklig bevisning enligt artikel 5 föreligger för att kraven enligt artikel 10.4 c eller d inte har uppfyllts. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 14.5a i grundförordningen ska kommission registrera import som är föremål för antidumpningsundersökning under perioden för utlämnande av uppgifter på förhand om inte tillräcklig bevisning enligt artikel 5 föreligger för att kraven enligt artikel 10.4 c eller d inte har uppfyllts.

| (4) | I det föreliggande fallet hade klaganden inte begärt registrering, och kommissionen fann att kraven enligt led d inte uppfyllts, eftersom det, utöver den importnivå som vållade skada under undersökningsperioden, inte därefter förekom någon ytterligare avsevärd ökning av importen. Enligt uppgifter från Eurostat sjönk den genomsnittliga månatliga importvolymen av MEG från de berörda länderna under de fem första månaderna efter att undersökningen hade inletts, (dvs. från november 2020 till mars 2021) med 15 % jämfört med undersökningsperioden. Enligt samma beräkningsbas sjönk importen från USA med 30 % och importen från Saudiarabien med 4 %. Detta kunde hänföras till tillfälliga störningar 1) hos företag i USA på grund av extrema väderförhållanden, och 2) i unionen på grund av sjunkande efterfrågan som följd av covid-19-pandemin. Därför registrerade kommissionen inte importen under perioden för utlämnande av uppgifter på förhand. |
| --- | --- |

(4)

I det föreliggande fallet hade klaganden inte begärt registrering, och kommissionen fann att kraven enligt led d inte uppfyllts, eftersom det, utöver den importnivå som vållade skada under undersökningsperioden, inte därefter förekom någon ytterligare avsevärd ökning av importen. Enligt uppgifter från Eurostat sjönk den genomsnittliga månatliga importvolymen av MEG från de berörda länderna under de fem första månaderna efter att undersökningen hade inletts, (dvs. från november 2020 till mars 2021) med 15 % jämfört med undersökningsperioden. Enligt samma beräkningsbas sjönk importen från USA med 30 % och importen från Saudiarabien med 4 %. Detta kunde hänföras till tillfälliga störningar 1) hos företag i USA på grund av extrema väderförhållanden, och 2) i unionen på grund av sjunkande efterfrågan som följd av covid-19-pandemin. Därför registrerade kommissionen inte importen under perioden för utlämnande av uppgifter på förhand.

1.2   Berörda parter

Berörda parter

| (5) | I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen klaganden, andra kända unionstillverkare, de kända exporterande tillverkarna, myndigheterna i de berörda länderna, kända importörer, handlare och användare, och uppmanade dem att delta. |
| --- | --- |

(5)

I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen klaganden, andra kända unionstillverkare, de kända exporterande tillverkarna, myndigheterna i de berörda länderna, kända importörer, handlare och användare, och uppmanade dem att delta.

| (6) | De berörda parterna fick möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(6)

De berörda parterna fick möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

| (7) | Ett förhör genomfördes med Saudi Basic Industries Corporation (SABIC), som deltog i förhöret tillsammans med Arabian Petrochemical Company (Petrokemya), Eastern Petrochemical Company (SHARQ), Jubail United Petrochemical Company (United), SABIC Italia S.r.l, SABIC Petrochemicals B.V., Saudi Kayan Petrochemical Company (Saudi Kayan), Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet) och Yanbu National Petrochemical Company (Yansab). |
| --- | --- |

(7)

Ett förhör genomfördes med Saudi Basic Industries Corporation (SABIC), som deltog i förhöret tillsammans med Arabian Petrochemical Company (Petrokemya), Eastern Petrochemical Company (SHARQ), Jubail United Petrochemical Company (United), SABIC Italia S.r.l, SABIC Petrochemicals B.V., Saudi Kayan Petrochemical Company (Saudi Kayan), Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet) och Yanbu National Petrochemical Company (Yansab).

Petrokemya

United

Saudi Kayan

Yanpet

Yansab

| (8) | Förhör hölls också med Arteco NV (Arteco), Indorama Group, Oxyde Belgium BV (Oxyde), Mitsubishi Corporation (Mitsubishi), kommittén för PET-tillverkare i Europa (CPME) och HELM AG (Helm). |
| --- | --- |

(8)

Förhör hölls också med Arteco NV (Arteco), Indorama Group, Oxyde Belgium BV (Oxyde), Mitsubishi Corporation (Mitsubishi), kommittén för PET-tillverkare i Europa (CPME) och HELM AG (Helm).

Arteco

Oxyde

Mitsubishi

Helm

1.3   Synpunkter på inledandet av undersökningen

Synpunkter på inledandet av undersökningen

| (9) | Följande parter inkom med synpunkter på inledandet till kommissionen:






  — | Saudiarabiens beskickning. |
| --- | --- | --- |

(9)

Följande parter inkom med synpunkter på inledandet till kommissionen:

—

Saudiarabiens beskickning.

| — | Klaganden. |
| --- | --- |

—

Klaganden.

| — | ExxonMobil Petroleum & Chemical BV (ExxonMobil). |
| --- | --- |

—

ExxonMobil Petroleum & Chemical BV (ExxonMobil).

ExxonMobil

| — | SABIC, som lämnade in sina synpunkter tillsammans med Petrokemya, SHARQ, United, SABIC Italia S.r.l, SABIC Petrochemicals B.V., Saudi Kayan, Yanpet och Yansab. |
| --- | --- |

—

SABIC, som lämnade in sina synpunkter tillsammans med Petrokemya, SHARQ, United, SABIC Italia S.r.l, SABIC Petrochemicals B.V., Saudi Kayan, Yanpet och Yansab.

| — | CPME. |
| --- | --- |

—

CPME.

| — | European Man-Made Fiber Association (CIRFS). |
| --- | --- |

—

European Man-Made Fiber Association (CIRFS).

| — | Mitsubishi. |
| --- | --- |

—

Mitsubishi.

| — | HELM. |
| --- | --- |

—

HELM.

| — | Oxyde. |
| --- | --- |

—

Oxyde.

| — | Proviron Industries nv (Proviron). |
| --- | --- |

—

Proviron Industries nv (Proviron).

Proviron

| — | Arteco. |
| --- | --- |

—

Arteco.

1.3.1   Synpunkter om dumpning

Synpunkter om dumpning

| (10) | När det gäller bedömningen av dumpning framförde Mitsubishi att kommissionen, med tanke på att olika prisindex spelar en betydande roll för hur MEG säljs i unionen, borde undersöka om den påstådda dumpningen eventuellt inte berodde på en medveten handelspolitik utan helt enkelt hade orsakats av skillnader mellan indextrender inom och utanför unionen. Avtalspriser bestäms genom förhandlingar om rabatter mot bakgrund av olika index, och avtalen löper normalt under 1 eller 2 år. Tillverkare som kommer överens om priser i ett ett- eller tvåårigt avtal vet inte om det till slut kommer att uppstå en skillnad mellan deras avtal inom och utanför unionen förrän efter det att avtalet har ingåtts och priserna har fastställts och betalats. |
| --- | --- |

(10)

När det gäller bedömningen av dumpning framförde Mitsubishi att kommissionen, med tanke på att olika prisindex spelar en betydande roll för hur MEG säljs i unionen, borde undersöka om den påstådda dumpningen eventuellt inte berodde på en medveten handelspolitik utan helt enkelt hade orsakats av skillnader mellan indextrender inom och utanför unionen. Avtalspriser bestäms genom förhandlingar om rabatter mot bakgrund av olika index, och avtalen löper normalt under 1 eller 2 år. Tillverkare som kommer överens om priser i ett ett- eller tvåårigt avtal vet inte om det till slut kommer att uppstå en skillnad mellan deras avtal inom och utanför unionen förrän efter det att avtalet har ingåtts och priserna har fastställts och betalats.

| (11) | Klaganden svarade att den roll som unionens prisindikator spelar har överbetonats och feltolkats. Indexet är en uppgift om ett pris i unionen vid en given tidpunkt, vilket är resultatet av balansen mellan tillgång och efterfrågan baserad på ett stort antal köpare och säljare. De unionstillverkare som har framfört klagomålet kan inte styra eller manipulera indexet, eftersom de alla befinner sig på säljarsidan. |
| --- | --- |

(11)

Klaganden svarade att den roll som unionens prisindikator spelar har överbetonats och feltolkats. Indexet är en uppgift om ett pris i unionen vid en given tidpunkt, vilket är resultatet av balansen mellan tillgång och efterfrågan baserad på ett stort antal köpare och säljare. De unionstillverkare som har framfört klagomålet kan inte styra eller manipulera indexet, eftersom de alla befinner sig på säljarsidan.

| (12) | I sitt svar erinrade klaganden om att en slutsats om dumpning är en rent objektiv jämförelse av normalvärdet och exportpriset. Begreppet uppsåt är främmande för reglerna fastställande av dumpning. |
| --- | --- |

(12)

I sitt svar erinrade klaganden om att en slutsats om dumpning är en rent objektiv jämförelse av normalvärdet och exportpriset. Begreppet uppsåt är främmande för reglerna fastställande av dumpning.

| (13) | Analysen av den bevisning som i enlighet med artikel 2 i grundförordningen tillhandahölls av de klagande har visat att klagomålet innehöll tillräcklig bevisning för dumpning på EU-marknaden. |
| --- | --- |

(13)

Analysen av den bevisning som i enlighet med artikel 2 i grundförordningen tillhandahölls av de klagande har visat att klagomålet innehöll tillräcklig bevisning för dumpning på EU-marknaden.

| (14) | I synnerhet har klaganden framlagt tillräcklig bevisning om exportpris och normalvärde för att visa att dumpningsmarginalerna är betydande. Det fanns tillräcklig bevisning för de siffror utifrån vilka normalvärdet beräknades, vilket analysen från kommissionens avdelningar bekräftade. Kommissionen gjorde i sin analys av dumpning nödvändiga justeringar. Sammanfattningsvis konstaterade man, på grundval av en rättvis jämförelse av normalvärdet och exportpriset, att dumpningsmarginalerna var betydande. |
| --- | --- |

(14)

I synnerhet har klaganden framlagt tillräcklig bevisning om exportpris och normalvärde för att visa att dumpningsmarginalerna är betydande. Det fanns tillräcklig bevisning för de siffror utifrån vilka normalvärdet beräknades, vilket analysen från kommissionens avdelningar bekräftade. Kommissionen gjorde i sin analys av dumpning nödvändiga justeringar. Sammanfattningsvis konstaterade man, på grundval av en rättvis jämförelse av normalvärdet och exportpriset, att dumpningsmarginalerna var betydande.

| (15) | Kommissionen håller därför med klaganden om att frågan om avsikt inte berör den lagstadgade analys som just beskrivits. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen håller därför med klaganden om att frågan om avsikt inte berör den lagstadgade analys som just beskrivits.

| (16) | Saudiarabien hävdade att klaganden felaktigt hade konstruerat normalvärdet för MEG som tillverkats i Saudiarabien på grundval av kostnadsfaktorer som inte är relevanta för Saudiarabien och inte gjort en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset. |
| --- | --- |

(16)

Saudiarabien hävdade att klaganden felaktigt hade konstruerat normalvärdet för MEG som tillverkats i Saudiarabien på grundval av kostnadsfaktorer som inte är relevanta för Saudiarabien och inte gjort en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset.

| (17) | Saudiarabien hävdade också att klaganden, när normalvärdet konstruerades, hade felbedömt fakta, såsom (i) SABIC tillverkar inte MEG – MEG-tillverkarna är förtecknade i klagomålet, (ii) SABIC och Aramco var inte närstående under den skadeundersökningsperiod som klagomålet avser, samt (iii) tillverkare av MEG i Saudiarabien köper inte in etylen från Saudi Aramco. |
| --- | --- |

(17)

Saudiarabien hävdade också att klaganden, när normalvärdet konstruerades, hade felbedömt fakta, såsom (i) SABIC tillverkar inte MEG – MEG-tillverkarna är förtecknade i klagomålet, (ii) SABIC och Aramco var inte närstående under den skadeundersökningsperiod som klagomålet avser, samt (iii) tillverkare av MEG i Saudiarabien köper inte in etylen från Saudi Aramco.

| (18) | Vidare har klaganden inte försökt att anpassa det surrogatvärde på etylen som använts för att konstruera normalvärdet så att det motsvarar de verkliga tillverkningskostnaderna i Saudiarabien. |
| --- | --- |

(18)

Vidare har klaganden inte försökt att anpassa det surrogatvärde på etylen som använts för att konstruera normalvärdet så att det motsvarar de verkliga tillverkningskostnaderna i Saudiarabien.

| (19) | Vidare har klaganden uppgett ett genomsnittligt elpris på 0,067 euro/kWh, medan den offentliggjorda elprislistan motsvarar 0,043 euro/kWh. |
| --- | --- |

(19)

Vidare har klaganden uppgett ett genomsnittligt elpris på 0,067 euro/kWh, medan den offentliggjorda elprislistan motsvarar 0,043 euro/kWh.

| (20) | Allt i denna första grupp av påpekanden har upprepats i SABIC:s kommentarer. |
| --- | --- |

(20)

Allt i denna första grupp av påpekanden har upprepats i SABIC:s kommentarer.

| (21) | Kommissionen erinrar om att enligt artikel 5.2 i grundförordningen ska ett klagomål innehålla sådana uppgifter som rimligen är tillgängliga för den klagande. I detta hänseende måste man komma ihåg att det tydligt framgår av den rättsliga standarden avseende den bevisning som krävs för ett klagomål (”tillräcklig prima facie-bevisning”) att mängden av och kvaliteten på informationen i klagomålet inte nödvändigtvis är samma som för den information som är tillgänglig i slutet av en undersökning. När klagomålet lämnas in måste inte den undersökande myndigheten (i detta fall kommissionen) ha tillgång till samma bevisning för dumpning och skada (i den mening som avses i artiklarna 2 och 3) som krävs för stöd till införandet av provisoriska eller slutgiltiga antidumpningstullar. En antidumpningsundersökning är en process under vilken man gradvis, allt eftersom undersökning framskrider, säkrar bevis på förekomsten av de faktorer som krävs för att vidta en åtgärd eller för att avsluta ett förfarande. Det är inte uteslutet att något ändras mellan det att klagomålet inkommer och undersökningens slut. Emellertid anses det inte att sådana ändringar påverkar den övergripande slutsatsen att en undersökning är motiverad, eftersom det finns tillräcklig bevisning för skadevållande dumpning. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen erinrar om att enligt artikel 5.2 i grundförordningen ska ett klagomål innehålla sådana uppgifter som rimligen är tillgängliga för den klagande. I detta hänseende måste man komma ihåg att det tydligt framgår av den rättsliga standarden avseende den bevisning som krävs för ett klagomål (”tillräcklig prima facie-bevisning”) att mängden av och kvaliteten på informationen i klagomålet inte nödvändigtvis är samma som för den information som är tillgänglig i slutet av en undersökning. När klagomålet lämnas in måste inte den undersökande myndigheten (i detta fall kommissionen) ha tillgång till samma bevisning för dumpning och skada (i den mening som avses i artiklarna 2 och 3) som krävs för stöd till införandet av provisoriska eller slutgiltiga antidumpningstullar. En antidumpningsundersökning är en process under vilken man gradvis, allt eftersom undersökning framskrider, säkrar bevis på förekomsten av de faktorer som krävs för att vidta en åtgärd eller för att avsluta ett förfarande. Det är inte uteslutet att något ändras mellan det att klagomålet inkommer och undersökningens slut. Emellertid anses det inte att sådana ändringar påverkar den övergripande slutsatsen att en undersökning är motiverad, eftersom det finns tillräcklig bevisning för skadevållande dumpning.

prima facie

| (22) | Den tillhandahållna informationen om kostnader ansågs i detta hänseende vara tillräckligt användbar och korrekt för fastställandet av ett normalvärde, i den prima facie-situation som gällde vid inledandet, mot bakgrund av den bevisning som sökanden hade tillgång till. |
| --- | --- |

(22)

Den tillhandahållna informationen om kostnader ansågs i detta hänseende vara tillräckligt användbar och korrekt för fastställandet av ett normalvärde, i den prima facie-situation som gällde vid inledandet, mot bakgrund av den bevisning som sökanden hade tillgång till.

prima facie

| (23) | Vad gäller Saudiarabiens kommentarer avseende de faktiska omständigheter som uppges i klagomålet understryker kommissionen att etylen är den primära råvaran för tillverkningen av MEG och att klaganden hade rätt i sitt påpekande att leveranskedjan för etylen i Saudiarabien var vertikalt integrerad, till och med innan Saudi Aramcos förvärv av SABIC. |
| --- | --- |

(23)

Vad gäller Saudiarabiens kommentarer avseende de faktiska omständigheter som uppges i klagomålet understryker kommissionen att etylen är den primära råvaran för tillverkningen av MEG och att klaganden hade rätt i sitt påpekande att leveranskedjan för etylen i Saudiarabien var vertikalt integrerad, till och med innan Saudi Aramcos förvärv av SABIC.

| (24) | När det sedan gäller jämförelsen i klagomålet mellan normalvärdet och exportpriset var denna enligt Saudiarabien och SABIC inte rättvis eftersom klaganden inte hade gjort den fritt fabrik. Istället har enligt Saudiarabien fob-exportpriser jämförts, eftersom avdrag från cif-statistikvärdet bara har gjorts för uppskattade fraktkostnader, med ett konstruerat normalvärde som uppenbarligen inbegriper direkta försäljningskostnader. |
| --- | --- |

(24)

När det sedan gäller jämförelsen i klagomålet mellan normalvärdet och exportpriset var denna enligt Saudiarabien och SABIC inte rättvis eftersom klaganden inte hade gjort den fritt fabrik. Istället har enligt Saudiarabien fob-exportpriser jämförts, eftersom avdrag från cif-statistikvärdet bara har gjorts för uppskattade fraktkostnader, med ett konstruerat normalvärde som uppenbarligen inbegriper direkta försäljningskostnader.

| (25) | När det gäller jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset erinrar kommissionen om att den dumpningsmarginal som beräknats i klagomålet inte nödvändigtvis återspeglar den exakta dumpningsgrad som ska beräknas vid undersökningen, transaktion för transaktion och typ för typ. |
| --- | --- |

(25)

När det gäller jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset erinrar kommissionen om att den dumpningsmarginal som beräknats i klagomålet inte nödvändigtvis återspeglar den exakta dumpningsgrad som ska beräknas vid undersökningen, transaktion för transaktion och typ för typ.

| (26) | Klaganden har dock mot bakgrund av den tillgängliga informationen, tillhandahållit tillräcklig bevisning avseende exportpriset och normalvärdet för att visa att produkten dumpas. De siffror som normalvärdet har baserats på har styrkts av tillräcklig bevisning, vilket har bekräftats av kommissionens avdelningars analys, och hänsyn har tagits till erforderliga justeringar vid kommissionens dumpningsanalys. |
| --- | --- |

(26)

Klaganden har dock mot bakgrund av den tillgängliga informationen, tillhandahållit tillräcklig bevisning avseende exportpriset och normalvärdet för att visa att produkten dumpas. De siffror som normalvärdet har baserats på har styrkts av tillräcklig bevisning, vilket har bekräftats av kommissionens avdelningars analys, och hänsyn har tagits till erforderliga justeringar vid kommissionens dumpningsanalys.

| (27) | På samma linje som Saudiarabien och SABIC invände ExxonMobil mot beräkningen av tillverkningskostnaderna för monoetylenglykol i Saudiarabien, i synnerhet för råvaran etylen som beskrivs i klagomålet. |
| --- | --- |

(27)

På samma linje som Saudiarabien och SABIC invände ExxonMobil mot beräkningen av tillverkningskostnaderna för monoetylenglykol i Saudiarabien, i synnerhet för råvaran etylen som beskrivs i klagomålet.

| (28) | Företaget underströk att kostnaden för att tillverkningskostnaden för etylen framför allt bestäms av den typ av råvara som används i ångkrackern, och att kostnaderna för sådana råvaror kan skilja sig avsevärt |
| --- | --- |

(28)

Företaget underströk att kostnaden för att tillverkningskostnaden för etylen framför allt bestäms av den typ av råvara som används i ångkrackern, och att kostnaderna för sådana råvaror kan skilja sig avsevärt

| (29) | ExxonMobils och SABIC:s samriskföretag Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet) köper in råvaran från Saudi Aramco. Klaganden hänvisade istället till etylenpriset på den asiatiska marknaden, vilket inte lämpar sig för att bestämma etylenpriset i Saudiarabien, där tillverkningskostnaderna för etylen är mycket lägre än i Asien. |
| --- | --- |

(29)

ExxonMobils och SABIC:s samriskföretag Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet) köper in råvaran från Saudi Aramco. Klaganden hänvisade istället till etylenpriset på den asiatiska marknaden, vilket inte lämpar sig för att bestämma etylenpriset i Saudiarabien, där tillverkningskostnaderna för etylen är mycket lägre än i Asien.

Yanpet

| (30) | Yanpets ångkracker använder etan som primär råvara för att tillverka etylen, medan ångkrackrar i Asien och i unionen vanligen använder nafta |
| --- | --- |

(30)

Yanpets ångkracker använder etan som primär råvara för att tillverka etylen, medan ångkrackrar i Asien och i unionen vanligen använder nafta

| (31) | Klagandens antagande att tillverkningsprocesserna är likartade i alla länder är därför vilseledande enligt ExxonMobil. |
| --- | --- |

(31)

Klagandens antagande att tillverkningsprocesserna är likartade i alla länder är därför vilseledande enligt ExxonMobil.

| (32) | I synnerhet är etylentillverkning baserad på nafta vanligen dyrare än den som baseras på etan, och tillverkningskostnaden i unionen är därför högre än i Saudiarabien och i USA eftersom tillverkningen i dessa länder huvudsakligen baseras på etan som råvara. |
| --- | --- |

(32)

I synnerhet är etylentillverkning baserad på nafta vanligen dyrare än den som baseras på etan, och tillverkningskostnaden i unionen är därför högre än i Saudiarabien och i USA eftersom tillverkningen i dessa länder huvudsakligen baseras på etan som råvara.

| (33) | Dessutom tar användningen av det asiatiska priset inte hänsyn till den annorlunda situation för en integrerad tillverkare som tillverkar både etylen och monoetylenglykol som t.ex. Yanpet. |
| --- | --- |

(33)

Dessutom tar användningen av det asiatiska priset inte hänsyn till den annorlunda situation för en integrerad tillverkare som tillverkar både etylen och monoetylenglykol som t.ex. Yanpet.

| (34) | Kommissionen erkände att det finns skillnader i tillverkningen av etylen, men ansåg inte att sådana skillnader i råvarukostnader innebär att unionens och Saudiarabiens industrier är vitt skilda och inte kan jämföras. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen erkände att det finns skillnader i tillverkningen av etylen, men ansåg inte att sådana skillnader i råvarukostnader innebär att unionens och Saudiarabiens industrier är vitt skilda och inte kan jämföras.

| (35) | Kommissionen ansåg därför att klaganden, mot bakgrund av den information som denne hade tillgång till, hade framlagt tillräcklig bevisning för att produkten dumpas och att det därför var motiverat att inleda en undersökning. |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen ansåg därför att klaganden, mot bakgrund av den information som denne hade tillgång till, hade framlagt tillräcklig bevisning för att produkten dumpas och att det därför var motiverat att inleda en undersökning.

1.3.2   Synpunkter beträffande skada

Synpunkter beträffande skada

| (36) | SABIC och Konungariket Saudiarabiens beskickning framhöll att yrkandena om konfidentiell behandling i klagomålet var omotiverade, t.ex. den totala MEG-förbrukningen i unionen och de makroekonomiska indikatorer som var baserade på uppgifter om 12 MEG-tillverkare i unionen. Vidare hävdade SABIC och Konungariket Saudiarabiens beskickning att klaganden inte hade framlagt några icke konfidentiella sammanfattningar av information som lämnats på konfidentiell bas, t.ex. för den företagsinterna marknaden. Det framfördes vidare att klagandens begränsade informationsutlämnande, och att kommissionen inte har genomdrivit tydliga regler för behandling av konfidentiell information, är till skada för Saudiarabiens rätt till försvar. |
| --- | --- |

(36)

SABIC och Konungariket Saudiarabiens beskickning framhöll att yrkandena om konfidentiell behandling i klagomålet var omotiverade, t.ex. den totala MEG-förbrukningen i unionen och de makroekonomiska indikatorer som var baserade på uppgifter om 12 MEG-tillverkare i unionen. Vidare hävdade SABIC och Konungariket Saudiarabiens beskickning att klaganden inte hade framlagt några icke konfidentiella sammanfattningar av information som lämnats på konfidentiell bas, t.ex. för den företagsinterna marknaden. Det framfördes vidare att klagandens begränsade informationsutlämnande, och att kommissionen inte har genomdrivit tydliga regler för behandling av konfidentiell information, är till skada för Saudiarabiens rätt till försvar.

| (37) | Kommissionen ansåg att den version som berörda parter kan begära att få ta del av som finns i klagomålet innehöll all väsentlig bevisning och icke konfidentiella sammanfattningar av de uppgifter som beviljats konfidentiell behandling, vilket innebär att berörda parter hade möjlighet att utöva sin rätt till försvar under hela förfarandet. Artikel 19 i grundförordningen och artikel 6.5 i WTO:s antidumpningsavtal medger skydd för konfidentiell information under omständigheter där ett yppande skulle medföra en betydande konkurrensfördel för en konkurrent eller ha en betydande ogynnsam verkan för den som lämnar informationen, eller för den från vilken informationen har erhållits. Den information som lämnats med förbehåll för konfidentialitet, och de begränsade bilagorna till klagomålet, faller inom denna kategori. Klaganden har hur som helst lämnat ytterligare information i detta avseende. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionen ansåg att den version som berörda parter kan begära att få ta del av som finns i klagomålet innehöll all väsentlig bevisning och icke konfidentiella sammanfattningar av de uppgifter som beviljats konfidentiell behandling, vilket innebär att berörda parter hade möjlighet att utöva sin rätt till försvar under hela förfarandet. Artikel 19 i grundförordningen och artikel 6.5 i WTO:s antidumpningsavtal medger skydd för konfidentiell information under omständigheter där ett yppande skulle medföra en betydande konkurrensfördel för en konkurrent eller ha en betydande ogynnsam verkan för den som lämnar informationen, eller för den från vilken informationen har erhållits. Den information som lämnats med förbehåll för konfidentialitet, och de begränsade bilagorna till klagomålet, faller inom denna kategori. Klaganden har hur som helst lämnat ytterligare information i detta avseende.

| (38) | Saudiarabiens beskickning motsatte sig att import till Förenade kungariket ingick i klagomålet och i undersökningens omfattning. |
| --- | --- |

(38)

Saudiarabiens beskickning motsatte sig att import till Förenade kungariket ingick i klagomålet och i undersökningens omfattning.

| (39) | Den 31 januari 2020 utträdde Förenade kungariket ur unionen. Unionen och Förenade kungariket kom gemensamt överens om en övergångsperiod under vilken Förenade kungariket fortfarande skulle omfattas av unionsrätten, som löpte ut den 31 december 2020 (3). Klagomålet baserades på uppgifter för EU-28 eftersom det ingavs före övergångsperiodens slut. Från och med den 1 januari 2021 betraktas därför företag och organisationer i Förenade kungariket inte längre som berörda parter i handelspolitiska skyddsförfaranden. Därför har undersökningen genomförts på grundval av EU-27. |
| --- | --- |

(39)

Den 31 januari 2020 utträdde Förenade kungariket ur unionen. Unionen och Förenade kungariket kom gemensamt överens om en övergångsperiod under vilken Förenade kungariket fortfarande skulle omfattas av unionsrätten, som löpte ut den 31 december 2020 (3). Klagomålet baserades på uppgifter för EU-28 eftersom det ingavs före övergångsperiodens slut. Från och med den 1 januari 2021 betraktas därför företag och organisationer i Förenade kungariket inte längre som berörda parter i handelspolitiska skyddsförfaranden. Därför har undersökningen genomförts på grundval av EU-27.

3

| (40) | SABIC ansåg att det fanns ett antal öppna frågor beträffande den aktuella beräkningens tillförlitlighet och klagandenas allmänna representativitet. I detta avseende hävdade SABIC att en av klagandena konsekvent importerade MEG från Saudiarabien och därför inte borde ha deltagit i klagomålet. Vidare importerade också ett företag som är närstående till en stödjande unionstillverkare MEG från Saudiarabien, och således är den eventuella skada som dessa företag lidit självförvållad. SABIC hävdade också att en annan MEG-tillverkare hade kontaktat SABIC för marknadsföring av MEG från Saudiarabien i unionen. SABIC hävdade vidare att BASF SE och Ineos Lavera inte är klagande och att det begränsade antal unionstillverkare som ingår i klaganden väcker frågor om deras representativitet. SABIC hävdade också att kommissionen borde undersöka det skäl som medförde att IQOXE inte deltar i klagomålet, för att säkerställa att IQOXE:s frånvaro inte har andra orsaker än den incident som inträffade i januari 2020. Oxyde väckte också frågan om varför övriga unionstillverkare inte samarbetade. |
| --- | --- |

(40)

SABIC ansåg att det fanns ett antal öppna frågor beträffande den aktuella beräkningens tillförlitlighet och klagandenas allmänna representativitet. I detta avseende hävdade SABIC att en av klagandena konsekvent importerade MEG från Saudiarabien och därför inte borde ha deltagit i klagomålet. Vidare importerade också ett företag som är närstående till en stödjande unionstillverkare MEG från Saudiarabien, och således är den eventuella skada som dessa företag lidit självförvållad. SABIC hävdade också att en annan MEG-tillverkare hade kontaktat SABIC för marknadsföring av MEG från Saudiarabien i unionen. SABIC hävdade vidare att BASF SE och Ineos Lavera inte är klagande och att det begränsade antal unionstillverkare som ingår i klaganden väcker frågor om deras representativitet. SABIC hävdade också att kommissionen borde undersöka det skäl som medförde att IQOXE inte deltar i klagomålet, för att säkerställa att IQOXE:s frånvaro inte har andra orsaker än den incident som inträffade i januari 2020. Oxyde väckte också frågan om varför övriga unionstillverkare inte samarbetade.

| (41) | Kommissionen erinrar om att alla unionstillverkare som nämns i klagomålet, och som i övrigt var kända av kommissionen före inledandet, har kontaktats inom ramen för undersökningen om i vilken utsträckning de stöder eller motsätter sig klagomålet. Beräkningen har baserats på tillverkade MEG-kvantiteter så som de beskrivs i dessa tillverkares och tillverkarorganisationers enskilda förklaringar och på uppgifter i klagomålet, där också information om den totala produktionen i unionen ingår. Under inledandeskedet drogs därför slutsatsen att villkoren i artikel 5.4 i grundförordningen var uppfyllda. |
| --- | --- |

(41)

Kommissionen erinrar om att alla unionstillverkare som nämns i klagomålet, och som i övrigt var kända av kommissionen före inledandet, har kontaktats inom ramen för undersökningen om i vilken utsträckning de stöder eller motsätter sig klagomålet. Beräkningen har baserats på tillverkade MEG-kvantiteter så som de beskrivs i dessa tillverkares och tillverkarorganisationers enskilda förklaringar och på uppgifter i klagomålet, där också information om den totala produktionen i unionen ingår. Under inledandeskedet drogs därför slutsatsen att villkoren i artikel 5.4 i grundförordningen var uppfyllda.

| (42) | I linje med artiklarna 4.1 och 4.2 i grundförordningen får tillverkare som är exportörer eller importörer närstående och/eller själva är importörer av den påstått dumpade produkten undantas från unionsindustrin om deras samband med exportörerna eller importörerna av den dumpade produkten och/eller deras importer är sådant att de kan väntas handla annorlunda än tillverkare utan sådana samband. I den analys som gjordes före inledandet framkom inte någon anledning att undanta någon av de klagande tillverkarna från definitionen av unionsindustrin. Vidare gjorde kommissionen under undersökningens gång en bedömning av denna aspekt, vilket framgår av skälen 135–140. Beträffande påståendet att BASF SE och Ineos Lavera inte deltog i klagomålet är detta påstående sakligt felaktigt. Dessa båda tillverkare deltar i klagomålet, vilket framgår av bilaga A-1 till den icke konfidentiella versionen av klagomålet. |
| --- | --- |

(42)

I linje med artiklarna 4.1 och 4.2 i grundförordningen får tillverkare som är exportörer eller importörer närstående och/eller själva är importörer av den påstått dumpade produkten undantas från unionsindustrin om deras samband med exportörerna eller importörerna av den dumpade produkten och/eller deras importer är sådant att de kan väntas handla annorlunda än tillverkare utan sådana samband. I den analys som gjordes före inledandet framkom inte någon anledning att undanta någon av de klagande tillverkarna från definitionen av unionsindustrin. Vidare gjorde kommissionen under undersökningens gång en bedömning av denna aspekt, vilket framgår av skälen 135–140. Beträffande påståendet att BASF SE och Ineos Lavera inte deltog i klagomålet är detta påstående sakligt felaktigt. Dessa båda tillverkare deltar i klagomålet, vilket framgår av bilaga A-1 till den icke konfidentiella versionen av klagomålet.

| (43) | SABIC och Saudiarabiens beskickning hävdade att det inte fanns någon faktisk eller juridisk grund för sammanslagningen av importen från Saudiarabien och USA, och att dessa importer påverkades av olika dynamiska förhållanden, att deras trender i unionen var olika, och att importpriset från Saudiarabien inte underskred priserna i unionen, vilket däremot importen från USA gjorde. |
| --- | --- |

(43)

SABIC och Saudiarabiens beskickning hävdade att det inte fanns någon faktisk eller juridisk grund för sammanslagningen av importen från Saudiarabien och USA, och att dessa importer påverkades av olika dynamiska förhållanden, att deras trender i unionen var olika, och att importpriset från Saudiarabien inte underskred priserna i unionen, vilket däremot importen från USA gjorde.

| (44) | Efter att den tillhörande analysen hade genomförts fann kommissionen att villkoren för sammanslagning av de berörda länderna under klagomålsskedet var uppfyllda baserat på tillgänglig information och statistik. Dumpningsmarginalerna befanns vara högre än miniminivån. Som tillgänglig officiell importstatistik visar var den dumpade importen volymmässigt inte försumbar (högre än miniminivån) för alla berörda länder. Dessutom är MEG en förnödenhet, och konkurrensen mellan produkter som importeras från Saudiarabien och USA och produkter från unionsindustrin är identisk och strikt baserad på pris, oavsett försäljningskanaler. Att prisunderskridande inte återfinns i klagomålet beträffande import från Saudiarabien innebär inte att priser inte påverkas. Under inledandeskedet drogs därför slutsatsen att villkoren i artikel 3.4 i grundförordningen var uppfyllda. |
| --- | --- |

(44)

Efter att den tillhörande analysen hade genomförts fann kommissionen att villkoren för sammanslagning av de berörda länderna under klagomålsskedet var uppfyllda baserat på tillgänglig information och statistik. Dumpningsmarginalerna befanns vara högre än miniminivån. Som tillgänglig officiell importstatistik visar var den dumpade importen volymmässigt inte försumbar (högre än miniminivån) för alla berörda länder. Dessutom är MEG en förnödenhet, och konkurrensen mellan produkter som importeras från Saudiarabien och USA och produkter från unionsindustrin är identisk och strikt baserad på pris, oavsett försäljningskanaler. Att prisunderskridande inte återfinns i klagomålet beträffande import från Saudiarabien innebär inte att priser inte påverkas. Under inledandeskedet drogs därför slutsatsen att villkoren i artikel 3.4 i grundförordningen var uppfyllda.

| (45) | SABIC och Saudiarabiens beskickning hävdade att klaganden inte hade bedömt skadan objektivt enligt artikel 3.2 i grundförordningen och att förekomsten av väsentlig skada inte stöddes av faktauppgifterna. Bedömningen av skadan och orsakssambandet, som baseras på en jämförelse mellan uppgifter från olika perioder, dvs. januari–december 2017, 2018 och 2019 samt april 2019–mars 2020, har inte gett en sanningsenlig och opartisk bild av situationen eftersom året 2019 och undersökningsperioden till stor del överlappar varandra, utan den borde istället ha undersökt uppgifterna för perioderna april–mars 2016/2017, 2017/2018, 2018/2019 och 2019/2020 för att bedöma skadan och orsakssambandet. Dessutom framhölls att jämförelsen förvreds av MEG-försäljningens säsongsbetonade och cykliska natur. Det hävdades vidare att de makroekonomiska uppgifter som klaganden hade framlagt för den inhemska industrin som helhet visade att den hade presterat bra under skadeundersökningsperioden, medan mikroindikatorerna, som bara avsåg klaganden, presterade sämre jämfört med övriga MEG-tillverkare i unionen, vilket också väckte oro rörande klagandens representativitet. Vidare framhölls att klaganden inte hade gett några belägg för att lönsamheten hade sjunkit på grund av trycket från import som hade orsakat en snabbare nedgång av priserna jämfört med råvarukostnaderna. SABIC hävdade också att klaganden inte hade gett en rättvisande bild av situationen, eftersom beräkningen bara avsåg lönsamheten hos försäljning till icke-närstående kunder och att klaganden inte hade lämnat tillräcklig motivering för att undanta den företagsinterna marknaden från förbrukningen i unionen. Vidare hävdade SABIC, utan att framlägga bevis, att de höga lönsamhetsmarginaler som unionsindustrin noterade under 2017 och 2018 för inhemsk försäljning till icke-närstående kunder kan ha varit en följd av den kartell som rådde fram till 2017, och att det därför inte var lämpligt att tillämpa en vinstmarginal på 18 % för analysen av målprisunderskridandet, med tanke på att denna lönsamhet är baserad på siffror från 2016, när kartellen hade full effekt. Konungariket Saudiarabiens beskickning hävdade också att beräkningen av marginalen för målprisunderskridande kunde ifrågasättas, eftersom den utgår från en vinst som inte verkar vara baserad på en rimlig lönsamhet. |
| --- | --- |

(45)

SABIC och Saudiarabiens beskickning hävdade att klaganden inte hade bedömt skadan objektivt enligt artikel 3.2 i grundförordningen och att förekomsten av väsentlig skada inte stöddes av faktauppgifterna. Bedömningen av skadan och orsakssambandet, som baseras på en jämförelse mellan uppgifter från olika perioder, dvs. januari–december 2017, 2018 och 2019 samt april 2019–mars 2020, har inte gett en sanningsenlig och opartisk bild av situationen eftersom året 2019 och undersökningsperioden till stor del överlappar varandra, utan den borde istället ha undersökt uppgifterna för perioderna april–mars 2016/2017, 2017/2018, 2018/2019 och 2019/2020 för att bedöma skadan och orsakssambandet. Dessutom framhölls att jämförelsen förvreds av MEG-försäljningens säsongsbetonade och cykliska natur. Det hävdades vidare att de makroekonomiska uppgifter som klaganden hade framlagt för den inhemska industrin som helhet visade att den hade presterat bra under skadeundersökningsperioden, medan mikroindikatorerna, som bara avsåg klaganden, presterade sämre jämfört med övriga MEG-tillverkare i unionen, vilket också väckte oro rörande klagandens representativitet. Vidare framhölls att klaganden inte hade gett några belägg för att lönsamheten hade sjunkit på grund av trycket från import som hade orsakat en snabbare nedgång av priserna jämfört med råvarukostnaderna. SABIC hävdade också att klaganden inte hade gett en rättvisande bild av situationen, eftersom beräkningen bara avsåg lönsamheten hos försäljning till icke-närstående kunder och att klaganden inte hade lämnat tillräcklig motivering för att undanta den företagsinterna marknaden från förbrukningen i unionen. Vidare hävdade SABIC, utan att framlägga bevis, att de höga lönsamhetsmarginaler som unionsindustrin noterade under 2017 och 2018 för inhemsk försäljning till icke-närstående kunder kan ha varit en följd av den kartell som rådde fram till 2017, och att det därför inte var lämpligt att tillämpa en vinstmarginal på 18 % för analysen av målprisunderskridandet, med tanke på att denna lönsamhet är baserad på siffror från 2016, när kartellen hade full effekt. Konungariket Saudiarabiens beskickning hävdade också att beräkningen av marginalen för målprisunderskridande kunde ifrågasättas, eftersom den utgår från en vinst som inte verkar vara baserad på en rimlig lönsamhet.

| (46) | Som preliminär kommentar erinras om att det för ett prima facie-avgörande om väsentlig skada bland annat krävs en undersökning av relevanta faktorer i enlighet med vad som anges i artikel 5.2 d i grundförordningen. I artikel 5.2 i grundförordningen stadgas det uttryckligen att klagomålet ska innehålla uppgifter om ändringar i volymen av den påstått dumpade importen, verkningarna av denna import på priset för den likadana produkten på unionsmarknaden och följderna av denna import för unionsindustrin, enligt vad som framgår av relevanta (men inte nödvändigtvis alla) faktorer och förhållanden som är av betydelse för unionsindustrins tillstånd, t.ex. de som räknas upp i artikel 3.3 och 3.5. Artikel 3.5 i grundförordningen stadgar att uppräkningen inte är uttömmande och att vare sig en enskild eller flera av dessa faktorer behöver ge avgörande ledning. Alla faktorer behöver därför inte visa på försämring för att ett konstaterande av väsentlig skada ska kunna fastställas prima facie. Vidare innebär det faktum att det finns andra faktorer som kan påverka unionsindustrins situation inte nödvändigtvis att den dumpade importens inverkan på denna industri inte är väsentlig. |
| --- | --- |

(46)

Som preliminär kommentar erinras om att det för ett prima facie-avgörande om väsentlig skada bland annat krävs en undersökning av relevanta faktorer i enlighet med vad som anges i artikel 5.2 d i grundförordningen. I artikel 5.2 i grundförordningen stadgas det uttryckligen att klagomålet ska innehålla uppgifter om ändringar i volymen av den påstått dumpade importen, verkningarna av denna import på priset för den likadana produkten på unionsmarknaden och följderna av denna import för unionsindustrin, enligt vad som framgår av relevanta (men inte nödvändigtvis alla) faktorer och förhållanden som är av betydelse för unionsindustrins tillstånd, t.ex. de som räknas upp i artikel 3.3 och 3.5. Artikel 3.5 i grundförordningen stadgar att uppräkningen inte är uttömmande och att vare sig en enskild eller flera av dessa faktorer behöver ge avgörande ledning. Alla faktorer behöver därför inte visa på försämring för att ett konstaterande av väsentlig skada ska kunna fastställas prima facie. Vidare innebär det faktum att det finns andra faktorer som kan påverka unionsindustrins situation inte nödvändigtvis att den dumpade importens inverkan på denna industri inte är väsentlig.

prima facie

prima facie

| (47) | Den specifika skadeanalys av klagomålet som genomförs av kommissionen har visat att det fanns tillräcklig bevisning som pekade mot en ökad penetration på unionsmarknaden (i både absoluta och relativa termer) av import från Saudiarabien och USA till priser som underskrider (i fallet med import från USA) och avsevärt underbjuder unionsindustrins egna priser. Detta visar sig ha haft en väsentlig skadeverkan på unionsindustrins tillstånd, vilket exempelvis yttrar sig i form av minskad tillverkning, försäljning och marknadsandel, försämrade finansiella resultat eller den prisnivå som unionsindustrin tillämpar. Beträffande påpekandet om skadeundersökningsperioden och undersökningsperioden brukar kommissionen välja en undersökningsperiod på ett år och de tre föregående kalenderåren, också under klagomålsskedet. När det gäller SABIC:s kommentar om företagsintern försäljning har klaganden framlagt bevisning rörande företagsintern försäljning. Följden blev att en undersökning gjordes av marknaden som helhet, och för vissa aspekter på skadan med fokus på den fria marknaden. Den analys som kommissionen därefter genomförde av den tillgängliga informationen visade bl.a. en åtskillnad mellan fria och företagsinterna marknader. Vad gäller påståendet att lönsamhetsberäkningen i fråga om målprisunderskridande var oriktig, eftersom den utgick från en orimlig vinstmarginal, konstateras det att kommissionen var nöjd med den bevisning för målprisunderskridande som klaganden hade framlagt och betraktade den som tillräcklig prima facie-bevisning. |
| --- | --- |

(47)

Den specifika skadeanalys av klagomålet som genomförs av kommissionen har visat att det fanns tillräcklig bevisning som pekade mot en ökad penetration på unionsmarknaden (i både absoluta och relativa termer) av import från Saudiarabien och USA till priser som underskrider (i fallet med import från USA) och avsevärt underbjuder unionsindustrins egna priser. Detta visar sig ha haft en väsentlig skadeverkan på unionsindustrins tillstånd, vilket exempelvis yttrar sig i form av minskad tillverkning, försäljning och marknadsandel, försämrade finansiella resultat eller den prisnivå som unionsindustrin tillämpar. Beträffande påpekandet om skadeundersökningsperioden och undersökningsperioden brukar kommissionen välja en undersökningsperiod på ett år och de tre föregående kalenderåren, också under klagomålsskedet. När det gäller SABIC:s kommentar om företagsintern försäljning har klaganden framlagt bevisning rörande företagsintern försäljning. Följden blev att en undersökning gjordes av marknaden som helhet, och för vissa aspekter på skadan med fokus på den fria marknaden. Den analys som kommissionen därefter genomförde av den tillgängliga informationen visade bl.a. en åtskillnad mellan fria och företagsinterna marknader. Vad gäller påståendet att lönsamhetsberäkningen i fråga om målprisunderskridande var oriktig, eftersom den utgick från en orimlig vinstmarginal, konstateras det att kommissionen var nöjd med den bevisning för målprisunderskridande som klaganden hade framlagt och betraktade den som tillräcklig prima facie-bevisning.

prima facie

| (48) | Mitsubishi hävdade att 2017 kan ha varit ett exceptionellt år för unionsindustrin och att 2017 därför inte kunde vara ett lämpligt referensår för skadebedömningen, samt att den skadeundersökningsperiod som klagomålet avser borde ha förlängts till tidigare år. Det framfördes vidare att användningen av ett- till tvååriga avtal inom industrin också kunde kräva en bedömning under längre tid. Mitsubishi hävdade att klagomålet visade att det inte förekom något allmänt prisunderskridande för importen från USA och Saudiarabien under undersökningsperioden och att kravet på bevis för väsentligt prisunderskridande var särskilt viktigt i det föreliggande fallet, med tanke på att huvuddelen av försäljningen sker enligt avtal som normalt löper under ett till två år. Kommissionen ansåg att inget av Mitsubishis påståenden motsade slutsatsen att det fanns tillräcklig bevisning för att inleda ett antidumpningsförfarande. Det hade inte inträffat någon exceptionell händelse som motiverade att skadeundersökningsperioden skulle förlängas till före den 1 januari 2017. Skadeundersökningsperioden medger att hänsyn tas till de särskilda omständigheterna hos avtal som löper under ett till två år. Klagomålet innehöll tillräcklig bevisning för att dumpad import hade haft väsentliga skadeverkningar för tillståndet hos unionsindustrin, och kommissionen ansåg att den bevisning om prisunderskridande som sökanden hade framlagt var nöjaktig – liksom bevisningen om prisnedgång och försäljning under unionsindustrins kostnader. |
| --- | --- |

(48)

Mitsubishi hävdade att 2017 kan ha varit ett exceptionellt år för unionsindustrin och att 2017 därför inte kunde vara ett lämpligt referensår för skadebedömningen, samt att den skadeundersökningsperiod som klagomålet avser borde ha förlängts till tidigare år. Det framfördes vidare att användningen av ett- till tvååriga avtal inom industrin också kunde kräva en bedömning under längre tid. Mitsubishi hävdade att klagomålet visade att det inte förekom något allmänt prisunderskridande för importen från USA och Saudiarabien under undersökningsperioden och att kravet på bevis för väsentligt prisunderskridande var särskilt viktigt i det föreliggande fallet, med tanke på att huvuddelen av försäljningen sker enligt avtal som normalt löper under ett till två år. Kommissionen ansåg att inget av Mitsubishis påståenden motsade slutsatsen att det fanns tillräcklig bevisning för att inleda ett antidumpningsförfarande. Det hade inte inträffat någon exceptionell händelse som motiverade att skadeundersökningsperioden skulle förlängas till före den 1 januari 2017. Skadeundersökningsperioden medger att hänsyn tas till de särskilda omständigheterna hos avtal som löper under ett till två år. Klagomålet innehöll tillräcklig bevisning för att dumpad import hade haft väsentliga skadeverkningar för tillståndet hos unionsindustrin, och kommissionen ansåg att den bevisning om prisunderskridande som sökanden hade framlagt var nöjaktig – liksom bevisningen om prisnedgång och försäljning under unionsindustrins kostnader.

| (49) | SABIC och Konungariket Saudiarabiens beskickning hävdade att klaganden inte hade visat att det förelåg ett orsakssamband enligt artikel 3.6 i grundförordningen eftersom klaganden enbart har undersökt priseffekterna och inte sambandet mellan importvolymerna från Saudiarabien och USA. De framhöll vidare att importvolymen för MEG från Saudiarabien hade minskat under skadeundersökningsperioden och att importpriserna från Saudiarabien inte hade kunnat få ogynnsamma effekter för klaganden eftersom inget prisunderskridande förekom. |
| --- | --- |

(49)

SABIC och Konungariket Saudiarabiens beskickning hävdade att klaganden inte hade visat att det förelåg ett orsakssamband enligt artikel 3.6 i grundförordningen eftersom klaganden enbart har undersökt priseffekterna och inte sambandet mellan importvolymerna från Saudiarabien och USA. De framhöll vidare att importvolymen för MEG från Saudiarabien hade minskat under skadeundersökningsperioden och att importpriserna från Saudiarabien inte hade kunnat få ogynnsamma effekter för klaganden eftersom inget prisunderskridande förekom.

| (50) | Klaganden hade analyserat verkningarna för volymerna kumulativt, eftersom villkoren i artikel 3.4 i grundförordningen var uppfyllda i detta skede. Att försämringen för unionsindustrins situation och den ökade penetrationen för dumpad import inträffade samtidigt ger en stark antydan om ett orsakssamband. Att prisunderskridande inte förekom innebär inte att exportpriserna inte skulle ha kunnat vålla skada, eftersom unionsindustrins priser var resultatet av en kraftig prispress från den till låga priser dumpade importen. Den avgörande faktorn för att fastställa skada och orsakssamband är att unionstillverkarna inte hade något annat val än att sänka sina försäljningspriser för att försvara sin marknadsandel och bibehålla rimliga produktionsnivåer. Vidare förvärrades situationen för unionsindustrin genom att den dumpade importen såldes på en öppen och transparent marknad med välkända priser, vilket tvingade unionsindustrin att sänka sina försäljningspriser för att begränsa förlusten av marknadsandelar. |
| --- | --- |

(50)

Klaganden hade analyserat verkningarna för volymerna kumulativt, eftersom villkoren i artikel 3.4 i grundförordningen var uppfyllda i detta skede. Att försämringen för unionsindustrins situation och den ökade penetrationen för dumpad import inträffade samtidigt ger en stark antydan om ett orsakssamband. Att prisunderskridande inte förekom innebär inte att exportpriserna inte skulle ha kunnat vålla skada, eftersom unionsindustrins priser var resultatet av en kraftig prispress från den till låga priser dumpade importen. Den avgörande faktorn för att fastställa skada och orsakssamband är att unionstillverkarna inte hade något annat val än att sänka sina försäljningspriser för att försvara sin marknadsandel och bibehålla rimliga produktionsnivåer. Vidare förvärrades situationen för unionsindustrin genom att den dumpade importen såldes på en öppen och transparent marknad med välkända priser, vilket tvingade unionsindustrin att sänka sina försäljningspriser för att begränsa förlusten av marknadsandelar.

| (51) | SABIC och Konungariket Saudiarabiens beskickning hävdade att klaganden inte hade undersökt andra skadeorsaker, t.ex. effekterna av den etyleninköpskartell som var i funktion minst fram till mars 2017 och troligen hade återverkningar också senare. SABIC framhävde andra faktorer som i) unionsindustrins bristande konkurrenskraft på grund av att den genomsnittliga tillverkningskostnaden i unionen var högre än i Mellanöstern och Nordamerika. ii) den minskande andel etylenoxid som används vid MEG-tillverkning, till förmån för andra etylenoxidderivat, iii) den ökade importen av polyetentereftalat (PET), som direkt har påverkat konsumtionen av MEG, iv) självförvållad skada genom import av MEG från Saudiarabien. Följaktligen hävdade SABIC att klaganden, genom att inte ens nämna de ovan uppräknade övriga kända skadeorsakerna och inte utföra en analys av i vilken mån skadan kan tillskrivas andra faktorer, inte har uppfyllt de krav som fastställs i artikel 3.7 i grundförordningen. Mitsubishi hävdade också att den påstådda skadan kunde tillskrivas i) den globala nedgången för MEG-priserna, ii) unionsindustrins bristande konkurrenskraft, snarare än någon påstådd dumpning. Företaget hävdade också att de unionstillverkare som inte deltog i klagomålet hade presterat bättre resultat än de som deltog, och att de nu återhämtar sig. |
| --- | --- |

(51)

SABIC och Konungariket Saudiarabiens beskickning hävdade att klaganden inte hade undersökt andra skadeorsaker, t.ex. effekterna av den etyleninköpskartell som var i funktion minst fram till mars 2017 och troligen hade återverkningar också senare. SABIC framhävde andra faktorer som i) unionsindustrins bristande konkurrenskraft på grund av att den genomsnittliga tillverkningskostnaden i unionen var högre än i Mellanöstern och Nordamerika. ii) den minskande andel etylenoxid som används vid MEG-tillverkning, till förmån för andra etylenoxidderivat, iii) den ökade importen av polyetentereftalat (PET), som direkt har påverkat konsumtionen av MEG, iv) självförvållad skada genom import av MEG från Saudiarabien. Följaktligen hävdade SABIC att klaganden, genom att inte ens nämna de ovan uppräknade övriga kända skadeorsakerna och inte utföra en analys av i vilken mån skadan kan tillskrivas andra faktorer, inte har uppfyllt de krav som fastställs i artikel 3.7 i grundförordningen. Mitsubishi hävdade också att den påstådda skadan kunde tillskrivas i) den globala nedgången för MEG-priserna, ii) unionsindustrins bristande konkurrenskraft, snarare än någon påstådd dumpning. Företaget hävdade också att de unionstillverkare som inte deltog i klagomålet hade presterat bättre resultat än de som deltog, och att de nu återhämtar sig.

| (52) | Kommissionens analys bekräftade att ingen av de nämnda faktorerna, oavsett om de i sak är riktiga eller inte, motsäger slutsatsen att det fanns tillräcklig bevisning för att inleda ett antidumpningsförfarande sett till det faktum att den dumpade importen har haft en väsentlig skadlig påverkan på unionsindustrins tillstånd. |
| --- | --- |

(52)

Kommissionens analys bekräftade att ingen av de nämnda faktorerna, oavsett om de i sak är riktiga eller inte, motsäger slutsatsen att det fanns tillräcklig bevisning för att inleda ett antidumpningsförfarande sett till det faktum att den dumpade importen har haft en väsentlig skadlig påverkan på unionsindustrins tillstånd.

| (53) | CIRFS hävdade att klagomålen borde ha innefattat de ogynnsamma följderna av covid-19-pandemin som en skadevållande faktor under 2020 genom att felaktigt uppge att undersökningsperioden i klagomålet omfattade perioden från den 1 juli 2019 till den 30 juni 2020. |
| --- | --- |

(53)

CIRFS hävdade att klagomålen borde ha innefattat de ogynnsamma följderna av covid-19-pandemin som en skadevållande faktor under 2020 genom att felaktigt uppge att undersökningsperioden i klagomålet omfattade perioden från den 1 juli 2019 till den 30 juni 2020.

| (54) | Undersökningsperioden för klagomålet inleddes i själva verket den 1 april 2019 och avslutades den 31 mars 2020, och därför skulle verkningarna av covid-19-pandemin ha blivit kännbara för unionsindustrin först efter undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(54)

Undersökningsperioden för klagomålet inleddes i själva verket den 1 april 2019 och avslutades den 31 mars 2020, och därför skulle verkningarna av covid-19-pandemin ha blivit kännbara för unionsindustrin först efter undersökningsperioden.

| (55) | Med stöd av det ovanstående bekräftade kommissionen att klaganden hade framlagt tillräcklig bevisning för dumpning, skada och orsakssamband och därmed hade uppfyllt kraven enligt artikel 5.2 i antidumpningsavtalet och artikel 5.2 i grundförordningen. Klagomålet uppfyller därmed kraven för ett inledande. |
| --- | --- |

(55)

Med stöd av det ovanstående bekräftade kommissionen att klaganden hade framlagt tillräcklig bevisning för dumpning, skada och orsakssamband och därmed hade uppfyllt kraven enligt artikel 5.2 i antidumpningsavtalet och artikel 5.2 i grundförordningen. Klagomålet uppfyller därmed kraven för ett inledande.

| (56) | Kommissionen har tagit upp och behandlat alla övriga relevanta kommentarer i avsnitten nedan. |
| --- | --- |

(56)

Kommissionen har tagit upp och behandlat alla övriga relevanta kommentarer i avsnitten nedan.

1.4   Stickprovsförfarande

Stickprovsförfarande

| (57) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att ett stickprovsförfarande kunde komma att tillämpas för de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(57)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att ett stickprovsförfarande kunde komma att tillämpas för de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

1.4.1   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (58) | I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Kommissionen valde ut stickprovet på grundval av den tillverknings- och försäljningsvolym för produkten i unionen som unionstillverkarna hade uppgett i samband med tillståndsanalysen före inledandet. Stickprovet bestod av tre unionstillverkare, av vilka två var närstående. De unionstillverkare som ingår i urvalet svarade för 64,1 % av den totala tillverkningen och 65 % av den totala försäljningen i unionen. Urvalet ansågs representativt för unionsindustrin. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Inga synpunkter inkom, och urvalet bekräftades därför. |
| --- | --- |

(58)

I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Kommissionen valde ut stickprovet på grundval av den tillverknings- och försäljningsvolym för produkten i unionen som unionstillverkarna hade uppgett i samband med tillståndsanalysen före inledandet. Stickprovet bestod av tre unionstillverkare, av vilka två var närstående. De unionstillverkare som ingår i urvalet svarade för 64,1 % av den totala tillverkningen och 65 % av den totala försäljningen i unionen. Urvalet ansågs representativt för unionsindustrin. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Inga synpunkter inkom, och urvalet bekräftades därför.

1.4.2   Stickprovsförfarande avseende importörer

Stickprovsförfarande avseende importörer

| (59) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som angetts i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(59)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som angetts i tillkännagivandet om inledande.

| (60) | Två icke-närstående importörer lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. Med hänsyn till det låga antalet svar beslutade kommissionen att något stickprovsförfarande inte var nödvändigt. |
| --- | --- |

(60)

Två icke-närstående importörer lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. Med hänsyn till det låga antalet svar beslutade kommissionen att något stickprovsförfarande inte var nödvändigt.

1.4.3   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i USA.

Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i USA.

| (61) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, uppmanade kommissionen alla exporterande tillverkare i USA att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom USA:s beskickning vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra exporterande tillverkare som skulle kunna vara intresserade av att delta i undersökningen. |
| --- | --- |

(61)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, uppmanade kommissionen alla exporterande tillverkare i USA att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom USA:s beskickning vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra exporterande tillverkare som skulle kunna vara intresserade av att delta i undersökningen.

| (62) | Fem exporterande tillverkare i USA lämnade den begärda informationen och gick med på att ingå i urvalet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval av två grupper av exporterande företag på grundval av den största representativa exportvolym till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tillgängliga tiden. De grupper av exporterande tillverkare som ingår i urvalet stod för omkring 55 % av importen från USA till EU-27 under undersökningsperioden. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen genomfördes samråd med alla kända berörda exporterande tillverkare och myndigheterna i Förenta staterna om urvalet. Inga synpunkter mottogs och urvalet bekräftades. |
| --- | --- |

(62)

Fem exporterande tillverkare i USA lämnade den begärda informationen och gick med på att ingå i urvalet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval av två grupper av exporterande företag på grundval av den största representativa exportvolym till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tillgängliga tiden. De grupper av exporterande tillverkare som ingår i urvalet stod för omkring 55 % av importen från USA till EU-27 under undersökningsperioden. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen genomfördes samråd med alla kända berörda exporterande tillverkare och myndigheterna i Förenta staterna om urvalet. Inga synpunkter mottogs och urvalet bekräftades.

1.4.4   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Saudiarabien

Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Saudiarabien

| (63) | För att avgöra om ett stickprovsförfarande behövdes och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla exporterande tillverkare i Saudiarabien att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Konungariket Saudiarabiens beskickning att namnge och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen. |
| --- | --- |

(63)

För att avgöra om ett stickprovsförfarande behövdes och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla exporterande tillverkare i Saudiarabien att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Konungariket Saudiarabiens beskickning att namnge och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen.

| (64) | Fyra tillverkare i Saudiarabien lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. En av dem förklarade dock att ingen export hade ägt rum under undersökningsperioden, medan de tre övriga är närstående eftersom två av dem tillverkar i Saudiarabien via ett samriskavtal med den tredje tillverkaren. Med tanke på det ovannämnda beslutade kommissionen att inte företa något urval av exporterande tillverkare i Saudiarabien. |
| --- | --- |

(64)

Fyra tillverkare i Saudiarabien lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. En av dem förklarade dock att ingen export hade ägt rum under undersökningsperioden, medan de tre övriga är närstående eftersom två av dem tillverkar i Saudiarabien via ett samriskavtal med den tredje tillverkaren. Med tanke på det ovannämnda beslutade kommissionen att inte företa något urval av exporterande tillverkare i Saudiarabien.

1.5   Svar på frågeformulären och dubbelkontroller på distans

Svar på frågeformulären och dubbelkontroller på distans

| (65) | Frågeformulären för unionstillverkare, icke-närstående importörer, användare och exporterande tillverkare gjordes tillgängliga på Internet (4)på inledandedagen. |
| --- | --- |

(65)

Frågeformulären för unionstillverkare, icke-närstående importörer, användare och exporterande tillverkare gjordes tillgängliga på Internet (4)på inledandedagen.

4

| (66) | Kommissionen fick svar på frågeformulären från de tre unionstillverkare som ingår i urvalet, två icke-närstående importörer (Helm och Oxyde), sju användare (Arteco, Indorama Group, Neo Group, Novapet, PlastiVerd, Selenis, SIR Industriale) och åtta exporterande tillverkare (Lotte Chemical Louisiana LLC, MEGlobal Americas Inc, Saudi Kayan Petrochemical Company, Yanbu National Petrochemical Company, Eastern Petrochemical Company, Saudi Yanbu Petrochemical Company, Arabian Petrochemical Company, Jubail United Petrochemical Company). |
| --- | --- |

(66)

Kommissionen fick svar på frågeformulären från de tre unionstillverkare som ingår i urvalet, två icke-närstående importörer (Helm och Oxyde), sju användare (Arteco, Indorama Group, Neo Group, Novapet, PlastiVerd, Selenis, SIR Industriale) och åtta exporterande tillverkare (Lotte Chemical Louisiana LLC, MEGlobal Americas Inc, Saudi Kayan Petrochemical Company, Yanbu National Petrochemical Company, Eastern Petrochemical Company, Saudi Yanbu Petrochemical Company, Arabian Petrochemical Company, Jubail United Petrochemical Company).

| (67) | Kommissionen inhämtade och dubbelkontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, åtföljande skada och unionens intresse. På grund av covid-19-pandemins utbrott och de efterföljande åtgärder som vidtagits för att hantera utbrottet (tillkännagivandet om covid-19) (5) kunde kommissionen inte genomföra kontrollbesök på plats hos de företag som ingår i urvalet eller de samarbetande användarna. I stället genomförde kommissionen dubbelkontroller på distans av den information som följande företag lämnade via videokonferens:
  Unionstillverkare:






  — | BASF Antwerpen N.V., Belgien (och dess närstående försäljningsbolag BASF SE) |
| --- | --- | --- |

(67)

Kommissionen inhämtade och dubbelkontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, åtföljande skada och unionens intresse. På grund av covid-19-pandemins utbrott och de efterföljande åtgärder som vidtagits för att hantera utbrottet (tillkännagivandet om covid-19) (5) kunde kommissionen inte genomföra kontrollbesök på plats hos de företag som ingår i urvalet eller de samarbetande användarna. I stället genomförde kommissionen dubbelkontroller på distans av den information som följande företag lämnade via videokonferens:

tillkännagivandet om covid-19

5

Unionstillverkare:

—

BASF Antwerpen N.V., Belgien (och dess närstående försäljningsbolag BASF SE)

| — | INEOS NV, Belgien (och dess närstående försäljningsbolag INEOS Europe AG) |
| --- | --- |

—

INEOS NV, Belgien (och dess närstående försäljningsbolag INEOS Europe AG)

| — | INEOS Manufacturing Deutschland GmbH, Tyskland (och dess närstående försäljningsbolag INEOS Europe AG) |
| --- | --- |

—

INEOS Manufacturing Deutschland GmbH, Tyskland (och dess närstående försäljningsbolag INEOS Europe AG)

Exporterande tillverkare i USA:

| — | Lotte Chemical Louisiana LLC |
| --- | --- |

—

Lotte Chemical Louisiana LLC

| — | MEGlobal Americas Inc |
| --- | --- |

—

MEGlobal Americas Inc

Närstående handlare, importörer och bearbetningsföretag:

| — | MEGlobal International FZE, Förenade Arabemiraten |
| --- | --- |

—

MEGlobal International FZE, Förenade Arabemiraten

| — | MEGlobal Europe GmbH, Schweiz |
| --- | --- |

—

MEGlobal Europe GmbH, Schweiz

| — | Equipolymers GmbH, Tyskland |
| --- | --- |

—

Equipolymers GmbH, Tyskland

Exporterande tillverkare i Saudiarabien:

| — | Saudi Kayan Petrochemical Company (Saudi Kayan) |
| --- | --- |

—

Saudi Kayan Petrochemical Company (Saudi Kayan)

| — | Yanbu National Petrochemical Company (Yansab) |
| --- | --- |

—

Yanbu National Petrochemical Company (Yansab)

| — | Eastern Petrochemical Company (Sharq) |
| --- | --- |

—

Eastern Petrochemical Company (Sharq)

| — | Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet) |
| --- | --- |

—

Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet)

| — | Arabian Petrochemical Company (Petrokemya) |
| --- | --- |

—

Arabian Petrochemical Company (Petrokemya)

| — | Jubail United Petrochemical Company (United) |
| --- | --- |

—

Jubail United Petrochemical Company (United)

Till de exporterande tillverkarna i Saudiarabien närstående handlare

| — | Saudi Basic Industries Corporation (SABIC), Saudiarabien |
| --- | --- |

—

Saudi Basic Industries Corporation (SABIC), Saudiarabien

Närstående handlare, importörer och bearbetningsföretag:

| — | SABIC Petrochemicals B.V., Nederländerna |
| --- | --- |

—

SABIC Petrochemicals B.V., Nederländerna

| — | SABIC Italia Srl, Italien |
| --- | --- |

—

SABIC Italia Srl, Italien

| — | Exxon Mobil Petroleum & Chemical BV, Nederländerna |
| --- | --- |

—

Exxon Mobil Petroleum & Chemical BV, Nederländerna

1.6   Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

| (68) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från den 1 juli 2019 till den 30 juni 2020 (undersökningsperioden). Undersökningen av trender som är relevanta för att bedöma skada omfattade perioden från den 1 januari 2017 till slutet av undersökningsperioden (skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(68)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från den 1 juli 2019 till den 30 juni 2020 (undersökningsperioden). Undersökningen av trender som är relevanta för att bedöma skada omfattade perioden från den 1 januari 2017 till slutet av undersökningsperioden (skadeundersökningsperioden).

skadeundersökningsperioden

| (69) | CPME hävdade att den undersökningsperiod som kommissionen hade valt inte innefattade perioden omedelbart innan undersökningen inleddes, vilket föreskrivs i artikel 6.1 i grundförordningen. CPME framhöll att eftersom undersökningen inleddes den 14 oktober 2020 borde perioden juli–september 2020 ha ingått i undersökningsperioden. CPME hävdade att perioden från januari till juni 2020, som ingick i undersökningsperioden, hade blivit snedvriden genom verkningarna av covid-19-pandemin. Därför ansåg CPME att kommissionen borde samla in uppgifter från perioden efter undersökningen för att bedöma skador och unionens intresse. |
| --- | --- |

(69)

CPME hävdade att den undersökningsperiod som kommissionen hade valt inte innefattade perioden omedelbart innan undersökningen inleddes, vilket föreskrivs i artikel 6.1 i grundförordningen. CPME framhöll att eftersom undersökningen inleddes den 14 oktober 2020 borde perioden juli–september 2020 ha ingått i undersökningsperioden. CPME hävdade att perioden från januari till juni 2020, som ingick i undersökningsperioden, hade blivit snedvriden genom verkningarna av covid-19-pandemin. Därför ansåg CPME att kommissionen borde samla in uppgifter från perioden efter undersökningen för att bedöma skador och unionens intresse.

| (70) | Kommissionen har frihet att välja undersökningsperiod. I detta fall har den valda perioden den dubbla fördelen att den dels ansluter till inledandedagen och dels är baserad på en halvårsperiod, vilket underlättar samarbetet för företagen och därmed resultatens riktighet och relevans. Verkningarna av covid-19-pandemin analyseras med avseende på orsakande, eftersom dessa kan vara relevanta för faktorer som kan försvaga orsakssambandet. Argumentet avvisades därför. |
| --- | --- |

(70)

Kommissionen har frihet att välja undersökningsperiod. I detta fall har den valda perioden den dubbla fördelen att den dels ansluter till inledandedagen och dels är baserad på en halvårsperiod, vilket underlättar samarbetet för företagen och därmed resultatens riktighet och relevans. Verkningarna av covid-19-pandemin analyseras med avseende på orsakande, eftersom dessa kan vara relevanta för faktorer som kan försvaga orsakssambandet. Argumentet avvisades därför.

2   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

Berörd produkt

| (71) | Den berörda produkten är monoetylenglykol (nuvarande EG-nummer 203-473-3), med ursprung i USA och Saudiarabien, vilken för närvarande omfattas av KN-nummer ex 2905 31 00 (Taric-nummer 2905310010) (den berörda produkten). |
| --- | --- |

(71)

Den berörda produkten är monoetylenglykol (nuvarande EG-nummer 203-473-3), med ursprung i USA och Saudiarabien, vilken för närvarande omfattas av KN-nummer ex 2905 31 00 (Taric-nummer 2905310010) (den berörda produkten).

den berörda produkten

| (72) | MEG betecknas också med namnen etylenglykol, etandiol och etan-1,2-diol. |
| --- | --- |

(72)

MEG betecknas också med namnen etylenglykol, etandiol och etan-1,2-diol.

| (73) | MEG tillverkas med utgångspunkt från olika råvaror (etan, propan, flytande gas, butan) för tillverkning av etylen. Etylenet blandas sedan med syre så att etylenoxid bildas och därefter med matten för att tillverka monoetylenglykol. |
| --- | --- |

(73)

MEG tillverkas med utgångspunkt från olika råvaror (etan, propan, flytande gas, butan) för tillverkning av etylen. Etylenet blandas sedan med syre så att etylenoxid bildas och därefter med matten för att tillverka monoetylenglykol.

| (74) | MEG är en förnödenhet som saluförs i två olika kvaliteter: fiberkvalitet och teknisk kvalitet. Fiberkvaliteten utmärks genom hög renhet (99,9 %), medan den tekniska kvaliteten har lägre renhetsnivåer. |
| --- | --- |

(74)

MEG är en förnödenhet som saluförs i två olika kvaliteter: fiberkvalitet och teknisk kvalitet. Fiberkvaliteten utmärks genom hög renhet (99,9 %), medan den tekniska kvaliteten har lägre renhetsnivåer.

| (75) | MEG med fiberkvalitet används framför allt vid tillverkning av PET, polyesterfibrer, hartser och folier. MEG med teknisk kvalitet används huvudsakligen inom bilindustrin som frysskyddsmedel. Bland andra MEG-tillämpningar kan nämnas värmeöverföringsmedier. avisningsmedel, ytbeläggningar, omättade polyesterhartser, polyesterpolyoler och dehydrogenering av naturgas. |
| --- | --- |

(75)

MEG med fiberkvalitet används framför allt vid tillverkning av PET, polyesterfibrer, hartser och folier. MEG med teknisk kvalitet används huvudsakligen inom bilindustrin som frysskyddsmedel. Bland andra MEG-tillämpningar kan nämnas värmeöverföringsmedier. avisningsmedel, ytbeläggningar, omättade polyesterhartser, polyesterpolyoler och dehydrogenering av naturgas.

2.2   Likadan produkt

Likadan produkt

| (76) | Av undersökningen framgick att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:






  — | Den berörda produkten. |
| --- | --- | --- |

(76)

Av undersökningen framgick att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:

—

Den berörda produkten.

| — | Den produkt som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i de berörda länderna. och |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i de berörda länderna. och

| — | Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin.

| (77) | Kommissionen beslutade i detta skede att dessa produkter därför är att anse som likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(77)

Kommissionen beslutade i detta skede att dessa produkter därför är att anse som likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

2.3   Invändningar avseende produktdefinitionen

Invändningar avseende produktdefinitionen

| (78) | SABIC hävdade att produktdefinitionen var alltför vid och begärde att ”off-spec MEG” skulle undantas från undersökningen med motiveringen att produkten inte var jämförbar med eller konkurrerade med högkvalitativ (”on-spec”) MEG. SABIC framhöll vidare att kommissionen, om den beslutade att inte undanta off-spec MEG från undersökningens omfattning, borde ändra produktkontrollnumrets uppbyggnad så att det också innefattade off-spec MEG. |
| --- | --- |

(78)

SABIC hävdade att produktdefinitionen var alltför vid och begärde att ”off-spec MEG” skulle undantas från undersökningen med motiveringen att produkten inte var jämförbar med eller konkurrerade med högkvalitativ (”on-spec”) MEG. SABIC framhöll vidare att kommissionen, om den beslutade att inte undanta off-spec MEG från undersökningens omfattning, borde ändra produktkontrollnumrets uppbyggnad så att det också innefattade off-spec MEG.

| (79) | Off-spec MEG är inte en annan produkttyp utan MEG som har försämrats genom syresättning som skett av misstag under transport. MEG-tillverkare framställer inte sådan produkt avsiktligt. Beroende på försämringsgraden kan off-spec MEG antingen kasseras eller blandas med högkvalitativ MEG och användas i vissa tillämpningar, t.ex. kylvätska inom bilindustrin. Yrkandet avvisades därför och produktkontrollnumret behövde inte ändras. |
| --- | --- |

(79)

Off-spec MEG är inte en annan produkttyp utan MEG som har försämrats genom syresättning som skett av misstag under transport. MEG-tillverkare framställer inte sådan produkt avsiktligt. Beroende på försämringsgraden kan off-spec MEG antingen kasseras eller blandas med högkvalitativ MEG och användas i vissa tillämpningar, t.ex. kylvätska inom bilindustrin. Yrkandet avvisades därför och produktkontrollnumret behövde inte ändras.

3   DUMPNING

3.1   Saudiarabien

Saudiarabien

| (80) | Stickprovsförfarande tillämpades inte för exporterande tillverkare i Saudiarabien Den enda företagsgruppen, SABIC, har sex tillverkningsanläggningar som kontrollerades var för sig med avseende på deras tillverkningskostnader. Bara en av de sex tillverkningsanläggningarna tillverkade för den inhemska marknaden, och därför användes dess tillverkningskostnad vid beräkningen av normalvärdet. Men både inhemsk försäljning och export undersöktes på företagsgruppnivå. |
| --- | --- |

(80)

Stickprovsförfarande tillämpades inte för exporterande tillverkare i Saudiarabien Den enda företagsgruppen, SABIC, har sex tillverkningsanläggningar som kontrollerades var för sig med avseende på deras tillverkningskostnader. Bara en av de sex tillverkningsanläggningarna tillverkade för den inhemska marknaden, och därför användes dess tillverkningskostnad vid beräkningen av normalvärdet. Men både inhemsk försäljning och export undersöktes på företagsgruppnivå.

3.1.1   Normalvärde

Normalvärde

| (81) | Kommissionen undersökte först om den exporterande tillverkargruppens totala inhemska försäljningsvolym var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden är representativ om den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden per exporterande tillverkare motsvarade minst 5 % av det berörda företagets totala exportvolym av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. På grundval av detta var den totala försäljningen av den likadana produkten på hemmamarknaden representativ. |
| --- | --- |

(81)

Kommissionen undersökte först om den exporterande tillverkargruppens totala inhemska försäljningsvolym var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden är representativ om den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden per exporterande tillverkare motsvarade minst 5 % av det berörda företagets totala exportvolym av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. På grundval av detta var den totala försäljningen av den likadana produkten på hemmamarknaden representativ.

| (82) | Med tanke på att en enda produkttyp såldes på den inhemska marknaden, och att den dessutom exporterades till unionen, behövde kommissionen inte kontrollera representativiteten på produkttypnivå. |
| --- | --- |

(82)

Med tanke på att en enda produkttyp såldes på den inhemska marknaden, och att den dessutom exporterades till unionen, behövde kommissionen inte kontrollera representativiteten på produkttypnivå.

| (83) | Därefter fastställde kommissionen andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden under undersökningsperioden för att avgöra om man skulle använda den faktiska försäljningen på hemmamarknaden för att beräkna normalvärdet, i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(83)

Därefter fastställde kommissionen andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden under undersökningsperioden för att avgöra om man skulle använda den faktiska försäljningen på hemmamarknaden för att beräkna normalvärdet, i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen.

| (84) | Normalvärdet grundas på det faktiska priset på hemmamarknaden, oavsett om denna försäljning är lönsam eller inte, om






  a) | försäljningsvolymen, vid försäljning till nettopriser som är lika med eller högre än den beräknade tillverkningskostnaden, utgör mer än 80 % av den totala försäljningsvolymen, och |
| --- | --- | --- |

(84)

Normalvärdet grundas på det faktiska priset på hemmamarknaden, oavsett om denna försäljning är lönsam eller inte, om

a)

försäljningsvolymen, vid försäljning till nettopriser som är lika med eller högre än den beräknade tillverkningskostnaden, utgör mer än 80 % av den totala försäljningsvolymen, och

| b) | om det vägda genomsnittliga försäljningspriset är lika med eller högre än tillverkningskostnaden per enhet. |
| --- | --- |

b)

om det vägda genomsnittliga försäljningspriset är lika med eller högre än tillverkningskostnaden per enhet.

| (85) | I detta fall är normalvärdet det vägda genomsnittet för all inhemsk försäljning under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(85)

I detta fall är normalvärdet det vägda genomsnittet för all inhemsk försäljning under undersökningsperioden.

| (86) | Normalvärdet är det faktiska priset på hemmamarknaden för enbart den lönsamma inhemska försäljningen under undersökningsperioden, om






  a) | volymen av den lönsamma försäljningen utgör högst 80 % av den totala försäljningsvolymen, eller |
| --- | --- | --- |

(86)

Normalvärdet är det faktiska priset på hemmamarknaden för enbart den lönsamma inhemska försäljningen under undersökningsperioden, om

a)

volymen av den lönsamma försäljningen utgör högst 80 % av den totala försäljningsvolymen, eller

| b) | det vägda genomsnittliga priset är lägre än tillverkningskostnaden per enhet. |
| --- | --- |

b)

det vägda genomsnittliga priset är lägre än tillverkningskostnaden per enhet.

3.1.2   Justeringar av tillverkningskostnaden

Justeringar av tillverkningskostnaden

| (87) | De samarbetande exporterande tillverkarna köper in råvaran, i synnerhet propan, för tillverkningen av MEG från ett närstående företag, det statsägda Saudi Aramco, monopolleverantören i landet. |
| --- | --- |

(87)

De samarbetande exporterande tillverkarna köper in råvaran, i synnerhet propan, för tillverkningen av MEG från ett närstående företag, det statsägda Saudi Aramco, monopolleverantören i landet.

| (88) | SABIC ägdes av Saudiarabiens Public Investment Fund, en statlig enhet, fram till slutet av juni 2020, då dess 70 % aktiestock köptes av Saudi Aramco. Saudiarabiens regering äger 95,8 % av Saudi Aramco, och Aramcos styrelseordförande sedan 2016, H.E. Yasir O. Al-Rumayyan, är också styresman och styrelseledamot i Public Investment Fund sedan 2015. Därför betraktas de båda företagen som närstående, eftersom regeringen är aktieägare i företaget, och eftersom H.E. Yasir O. AL Rumayyan är befattningshavare/styrelseledamot i båda företagen. |
| --- | --- |

(88)

SABIC ägdes av Saudiarabiens Public Investment Fund, en statlig enhet, fram till slutet av juni 2020, då dess 70 % aktiestock köptes av Saudi Aramco. Saudiarabiens regering äger 95,8 % av Saudi Aramco, och Aramcos styrelseordförande sedan 2016, H.E. Yasir O. Al-Rumayyan, är också styresman och styrelseledamot i Public Investment Fund sedan 2015. Därför betraktas de båda företagen som närstående, eftersom regeringen är aktieägare i företaget, och eftersom H.E. Yasir O. AL Rumayyan är befattningshavare/styrelseledamot i båda företagen.

| (89) | På grund av samverkansförhållandet kan råvaruinköpen inte ses som sedvanlig handel och kan därmed inte användas för att fastställa normalvärdet. I det specifika fallet propan (den råvara som används för att tillverka etylen och därefter MEG) bestäms priserna av regeringen med hänsyn till de närstående företagens verksamhet. Priserna påverkas därmed direkt av samverkansförhållandet, så som avses i artikel 2.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(89)

På grund av samverkansförhållandet kan råvaruinköpen inte ses som sedvanlig handel och kan därmed inte användas för att fastställa normalvärdet. I det specifika fallet propan (den råvara som används för att tillverka etylen och därefter MEG) bestäms priserna av regeringen med hänsyn till de närstående företagens verksamhet. Priserna påverkas därmed direkt av samverkansförhållandet, så som avses i artikel 2.1 i grundförordningen.

| (90) | Därför undersökte kommissionen råvaruinköpen i detalj och använde den nedan beskrivna metoden för att beräkna normalvärdet. SABIC köper in propan från Saudi Aramco till det av regeringen fastställda priset, som är 20 % lägre än det japanska propanpriset (6). |
| --- | --- |

(90)

Därför undersökte kommissionen råvaruinköpen i detalj och använde den nedan beskrivna metoden för att beräkna normalvärdet. SABIC köper in propan från Saudi Aramco till det av regeringen fastställda priset, som är 20 % lägre än det japanska propanpriset (6).

6

| (91) | Om kostnaderna i samband med tillverkning och försäljning av den berörda produkten inte på ett rimligt sätt återspeglas i den berörda partens bokföring ska, enligt artikel 2.5 andra stycket i grundförordningen, dessa kostnader justeras eller fastställas på grundval av andra tillverkare eller exportörer i samma land eller, om sådana uppgifter inte finns tillgängliga eller inte kan användas, på någon annan skälig grund, inbegripet uppgifter från andra representativa marknader. |
| --- | --- |

(91)

Om kostnaderna i samband med tillverkning och försäljning av den berörda produkten inte på ett rimligt sätt återspeglas i den berörda partens bokföring ska, enligt artikel 2.5 andra stycket i grundförordningen, dessa kostnader justeras eller fastställas på grundval av andra tillverkare eller exportörer i samma land eller, om sådana uppgifter inte finns tillgängliga eller inte kan användas, på någon annan skälig grund, inbegripet uppgifter från andra representativa marknader.

| (92) | Kommissionen konstaterade att kostnaden för propanråvaran inte på ett rimligt sätt återspeglades i SABIC:s bokföring på grund av företagets samverkan med leverantören. Kommissionen företog därför en justering av propankostnaden genom att öka det pris som SABIC betalade till Saudi Aramco så att rabatten på 20 % bortföll och priset anslöts till den normalnivå som Saudiarabiens regering tillämpar. |
| --- | --- |

(92)

Kommissionen konstaterade att kostnaden för propanråvaran inte på ett rimligt sätt återspeglades i SABIC:s bokföring på grund av företagets samverkan med leverantören. Kommissionen företog därför en justering av propankostnaden genom att öka det pris som SABIC betalade till Saudi Aramco så att rabatten på 20 % bortföll och priset anslöts till den normalnivå som Saudiarabiens regering tillämpar.

| (93) | På grundval av de utförda justeringarna av propankostnaden har kommissionen justerat den etylenkostnad som SABIC använt i tillverkningskostnaden för MEG. |
| --- | --- |

(93)

På grundval av de utförda justeringarna av propankostnaden har kommissionen justerat den etylenkostnad som SABIC använt i tillverkningskostnaden för MEG.

| (94) | På grundval av den justerade tillverkningskostnaden visade analysen av den inhemska försäljningen att mindre än 80 % av all inhemsk försäljning var lönsam och att det vägda genomsnittliga försäljningspriset var lägre än produktionskostnaden. Följaktligen beräknades normalvärdet som ett vägt genomsnitt av enbart den lönsamma försäljningen. |
| --- | --- |

(94)

På grundval av den justerade tillverkningskostnaden visade analysen av den inhemska försäljningen att mindre än 80 % av all inhemsk försäljning var lönsam och att det vägda genomsnittliga försäljningspriset var lägre än produktionskostnaden. Följaktligen beräknades normalvärdet som ett vägt genomsnitt av enbart den lönsamma försäljningen.

3.1.3   Exportpris

Exportpris

| (95) | Den MEG som exporterades till unionen från Saudiarabien tillverkades av sex exporterande tillverkare, av vilka två ingår i samriskföretag med ExxonMobil och SPDC (ett till Mitsubishi Corporation närstående företag). MEG exporteras därefter via tre olika nätverk av närstående handlare och importörer i unionen: ett för SABIC, ett för ExxonMobil och ett för SPDC. |
| --- | --- |

(95)

Den MEG som exporterades till unionen från Saudiarabien tillverkades av sex exporterande tillverkare, av vilka två ingår i samriskföretag med ExxonMobil och SPDC (ett till Mitsubishi Corporation närstående företag). MEG exporteras därefter via tre olika nätverk av närstående handlare och importörer i unionen: ett för SABIC, ett för ExxonMobil och ett för SPDC.

| (96) | Exportpriset fastställdes på grundval av det pris till vilket den importerade produkten första gången såldes vidare till oberoende kunder i unionen, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. I sådant fall justerades priset för alla kostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen, inbegripet försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt förväntad vinst. |
| --- | --- |

(96)

Exportpriset fastställdes på grundval av det pris till vilket den importerade produkten första gången såldes vidare till oberoende kunder i unionen, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. I sådant fall justerades priset för alla kostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen, inbegripet försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt förväntad vinst.

| (97) | När det gäller vinstmarginalen beslutade kommissionen, av konfidentialitetsskäl beträffande uppgifterna från samarbetande icke-närstående importörer, att preliminärt använda den vinstmarginal som använts i ett tidigare förfarande som avsåg en annan kemisk produkt tillverkad av en liknande industri och importerad under liknande omständigheter, det vill säga den vinstmarginal på 6,89 % (7) som fastslogs i den nyligen genomförda PVA-undersökningen. I detta skede utgör denna vinstmarginal det mest objektiva tillgängliga underlaget för att man ska komma fram till en nöjaktig uppskattning av ett marknadsmässigt exportpris. |
| --- | --- |

(97)

När det gäller vinstmarginalen beslutade kommissionen, av konfidentialitetsskäl beträffande uppgifterna från samarbetande icke-närstående importörer, att preliminärt använda den vinstmarginal som använts i ett tidigare förfarande som avsåg en annan kemisk produkt tillverkad av en liknande industri och importerad under liknande omständigheter, det vill säga den vinstmarginal på 6,89 % (7) som fastslogs i den nyligen genomförda PVA-undersökningen. I detta skede utgör denna vinstmarginal det mest objektiva tillgängliga underlaget för att man ska komma fram till en nöjaktig uppskattning av ett marknadsmässigt exportpris.

7

| (98) | Under undersökningens gång inlämnade klaganden dokumentation av vilken det framgår att det fanns anledning att anta att Lotte och Mitsubishi hade ingått en form av samverkans- eller kompensationsavtal rörande distribution och försäljning av MEG, inbegripet i unionen. Klaganden påpekade att exportpriset, i de fall där det visar sig att exportpriset är opålitligt på grund av ett samverkans- eller kompensationsavtal mellan exportören och importören eller en tredje part, därmed kan konstrueras på grundval av det pris till vilket de importerade produkterna först säljs vidare till en oberoende köpare. |
| --- | --- |

(98)

Under undersökningens gång inlämnade klaganden dokumentation av vilken det framgår att det fanns anledning att anta att Lotte och Mitsubishi hade ingått en form av samverkans- eller kompensationsavtal rörande distribution och försäljning av MEG, inbegripet i unionen. Klaganden påpekade att exportpriset, i de fall där det visar sig att exportpriset är opålitligt på grund av ett samverkans- eller kompensationsavtal mellan exportören och importören eller en tredje part, därmed kan konstrueras på grundval av det pris till vilket de importerade produkterna först säljs vidare till en oberoende köpare.

| (99) | Lotte förnekade bestämt att man samverkar med Mitsubishi rörande distribution och försäljning av MEG, inbegripet i unionen. Den information som klaganden hade lämnat var föråldrad och avsåg 2015, när samtal mellan Lotte och Mitsubishi fördes rörande möjligheten att starta ett samriskföretag, men detta genomfördes inte. Lotte och Mitsubishi är alltså inte varandra närstående. |
| --- | --- |

(99)

Lotte förnekade bestämt att man samverkar med Mitsubishi rörande distribution och försäljning av MEG, inbegripet i unionen. Den information som klaganden hade lämnat var föråldrad och avsåg 2015, när samtal mellan Lotte och Mitsubishi fördes rörande möjligheten att starta ett samriskföretag, men detta genomfördes inte. Lotte och Mitsubishi är alltså inte varandra närstående.

| (100) | Mitsubishi framförde att den information som klaganden hänvisade till var föråldrad och att man inte har någon sådan samverkar med Lotte som avses i grundförordningen. Företaget klargjorde att det inte finns några kompensationsavtal mellan Mitsubishi Corporation och Lotte som skulle kunna göra Lottes exportförsäljningspriser på MEG till Mitsubishi annorlunda än vid normal handel. |
| --- | --- |

(100)

Mitsubishi framförde att den information som klaganden hänvisade till var föråldrad och att man inte har någon sådan samverkar med Lotte som avses i grundförordningen. Företaget klargjorde att det inte finns några kompensationsavtal mellan Mitsubishi Corporation och Lotte som skulle kunna göra Lottes exportförsäljningspriser på MEG till Mitsubishi annorlunda än vid normal handel.

| (101) | På grund av undersökningens lagstadgade tidslängd har kommissionen inte utrett frågan helt i detta skede utan kommer att fortsätta att granska den för ett definitivt avgörande, även med avseende på dess tillåtlighet. |
| --- | --- |

(101)

På grund av undersökningens lagstadgade tidslängd har kommissionen inte utrett frågan helt i detta skede utan kommer att fortsätta att granska den för ett definitivt avgörande, även med avseende på dess tillåtlighet.

3.1.4   Jämförelse

Jämförelse

| (102) | Kommissionen har jämfört normalvärdet och exportpriset fritt fabrik. |
| --- | --- |

(102)

Kommissionen har jämfört normalvärdet och exportpriset fritt fabrik.

| (103) | Där det var motiverat för att säkerställa en rättvis jämförelse har kommissionen justerat normalvärdet och exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkar priser och prisjämförbarhet, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Justeringar har gjorts för inhemsk försäkring, frakt i Saudiarabien, provision, hantering och lastning och tillkommande kostnader i Saudiarabien, sjöfraktkostnad, sjöförsäkring, tullar i EU, kreditkostnad, teknisk assistans, bankavgifter, årsslutrabatter och andra tillägg. |
| --- | --- |

(103)

Där det var motiverat för att säkerställa en rättvis jämförelse har kommissionen justerat normalvärdet och exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkar priser och prisjämförbarhet, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Justeringar har gjorts för inhemsk försäkring, frakt i Saudiarabien, provision, hantering och lastning och tillkommande kostnader i Saudiarabien, sjöfraktkostnad, sjöförsäkring, tullar i EU, kreditkostnad, teknisk assistans, bankavgifter, årsslutrabatter och andra tillägg.

3.1.5   Dumpningsmarginal

Dumpningsmarginal

| (104) | Kommissionen har jämfört det vägda genomsnittliga normalvärdet för den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(104)

Kommissionen har jämfört det vägda genomsnittliga normalvärdet för den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

| (105) | För alla övriga exporterande tillverkare i Saudiarabien har kommissionen fastställt dumpningsmarginalen på grundval av tillgängliga uppgifter, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. För detta ändamål fastställde kommissionen de exporterande tillverkarnas grad av samarbetsvilja. Samarbetsnivån är de samarbetande exporterande tillverkarnas exportvolym till unionen uttryckt som andel av den totala importen från Saudiarabien under undersökningsperioden, sådan den framgår på grundval av uppgifter från Eurostat. |
| --- | --- |

(105)

För alla övriga exporterande tillverkare i Saudiarabien har kommissionen fastställt dumpningsmarginalen på grundval av tillgängliga uppgifter, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. För detta ändamål fastställde kommissionen de exporterande tillverkarnas grad av samarbetsvilja. Samarbetsnivån är de samarbetande exporterande tillverkarnas exportvolym till unionen uttryckt som andel av den totala importen från Saudiarabien under undersökningsperioden, sådan den framgår på grundval av uppgifter från Eurostat.

| (106) | Samarbetsnivån är i detta fall hög eftersom exporten från de samarbetande exporterande tillverkarna utgjorde omkring 100 % av den totala importen under undersökningsperioden. Med detta som utgångspunkt har kommissionen beslutat att fastställa dumpningsmarginalen för alla övriga företag till den nivå som gäller för företaget med den högsta dumpningsmarginalen. |
| --- | --- |

(106)

Samarbetsnivån är i detta fall hög eftersom exporten från de samarbetande exporterande tillverkarna utgjorde omkring 100 % av den totala importen under undersökningsperioden. Med detta som utgångspunkt har kommissionen beslutat att fastställa dumpningsmarginalen för alla övriga företag till den nivå som gäller för företaget med den högsta dumpningsmarginalen.

| (107) | De provisoriska dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:






  Företag | Preliminär dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Saudi Kayan Petrochemical Company (Saudi Kayan) | 11,1 % |
| Yanbu National Petrochemical Company (Yansab) | 11,1 % |
| Eastern Petrochemical Company (Sharq) | 11,1 % |
| Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet) | 11,1 % |
| Arabian Petrochemical Company (Petrokemya) | 11,1 % |
| Jubail United Petrochemical Company (United) | 11,1 % |
| Alla övriga företag | 11,1 % |

(107)

De provisoriska dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:

Företag

Preliminär dumpningsmarginal

Saudi Kayan Petrochemical Company (Saudi Kayan)

11,1 %

Yanbu National Petrochemical Company (Yansab)

11,1 %

Eastern Petrochemical Company (Sharq)

11,1 %

Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet)

11,1 %

Arabian Petrochemical Company (Petrokemya)

11,1 %

Jubail United Petrochemical Company (United)

11,1 %

Alla övriga företag

11,1 %

3.2   USA

USA

3.2.1   Normalvärde

Normalvärde

| (108) | I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först huruvida den totala försäljningsvolymen på den inhemska marknaden för varje exporterande tillverkare som ingår i urvalet var representativ. Försäljningen på hemmamarknaden är representativ om den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden per exporterande tillverkare motsvarade minst 5 % av det berörda företagets totala exportvolym av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. På grundval av detta konstaterades att den totala försäljningen av den likadana produkten på hemmamarknaden för var och en av de exporterande tillverkare som ingår i urvalet var representativ. |
| --- | --- |

(108)

I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först huruvida den totala försäljningsvolymen på den inhemska marknaden för varje exporterande tillverkare som ingår i urvalet var representativ. Försäljningen på hemmamarknaden är representativ om den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden per exporterande tillverkare motsvarade minst 5 % av det berörda företagets totala exportvolym av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. På grundval av detta konstaterades att den totala försäljningen av den likadana produkten på hemmamarknaden för var och en av de exporterande tillverkare som ingår i urvalet var representativ.

| (109) | Med tanke på att en enda produkttyp såldes på den inhemska marknaden, och att den dessutom exporterades till unionen, behövde kommissionen inte kontrollera representativiteten på produkttypnivå. |
| --- | --- |

(109)

Med tanke på att en enda produkttyp såldes på den inhemska marknaden, och att den dessutom exporterades till unionen, behövde kommissionen inte kontrollera representativiteten på produkttypnivå.

| (110) | Därefter fastställde kommissionen andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden under undersökningsperioden för att avgöra om man skulle använda den faktiska försäljningen på hemmamarknaden för att beräkna normalvärdet, i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(110)

Därefter fastställde kommissionen andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden under undersökningsperioden för att avgöra om man skulle använda den faktiska försäljningen på hemmamarknaden för att beräkna normalvärdet, i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen.

| (111) | Normalvärdet grundas på det faktiska priset på hemmamarknaden, oavsett om denna försäljning är lönsam eller inte, om






  a) | försäljningsvolymen, vid försäljning till nettopriser som är lika med eller högre än den beräknade tillverkningskostnaden, utgör mer än 80 % av den totala försäljningsvolymen, och |
| --- | --- | --- |

(111)

Normalvärdet grundas på det faktiska priset på hemmamarknaden, oavsett om denna försäljning är lönsam eller inte, om

a)

försäljningsvolymen, vid försäljning till nettopriser som är lika med eller högre än den beräknade tillverkningskostnaden, utgör mer än 80 % av den totala försäljningsvolymen, och

| b) | om det vägda genomsnittliga försäljningspriset är lika med eller högre än tillverkningskostnaden per enhet. |
| --- | --- |

b)

om det vägda genomsnittliga försäljningspriset är lika med eller högre än tillverkningskostnaden per enhet.

| (112) | I detta fall är normalvärdet det vägda genomsnittet för all inhemsk försäljning under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(112)

I detta fall är normalvärdet det vägda genomsnittet för all inhemsk försäljning under undersökningsperioden.

| (113) | Normalvärdet var det faktiska priset på hemmamarknaden enbart för den lönsamma försäljningen på hemmamarknaden av produkttyperna under undersökningsperioden, om






  a) | volymen av den lönsamma försäljningen utgör högst 80 % av den totala försäljningsvolymen för denna typ, eller |
| --- | --- | --- |

(113)

Normalvärdet var det faktiska priset på hemmamarknaden enbart för den lönsamma försäljningen på hemmamarknaden av produkttyperna under undersökningsperioden, om

a)

volymen av den lönsamma försäljningen utgör högst 80 % av den totala försäljningsvolymen för denna typ, eller

| b) | det vägda genomsnittliga priset är lägre än tillverkningskostnaden per enhet. |
| --- | --- |

b)

det vägda genomsnittliga priset är lägre än tillverkningskostnaden per enhet.

3.2.2   Kostnadsfördelning för den berörda produkten

Kostnadsfördelning för den berörda produkten

| (114) | På grundval av den kostnadsfördelning som historiskt har tillämpats av företaget visade analysen av den inhemska försäljningen att mindre än 80 % av all inhemsk försäljning var lönsam för Lotte Chemicals Louisiana LLC och att det vägda genomsnittliga försäljningspriset var lägre än produktionskostnaden. Följaktligen beräknades normalvärdet som ett vägt genomsnitt av enbart den lönsamma försäljningen. |
| --- | --- |

(114)

På grundval av den kostnadsfördelning som historiskt har tillämpats av företaget visade analysen av den inhemska försäljningen att mindre än 80 % av all inhemsk försäljning var lönsam för Lotte Chemicals Louisiana LLC och att det vägda genomsnittliga försäljningspriset var lägre än produktionskostnaden. Följaktligen beräknades normalvärdet som ett vägt genomsnitt av enbart den lönsamma försäljningen.

| (115) | För MEGlobal Americas Inc var mindre än 80 % av all inhemsk försäljning lönsam och det vägda genomsnittliga försäljningspriset var högre än produktionskostnaden. Följaktligen beräknades normalvärdet som ett vägt genomsnitt av enbart den lönsamma försäljningen. |
| --- | --- |

(115)

För MEGlobal Americas Inc var mindre än 80 % av all inhemsk försäljning lönsam och det vägda genomsnittliga försäljningspriset var högre än produktionskostnaden. Följaktligen beräknades normalvärdet som ett vägt genomsnitt av enbart den lönsamma försäljningen.

3.2.3   Exportpris

Exportpris

| (116) | Exportförsäljningen till unionen från de exporterande tillverkare som ingår i urvalet skedde antingen direkt till oberoende kunder eller genom närstående företag. |
| --- | --- |

(116)

Exportförsäljningen till unionen från de exporterande tillverkare som ingår i urvalet skedde antingen direkt till oberoende kunder eller genom närstående företag.

| (117) | För den exporterande tillverkare som exporterade den berörda produkten direkt till oberoende kunder i unionen var exportpriset det faktiskt betalade eller debiterade priset för den berörda produkten vid försäljning på export till EU, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(117)

För den exporterande tillverkare som exporterade den berörda produkten direkt till oberoende kunder i unionen var exportpriset det faktiskt betalade eller debiterade priset för den berörda produkten vid försäljning på export till EU, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

| (118) | För den exporterande tillverkare som exporterade den berörda produkten till EU via ett närstående företag som fungerade som importör i Schweiz, fastställdes exportpriset på grundval av det pris till vilket den importerade produkten första gången såldes vidare till oberoende kunder i unionen, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. I sådant fall justerades priset för alla kostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen, inbegripet försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt förväntad vinst. I det senare fallet tillämpades samma vinstmarginal som beskrivs i avsnittet Exportpris för Saudiarabien. |
| --- | --- |

(118)

För den exporterande tillverkare som exporterade den berörda produkten till EU via ett närstående företag som fungerade som importör i Schweiz, fastställdes exportpriset på grundval av det pris till vilket den importerade produkten första gången såldes vidare till oberoende kunder i unionen, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. I sådant fall justerades priset för alla kostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen, inbegripet försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt förväntad vinst. I det senare fallet tillämpades samma vinstmarginal som beskrivs i avsnittet Exportpris för Saudiarabien.

3.2.4   Uppbyggnad av exportpriset vid försäljning till ett närstående bearbetningsföretag i unionen

Uppbyggnad av exportpriset vid försäljning till ett närstående bearbetningsföretag i unionen

| (119) | För MEGlobal Americas skedde en viss del av försäljningen från deras närstående importör i unionen till icke-närstående kunder, och därför har den metodik använts som beskrivs i avsnittet 3.2.3 ovan. |
| --- | --- |

(119)

För MEGlobal Americas skedde en viss del av försäljningen från deras närstående importör i unionen till icke-närstående kunder, och därför har den metodik använts som beskrivs i avsnittet 3.2.3 ovan.

| (120) | Men en del av deras försäljning från den närstående importören i unionen skedde till ett närstående MEG-bearbetningsföretag, som sedan tillverkade en annan produkt (PET) för försäljning till andra. Det närstående bearbetningsföretaget har samarbetat med undersökningen och lämnat begärda uppgifter. |
| --- | --- |

(120)

Men en del av deras försäljning från den närstående importören i unionen skedde till ett närstående MEG-bearbetningsföretag, som sedan tillverkade en annan produkt (PET) för försäljning till andra. Det närstående bearbetningsföretaget har samarbetat med undersökningen och lämnat begärda uppgifter.

| (121) | Med tanke på att det inte fanns något sådant återförsäljningspris som avses i artikel 2.9 i grundförordningen har kommissionen fastställt ett exportpris på ”någon annan skälig grund”, dvs. kostnadsstrukturen för PET. |
| --- | --- |

(121)

Med tanke på att det inte fanns något sådant återförsäljningspris som avses i artikel 2.9 i grundförordningen har kommissionen fastställt ett exportpris på ”någon annan skälig grund”, dvs. kostnadsstrukturen för PET.

| (122) | Det på detta sätt fastställda priset på MEG har sedan använts för att beräkna exportpriset med hjälp av metodiken i avsnitt 3.2.3 ovan, eftersom en närstående importör fanns. |
| --- | --- |

(122)

Det på detta sätt fastställda priset på MEG har sedan använts för att beräkna exportpriset med hjälp av metodiken i avsnitt 3.2.3 ovan, eftersom en närstående importör fanns.

3.2.5   Jämförelse

Jämförelse

| (123) | Kommissionen har jämfört normalvärdet och exportpriset för de exporterande tillverkare som ingår i urvalet på grundval av priset från fabrik. |
| --- | --- |

(123)

Kommissionen har jämfört normalvärdet och exportpriset för de exporterande tillverkare som ingår i urvalet på grundval av priset från fabrik.

| (124) | Där det var motiverat för att säkerställa en rättvis jämförelse har kommissionen justerat normalvärdet och exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkar priser och prisjämförbarhet, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Justeringar har gjorts för hantering och lastning, frakt i exportlandet, sjöfrakt, sjöfraktförsäkring, tullar och andra importavgifter, frakt inom unionen, kreditkostnader, inhemsk försäkring. |
| --- | --- |

(124)

Där det var motiverat för att säkerställa en rättvis jämförelse har kommissionen justerat normalvärdet och exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkar priser och prisjämförbarhet, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Justeringar har gjorts för hantering och lastning, frakt i exportlandet, sjöfrakt, sjöfraktförsäkring, tullar och andra importavgifter, frakt inom unionen, kreditkostnader, inhemsk försäkring.

3.2.6   Dumpningsmarginaler

Dumpningsmarginaler

| (125) | För de exporterande tillverkare som ingår i urvalet har kommissionen jämfört det vägda genomsnittliga normalvärdet för den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(125)

För de exporterande tillverkare som ingår i urvalet har kommissionen jämfört det vägda genomsnittliga normalvärdet för den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen.

| (126) | På grundval av detta är de preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna enligt artikel 2.12, uttryckt som procentandel av priset cif vid unionens gräns, före tull, följande:






  Företag | Preliminär dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Lotte Chemical Louisiana LLC | 8,5 % |
| MEGlobal Americas Inc | 38,3 % |

(126)

På grundval av detta är de preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna enligt artikel 2.12, uttryckt som procentandel av priset cif vid unionens gräns, före tull, följande:

Företag

Preliminär dumpningsmarginal

Lotte Chemical Louisiana LLC

8,5 %

MEGlobal Americas Inc

38,3 %

| (127) | När det gäller de samarbetande exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet har kommissionen beräknat den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen. Denna marginal har fastställts på grundval av marginalerna för de exporterande tillverkare som ingår i urvalet. |
| --- | --- |

(127)

När det gäller de samarbetande exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet har kommissionen beräknat den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen. Denna marginal har fastställts på grundval av marginalerna för de exporterande tillverkare som ingår i urvalet.

| (128) | På denna grundval fastställdes den preliminära dumpningsmarginalen för de samarbetande exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet till 13,5 %. |
| --- | --- |

(128)

På denna grundval fastställdes den preliminära dumpningsmarginalen för de samarbetande exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet till 13,5 %.

| (129) | För alla övriga exporterande tillverkare i USA har kommissionen fastställt dumpningsmarginalen på grundval av tillgängliga uppgifter, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. För detta ändamål fastställde kommissionen de exporterande tillverkarnas grad av samarbetsvilja. Samarbetsnivån är de samarbetande exporterande tillverkarnas exportvolym till unionen uttryckt som andel av den totala importen från USA under undersökningsperioden, sådan den framgår på grundval av uppgifter från Eurostat. |
| --- | --- |

(129)

För alla övriga exporterande tillverkare i USA har kommissionen fastställt dumpningsmarginalen på grundval av tillgängliga uppgifter, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. För detta ändamål fastställde kommissionen de exporterande tillverkarnas grad av samarbetsvilja. Samarbetsnivån är de samarbetande exporterande tillverkarnas exportvolym till unionen uttryckt som andel av den totala importen från USA under undersökningsperioden, sådan den framgår på grundval av uppgifter från Eurostat.

| (130) | I detta fall utgjorde exporten från de samarbetande exporterande tillverkarna omkring 59 % av den totala importen under undersökningsperioden. På denna grundval beslutade kommissionen att den övriga dumpningsmarginalen skulle anses ligga på samma nivå som den marginal som fastställts för den största representativa transaktionsgruppen per kund hos den samarbetande exporterande tillverkare som hade högst dumpningsmarginal. |
| --- | --- |

(130)

I detta fall utgjorde exporten från de samarbetande exporterande tillverkarna omkring 59 % av den totala importen under undersökningsperioden. På denna grundval beslutade kommissionen att den övriga dumpningsmarginalen skulle anses ligga på samma nivå som den marginal som fastställts för den största representativa transaktionsgruppen per kund hos den samarbetande exporterande tillverkare som hade högst dumpningsmarginal.

| (131) | De provisoriska dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:






  Företag | Preliminär dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Lotte Chemical Louisiana LLC | 8,5 % |
| MEGlobal Americas Inc | 38,3 % |
| Övriga samarbetande företag | 13,5 % |
| Alla övriga företag | 52,0 % |

(131)

De provisoriska dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:

Företag

Preliminär dumpningsmarginal

Lotte Chemical Louisiana LLC

8,5 %

MEGlobal Americas Inc

38,3 %

Övriga samarbetande företag

13,5 %

Alla övriga företag

52,0 %

4   SKADA

4.1   Definition av unionsindustrin och unionens tillverkning

Definition av unionsindustrin och unionens tillverkning

| (132) | Den likadana produkten tillverkades av 12 tillverkare eller nio tillverkargrupper i unionen under undersökningsperioden. De utgör ”unionsindustrin” i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(132)

Den likadana produkten tillverkades av 12 tillverkare eller nio tillverkargrupper i unionen under undersökningsperioden. De utgör ”unionsindustrin” i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

| (133) | Den totala tillverkningen i unionen under undersökningsperioden fastställdes till 942 911 ton. Kommissionen har fastställt detta tal på grundval av alla tillgängliga uppgifter som rör unionsindustrin, t.ex. klagandens uppgifter vilkas tillförlitlighet och fullständighet kontrollerades mot uppgifterna från de unionstillverkare som ingår i urvalet. Uppgifterna för icke samarbetande unionstillverkare uppskattades av klaganden på grundval av marknadsundersökningar. Som anges i skäl 58 svarade de unionstillverkare som ingår i urvalet för 64,1 % av unionens totala tillverkning av den likadana produkten. |
| --- | --- |

(133)

Den totala tillverkningen i unionen under undersökningsperioden fastställdes till 942 911 ton. Kommissionen har fastställt detta tal på grundval av alla tillgängliga uppgifter som rör unionsindustrin, t.ex. klagandens uppgifter vilkas tillförlitlighet och fullständighet kontrollerades mot uppgifterna från de unionstillverkare som ingår i urvalet. Uppgifterna för icke samarbetande unionstillverkare uppskattades av klaganden på grundval av marknadsundersökningar. Som anges i skäl 58 svarade de unionstillverkare som ingår i urvalet för 64,1 % av unionens totala tillverkning av den likadana produkten.

| (134) | Enligt artikel 4.1 i grundförordningen får tillverkare som är närstående till exportörer eller importörer i Saudiarabien och/eller USA och/eller själva importerar den påstått dumpade produkten undantas från unionsindustrin. Artikel 4.2 bestämmer när tillverkare ska anses exportörer och importörer närstående. |
| --- | --- |

(134)

Enligt artikel 4.1 i grundförordningen får tillverkare som är närstående till exportörer eller importörer i Saudiarabien och/eller USA och/eller själva importerar den påstått dumpade produkten undantas från unionsindustrin. Artikel 4.2 bestämmer när tillverkare ska anses exportörer och importörer närstående.

| (135) | SABIC hävdade att en av klagandena konsekvent har importerat MEG från Saudiarabien och därför inte bör betraktas som en unionstillverkare. |
| --- | --- |

(135)

SABIC hävdade att en av klagandena konsekvent har importerat MEG från Saudiarabien och därför inte bör betraktas som en unionstillverkare.

| (136) | Undersökningen har visat att det inte var MEG-tillverkaren som sådan som importerade MEG från Saudiarabien utan två närstående företag. Dessa närstående företag importerade mycket marginella volymer MEG från Saudiarabien under undersökningsperioden, för att punktvis komplettera sina leveranser. Dessa närstående företag är MEG-användare. Kommissionen har därför dragit slutsatsen att det inte finns något skäl att undanta denna tillverkare från unionsindustrin. |
| --- | --- |

(136)

Undersökningen har visat att det inte var MEG-tillverkaren som sådan som importerade MEG från Saudiarabien utan två närstående företag. Dessa närstående företag importerade mycket marginella volymer MEG från Saudiarabien under undersökningsperioden, för att punktvis komplettera sina leveranser. Dessa närstående företag är MEG-användare. Kommissionen har därför dragit slutsatsen att det inte finns något skäl att undanta denna tillverkare från unionsindustrin.

| (137) | Mitsubishi hävdade att en av klagandena importerade MEG från de berörda länderna och därför inte borde betraktas som en unionstillverkare. |
| --- | --- |

(137)

Mitsubishi hävdade att en av klagandena importerade MEG från de berörda länderna och därför inte borde betraktas som en unionstillverkare.

| (138) | Undersökningen har visat att företaget inte hade importerat den berörda produkten under undersökningsperioden. Tidigare import har varit mycket marginell, för att punktvis komplettera tillverkningen. Kommissionen har därför dragit slutsatsen att det inte finns något skäl att undanta denna tillverkare från unionsindustrin. |
| --- | --- |

(138)

Undersökningen har visat att företaget inte hade importerat den berörda produkten under undersökningsperioden. Tidigare import har varit mycket marginell, för att punktvis komplettera tillverkningen. Kommissionen har därför dragit slutsatsen att det inte finns något skäl att undanta denna tillverkare från unionsindustrin.

| (139) | SABIC hävdade också att ett företag som är en stödtillverkare närstående också importerade MEG från Saudiarabien. Företaget samarbetade inte och det fanns ingen annan bevisning som gjorde det möjligt för kommissionen att sluta sig till att företaget skulle undantas från definitionen av unionsindustri. Om detta företag skulle ha undantagits skulle det med tanke på dess begränsade storlek ändå inte ha haft någon nämnvärd påverkan på bestämningen av skada och orsakssamband. |
| --- | --- |

(139)

SABIC hävdade också att ett företag som är en stödtillverkare närstående också importerade MEG från Saudiarabien. Företaget samarbetade inte och det fanns ingen annan bevisning som gjorde det möjligt för kommissionen att sluta sig till att företaget skulle undantas från definitionen av unionsindustri. Om detta företag skulle ha undantagits skulle det med tanke på dess begränsade storlek ändå inte ha haft någon nämnvärd påverkan på bestämningen av skada och orsakssamband.

| (140) | Kommissionen har också undersökt unionsindustrins befintliga relationer till exportörer och importörer av den berörda produkten. Undersökningen visade att en av huvudaktieägarna i en icke samarbetande unionstillverkare är MEG-tillverkaren i Saudiarabien, och att två ytterligare icke samarbetande unionstillverkare ägs av MEG-tillverkare i USA. Med tanke på att dessa företag inte samarbetar och att ytterligare bevisning på detta område saknas har kommissionen inte kunna dra slutsatsen att de bör undantas från definitionen av unionsindustri. |
| --- | --- |

(140)

Kommissionen har också undersökt unionsindustrins befintliga relationer till exportörer och importörer av den berörda produkten. Undersökningen visade att en av huvudaktieägarna i en icke samarbetande unionstillverkare är MEG-tillverkaren i Saudiarabien, och att två ytterligare icke samarbetande unionstillverkare ägs av MEG-tillverkare i USA. Med tanke på att dessa företag inte samarbetar och att ytterligare bevisning på detta område saknas har kommissionen inte kunna dra slutsatsen att de bör undantas från definitionen av unionsindustri.

4.2   Bestämning av den relevanta unionsmarknaden

Bestämning av den relevanta unionsmarknaden

| (141) | För att avgöra om unionsindustrin lidit skada och för att fastställa förbrukningen och de olika ekonomiska indikatorerna för unionsindustrins situation undersökte kommissionen om, och i så fall i vilken utsträckning, man i denna analys borde beakta den efterföljande användningen av den likadana produkt som produceras av unionsindustrin. |
| --- | --- |

(141)

För att avgöra om unionsindustrin lidit skada och för att fastställa förbrukningen och de olika ekonomiska indikatorerna för unionsindustrins situation undersökte kommissionen om, och i så fall i vilken utsträckning, man i denna analys borde beakta den efterföljande användningen av den likadana produkt som produceras av unionsindustrin.

| (142) | För att få en så fullständig bild som möjligt av unionsindustrin har kommissionen samlat in uppgifter om hela MEG-verksamheten och bedömt om tillverkningen var avsedd för företagsintern användning eller för den fria marknaden. |
| --- | --- |

(142)

För att få en så fullständig bild som möjligt av unionsindustrin har kommissionen samlat in uppgifter om hela MEG-verksamheten och bedömt om tillverkningen var avsedd för företagsintern användning eller för den fria marknaden.

| (143) | Kommissionen fann att omkring 7 % av den totala förbrukningen i unionen var företagsintern under undersökningsperioden, så som av tabell 1 nedan visar. Den företagsinterna marknaden minskade med 28 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(143)

Kommissionen fann att omkring 7 % av den totala förbrukningen i unionen var företagsintern under undersökningsperioden, så som av tabell 1 nedan visar. Den företagsinterna marknaden minskade med 28 % under skadeundersökningsperioden.

| (144) | Skillnaden mellan den företagsinterna och den öppna marknaden är relevant för skadeanalysen, eftersom produkter avsedda för företagsintern användning inte är utsatta för direkt konkurrens från importerade produkter. Tillverkning som är avsedd för försäljning på en fri marknad konkurrerar däremot direkt med importen av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(144)

Skillnaden mellan den företagsinterna och den öppna marknaden är relevant för skadeanalysen, eftersom produkter avsedda för företagsintern användning inte är utsatta för direkt konkurrens från importerade produkter. Tillverkning som är avsedd för försäljning på en fri marknad konkurrerar däremot direkt med importen av den berörda produkten.

| (145) | En av de MEG-tillverkare som ingår i urvalet byter en del av sin MEG-tillverkning mot en likvärdig volym etylenoxid inom ramen för ett långsiktigt bytesavtal som också innefattar en konverteringsavgift som bestäms när bytesavtalet undertecknas. Volymen för MEG-delen av detta avtal har medtagits vid bedömningen av makroekonomiska indikatorer, men undantagits från de mikroekonomiska indikatorerna eftersom den konverteringsavgift som mottagits av denna unionstillverkare inte är baserad på marknadsförhållandena. Att ta med försäljningen enligt detta bytesavtal vid bedömningen av de mikroekonomiska indikatorerna skulle ändå inte ha påverkat lönsamhetstrenden eller slutsatsen att unionsindustrin har lidit väsentlig skada, så som det framgår av skälen 197 och 206. |
| --- | --- |

(145)

En av de MEG-tillverkare som ingår i urvalet byter en del av sin MEG-tillverkning mot en likvärdig volym etylenoxid inom ramen för ett långsiktigt bytesavtal som också innefattar en konverteringsavgift som bestäms när bytesavtalet undertecknas. Volymen för MEG-delen av detta avtal har medtagits vid bedömningen av makroekonomiska indikatorer, men undantagits från de mikroekonomiska indikatorerna eftersom den konverteringsavgift som mottagits av denna unionstillverkare inte är baserad på marknadsförhållandena. Att ta med försäljningen enligt detta bytesavtal vid bedömningen av de mikroekonomiska indikatorerna skulle ändå inte ha påverkat lönsamhetstrenden eller slutsatsen att unionsindustrin har lidit väsentlig skada, så som det framgår av skälen 197 och 206.

| (146) | Kommissionen har undersökt vissa ekonomiska indikatorer med avseende på unionsindustrin på grundval av uppgifter för den fria marknaden. Dessa indikatorer är: försäljningsvolym och försäljningspriser på unionsmarknaden, marknadsandel, tillväxt, exportvolym och priser, lönsamhet, räntabilitet och kassaflöde. I de fall där det var möjligt och motiverat har undersökningsresultaten jämförts med uppgifterna för den företagsinterna marknaden för att få en fullständig bild av unionsindustrins situation. |
| --- | --- |

(146)

Kommissionen har undersökt vissa ekonomiska indikatorer med avseende på unionsindustrin på grundval av uppgifter för den fria marknaden. Dessa indikatorer är: försäljningsvolym och försäljningspriser på unionsmarknaden, marknadsandel, tillväxt, exportvolym och priser, lönsamhet, räntabilitet och kassaflöde. I de fall där det var möjligt och motiverat har undersökningsresultaten jämförts med uppgifterna för den företagsinterna marknaden för att få en fullständig bild av unionsindustrins situation.

| (147) | Andra ekonomiska indikatorer har däremot bara kunnat granskas meningsfullt genom att se till hela verksamheten, inklusive unionsindustrins företagsintern användning. Dessa indikatorer är: tillverkning, tillverkningskapacitet, kapacitetsutnyttjande, investeringar, lager, sysselsättning, produktivitet, löner och kapitalanskaffningsförmåga. De hänför sig till hela verksamheten, oavsett om tillverkningen är företagsintern eller säljs på den öppna marknaden. |
| --- | --- |

(147)

Andra ekonomiska indikatorer har däremot bara kunnat granskas meningsfullt genom att se till hela verksamheten, inklusive unionsindustrins företagsintern användning. Dessa indikatorer är: tillverkning, tillverkningskapacitet, kapacitetsutnyttjande, investeringar, lager, sysselsättning, produktivitet, löner och kapitalanskaffningsförmåga. De hänför sig till hela verksamheten, oavsett om tillverkningen är företagsintern eller säljs på den öppna marknaden.

4.3   Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

| (148) | Kommissionen har fastställt unionsförbrukningen på grundval av unionens totala försäljning, sådan den bestämts av klaganden plus import från alla tredjeländer enligt Eurostats registrering. |
| --- | --- |

(148)

Kommissionen har fastställt unionsförbrukningen på grundval av unionens totala försäljning, sådan den bestämts av klaganden plus import från alla tredjeländer enligt Eurostats registrering.

| (149) | Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:










  Tabell 1


  Förbrukning i unionen (ton) |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperiod |
| Total förbrukning i unionen | 1 687 120 | 1 765 864 | 1 755 524 | 1 624 170 |
| Index | 100 | 105 | 104 | 96 |
| Företagsintern marknad | 164 452 | 163 791 | 140 637 | 119 102 |
| Index | 100 | 100 | 86 | 72 |
| Fri marknad | 1 522 668 | 1 602 073 | 1 614 888 | 1 505 068 |
| Index | 100 | 105 | 106 | 99 |
| Källa: Eurostat, klaganden. |

(149)

Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

Tabell 1

Tabell 1

Förbrukning i unionen (ton)

Förbrukning i unionen (ton)

2017

2018

2019

Undersökningsperiod

Total förbrukning i unionen

1 687 120

1 765 864

1 755 524

1 624 170

Index

Index

100

100

105

105

104

104

96

96

Företagsintern marknad

164 452

163 791

140 637

119 102

Index

Index

100

100

100

100

86

86

72

72

Fri marknad

1 522 668

1 602 073

1 614 888

1 505 068

Index

Index

100

100

105

105

106

106

99

99

Källa: Eurostat, klaganden.

Källa: Eurostat, klaganden.

| (150) | Allt som allt var förbrukningen på den fria marknaden i unionen ganska stabil och sjönk med 1 %. Från 2017 till 2019 ökade unionsmarknaden med 6 %, från 1 522 668 ton till 1 614 888 ton, innan den sjönk under undersökningsperioden med 6,8 % till 1 505 068 ton, så gott som samma nivå som 2017. |
| --- | --- |

(150)

Allt som allt var förbrukningen på den fria marknaden i unionen ganska stabil och sjönk med 1 %. Från 2017 till 2019 ökade unionsmarknaden med 6 %, från 1 522 668 ton till 1 614 888 ton, innan den sjönk under undersökningsperioden med 6,8 % till 1 505 068 ton, så gott som samma nivå som 2017.

4.4   Import från de berörda länderna

Import från de berörda länderna

4.4.1   Sammantagen bedömning av verkningarna av importen från de berörda länderna

Sammantagen bedömning av verkningarna av importen från de berörda länderna

| (151) | Kommissionen har undersökt om importen av MEG med ursprung i de berörda länderna borde bedömas sammantaget i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(151)

Kommissionen har undersökt om importen av MEG med ursprung i de berörda länderna borde bedömas sammantaget i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen.

| (152) | I denna artikel föreskrivs att verkan av import från mer än ett land ska bedömas sammantaget bara om det kan fastställas att






  a) | varje lands dumpningsmarginal är högre än miniminivån enligt artikel 9.3 och omfattningen av importen från varje enskilt land inte är försumbar, och |
| --- | --- | --- |

(152)

I denna artikel föreskrivs att verkan av import från mer än ett land ska bedömas sammantaget bara om det kan fastställas att

a)

varje lands dumpningsmarginal är högre än miniminivån enligt artikel 9.3 och omfattningen av importen från varje enskilt land inte är försumbar, och

| b) | det är lämpligt att slå samman verkan av importen med hänsyn till konkurrensvillkoren mellan importerade produkter och den likadana unionsprodukten. |
| --- | --- |

b)

det är lämpligt att slå samman verkan av importen med hänsyn till konkurrensvillkoren mellan importerade produkter och den likadana unionsprodukten.

| (153) | De dumpningsmarginaler som fastställts för importen från USA och Saudiarabien översteg den miniminivå som anges i artikel 9.3 i grundförordningen. Importvolymen från respektive berört land var inte försumbar i den mening som avses i artikel 5.7 i grundförordningen. Marknadsandelen under undersökningsperioden var i själva verket 16,7 % för import från USA och 24,2 % från Saudiarabien. |
| --- | --- |

(153)

De dumpningsmarginaler som fastställts för importen från USA och Saudiarabien översteg den miniminivå som anges i artikel 9.3 i grundförordningen. Importvolymen från respektive berört land var inte försumbar i den mening som avses i artikel 5.7 i grundförordningen. Marknadsandelen under undersökningsperioden var i själva verket 16,7 % för import från USA och 24,2 % från Saudiarabien.

| (154) | Konkurrensvillkoren mellan den dumpade importen från USA och Saudiarabien och mellan den dumpade importen från de berörda länderna och den likadana produkten var likartade. Mer specifikt uttryckt konkurrerar de importerade produkterna intensivt med varandra och med MEG som är tillverkad i unionen, eftersom MEG är en mycket priskänslig homogen förnödenhet som säljs till liknande kundkategorier. Även om det kan finnas vissa skillnader beträffande försäljningskanaler (unionsindustrin säljer direkt till icke-närstående kunder, exporterande tillverkare i USA säljer antingen direkt eller via närstående importörer/handlare och saudiarabiska exporterande tillverkare säljer i huvudsak via närstående importörer/handlare) baseras konkurrensen framför allt på lägsta pris och inte på dessa försäljningskanaler. |
| --- | --- |

(154)

Konkurrensvillkoren mellan den dumpade importen från USA och Saudiarabien och mellan den dumpade importen från de berörda länderna och den likadana produkten var likartade. Mer specifikt uttryckt konkurrerar de importerade produkterna intensivt med varandra och med MEG som är tillverkad i unionen, eftersom MEG är en mycket priskänslig homogen förnödenhet som säljs till liknande kundkategorier. Även om det kan finnas vissa skillnader beträffande försäljningskanaler (unionsindustrin säljer direkt till icke-närstående kunder, exporterande tillverkare i USA säljer antingen direkt eller via närstående importörer/handlare och saudiarabiska exporterande tillverkare säljer i huvudsak via närstående importörer/handlare) baseras konkurrensen framför allt på lägsta pris och inte på dessa försäljningskanaler.

| (155) | Dessutom såldes import från båda länderna till priser som lågt klart under unionsindustrins kostnader så som framhålls i skäl 211, vilket på ett likartat sätt bidrar till den prisnedgång som drabbat unionsindustrin enligt beskrivningen i skälen 188–190. |
| --- | --- |

(155)

Dessutom såldes import från båda länderna till priser som lågt klart under unionsindustrins kostnader så som framhålls i skäl 211, vilket på ett likartat sätt bidrar till den prisnedgång som drabbat unionsindustrin enligt beskrivningen i skälen 188–190.

| (156) | Därför har alla kriterier som anges i artikel 3.4 i grundförordningen uppfyllts, och importen från USA och Saudiarabien har undersökts sammantaget med syfte att fastställa skada. |
| --- | --- |

(156)

Därför har alla kriterier som anges i artikel 3.4 i grundförordningen uppfyllts, och importen från USA och Saudiarabien har undersökts sammantaget med syfte att fastställa skada.

| (157) | SABIC hävdade att importen från Saudiarabien inte borde slås samman med importen från USA, eftersom i) importen från Saudiarabien och från USA följde olika trender, ii) ”det genomsnittliga värdet per importenhet” från Saudiarabien var 5 % högre än från USA, iii) tillverkare i Saudiarabien och USA säljer MEG till unionen via olika kanaler och till olika priser. |
| --- | --- |

(157)

SABIC hävdade att importen från Saudiarabien inte borde slås samman med importen från USA, eftersom i) importen från Saudiarabien och från USA följde olika trender, ii) ”det genomsnittliga värdet per importenhet” från Saudiarabien var 5 % högre än från USA, iii) tillverkare i Saudiarabien och USA säljer MEG till unionen via olika kanaler och till olika priser.

| (158) | Kommissionen avvisade dessa påståenden. Beslutet om importen ska bedömas sammantaget eller inte bör grundas på de kriterier som stadgas i artikel 3.4 i grundförordningen och som i detta fall har uppfyllts, vilket framhålls i skälen 153–155. Ingen av de aspekter som SABIC har tagit upp kan ifrågasätta lämpligheten av att undersöka importen från Saudiarabien tillsammans med importen från Förenta staterna. |
| --- | --- |

(158)

Kommissionen avvisade dessa påståenden. Beslutet om importen ska bedömas sammantaget eller inte bör grundas på de kriterier som stadgas i artikel 3.4 i grundförordningen och som i detta fall har uppfyllts, vilket framhålls i skälen 153–155. Ingen av de aspekter som SABIC har tagit upp kan ifrågasätta lämpligheten av att undersöka importen från Saudiarabien tillsammans med importen från Förenta staterna.

4.4.2   Volym och marknadsandel för importen från de berörda länderna

Volym och marknadsandel för importen från de berörda länderna

| (159) | Kommissionen har fastställt importvolymen på grundval av uppgifter från Eurostat. Importens marknadsandel har fastställts genom att jämföra importvolymerna med förbrukningen i unionen. |
| --- | --- |

(159)

Kommissionen har fastställt importvolymen på grundval av uppgifter från Eurostat. Importens marknadsandel har fastställts genom att jämföra importvolymerna med förbrukningen i unionen.

| (160) | Importen till unionen från de berörda länderna har utvecklats på följande sätt:










  Tabell 2


  Importvolym (ton) och marknadsandel |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperiod |
| Importvolym från de berörda länderna (ton) | 481 466 | 574 965 | 703 348 | 663 835 |
| Index | 100 | 119 | 146 | 138 |
| Marknadsandel (%) | 31,6 | 35,9 | 43,6 | 44,1 |
| Index | 100 | 114 | 138 | 139 |
| Importvolym från USA (ton) | 57 919 | 73 681 | 209 013 | 270 508 |
| Index | 100 | 127 | 361 | 467 |
| Marknadsandel (%) | 3,8 | 4,6 | 12,9 | 18,0 |
| Index | 100 | 121 | 340 | 473 |
| Importvolym från Konungariket Saudiarabien (ton) | 423 547 | 501 284 | 494 335 | 393 327 |
| Index | 100 | 118 | 117 | 93 |
| Marknadsandel (%) | 27,8 | 31,3 | 30,6 | 26,1 |
| Index | 100 | 112 | 110 | 94 |
| Källa: Eurostat. |

(160)

Importen till unionen från de berörda länderna har utvecklats på följande sätt:

Tabell 2

Tabell 2

Importvolym (ton) och marknadsandel

Importvolym (ton) och marknadsandel

2017

2018

2019

Undersökningsperiod

Importvolym från de berörda länderna (ton)

481 466

574 965

703 348

663 835

Index

Index

100

100

119

119

146

146

138

138

Marknadsandel (%)

31,6

35,9

43,6

44,1

Index

Index

100

100

114

114

138

138

139

139

Importvolym från USA (ton)

57 919

73 681

209 013

270 508

Index

Index

100

100

127

127

361

361

467

467

Marknadsandel (%)

3,8

4,6

12,9

18,0

Index

Index

100

100

121

121

340

340

473

473

Importvolym från Konungariket Saudiarabien (ton)

423 547

501 284

494 335

393 327

Index

Index

100

100

118

118

117

117

93

93

Marknadsandel (%)

27,8

31,3

30,6

26,1

Index

Index

100

100

112

112

110

110

94

94

Källa: Eurostat.

Källa: Eurostat.

| (161) | Importen från de berörda länderna ökade med 38 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen av marknadsandelen var ännu mer uttalad eftersom den berörda importens marknadsandel ökade med 12,5 procentenheter, från 31,6 % år 2017 till 44,1 % under undersökningsperioden. Eftersom förbrukningen var relativt stabil under undersökningsperioden jämfört med 2017 skedde den plötsliga ökningen av de berörda ländernas marknadsandelar uppenbart till förfång för övriga marknadsaktörer, i synnerhet unionsindustrin. |
| --- | --- |

(161)

Importen från de berörda länderna ökade med 38 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen av marknadsandelen var ännu mer uttalad eftersom den berörda importens marknadsandel ökade med 12,5 procentenheter, från 31,6 % år 2017 till 44,1 % under undersökningsperioden. Eftersom förbrukningen var relativt stabil under undersökningsperioden jämfört med 2017 skedde den plötsliga ökningen av de berörda ländernas marknadsandelar uppenbart till förfång för övriga marknadsaktörer, i synnerhet unionsindustrin.

4.4.3   Priser på import från de berörda länderna och prisunderskridande

Priser på import från de berörda länderna och prisunderskridande

| (162) | Kommissionen har fastställt importpriserna på grundval av uppgifter från Eurostat. Det är viktigt att klargöra att nivån hos dessa statistiska priser kan skilja sig från verifierade priser hos samarbetande exporterande tillverkare som sådana, eftersom merparten av importen från de berörda länderna, särskilt från Saudiarabien, sker via närstående importörer/handlare. Uppgifter om de senare bekräftar de trender och allmänna nivåer som nämns nedan. |
| --- | --- |

(162)

Kommissionen har fastställt importpriserna på grundval av uppgifter från Eurostat. Det är viktigt att klargöra att nivån hos dessa statistiska priser kan skilja sig från verifierade priser hos samarbetande exporterande tillverkare som sådana, eftersom merparten av importen från de berörda länderna, särskilt från Saudiarabien, sker via närstående importörer/handlare. Uppgifter om de senare bekräftar de trender och allmänna nivåer som nämns nedan.

| (163) | Det vägda genomsnittliga importpriset till unionen från de berörda länderna har utvecklats enligt följande:










  Tabell 3


  Importpriser (euro/ton) |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperiod |
| USA | 747 | 775 | 508 | 441 |
| Index | 100 | 104 | 68 | 59 |
| Saudiarabien | 704 | 746 | 545 | 470 |
| Index | 100 | 106 | 77 | 67 |
| De berörda länderna | 709 | 749 | 534 | 458 |
| Index | 100 | 106 | 75 | 65 |
| Källa: Eurostat. |

(163)

Det vägda genomsnittliga importpriset till unionen från de berörda länderna har utvecklats enligt följande:

Tabell 3

Tabell 3

Importpriser (euro/ton)

Importpriser (euro/ton)

2017

2018

2019

Undersökningsperiod

USA

747

775

508

441

Index

Index

100

100

104

104

68

68

59

59

Saudiarabien

704

746

545

470

Index

Index

100

100

106

106

77

77

67

67

De berörda länderna

709

749

534

458

Index

Index

100

100

106

106

75

75

65

65

Källa: Eurostat.

Källa: Eurostat.

| (164) | Medelvärdet av importpriserna från de berörda länderna sjönk med 35 % under skadeundersökningsperioden. I själva verket sjönk importpriserna från båda länderna, dvs. med 41 % från USA och med 33 % från Saudiarabien under skadeundersökningsperioden. Nedgången var särskilt uppenbar från 2018 till 2019, då exporterande tillverkare i USA ökade sin marknadsandel med 8,3 procentenheter till förfång för unionsindustrin, medan exporterande tillverkare i Saudiarabien bibehöll sina marknadsandelar genom att dessutom sänka sina priser, även detta i mycket betydande grad. |
| --- | --- |

(164)

Medelvärdet av importpriserna från de berörda länderna sjönk med 35 % under skadeundersökningsperioden. I själva verket sjönk importpriserna från båda länderna, dvs. med 41 % från USA och med 33 % från Saudiarabien under skadeundersökningsperioden. Nedgången var särskilt uppenbar från 2018 till 2019, då exporterande tillverkare i USA ökade sin marknadsandel med 8,3 procentenheter till förfång för unionsindustrin, medan exporterande tillverkare i Saudiarabien bibehöll sina marknadsandelar genom att dessutom sänka sina priser, även detta i mycket betydande grad.

| (165) | Kommissionen har fastställt prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra följande:






  — | Det vägda genomsnittliga försäljningspriset för varje produkttyp som de unionstillverkare som ingår i urvalet debiterade icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån från fabrik. och |
| --- | --- | --- |

(165)

Kommissionen har fastställt prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra följande:

—

Det vägda genomsnittliga försäljningspriset för varje produkttyp som de unionstillverkare som ingår i urvalet debiterade icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån från fabrik. och

| — | Motsvarande vägda genomsnittliga pris för varje produkttyp av importen från de tillverkare i Saudiarabien och USA som ingår i urvalet till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställt på grundval av kostnad, försäkring och frakt (cif-nivå), med lämpliga justeringar för tullar och kostnader efter import. |
| --- | --- |

—

Motsvarande vägda genomsnittliga pris för varje produkttyp av importen från de tillverkare i Saudiarabien och USA som ingår i urvalet till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställt på grundval av kostnad, försäkring och frakt (cif-nivå), med lämpliga justeringar för tullar och kostnader efter import.

| (166) | Prisjämförelsen gjordes för varje enskild typ och för transaktioner i samma handelsled, efter erforderliga justeringar och efter avräkning av rabatter. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av den teoretiska omsättningen under undersökningsperioden för de unionstillverkare som ingår i urvalet. Den gav en vägd genomsnittlig prisunderskridandemarginal på [10,7–13,0] % för importen från Saudiarabien, men på grundval av ett vägt genomsnitt av de två berörda amerikanska företagens alla transaktioner tycks det inte förekomma något prisunderskridande när det gäller importen från USA. |
| --- | --- |

(166)

Prisjämförelsen gjordes för varje enskild typ och för transaktioner i samma handelsled, efter erforderliga justeringar och efter avräkning av rabatter. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av den teoretiska omsättningen under undersökningsperioden för de unionstillverkare som ingår i urvalet. Den gav en vägd genomsnittlig prisunderskridandemarginal på [10,7–13,0] % för importen från Saudiarabien, men på grundval av ett vägt genomsnitt av de två berörda amerikanska företagens alla transaktioner tycks det inte förekomma något prisunderskridande när det gäller importen från USA.

| (167) | Under undersökningsperioden framkom det vid en prisjämförelse för varje enskild typ och för transaktioner i samma handelsled att importen från de berörda länderna underbjöd unionsindustrins priser med i medeltal [7,6–9,3] %. |
| --- | --- |

(167)

Under undersökningsperioden framkom det vid en prisjämförelse för varje enskild typ och för transaktioner i samma handelsled att importen från de berörda länderna underbjöd unionsindustrins priser med i medeltal [7,6–9,3] %.

| (168) | Med tanke på att den berörda produkten är en förnödenhet och att konkurrensen till stor del baseras enbart på priset, samt att priserna är mycket transparenta (dvs. kända på marknaden), måste sådana marginaler anses vara betydande. En liten prisskillnad kan göra att köparen byter leverantör. Detta har också bekräftats genom användarnas svar. Vidare låg, som tabellerna 3 och 7 visar, importpriserna från båda de berörda länderna under unionsindustrins tillverkningskostnader under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(168)

Med tanke på att den berörda produkten är en förnödenhet och att konkurrensen till stor del baseras enbart på priset, samt att priserna är mycket transparenta (dvs. kända på marknaden), måste sådana marginaler anses vara betydande. En liten prisskillnad kan göra att köparen byter leverantör. Detta har också bekräftats genom användarnas svar. Vidare låg, som tabellerna 3 och 7 visar, importpriserna från båda de berörda länderna under unionsindustrins tillverkningskostnader under undersökningsperioden.

4.5   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

4.5.1   Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

| (169) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade undersökningen av den dumpade importens påverkan på unionsindustrin en utvärdering av alla ekonomiska indikatorer av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(169)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade undersökningen av den dumpade importens påverkan på unionsindustrin en utvärdering av alla ekonomiska indikatorer av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (170) | Så som nämns i skäl 58 har ett stickprovsförfarande använts för att fastställa den skada som unionsindustrin eventuellt har lidit. |
| --- | --- |

(170)

Så som nämns i skäl 58 har ett stickprovsförfarande använts för att fastställa den skada som unionsindustrin eventuellt har lidit.

| (171) | Vid fastställandet av skada har kommissionen skiljt mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen har utvärderat de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i de svar på frågeformuläret som inlämnats av klaganden. Uppgifterna avsåg samtliga unionstillverkare. Kommissionen har utvärderat de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av de uppgifter som de unionstillverkare som ingår i urvalet lämnat i sina svar på frågeformuläret. Båda uppgiftsgrupperna befanns vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(171)

Vid fastställandet av skada har kommissionen skiljt mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen har utvärderat de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i de svar på frågeformuläret som inlämnats av klaganden. Uppgifterna avsåg samtliga unionstillverkare. Kommissionen har utvärderat de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av de uppgifter som de unionstillverkare som ingår i urvalet lämnat i sina svar på frågeformuläret. Båda uppgiftsgrupperna befanns vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

| (172) | De makroekonomiska indikatorerna är: tillverkning, tillverkningskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning. |
| --- | --- |

(172)

De makroekonomiska indikatorerna är: tillverkning, tillverkningskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning.

| (173) | De mikroekonomiska indikatorerna är: medelpriser per enhet, kostnad per enhet, personalkostnader, lagerhållning, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga. |
| --- | --- |

(173)

De mikroekonomiska indikatorerna är: medelpriser per enhet, kostnad per enhet, personalkostnader, lagerhållning, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.

4.5.2   Makroekonomiska indikatorer

Makroekonomiska indikatorer

4.5.2.1   Tillverkning, tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tillverkning, tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (174) | Unionens totala tillverkning, tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades under skadeundersökningsperioden enligt följande:










  Tabell 4


  Tillverkning, tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperiod |
| Tillverkningsvolym (ton) | 1 165 543 | 1 171 349 | 997 626 | 942 911 |
| Index | 100 | 100 | 86 | 81 |
| Tillverkningskapacitet (ton) | 1 521 000 | 1 521 000 | 1 521 000 | 1 478 500 |
| Index | 100 | 100 | 100 | 97 |
| Kapacitetsutnyttjande (%) | 76,6 | 77,0 | 65,6 | 63,8 |
| Index | 100 | 100 | 86 | 83 |
| Källa: klagandens verifierade svar på frågeformuläret. |

(174)

Unionens totala tillverkning, tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades under skadeundersökningsperioden enligt följande:

Tabell 4

Tabell 4

Tillverkning, tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tillverkning, tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2017

2018

2019

Undersökningsperiod

Tillverkningsvolym (ton)

1 165 543

1 171 349

997 626

942 911

Index

Index

100

100

100

100

86

86

81

81

Tillverkningskapacitet (ton)

1 521 000

1 521 000

1 521 000

1 478 500

Index

Index

100

100

100

100

100

100

97

97

Kapacitetsutnyttjande (%)

76,6

77,0

65,6

63,8

Index

Index

100

100

100

100

86

86

83

83

Källa: klagandens verifierade svar på frågeformuläret.

Källa: klagandens verifierade svar på frågeformuläret.

| (175) | Unionsindustrins tillverkningsvolym var relativt stabil fram till 2018 och sjönk sedan med 14,4 % under 2019 jämfört med 2018 och med 5,4 % under undersökningsperioden jämfört med 2019. Denna nedgång i tillverkningsvolym sammanföll med den plötsliga ökning av importvolymen och sänkning av importpriserna som konstaterades 2019, vilket tabellerna 2 och 3 ovan visar. Totalt sett minskade tillverkningsvolymen med 19 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(175)

Unionsindustrins tillverkningsvolym var relativt stabil fram till 2018 och sjönk sedan med 14,4 % under 2019 jämfört med 2018 och med 5,4 % under undersökningsperioden jämfört med 2019. Denna nedgång i tillverkningsvolym sammanföll med den plötsliga ökning av importvolymen och sänkning av importpriserna som konstaterades 2019, vilket tabellerna 2 och 3 ovan visar. Totalt sett minskade tillverkningsvolymen med 19 % under skadeundersökningsperioden.

| (176) | Tillverkningskapaciteten var så gott som konstant under skadeundersökningsperioden. Den sjönk något under undersökningsperioden, bland annat på grund av en olycka i en av unionstillverkarnas anläggningar i januari 2020 (8). |
| --- | --- |

(176)

Tillverkningskapaciteten var så gott som konstant under skadeundersökningsperioden. Den sjönk något under undersökningsperioden, bland annat på grund av en olycka i en av unionstillverkarnas anläggningar i januari 2020 (8).

8

| (177) | Kapacitetsutnyttjandet återspeglade trenden för tillverkningsvolymen och sjönk med 13 procentenheter under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(177)

Kapacitetsutnyttjandet återspeglade trenden för tillverkningsvolymen och sjönk med 13 procentenheter under skadeundersökningsperioden.

4.5.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

Försäljningsvolym och marknadsandel

| (178) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:










  Tabell 5


  Försäljningsvolym och marknadsandel |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperiod |
| Total försäljningsvolym på unionsmarknaden – både fri och företagsintern försäljning (ton) | 1 106 652 | 1 105 241 | 972 515 | 889 779 |
| Index | 100 | 100 | 88 | 80 |
| Marknadsandel (%) | 65,6 | 62,6 | 55,4 | 54,8 |
| Index | 100 | 95 | 84 | 84 |
| Försäljning på företagsintern marknad (ton) | 164 452 | 163 791 | 140 637 | 119 102 |
| Index | 100 | 100 | 86 | 72 |
| Marknadsandel av försäljning på företagsintern marknad | 9,7 | 9,3 | 8,0 | 7,3 |
| Index | 100 | 95 | 82 | 75 |
| Försäljning på den fria marknaden (ton) | 942 200 | 941 449 | 831 878 | 770 677 |
| Index | 100 | 100 | 88 | 82 |
| Marknadsandel för försäljning på den öppna marknaden (%) | 61,9 | 58,8 | 51,5 | 51,2 |
| Index | | | 83 | 83 |
| Källa: Eurostat, klagandens verifierade svar på frågeformuläret. |

(178)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 5

Tabell 5

Försäljningsvolym och marknadsandel

Försäljningsvolym och marknadsandel

2017

2017

2018

2019

Undersökningsperiod

Total försäljningsvolym på unionsmarknaden – både fri och företagsintern försäljning (ton)

1 106 652

1 105 241

972 515

889 779

Index

Index

100

100

100

100

88

88

80

80

Marknadsandel (%)

65,6

62,6

55,4

54,8

Index

Index

100

100

95

95

84

84

84

84

Försäljning på företagsintern marknad (ton)

164 452

163 791

140 637

119 102

Index

Index

100

100

100

100

86

86

72

72

Marknadsandel av försäljning på företagsintern marknad

9,7

9,3

8,0

7,3

Index

Index

100

100

95

95

82

82

75

75

Försäljning på den fria marknaden (ton)

942 200

941 449

831 878

770 677

Index

Index

100

100

100

100

88

88

82

82

Marknadsandel för försäljning på den öppna marknaden (%)

61,9

58,8

51,5

51,2

Index

Index

83

83

83

83

Källa: Eurostat, klagandens verifierade svar på frågeformuläret.

Källa: Eurostat, klagandens verifierade svar på frågeformuläret.

| (179) | Den totala försäljningen i unionen sjönk med 20 % under skadeundersökningsperioden. Denna nedgång, som började under 2019, skedde mot en bakgrund av en samtidig avsevärd ökning av importvolymen från de berörda länderna. |
| --- | --- |

(179)

Den totala försäljningen i unionen sjönk med 20 % under skadeundersökningsperioden. Denna nedgång, som började under 2019, skedde mot en bakgrund av en samtidig avsevärd ökning av importvolymen från de berörda länderna.

| (180) | Försäljningen på den företagsinterna marknaden sjönk också med 28 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(180)

Försäljningen på den företagsinterna marknaden sjönk också med 28 % under skadeundersökningsperioden.

| (181) | Under hela skadeundersökningsperioden sjönk unionsindustrins totala försäljning på den fria marknaden med 18 %. Trenden för unionsindustrins totala försäljning innebar att unionsindustrin förlorade marknadsandelar med 8,3 procentenheter, från 55,8 % år 2017 till 47,5 % under undersökningsperioden. under samma period ökade de berörda länderna sina marknadsandelar från 31,6 % år 2017 till 44,1 % under undersökningsperioden, det vill säga en ökning med över 12,5 procentenheter så som anges i skäl 161. |
| --- | --- |

(181)

Under hela skadeundersökningsperioden sjönk unionsindustrins totala försäljning på den fria marknaden med 18 %. Trenden för unionsindustrins totala försäljning innebar att unionsindustrin förlorade marknadsandelar med 8,3 procentenheter, från 55,8 % år 2017 till 47,5 % under undersökningsperioden. under samma period ökade de berörda länderna sina marknadsandelar från 31,6 % år 2017 till 44,1 % under undersökningsperioden, det vill säga en ökning med över 12,5 procentenheter så som anges i skäl 161.

4.5.2.3   Tillväxt

Tillväxt

| (182) | De ovannämnda siffrorna för tillverkning, försäljningsvolym och marknadsandelar visar att unionsindustrin under skadeundersökningsperioden inte hade möjlighet att växa i vare sig absoluta tal eller i förhållande till förbrukningen. |
| --- | --- |

(182)

De ovannämnda siffrorna för tillverkning, försäljningsvolym och marknadsandelar visar att unionsindustrin under skadeundersökningsperioden inte hade möjlighet att växa i vare sig absoluta tal eller i förhållande till förbrukningen.

4.5.2.4   Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

| (183) | Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:










  Tabell 6


  Sysselsättning och produktivitet |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperiod |
| Antal anställda | 91 | 91 | 88 | 84 |
| Index | 100 | 100 | 97 | 92 |
| Produktivitet (ton/anställd) | 12 868 | 12 907 | 11 372 | 11 159 |
| Index | 100 | 100 | 88 | 87 |
| Källa: klagandens verifierade svar på frågeformuläret. |

(183)

Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 6

Tabell 6

Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

2017

2018

2019

Undersökningsperiod

Antal anställda

91

91

88

84

Index

Index

100

100

100

100

97

97

92

92

Produktivitet (ton/anställd)

12 868

12 907

11 372

11 159

Index

Index

100

100

100

100

88

88

87

87

Källa: klagandens verifierade svar på frågeformuläret.

Källa: klagandens verifierade svar på frågeformuläret.

| (184) | Med tanke på de försämrade marknadsförhållandena sjönk antalet anställda i unionsindustrins med 8 % under skadeundersökningsperioden. Vidare minskade tillverkningen ytterligare och produktiviteten sjönk med 13 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(184)

Med tanke på de försämrade marknadsförhållandena sjönk antalet anställda i unionsindustrins med 8 % under skadeundersökningsperioden. Vidare minskade tillverkningen ytterligare och produktiviteten sjönk med 13 % under skadeundersökningsperioden.

4.5.2.5   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (185) | Alla dumpningsmarginaler låg över miniminivån. De faktiska dumpningsmarginalerna påverkade unionsindustrin i stor utsträckning, på grund av volymen av och priserna på importen från de berörda länderna och den höga priskänsligheten hos den berörda produkten. |
| --- | --- |

(185)

Alla dumpningsmarginaler låg över miniminivån. De faktiska dumpningsmarginalerna påverkade unionsindustrin i stor utsträckning, på grund av volymen av och priserna på importen från de berörda länderna och den höga priskänsligheten hos den berörda produkten.

| (186) | Detta är den första antidumpningsundersökning som gäller den berörda produkten. Därför fanns inga tillgängliga uppgifter för att bedöma verkningarna av eventuell tidigare dumpning. |
| --- | --- |

(186)

Detta är den första antidumpningsundersökning som gäller den berörda produkten. Därför fanns inga tillgängliga uppgifter för att bedöma verkningarna av eventuell tidigare dumpning.

4.5.3   Mikroekonomiska indikatorer (9)

Mikroekonomiska indikatorer

9

4.5.3.1   Priser och faktorer som påverkar priserna

Priser och faktorer som påverkar priserna

| (187) | Det vägda genomsnittliga försäljningspriset för de unionstillverkare som ingår i urvalet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades under skadeundersökningsperioden på följande sätt:










  Tabell 7


  Försäljningspriser i unionen |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperiod |
| Medelvärde av försäljningspris per enhet i unionen på den totala marknaden (euro/ton) | [688–841] | [722–882] | [509–622] | [418 –511] |
| Index | 100 | 105 | 74 | 61 |
| Medelvärde av försäljningspris per enhet på den företagsinterna marknaden (euro/ton) | [652–796] | [706–862] | [509–623] | [446–545] |
| Index | 100 | 108 | 78 | 68 |
| Medelvärde av försäljningspris per enhet på den fria marknaden (euro/ton) | [688–841] | [722–883] | [508–620] | [415–507] |
| Index | 100 | 105 | 74 | 60 |
| Tillverkningskostnad per enhet (euro/ton) | [552–675] | [568–694] | [557–681] | [478–584] |
| Index | 100 | 103 | 101 | 87 |
| Källa: Unionstillverkare som ingår i urvalet. |

(187)

Det vägda genomsnittliga försäljningspriset för de unionstillverkare som ingår i urvalet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades under skadeundersökningsperioden på följande sätt:

Tabell 7

Tabell 7

Försäljningspriser i unionen

Försäljningspriser i unionen

2017

2018

2019

Undersökningsperiod

Medelvärde av försäljningspris per enhet i unionen på den totala marknaden (euro/ton)

[688–841]

[722–882]

[509–622]

[418 –511]

Index

Index

100

100

105

105

74

74

61

61

Medelvärde av försäljningspris per enhet på den företagsinterna marknaden (euro/ton)

[652–796]

[706–862]

[509–623]

[446–545]

Index

Index

100

100

108

108

78

78

68

68

Medelvärde av försäljningspris per enhet på den fria marknaden (euro/ton)

[688–841]

[722–883]

[508–620]

[415–507]

Index

Index

100

100

105

105

74

74

60

60

Tillverkningskostnad per enhet (euro/ton)

[552–675]

[568–694]

[557–681]

[478–584]

Index

Index

100

100

103

103

101

101

87

87

Källa: Unionstillverkare som ingår i urvalet.

Källa: Unionstillverkare som ingår i urvalet.

| (188) | Medelvärdet av unionstillverkarnas försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder på den fria marknaden sjönk med 40 % under skadeundersökningsperioden. Det största prisfallet från ett år till nästa inträffade 2019, då lågprisimporten från de berörda länderna ökade med 38 % och förbrukningen var i stort sett konstant. |
| --- | --- |

(188)

Medelvärdet av unionstillverkarnas försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder på den fria marknaden sjönk med 40 % under skadeundersökningsperioden. Det största prisfallet från ett år till nästa inträffade 2019, då lågprisimporten från de berörda länderna ökade med 38 % och förbrukningen var i stort sett konstant.

| (189) | Tillverkningskostnaden per enhet för de tillverkare som ingår i urvalet var ganska stabil under perioden 2017–2019, varefter den sjönk under undersökningsperioden, om än långsammare än försäljningspriset, i huvudsak beroende på den lägre kostnaden för etylen som är den viktigaste råvaran vid tillverkning av MEG. |
| --- | --- |

(189)

Tillverkningskostnaden per enhet för de tillverkare som ingår i urvalet var ganska stabil under perioden 2017–2019, varefter den sjönk under undersökningsperioden, om än långsammare än försäljningspriset, i huvudsak beroende på den lägre kostnaden för etylen som är den viktigaste råvaran vid tillverkning av MEG.

| (190) | Detta visar på den betydande prispress som blev följden av den plötsliga ökningen av importvolymen till dumpade priser från de berörda länderna. |
| --- | --- |

(190)

Detta visar på den betydande prispress som blev följden av den plötsliga ökningen av importvolymen till dumpade priser från de berörda länderna.

4.5.3.2   Personalkostnader

Personalkostnader

| (191) | Medelvärdet av personalkostnaderna hos de unionstillverkare som ingår i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:










  Tabell 8


  Medelvärde av personalkostnader per anställd |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperiod |
| Medelvärde av personalkostnad per anställd (euro) | [94 277 –115 227 ] | [95 581 –116 821 ] | [100 232 –122 506 ] | [98 732 –120 672 ] |
| Index | 100 | 101 | 106 | 105 |
| Källa: Unionstillverkare som ingår i urvalet. |

(191)

Medelvärdet av personalkostnaderna hos de unionstillverkare som ingår i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Tabell 8

Medelvärde av personalkostnader per anställd

Medelvärde av personalkostnader per anställd

2017

2018

2019

Undersökningsperiod

Medelvärde av personalkostnad per anställd (euro)

[94 277 –115 227 ]

[95 581 –116 821 ]

[100 232 –122 506 ]

[98 732 –120 672 ]

Index

Index

100

100

101

101

106

106

105

105

Källa: Unionstillverkare som ingår i urvalet.

Källa: Unionstillverkare som ingår i urvalet.

| (192) | Medelvärdet av personalkostnaderna per anställd för de unionstillverkare som ingår i urvalet steg med 5 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen beror i huvudsak på inflationen och på en liten årlig löneökning för anställda inom kemisk industri. |
| --- | --- |

(192)

Medelvärdet av personalkostnaderna per anställd för de unionstillverkare som ingår i urvalet steg med 5 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen beror i huvudsak på inflationen och på en liten årlig löneökning för anställda inom kemisk industri.

4.5.3.3   Lagerhållning

Lagerhållning

| (193) | Lagernivåerna för de unionstillverkare som ingår i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:










  Tabell 9


  Lagerhållning |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperiod |
| Utgående lager (ton) | [12 167 –14 871 ] | [29 408 –35 944 ] | [16 833 –20 573 ] | [17 231 –21 060 ] |
| Index | 100 | 242 | 138 | 142 |
| Utgående lager som procentandel av tillverkningen (%) | [1,7–2,0] | [4,0–4,9] | [2,6–3,2] | [2,7–3,3] |
| Index | 100 | 239 | 155 | 162 |
| Källa: Unionstillverkare som ingår i urvalet. |

(193)

Lagernivåerna för de unionstillverkare som ingår i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Tabell 9

Lagerhållning

Lagerhållning

2017

2018

2019

Undersökningsperiod

Utgående lager (ton)

[12 167 –14 871 ]

[29 408 –35 944 ]

[16 833 –20 573 ]

[17 231 –21 060 ]

Index

Index

100

100

242

242

138

138

142

142

Utgående lager som procentandel av tillverkningen (%)

[1,7–2,0]

[4,0–4,9]

[2,6–3,2]

[2,7–3,3]

Index

Index

100

100

239

239

155

155

162

162

Källa: Unionstillverkare som ingår i urvalet.

Källa: Unionstillverkare som ingår i urvalet.

| (194) | De utgående lagernivåerna för de unionstillverkare som ingår i urvalet ökade med 42 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(194)

De utgående lagernivåerna för de unionstillverkare som ingår i urvalet ökade med 42 % under skadeundersökningsperioden.

| (195) | Lagren som procentandel av tillverkningen ökade också med 62 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(195)

Lagren som procentandel av tillverkningen ökade också med 62 % under skadeundersökningsperioden.

4.5.3.4   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (196) | Lönsamheten, kassaflödet, investeringarna och räntabiliteten för de unionstillverkare som ingår i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:










  Tabell 10


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperiod |
| Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (procent av försäljningsomsättningen) | [16,7–20,5] | [18,6–22,7] | [- 8,3 – -10,2] | [-10,8 – -13,2] |
| Index | 100 | 111 | -50 | -64 |
| Kassaflöde (tusen euro) | [60 866 –74 392 ] | [60 197 –73 574 ] | [-7 005 – -8 562 ] | [-16 409 – -20 056 ] |
| Index | 100 | 99 | -12 | -27 |
| Investeringar (tusen euro) | [5 613 –6 860 ] | [1 316 –1 609 ] | [1 926 –2 354 ] | [2 055 –2 512 ] |
| Index | 100 | 23 | 34 | 37 |
| Räntabilitet (procent) | [177–216] | [194–237] | [-34–-41] | [-27–-34] |
| Index | 100 | 110 | -19 | -16 |
| Källa: Unionstillverkare som ingår i urvalet. |

(196)

Lönsamheten, kassaflödet, investeringarna och räntabiliteten för de unionstillverkare som ingår i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Tabell 10

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

2017

2018

2019

Undersökningsperiod

Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (procent av försäljningsomsättningen)

[16,7–20,5]

[18,6–22,7]

[- 8,3 – -10,2]

[-10,8 – -13,2]

Index

Index

100

100

111

111

-50

-50

-64

-64

Kassaflöde (tusen euro)

[60 866 –74 392 ]

[60 197 –73 574 ]

[-7 005 – -8 562 ]

[-16 409 – -20 056 ]

Index

100

100

99

99

-12

-12

-27

-27

Investeringar (tusen euro)

[5 613 –6 860 ]

[1 316 –1 609 ]

[1 926 –2 354 ]

[2 055 –2 512 ]

Index

Index

100

100

23

23

34

34

37

37

Räntabilitet (procent)

[177–216]

[194–237]

[-34–-41]

[-27–-34]

Index

Index

100

100

110

110

-19

-19

-16

-16

Källa: Unionstillverkare som ingår i urvalet.

Källa: Unionstillverkare som ingår i urvalet.

| (197) | Kommissionen har fastställt lönsamheten för de unionstillverkare som ingår i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen som en procentandel av omsättningen för denna försäljning. Lönsamheten försämrades dramatiskt under skadeundersökningsperioden, med början 2019 på grund av den utveckling av genomsnittliga försäljningspriser och tillverkningskostnader som beskrivs i skälen 188 och 189. Under trycket av de stora importvolymerna från de berörda länderna måste unionsindustrin sänka försäljningspriset till betydligt under tillverkningskostnaden, och på så sätt dra på sig avsevärda förluster på mellan 10,8 % och 13,2 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(197)

Kommissionen har fastställt lönsamheten för de unionstillverkare som ingår i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen som en procentandel av omsättningen för denna försäljning. Lönsamheten försämrades dramatiskt under skadeundersökningsperioden, med början 2019 på grund av den utveckling av genomsnittliga försäljningspriser och tillverkningskostnader som beskrivs i skälen 188 och 189. Under trycket av de stora importvolymerna från de berörda länderna måste unionsindustrin sänka försäljningspriset till betydligt under tillverkningskostnaden, och på så sätt dra på sig avsevärda förluster på mellan 10,8 % och 13,2 % under undersökningsperioden.

| (198) | Nettokassaflödet är ett mått på unionstillverkarnas förmåga att självfinansiera sin verksamhet. Trenden för nettokassaflödet har i stort sett utvecklats i linje med lönsamhetstrenden. Fram till 2018 genererade de unionstillverkare som ingår i urvalet positiva kassaflöden, medan de från 2019 och framåt har rapporterat allt mer negativa kassanetton. Totalt sett sjönk kassaflödet med 127 % under skadeundersökningsperioden. Detta är ett allvarligt hot mot unionsindustrins förmåga att finansiera sin verksamhet. |
| --- | --- |

(198)

Nettokassaflödet är ett mått på unionstillverkarnas förmåga att självfinansiera sin verksamhet. Trenden för nettokassaflödet har i stort sett utvecklats i linje med lönsamhetstrenden. Fram till 2018 genererade de unionstillverkare som ingår i urvalet positiva kassaflöden, medan de från 2019 och framåt har rapporterat allt mer negativa kassanetton. Totalt sett sjönk kassaflödet med 127 % under skadeundersökningsperioden. Detta är ett allvarligt hot mot unionsindustrins förmåga att finansiera sin verksamhet.

| (199) | Investeringarna sjönk också med 67 % under skadeundersökningsperioden. Så gott som alla investeringar gjordes för att ersätta föråldrad fast egendom. Investeringarna med syfte att höja kapaciteten eller förbättra effektiviteten var marginella och återspeglar marknadsutsikterna i ljuset av sjunkande marknadsandel och lönsamhet. |
| --- | --- |

(199)

Investeringarna sjönk också med 67 % under skadeundersökningsperioden. Så gott som alla investeringar gjordes för att ersätta föråldrad fast egendom. Investeringarna med syfte att höja kapaciteten eller förbättra effektiviteten var marginella och återspeglar marknadsutsikterna i ljuset av sjunkande marknadsandel och lönsamhet.

| (200) | Räntabiliteten är vinsten i procent av investeringarnas bokförda nettovärde. Den ökade något under 2018 och föll sedan abrupt till negativa värden under återstoden av skadeundersökningsperioden, vilket återspeglar lönsamhetstrenden. |
| --- | --- |

(200)

Räntabiliteten är vinsten i procent av investeringarnas bokförda nettovärde. Den ökade något under 2018 och föll sedan abrupt till negativa värden under återstoden av skadeundersökningsperioden, vilket återspeglar lönsamhetstrenden.

| (201) | De tre unionstillverkare som ingår i urvalet hör till stora företagsgrupper, och därför är deras förmåga att skaffa kapital bättre än hos fristående företag i en likartad ekonomisk situation. Men med deras så snabbt försämrade ekonomiska situation kan deras framtida kapitalanskaffningsförmåga uppenbart ifrågasättas. |
| --- | --- |

(201)

De tre unionstillverkare som ingår i urvalet hör till stora företagsgrupper, och därför är deras förmåga att skaffa kapital bättre än hos fristående företag i en likartad ekonomisk situation. Men med deras så snabbt försämrade ekonomiska situation kan deras framtida kapitalanskaffningsförmåga uppenbart ifrågasättas.

4.5.4   Slutsats om skada

Slutsats om skada

| (202) | Importvolymen från de berörda länderna ökade med 38 % under skadeundersökningsperioden. Med tanke på att förbrukningen i unionen är ganska stabil ökade importen från de berörda länderna deras marknadsandel från 31,6 % 2017 till 44,1 % under undersökningsperioden. Denna ökning av marknadsandelar skedde till förfång för unionsindustrin, som förlorade 10,7 procentenheter av dess marknadsandel på den fria marknaden. |
| --- | --- |

(202)

Importvolymen från de berörda länderna ökade med 38 % under skadeundersökningsperioden. Med tanke på att förbrukningen i unionen är ganska stabil ökade importen från de berörda länderna deras marknadsandel från 31,6 % 2017 till 44,1 % under undersökningsperioden. Denna ökning av marknadsandelar skedde till förfång för unionsindustrin, som förlorade 10,7 procentenheter av dess marknadsandel på den fria marknaden.

| (203) | De berörda ländernas andel av unionsmarknaden kunde växa tack vare en betydande prispress, eftersom importen från de berörda länderna under undersökningsperioden i genomsnitt var [12–15] % lägre än unionsindustrins kostnader. Importpriserna från de berörda länderna sjönk med 35 % under skadeundersökningsperioden. För att bibehålla rimliga marknadsandelar och tillverkningsvolymer på ekonomiska nivåer hade unionsindustrin inget annat val än att också sänka sina priser. Även om också tillverkningskostnaderna sjönk på grund av det sjunkande priset på etylen var den prispress som importen utövade så stark att den tvingade unionsindustrin att sänka priserna under tillverkningskostnaden, och därigenom ådra sig avsevärda förluster fram till undersökningsperiodens slut. |
| --- | --- |

(203)

De berörda ländernas andel av unionsmarknaden kunde växa tack vare en betydande prispress, eftersom importen från de berörda länderna under undersökningsperioden i genomsnitt var [12–15] % lägre än unionsindustrins kostnader. Importpriserna från de berörda länderna sjönk med 35 % under skadeundersökningsperioden. För att bibehålla rimliga marknadsandelar och tillverkningsvolymer på ekonomiska nivåer hade unionsindustrin inget annat val än att också sänka sina priser. Även om också tillverkningskostnaderna sjönk på grund av det sjunkande priset på etylen var den prispress som importen utövade så stark att den tvingade unionsindustrin att sänka priserna under tillverkningskostnaden, och därigenom ådra sig avsevärda förluster fram till undersökningsperiodens slut.

| (204) | På grund av denna marknadssituation uppvisade alla huvudsakliga makroekonomiska skadeindikatorer en negativ trend under skadeundersökningsperioden. Tillverkningsvolymen och försäljningsvolymen på den fria marknaden sjönk med 19 % respektive 18 %. Sysselsättningen och produktiviteten sjönk med 7 % respektive 13 %. |
| --- | --- |

(204)

På grund av denna marknadssituation uppvisade alla huvudsakliga makroekonomiska skadeindikatorer en negativ trend under skadeundersökningsperioden. Tillverkningsvolymen och försäljningsvolymen på den fria marknaden sjönk med 19 % respektive 18 %. Sysselsättningen och produktiviteten sjönk med 7 % respektive 13 %.

| (205) | De makroekonomiska indikatorerna försämrades också på liknande sätt. Medelvärdet av unionstillverkarnas försäljningspriser per enhet till icke-närstående kunder på den fria marknaden sjönk med 40 % under skadeundersökningsperioden, medan deras kostnader bara sjönk med 13 %, vilket medförde en uttalad lönsamhetsförsämring, från vinster mellan 16,7 % och 20,5 % år 2017 till förluster mellan 10,8 % och 13,2 % under undersökningsperioden. De utgående lagren ökade med 42 %. Kassaflöde och investeringar sjönk med 127 % respektive 63 %. |
| --- | --- |

(205)

De makroekonomiska indikatorerna försämrades också på liknande sätt. Medelvärdet av unionstillverkarnas försäljningspriser per enhet till icke-närstående kunder på den fria marknaden sjönk med 40 % under skadeundersökningsperioden, medan deras kostnader bara sjönk med 13 %, vilket medförde en uttalad lönsamhetsförsämring, från vinster mellan 16,7 % och 20,5 % år 2017 till förluster mellan 10,8 % och 13,2 % under undersökningsperioden. De utgående lagren ökade med 42 %. Kassaflöde och investeringar sjönk med 127 % respektive 63 %.

| (206) | Mot denna bakgrund drar kommissionen i detta skede slutsatsen att unionsindustrin har lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(206)

Mot denna bakgrund drar kommissionen i detta skede slutsatsen att unionsindustrin har lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

| (207) | CPME hävdade att uppgifterna efter undersökningsperioden visade att unionsindustrin återhämtade sig från den skada som den påstås ha lidit under första halvåret 2020 eftersom priserna på MEG ökade under perioden juli–november 2020. |
| --- | --- |

(207)

CPME hävdade att uppgifterna efter undersökningsperioden visade att unionsindustrin återhämtade sig från den skada som den påstås ha lidit under första halvåret 2020 eftersom priserna på MEG ökade under perioden juli–november 2020.

| (208) | Sådana uppgifter faller utanför undersökningsperioden och är under alla förhållanden alltför fragmentarisk för några slutsatser om eventuell skadevållande dumpning. De avvisades därför. |
| --- | --- |

(208)

Sådana uppgifter faller utanför undersökningsperioden och är under alla förhållanden alltför fragmentarisk för några slutsatser om eventuell skadevållande dumpning. De avvisades därför.

5   ORSAKSSAMBAND

| (209) | I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen har kommissionen undersökt om den dumpade importen från de berörda länderna har vållat unionsindustrin väsentlig skada. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen har kommissionen också undersökt om andra kända faktorer samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada. Kommissionen har säkerställt att all skada som eventuellt har vållats av andra faktorer än den dumpade importen från de berörda länderna inte har tillskrivits den dumpade importen. Det rör sig om följande faktorer: import från tredjeländer, unionsindustrins exportprestationer, företagsintern försäljning, andra mer lönsamma produkter än MEG, nedskrivningskostnader, råvarukostnad/bristande konkurrenskraft, covid-19-pandemin, MEG som globalt handlad förnödenhet, oljepris, ”handelskrig” mellan USA och Kina, global prisnedgång under skadeundersökningsperioden, självförvållad skada och import av PET till unionen. |
| --- | --- |

(209)

I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen har kommissionen undersökt om den dumpade importen från de berörda länderna har vållat unionsindustrin väsentlig skada. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen har kommissionen också undersökt om andra kända faktorer samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada. Kommissionen har säkerställt att all skada som eventuellt har vållats av andra faktorer än den dumpade importen från de berörda länderna inte har tillskrivits den dumpade importen. Det rör sig om följande faktorer: import från tredjeländer, unionsindustrins exportprestationer, företagsintern försäljning, andra mer lönsamma produkter än MEG, nedskrivningskostnader, råvarukostnad/bristande konkurrenskraft, covid-19-pandemin, MEG som globalt handlad förnödenhet, oljepris, ”handelskrig” mellan USA och Kina, global prisnedgång under skadeundersökningsperioden, självförvållad skada och import av PET till unionen.

5.1   Verkningar av den dumpade importen

Verkningar av den dumpade importen

| (210) | Importvolymen från de berörda länderna ökade med 38 % under skadeundersökningsperioden, vilket ökade deras marknadsandel från 31,6 % år 2017 till 44,1 % under undersökningsperioden. Utvecklingen skedde trots att förbrukningen var ganska stabil under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(210)

Importvolymen från de berörda länderna ökade med 38 % under skadeundersökningsperioden, vilket ökade deras marknadsandel från 31,6 % år 2017 till 44,1 % under undersökningsperioden. Utvecklingen skedde trots att förbrukningen var ganska stabil under skadeundersökningsperioden.

| (211) | Importpriserna från de berörda länderna sjönk med i medeltal 35 % under skadeundersökningsperioden, med 41 % från USA och med 33 % från Saudiarabien. Denna nedgång hos försäljningspriserna var särskilt tydlig under 2019, när samtidigt importvolymen från de berörda länderna ökade med 46 % jämfört med 2017. Under undersökningsperioden underbjöd importen från de berörda länderna unionsindustrins priser med i medeltal [7,6–9,3] % och låg i medeltal [12–15] % lägre än unionsindustrins kostnader. |
| --- | --- |

(211)

Importpriserna från de berörda länderna sjönk med i medeltal 35 % under skadeundersökningsperioden, med 41 % från USA och med 33 % från Saudiarabien. Denna nedgång hos försäljningspriserna var särskilt tydlig under 2019, när samtidigt importvolymen från de berörda länderna ökade med 46 % jämfört med 2017. Under undersökningsperioden underbjöd importen från de berörda länderna unionsindustrins priser med i medeltal [7,6–9,3] % och låg i medeltal [12–15] % lägre än unionsindustrins kostnader.

| (212) | Det står klart att den stora importökningen till sjunkande priser spelade en betydande roll vid den snabba försämringen av unionsindustrins ekonomiska indikatorer. MEG är en homogen förnödenhet som säljs till kunder så gott som uteslutande efter priset. Därför kan också en liten prisskillnad få betydande följder. |
| --- | --- |

(212)

Det står klart att den stora importökningen till sjunkande priser spelade en betydande roll vid den snabba försämringen av unionsindustrins ekonomiska indikatorer. MEG är en homogen förnödenhet som säljs till kunder så gott som uteslutande efter priset. Därför kan också en liten prisskillnad få betydande följder.

| (213) | I alla händelser, och oberoende av ett eventuellt prisunderskridande, konstaterade kommissionen att den dumpade importen pressade unionstillverkarnas priser ned till en nivå där de led betydande förluster. Fastän den genomsnittliga kostnaden per enhet sjönk med 13 % i unionsindustrin under skadeundersökningsperioden räckte detta inte för att uppväga verkningarna av den kraftiga prisnedgång som den dumpade importen orsakade. Medelvärdet av unionstillverkarnas försäljningspriser per enhet till icke-närstående kunder på den fria marknaden sjönk med 40 % under skadeundersökningsperioden; en mycket kraftigare uttalad nedgång jämfört med kostnaderna. Resultat blev att unionsindustrin, som hade redovisat vinst innan den dumpade importen anlände, blev starkt olönsam från och med 2019 och redovisade förluster på mellan 8,3 % och 10,2 % under 2019 och mellan 10,8 % och 13,2 % under undersökningsperioden. Dessa betydande förluster ifrågasätter affärsmässigheten av att över huvud taget fortsätta unionsindustrins verksamhet. |
| --- | --- |

(213)

I alla händelser, och oberoende av ett eventuellt prisunderskridande, konstaterade kommissionen att den dumpade importen pressade unionstillverkarnas priser ned till en nivå där de led betydande förluster. Fastän den genomsnittliga kostnaden per enhet sjönk med 13 % i unionsindustrin under skadeundersökningsperioden räckte detta inte för att uppväga verkningarna av den kraftiga prisnedgång som den dumpade importen orsakade. Medelvärdet av unionstillverkarnas försäljningspriser per enhet till icke-närstående kunder på den fria marknaden sjönk med 40 % under skadeundersökningsperioden; en mycket kraftigare uttalad nedgång jämfört med kostnaderna. Resultat blev att unionsindustrin, som hade redovisat vinst innan den dumpade importen anlände, blev starkt olönsam från och med 2019 och redovisade förluster på mellan 8,3 % och 10,2 % under 2019 och mellan 10,8 % och 13,2 % under undersökningsperioden. Dessa betydande förluster ifrågasätter affärsmässigheten av att över huvud taget fortsätta unionsindustrins verksamhet.

5.2   Verkningar av andra faktorer

Verkningar av andra faktorer

5.2.1   Import från tredjeländer

Import från tredjeländer

| (214) | Importvolymen från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:











  Tabell 11


  Import från tredjeländer |
| --- | --- |
| Land | | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperiod |
| Ryssland | Volym (ton) | 20 295 | 10 113 | 14 494 | 20 126 |
| | Index | 100 | 50 | 71 | 99 |
| | Marknadsandel (%) | 1,3 | 0,6 | 0,9 | 1,3 |
| | Medelpris (euro/ton) | 727 | 810 | 527 | 394 |
| | Index | 100 | 111 | 72 | 54 |
| Kuwait | Volym (ton) | 0 | 11 820 | 15 767 | 9 319 |
| | Index | | 100 | 133 | 79 |
| | Marknadsandel (%) | 0,0 | 0,7 | 1,0 | 0,6 |
| | Medelpris (euro/ton) | | 492 | 358 | 320 |
| | Index | | 100 | 73 | 65 |
| Övriga tredjeländer | Volym (ton) | 78 707 | 63 725 | 49 400 | 41 110 |
| | Index | 100 | 81 | 63 | 52 |
| | Marknadsandel (%) | 5,2 | 4,0 | 3,1 | 2,7 |
| | Medelpris (euro/ton) | 778 | 878 | 670 | 571 |
| | Index | 100 | 113 | 86 | 73 |
| Sammanlagt för alla tredjeländer utom de berörda länderna | Volym (ton) | 99 002 | 85 658 | 79 661 | 70 556 |
| | Index | 100 | 87 | 80 | 71 |
| | Marknadsandel (%) | 6,5 | 5,3 | 4,9 | 4,7 |
| | Medelpris (euro/ton) | 768 | 817 | 582 | 487 |
| | Index | 100 | 106 | 76 | 63 |
| Källa: Eurostat. |

(214)

Importvolymen från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 11

Tabell 11

Import från tredjeländer

Import från tredjeländer

Land

2017

2018

2019

Undersökningsperiod

Ryssland

Volym (ton)

20 295

10 113

14 494

20 126

Index

Index

100

100

50

50

71

71

99

99

Marknadsandel (%)

1,3

0,6

0,9

1,3

Medelpris (euro/ton)

727

810

527

394

Index

Index

100

100

111

111

72

72

54

54

Kuwait

Volym (ton)

0

11 820

15 767

9 319

Index

Index

100

100

133

133

79

79

Marknadsandel (%)

0,0

0,7

1,0

0,6

Medelpris (euro/ton)

492

358

320

Index

Index

100

100

73

73

65

65

Övriga tredjeländer

Volym (ton)

78 707

63 725

49 400

41 110

Index

Index

100

100

81

81

63

63

52

52

Marknadsandel (%)

5,2

4,0

3,1

2,7

Medelpris (euro/ton)

778

878

670

571

Index

Index

100

100

113

113

86

86

73

73

Sammanlagt för alla tredjeländer utom de berörda länderna

Volym (ton)

99 002

85 658

79 661

70 556

Index

Index

100

100

87

87

80

80

71

71

Marknadsandel (%)

6,5

5,3

4,9

4,7

Medelpris (euro/ton)

768

817

582

487

Index

Index

100

100

106

106

76

76

63

63

Källa: Eurostat.

Källa: Eurostat.

| (215) | Importen från de berörda länderna svarade för omkring 90 % av den totala importen i unionen under 2019 och under undersökningsperioden. Importen från Ryssland och Kuwait utgjorde 2,7 % respektive 1,3 % av den totala importen i unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(215)

Importen från de berörda länderna svarade för omkring 90 % av den totala importen i unionen under 2019 och under undersökningsperioden. Importen från Ryssland och Kuwait utgjorde 2,7 % respektive 1,3 % av den totala importen i unionen under undersökningsperioden.

| (216) | Importen från Ryssland sjönk med 1 % under skadeundersökningsperioden och dess marknadsandel gick ned 2018 och 2019 innan den under undersökningsperioden steg till samma nivå som 2017, det vill säga 1,2 %. Det genomsnittliga importpriset från Ryssland var högre 2017 och 2018 och lägre 2019 och under undersökningsperioden än importpriserna från de berörda länderna. |
| --- | --- |

(216)

Importen från Ryssland sjönk med 1 % under skadeundersökningsperioden och dess marknadsandel gick ned 2018 och 2019 innan den under undersökningsperioden steg till samma nivå som 2017, det vill säga 1,2 %. Det genomsnittliga importpriset från Ryssland var högre 2017 och 2018 och lägre 2019 och under undersökningsperioden än importpriserna från de berörda länderna.

| (217) | Importen från Kuwait sjönk med 21 % mellan 2018 och undersökningsperioden (det förekom inte någon import från Kuwait under 2017) och dess marknadsandel sjönk från 0,7 % till 0,6 % under samma period. Det genomsnittliga importpriserna från Kuwait var lägre än importpriserna från de berörda länderna. |
| --- | --- |

(217)

Importen från Kuwait sjönk med 21 % mellan 2018 och undersökningsperioden (det förekom inte någon import från Kuwait under 2017) och dess marknadsandel sjönk från 0,7 % till 0,6 % under samma period. Det genomsnittliga importpriserna från Kuwait var lägre än importpriserna från de berörda länderna.

| (218) | Importen från övriga tredjeländer och deras marknadsandelar sjönk med nästan hälften under skadeundersökningsperioden till en marknadsandel på 2,7 % under undersökningsperioden. Importpriserna från övriga tredjeländer var högre än importpriserna från de berörda länderna under hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(218)

Importen från övriga tredjeländer och deras marknadsandelar sjönk med nästan hälften under skadeundersökningsperioden till en marknadsandel på 2,7 % under undersökningsperioden. Importpriserna från övriga tredjeländer var högre än importpriserna från de berörda länderna under hela skadeundersökningsperioden.

| (219) | På denna grundval har kommission preliminärt dragit slutsatsen att utvecklingen av importen från övriga länder bara kan ha haft en marginell, om ens någon, påverkan på unionsindustrins situation. |
| --- | --- |

(219)

På denna grundval har kommission preliminärt dragit slutsatsen att utvecklingen av importen från övriga länder bara kan ha haft en marginell, om ens någon, påverkan på unionsindustrins situation.

5.2.2   Unionsindustrins exportresultat

Unionsindustrins exportresultat

| (220) | Unionstillverkarnas exportvolym utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:










  Tabell 12


  Unionsindustrins exportresultat |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperiod |
| Total exportvolym (ton) | 46 427 | 29 730 | 23 329 | 23 743 |
| Index | 100 | 66 | 48 | 53 |
| Medelpris för de unionstillverkare som ingår i urvalet (euro/ton) | [681–833] | [734–898] | [483–590] | [343–419] |
| Index | 100 | 108 | 71 | 50 |
| Källa: Unionstillverkare som ingår i urvalet och klagandens verifierade frågeformulär. |

(220)

Unionstillverkarnas exportvolym utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 12

Tabell 12

Unionsindustrins exportresultat

Unionsindustrins exportresultat

2017

2018

2019

Undersökningsperiod

Total exportvolym (ton)

46 427

29 730

23 329

23 743

Index

Index

100

100

66

66

48

48

53

53

Medelpris för de unionstillverkare som ingår i urvalet (euro/ton)

[681–833]

[734–898]

[483–590]

[343–419]

Index

Index

100

100

108

108

71

71

50

50

Källa: Unionstillverkare som ingår i urvalet och klagandens verifierade frågeformulär.

Källa: Unionstillverkare som ingår i urvalet och klagandens verifierade frågeformulär.

| (221) | Deras export utgjorde i medeltal ungefär 3 % av den totala tillverkningen under både skadeundersökningsperioden och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(221)

Deras export utgjorde i medeltal ungefär 3 % av den totala tillverkningen under både skadeundersökningsperioden och undersökningsperioden.

| (222) | Allt som allt sjönk unionsindustrins export och dess priser med 47 % respektive 50 %. |
| --- | --- |

(222)

Allt som allt sjönk unionsindustrins export och dess priser med 47 % respektive 50 %.

| (223) | Med tanke på exportförsäljningens begränsade och sjunkande andel av unionsindustrins tillverkning har kommissionen preliminärt dragit slutsatsen att exportprestationerna inte har bidragit till den väsentliga skada som unionsindustrin har lidit. |
| --- | --- |

(223)

Med tanke på exportförsäljningens begränsade och sjunkande andel av unionsindustrins tillverkning har kommissionen preliminärt dragit slutsatsen att exportprestationerna inte har bidragit till den väsentliga skada som unionsindustrin har lidit.

| (224) | Mitsubishi Corporation hävdade att unionsindustrins dåliga exportprestationer var orsaken till skadorna för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(224)

Mitsubishi Corporation hävdade att unionsindustrins dåliga exportprestationer var orsaken till skadorna för unionsindustrin.

| (225) | Kommissionen håller inte med om detta. Unionsindustrin är inte exportorienterad eftersom efterfrågan på unionsmarknaden är högre än unionsindustrins tillverkningskapacitet. Unionsindustrin var inte heller exportorienterad under 2017 och 2018 när den redovisade positiva vinster. |
| --- | --- |

(225)

Kommissionen håller inte med om detta. Unionsindustrin är inte exportorienterad eftersom efterfrågan på unionsmarknaden är högre än unionsindustrins tillverkningskapacitet. Unionsindustrin var inte heller exportorienterad under 2017 och 2018 när den redovisade positiva vinster.

5.2.3   Företagsintern försäljning

Företagsintern försäljning

| (226) | Som det framgår av tabell 1 minskade unionsindustrins försäljning till den företagsinterna marknaden med 28 % under skadeundersökningsperioden. Men den utgjorde en relativt liten del av unionsindustrins totala tillverkning, dvs. 12,6 %. |
| --- | --- |

(226)

Som det framgår av tabell 1 minskade unionsindustrins försäljning till den företagsinterna marknaden med 28 % under skadeundersökningsperioden. Men den utgjorde en relativt liten del av unionsindustrins totala tillverkning, dvs. 12,6 %.

| (227) | Med tanke på den företagsinterna marknadens begränsade storlek bidrar dess utveckling inte i någon betydande omfattning till och förklarar inte unionsindustrins försämrade situation. |
| --- | --- |

(227)

Med tanke på den företagsinterna marknadens begränsade storlek bidrar dess utveckling inte i någon betydande omfattning till och förklarar inte unionsindustrins försämrade situation.

5.2.4   Andra mer lönsamma produkter än MEG

Andra mer lönsamma produkter än MEG

| (228) | Flera berörda parter (CPME, Arteco, HELM, Oxyde) hävdade att den skada som unionsindustrin hade lidit berodde på dess beslut att inrikta sig på andra, mer lönsamma, produkter än MEG, eftersom MEG-tillverkarna har kunnat ställa om sin tillverkning från MEG till andra etylenoxidderivat. Det framhölls också att detta beslut hade medfört ökade fasta kostnader per enhet för MEG-tillverkningen. Arteco hävdade därutöver att MEG-tillverkningskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet inte kan betraktas åtskilda från den ökade tillverkningen av etylenoxidderivat i samma tillverkningslinjer. Företaget framhöll vidare att lönsamheten hos MEG inte heller kunde betraktas åtskild från lönsamheten hos etylenoxidderivat. |
| --- | --- |

(228)

Flera berörda parter (CPME, Arteco, HELM, Oxyde) hävdade att den skada som unionsindustrin hade lidit berodde på dess beslut att inrikta sig på andra, mer lönsamma, produkter än MEG, eftersom MEG-tillverkarna har kunnat ställa om sin tillverkning från MEG till andra etylenoxidderivat. Det framhölls också att detta beslut hade medfört ökade fasta kostnader per enhet för MEG-tillverkningen. Arteco hävdade därutöver att MEG-tillverkningskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet inte kan betraktas åtskilda från den ökade tillverkningen av etylenoxidderivat i samma tillverkningslinjer. Företaget framhöll vidare att lönsamheten hos MEG inte heller kunde betraktas åtskild från lönsamheten hos etylenoxidderivat.

| (229) | Undersökningen har inte bekräftat dessa påståenden. Unionsindustrin vidhåller sitt engagemang för att tillverka MEG i unionen. De unionstillverkare som ingår i urvalet tillverkar i själva verket etylen inom gruppen, och förutom att etylenen används internt vid tillverkning av MEG säljs den också till andra kunder. MEG-tillverkarna har alltså tillräcklig tillgång till etylenoxid för att tillverka både tillräckligt med MEG och andra etylenoxidderivat i linje med deras tillverkningskapacitet. Unionsindustrin planerar också att öka sin tillverkningskapacitet för etylenoxid, vilket också framhävdes av flera berörda parter, t-ex- HELM. Unionsindustrin har tvingats minska sin tillverkning av MEG eftersom försäljningspriset var betydligt lägre än tillverkningskostnaden på grund av den prispress som utövades av importen från de berörda länderna. När rättvisa spelregler har återställts på unionsmarknaden kommer unionsindustrin att fortsätta att tillverka MEG i större volymer, så som skedde före uppgången hos importen från de berörda länderna. |
| --- | --- |

(229)

Undersökningen har inte bekräftat dessa påståenden. Unionsindustrin vidhåller sitt engagemang för att tillverka MEG i unionen. De unionstillverkare som ingår i urvalet tillverkar i själva verket etylen inom gruppen, och förutom att etylenen används internt vid tillverkning av MEG säljs den också till andra kunder. MEG-tillverkarna har alltså tillräcklig tillgång till etylenoxid för att tillverka både tillräckligt med MEG och andra etylenoxidderivat i linje med deras tillverkningskapacitet. Unionsindustrin planerar också att öka sin tillverkningskapacitet för etylenoxid, vilket också framhävdes av flera berörda parter, t-ex- HELM. Unionsindustrin har tvingats minska sin tillverkning av MEG eftersom försäljningspriset var betydligt lägre än tillverkningskostnaden på grund av den prispress som utövades av importen från de berörda länderna. När rättvisa spelregler har återställts på unionsmarknaden kommer unionsindustrin att fortsätta att tillverka MEG i större volymer, så som skedde före uppgången hos importen från de berörda länderna.

| (230) | Följaktligen härrör all påverkan på de fasta kostnaderna direkt från de ogynnsamma verkningarna av den dumpade importen, och inte från tillverkningen av etylenoxidderivat. |
| --- | --- |

(230)

Följaktligen härrör all påverkan på de fasta kostnaderna direkt från de ogynnsamma verkningarna av den dumpade importen, och inte från tillverkningen av etylenoxidderivat.

| (231) | Dessutom tillverkar unionsindustrin inte andra produkter, t.ex. etylenoxidderivat, i samma tillverkningslinjer som MEG. De skadeindikatorer som bedömts i skälen 174–201 är begränsade till enbart tillverkning och försäljning av MEG. Lönsamheten för MEG kan därför inte kopplas till lönsamheten för andra produkter som etylenoxidderivat, eftersom dessa produkter inte ingår i undersökningen. Därför avvisades dessa påståenden. |
| --- | --- |

(231)

Dessutom tillverkar unionsindustrin inte andra produkter, t.ex. etylenoxidderivat, i samma tillverkningslinjer som MEG. De skadeindikatorer som bedömts i skälen 174–201 är begränsade till enbart tillverkning och försäljning av MEG. Lönsamheten för MEG kan därför inte kopplas till lönsamheten för andra produkter som etylenoxidderivat, eftersom dessa produkter inte ingår i undersökningen. Därför avvisades dessa påståenden.

5.2.5   Avskrivningskostnader

Avskrivningskostnader

| (232) | Flera berörda parter (Arteco, HELM, Oxyde) framhöll att unionsindustrins prestationer hade försämrats på grund av den höga nivån hos avskrivningskostnaderna. |
| --- | --- |

(232)

Flera berörda parter (Arteco, HELM, Oxyde) framhöll att unionsindustrins prestationer hade försämrats på grund av den höga nivån hos avskrivningskostnaderna.

| (233) | Genom undersökningen konstaterades att avskrivningskostnaderna inte är höga, eftersom de utgör mellan 1 % och 3 % av tillverkningskostnaden. De har inte haft någon nämnvärd påverkan på unionsindustrins ekonomiska utfall. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(233)

Genom undersökningen konstaterades att avskrivningskostnaderna inte är höga, eftersom de utgör mellan 1 % och 3 % av tillverkningskostnaden. De har inte haft någon nämnvärd påverkan på unionsindustrins ekonomiska utfall. Påståendet avvisades därför.

5.2.6   Råvarukostnad/bristande konkurrenskraft

Råvarukostnad/bristande konkurrenskraft

| (234) | Flera berörda parter (Mitsubishi Corporation, Arteco och Oxyde), hävdade att unionsindustrins försämrade resultat berodde på högre tillverkningskostnader jämfört med tillverkare i de berörda länderna eftersom unionstillverkarna använder dyrare råvaror (nafta) än konkurrenterna i USA och Saudiarabien (skiffergas och etan) för att tillverka etylen och därför saknade konkurrenskraft. Arteco hävdade också att tillverkningsprocessen i USA och Saudiarabien framställde färre biprodukter, vilket gjorde anläggningarna billigare att uppföra och mindre komplicerade att driva. Företaget framhöll vidare att unionsindustrins lönsamhet försämrades på grund av höga energikostnader. |
| --- | --- |

(234)

Flera berörda parter (Mitsubishi Corporation, Arteco och Oxyde), hävdade att unionsindustrins försämrade resultat berodde på högre tillverkningskostnader jämfört med tillverkare i de berörda länderna eftersom unionstillverkarna använder dyrare råvaror (nafta) än konkurrenterna i USA och Saudiarabien (skiffergas och etan) för att tillverka etylen och därför saknade konkurrenskraft. Arteco hävdade också att tillverkningsprocessen i USA och Saudiarabien framställde färre biprodukter, vilket gjorde anläggningarna billigare att uppföra och mindre komplicerade att driva. Företaget framhöll vidare att unionsindustrins lönsamhet försämrades på grund av höga energikostnader.

| (235) | Kommissionen höll inte med om detta påstående. Även om det är riktigt att tillverkare i USA och Saudiarabien har haft vissa kostnadsfördelar beträffande vissa råvaror hindrade detta inte unionsindustrin från att redovisa höga vinstmarginaler under 2017 och 2018, så som tabell 10 visar, det vill säga före den stora importökningen till kraftigt sjunkande priser från de berörda länderna. Det är alltså den dumpade importen, och de olika råvaror som använts, som bidrog till unionsindustrins svåra ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(235)

Kommissionen höll inte med om detta påstående. Även om det är riktigt att tillverkare i USA och Saudiarabien har haft vissa kostnadsfördelar beträffande vissa råvaror hindrade detta inte unionsindustrin från att redovisa höga vinstmarginaler under 2017 och 2018, så som tabell 10 visar, det vill säga före den stora importökningen till kraftigt sjunkande priser från de berörda länderna. Det är alltså den dumpade importen, och de olika råvaror som använts, som bidrog till unionsindustrins svåra ekonomiska situation.

| (236) | Beträffande påpekandet om biprodukter har Arteco inte underbyggt sitt påstående med några belägg och har inte framfört specifikt vilka biprodukter som avses. Kommissionen kan bara förmoda att Arteco åsyftade de övriga glykoler som genereras under tillverkningsprocessen för MEG, t.ex. dietylenglykol (DEG) och trietylenglykol (TEG). Men dessa produkter genereras under tillverkningsprocessen för MEG oberoende av den råvara som används för att tillverka etylen. Även om det kan finnas vissa volymmässiga variationer för TEG och DEG mellan olika tillverkare är dess variationer små och kan inte ha haft någon stor påverkan på en tillverkares resultat. Trots detta finns en marknad för DEG och TEG och därför genererar dessa produkter intäkter för företagen. Beträffande uppförandet och driften av anläggningarna har Arteco inte heller här belagt sina påståenden. MEG-anläggningar i unionen är helautomatiska och kräver en mycket liten arbetsinsats eftersom tillverkningsprocessen för MEG är relativt enkel. När det till sist gäller energikostnaden har undersökningen visat att den utgör omkring 3 % av tillverkningskostnaden och därför inte kan ha haft någon stor påverkan på unionsindustrins konkurrenskraft. Därför avvisades dessa påståenden. |
| --- | --- |

(236)

Beträffande påpekandet om biprodukter har Arteco inte underbyggt sitt påstående med några belägg och har inte framfört specifikt vilka biprodukter som avses. Kommissionen kan bara förmoda att Arteco åsyftade de övriga glykoler som genereras under tillverkningsprocessen för MEG, t.ex. dietylenglykol (DEG) och trietylenglykol (TEG). Men dessa produkter genereras under tillverkningsprocessen för MEG oberoende av den råvara som används för att tillverka etylen. Även om det kan finnas vissa volymmässiga variationer för TEG och DEG mellan olika tillverkare är dess variationer små och kan inte ha haft någon stor påverkan på en tillverkares resultat. Trots detta finns en marknad för DEG och TEG och därför genererar dessa produkter intäkter för företagen. Beträffande uppförandet och driften av anläggningarna har Arteco inte heller här belagt sina påståenden. MEG-anläggningar i unionen är helautomatiska och kräver en mycket liten arbetsinsats eftersom tillverkningsprocessen för MEG är relativt enkel. När det till sist gäller energikostnaden har undersökningen visat att den utgör omkring 3 % av tillverkningskostnaden och därför inte kan ha haft någon stor påverkan på unionsindustrins konkurrenskraft. Därför avvisades dessa påståenden.

5.2.7   Covid-19-pandemin

Covid-19-pandemin

| (237) | Flera berörda parter (CPME, Arteco, HELM, Oxyde) hävdade att covid-19-pandemin hade påverkat MEG-industrin i unionen under första kvartalet 2020 och ännu mer under andra kvartalet 2020. CPME hävdade att nedgången hos tillverkningen och försäljningen av MEG i unionen följde på en nedgång i efterfrågan på MEG på grund av covid-19-pandemin. Företaget framhöll särskilt att uppehållet i bilförsäljningen (och biltillverkningen) och i flygtrafiken under nedstängningen medförde en nedgång i efterfrågan i unionen på MEG för tillverkning av frysskydds- och avisnings. |
| --- | --- |

(237)

Flera berörda parter (CPME, Arteco, HELM, Oxyde) hävdade att covid-19-pandemin hade påverkat MEG-industrin i unionen under första kvartalet 2020 och ännu mer under andra kvartalet 2020. CPME hävdade att nedgången hos tillverkningen och försäljningen av MEG i unionen följde på en nedgång i efterfrågan på MEG på grund av covid-19-pandemin. Företaget framhöll särskilt att uppehållet i bilförsäljningen (och biltillverkningen) och i flygtrafiken under nedstängningen medförde en nedgång i efterfrågan i unionen på MEG för tillverkning av frysskydds- och avisnings.

| (238) | Undersökningen visade att unionsindustrins situation började försämras avsevärt redan under 2019, långt innan covid-19-pandemin bröt ut i unionen i början av 2020. Ingen av unionstillverkarna stängde sina tillverkningsanläggningar under pandemin, utom för underhållsarbete. Vidare var pandemins verkningar för förbrukningen i unionen blandade, eftersom en mindre efterfrågan på kylvätska till bilmotorer uppvägdes av en större efterfrågan på PET till viktiga skyddsförpackningar för vatten, livsmedel och handsprit under utbrottet, vilket också SABIC har framhållit. |
| --- | --- |

(238)

Undersökningen visade att unionsindustrins situation började försämras avsevärt redan under 2019, långt innan covid-19-pandemin bröt ut i unionen i början av 2020. Ingen av unionstillverkarna stängde sina tillverkningsanläggningar under pandemin, utom för underhållsarbete. Vidare var pandemins verkningar för förbrukningen i unionen blandade, eftersom en mindre efterfrågan på kylvätska till bilmotorer uppvägdes av en större efterfrågan på PET till viktiga skyddsförpackningar för vatten, livsmedel och handsprit under utbrottet, vilket också SABIC har framhållit.

| (239) | Medan förbrukningen gick ned med måttliga 1 % under undersökningsperioden jämfört med 2017 sjönk unionsindustrins produktion med 19 %, kapacitetsutnyttjandet med nästan 14 procentenheter, försäljningen på den fria marknaden med 20 % och marknadsandelen med 10,7 procentenheter. |
| --- | --- |

(239)

Medan förbrukningen gick ned med måttliga 1 % under undersökningsperioden jämfört med 2017 sjönk unionsindustrins produktion med 19 %, kapacitetsutnyttjandet med nästan 14 procentenheter, försäljningen på den fria marknaden med 20 % och marknadsandelen med 10,7 procentenheter.

| (240) | Även om man inte kan utesluta att covid-19-pandemin hade en viss påverkan på unionsindustrins situation vid slutet av undersökningsperioden, är slutsatsen att pandemin inte var huvudorsaken till den väsentliga skada som unionsindustrin har lidit. |
| --- | --- |

(240)

Även om man inte kan utesluta att covid-19-pandemin hade en viss påverkan på unionsindustrins situation vid slutet av undersökningsperioden, är slutsatsen att pandemin inte var huvudorsaken till den väsentliga skada som unionsindustrin har lidit.

5.2.8   MEG som en globalt handlad förnödenhet

MEG som en globalt handlad förnödenhet

| (241) | Arteco och Oxyde hävdade att importen från USA och Saudiarabien till unionen inte hade påverkat prisbildningsmekanismen för MEG, eftersom det var en globalt handlad produkt, och klaganden bestämde det europeiska avtalspriset. Vidare framhölls att i) dessa priser återspeglar priserna på den asiatiska marknaden, eftersom Kina är den globalt största MEG-marknaden och ii) priserna på MEG nära följer trenden för priser på dess viktigaste råvara, dvs. etylen. Vidare hävdades det att skillnaden mellan etylenpriserna och MEG-priserna ökade från mars 2019 och fram till mars 2020, vilket påstods följa verkningarna av den av Kina drivna globala situationen för tillgång och efterfrågan på MEG, och att unionstillverkarnas lönsamhet hade påverkats ogynnsamt av den ökande spridningen. |
| --- | --- |

(241)

Arteco och Oxyde hävdade att importen från USA och Saudiarabien till unionen inte hade påverkat prisbildningsmekanismen för MEG, eftersom det var en globalt handlad produkt, och klaganden bestämde det europeiska avtalspriset. Vidare framhölls att i) dessa priser återspeglar priserna på den asiatiska marknaden, eftersom Kina är den globalt största MEG-marknaden och ii) priserna på MEG nära följer trenden för priser på dess viktigaste råvara, dvs. etylen. Vidare hävdades det att skillnaden mellan etylenpriserna och MEG-priserna ökade från mars 2019 och fram till mars 2020, vilket påstods följa verkningarna av den av Kina drivna globala situationen för tillgång och efterfrågan på MEG, och att unionstillverkarnas lönsamhet hade påverkats ogynnsamt av den ökande spridningen.

| (242) | Detta påstående är sakligt felaktigt. Unionstillverkarna av MEG bestämmer inte det europeiska avtalspriset. Det europeiska avtalspriset är en indikator på ett pris i EU vid en viss tidpunkt, ett index. På en marknad med många köpare och säljare är ett pris jämvikten mellan tillgång och efterfrågan på marknaden och kan därför inte bestämmas av en eller flera parter oberoende av de andra. En säljare kan inte ensam bestämma priset vid en transaktion. Eftersom klaganden enbart företräder säljarsidan kan han inte manipulera indexet. I praktiken rapporterar flera uppgiftslämnare det europeiska avtalspriset. Rapporterna upprättas och offentliggörs av oberoende marknadskonsulter. Vi kan räkna till fyra huvudleverantörer: ICIS (10), IHS (11), Wood Mackenzie Chemicals (12) och Tecnon (13). Dessa marknadskonsulter utgår från anonyma enkäter som samlar in priser som överenskommits mellan köpare och säljare. Allmänt sett är de europeiska avtalspris som dessa företag rapporterar i stort sett parallella. Deltagandet i enkäterna om europeiska avtalspris är också öppet för alla som köper eller säljer större kvantiteter MEG på marknaden, inklusive importörer. Det europeiska avtalspriset följer i själva verket i viss utsträckning MEG-priset i Asien och prisutvecklingen på etylen, som är den viktigaste råvaran och påverkar försäljningspriset på MEG. |
| --- | --- |

(242)

Detta påstående är sakligt felaktigt. Unionstillverkarna av MEG bestämmer inte det europeiska avtalspriset. Det europeiska avtalspriset är en indikator på ett pris i EU vid en viss tidpunkt, ett index. På en marknad med många köpare och säljare är ett pris jämvikten mellan tillgång och efterfrågan på marknaden och kan därför inte bestämmas av en eller flera parter oberoende av de andra. En säljare kan inte ensam bestämma priset vid en transaktion. Eftersom klaganden enbart företräder säljarsidan kan han inte manipulera indexet. I praktiken rapporterar flera uppgiftslämnare det europeiska avtalspriset. Rapporterna upprättas och offentliggörs av oberoende marknadskonsulter. Vi kan räkna till fyra huvudleverantörer: ICIS (10), IHS (11), Wood Mackenzie Chemicals (12) och Tecnon (13). Dessa marknadskonsulter utgår från anonyma enkäter som samlar in priser som överenskommits mellan köpare och säljare. Allmänt sett är de europeiska avtalspris som dessa företag rapporterar i stort sett parallella. Deltagandet i enkäterna om europeiska avtalspris är också öppet för alla som köper eller säljer större kvantiteter MEG på marknaden, inklusive importörer. Det europeiska avtalspriset följer i själva verket i viss utsträckning MEG-priset i Asien och prisutvecklingen på etylen, som är den viktigaste råvaran och påverkar försäljningspriset på MEG.

10

11

12

13

| (243) | På unionsmarknaden säljs MEG enligt långtidsskydd eller som engångsleveranser (”spotförsäljning”). Det uppskattas att försäljningen som sker enligt avtalsvillkor utgör omkring 80 % av den totala försäljningen i unionen och att spotförsäljningen svarar för återstående 20 %. I avtalsförsäljningen baseras prisformeln på det europeiska avtalspriset minus en rabatt. Medan det europeiska avtalspriset är ett månadsindex som offentliggörs genom marknadsundersökningar så som förklaras i skäl 242 är rabatten konfidentiell. Konkurrensen mellan säljarna ligger i rabatten. Avtalspriset förhandlas fram månadsvis och påverkas av sportpriserna eftersom MEG är en förnödenhet som handlas på en mycket transparent marknad där marknadsaktörerna snabbt anpassar sig till den situation som den dumpade importen skapar. Exportörerna i USA och Saudiarabien kopplar sina försäljningspriser på unionsmarknaden till det europeiska avtalspriset, men pressade ändå ned försäljningspriset på MEG genom att höja den rabatt som köparna erbjöds. Därför kan de skadeverkningarna på unionsmarknaden inte direkt tillskrivas det europeiska avtalspriset. Skadan vållades av in flödet av lågprisimport på unionsmarknaden, vilket pressade ned spot- och avtalspriserna till förmån för köparna. Därför avvisades dessa påståenden. |
| --- | --- |

(243)

På unionsmarknaden säljs MEG enligt långtidsskydd eller som engångsleveranser (”spotförsäljning”). Det uppskattas att försäljningen som sker enligt avtalsvillkor utgör omkring 80 % av den totala försäljningen i unionen och att spotförsäljningen svarar för återstående 20 %. I avtalsförsäljningen baseras prisformeln på det europeiska avtalspriset minus en rabatt. Medan det europeiska avtalspriset är ett månadsindex som offentliggörs genom marknadsundersökningar så som förklaras i skäl 242 är rabatten konfidentiell. Konkurrensen mellan säljarna ligger i rabatten. Avtalspriset förhandlas fram månadsvis och påverkas av sportpriserna eftersom MEG är en förnödenhet som handlas på en mycket transparent marknad där marknadsaktörerna snabbt anpassar sig till den situation som den dumpade importen skapar. Exportörerna i USA och Saudiarabien kopplar sina försäljningspriser på unionsmarknaden till det europeiska avtalspriset, men pressade ändå ned försäljningspriset på MEG genom att höja den rabatt som köparna erbjöds. Därför kan de skadeverkningarna på unionsmarknaden inte direkt tillskrivas det europeiska avtalspriset. Skadan vållades av in flödet av lågprisimport på unionsmarknaden, vilket pressade ned spot- och avtalspriserna till förmån för köparna. Därför avvisades dessa påståenden.

5.2.9   Oljepriset

Oljepriset

| (244) | CPME och CIRFS hävdade att den nedgång hos oljepriset som skedde under andra halvan av undersökningsperioden var orsaken till det sänkta priset på MEG i unionen och inte den dumpade importen från de berörda länderna. |
| --- | --- |

(244)

CPME och CIRFS hävdade att den nedgång hos oljepriset som skedde under andra halvan av undersökningsperioden var orsaken till det sänkta priset på MEG i unionen och inte den dumpade importen från de berörda länderna.

| (245) | Som det framgår av skäl 234 är etylentillverkningen i unionen baserad på nafta, en produkt som erhålls genom raffinering av råolja. Därför påverkar oljeprisets utveckling såväl kostnaden och priset för etylen som kostnaden och priset för MEG. Som förklaras i skäl 205 minskade unionsindustrins tillverkningskostnader med 13 % under skadeundersökningsperioden samtidigt som försäljningspriset på MEG minskade i mycket större utsträckning, närmare bestämt med 40 %. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(245)

Som det framgår av skäl 234 är etylentillverkningen i unionen baserad på nafta, en produkt som erhålls genom raffinering av råolja. Därför påverkar oljeprisets utveckling såväl kostnaden och priset för etylen som kostnaden och priset för MEG. Som förklaras i skäl 205 minskade unionsindustrins tillverkningskostnader med 13 % under skadeundersökningsperioden samtidigt som försäljningspriset på MEG minskade i mycket större utsträckning, närmare bestämt med 40 %. Påståendet avvisades därför.

5.2.10   
  ”Handelskriget” mellan USA och Kina

”Handelskriget” mellan USA och Kina

| (246) | I augusti 2018 beslutade Kina om extra importavgifter på 25 % för MEG från USA, vilket påstås ha medfört att tillverkare i USA ledde om export från Kina till unionen. Flera berörda parter (Mitsubishi Corporation, Arteco och Oxyde) hävdade sålunda att försämringen av handelsförbindelserna mellan Kina och USA var huvudorsak till skadan. Parterna hävdade att situationen på unionsmarknaden, efter att tillfälliga undantag med dessa tullsatser hade införts under 2020, skulle återgå till status quo ante. |
| --- | --- |

(246)

I augusti 2018 beslutade Kina om extra importavgifter på 25 % för MEG från USA, vilket påstås ha medfört att tillverkare i USA ledde om export från Kina till unionen. Flera berörda parter (Mitsubishi Corporation, Arteco och Oxyde) hävdade sålunda att försämringen av handelsförbindelserna mellan Kina och USA var huvudorsak till skadan. Parterna hävdade att situationen på unionsmarknaden, efter att tillfälliga undantag med dessa tullsatser hade införts under 2020, skulle återgå till status quo ante.

status quo ante

| (247) | Sådana synpunkter är inte relevanta, eftersom det juridiska underlag som framgår av grundförordningen och WTO:s antidumpningsavtal är förekomsten av skada som vållats genom dumpad import – inte politiska eller andra externa överväganden som kan vara kopplade till sådana metoder. Under alla förhållanden konstaterar kommissionen att, även om restriktionerna faktiskt har lättats. extratullarna fortfarande gäller som grundregel och att det inte står klart hur situationen kommer att utvecklas. Vidare är MEG-industrin i USA exportorienterad med en ökande tillverkningskapacitet. Dessutom ökar också den kinesiska MEG-industrin sin tillverkningskapacitet med syfte att bli självförsörjande. Tillverkarna i USA kommer därför antagligen även fortsättningsvis att vara mycket intresserade av unionsmarknaden, oberoende av en eventuell tvist mellan Kina och USA. |
| --- | --- |

(247)

Sådana synpunkter är inte relevanta, eftersom det juridiska underlag som framgår av grundförordningen och WTO:s antidumpningsavtal är förekomsten av skada som vållats genom dumpad import – inte politiska eller andra externa överväganden som kan vara kopplade till sådana metoder. Under alla förhållanden konstaterar kommissionen att, även om restriktionerna faktiskt har lättats. extratullarna fortfarande gäller som grundregel och att det inte står klart hur situationen kommer att utvecklas. Vidare är MEG-industrin i USA exportorienterad med en ökande tillverkningskapacitet. Dessutom ökar också den kinesiska MEG-industrin sin tillverkningskapacitet med syfte att bli självförsörjande. Tillverkarna i USA kommer därför antagligen även fortsättningsvis att vara mycket intresserade av unionsmarknaden, oberoende av en eventuell tvist mellan Kina och USA.

5.2.11   Global prisnedgång under skadeundersökningsperioden

Global prisnedgång under skadeundersökningsperioden

| (248) | Flera berörda parter (Mitsubishi, CIRFS) hävdade att den skada som unionsindustrin hade lidit sammanföll med en av de djupaste nedgångarna hos de globala MEG-priserna under de tio senaste åren, vilken inte var begränsad till unionsmarknaden utan låg i linje med priserna på världsmarknaden. Det hävdades att den betydande ökningen av den globala MEG-kapaciteten och avsaknaden av en motsvarande global efterfrågan – enbart i slutet av 2018 tillkom en ytterligare kapacitet på [1,5–2,5] miljoner årston i Kina. I november 2019 var den totala MEG-kapaciteten i världen omkring [37,5–38,5] miljoner årston, vilket innebar ett överskott för tillgången på omkring [10–20] %, samtidigt som avsevärd kapacitet tillkom under 2020. Därför påstods skadan ha vållats av historiskt låga priser på världsmarknaderna snarare än av någon dumpning. |
| --- | --- |

(248)

Flera berörda parter (Mitsubishi, CIRFS) hävdade att den skada som unionsindustrin hade lidit sammanföll med en av de djupaste nedgångarna hos de globala MEG-priserna under de tio senaste åren, vilken inte var begränsad till unionsmarknaden utan låg i linje med priserna på världsmarknaden. Det hävdades att den betydande ökningen av den globala MEG-kapaciteten och avsaknaden av en motsvarande global efterfrågan – enbart i slutet av 2018 tillkom en ytterligare kapacitet på [1,5–2,5] miljoner årston i Kina. I november 2019 var den totala MEG-kapaciteten i världen omkring [37,5–38,5] miljoner årston, vilket innebar ett överskott för tillgången på omkring [10–20] %, samtidigt som avsevärd kapacitet tillkom under 2020. Därför påstods skadan ha vållats av historiskt låga priser på världsmarknaderna snarare än av någon dumpning.

| (249) | Dessa synpunkter kanske kan ge en slutlig förklaring till varför importvaror sålts till dumpade priser i unionen. Men faktum kvarstår att denna dumpade import, via de ovannämnda pris- och volymverkningarna, vållade unionsindustrin väsentlig skada – det tillämpliga juridiska underlaget enligt grundförordningen och WTO:s antidumpningsavtal, som inte kräver någon analys av de underliggande skälen till dumpningsbeslutet. Undersökningen har visat att det faktiskt existerar en global överkapacitet hos MEG-tillverkningen. Tillverkarna i Saudiarabien och USA har ökat sin tillverkningskapacitet avsevärt och det uppskattas att exportörerna i USA kommer att öka sin tillverkningskapacitet till cirka 6 miljoner årston. På grund av denna överkapacitet letade de exporterande tillverkarna i USA och Saudiarabien efter marknader, och därför sålde de betydande volymer MEG på unionsmarknaden till dumpade priser under undersökningsperioden. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(249)

Dessa synpunkter kanske kan ge en slutlig förklaring till varför importvaror sålts till dumpade priser i unionen. Men faktum kvarstår att denna dumpade import, via de ovannämnda pris- och volymverkningarna, vållade unionsindustrin väsentlig skada – det tillämpliga juridiska underlaget enligt grundförordningen och WTO:s antidumpningsavtal, som inte kräver någon analys av de underliggande skälen till dumpningsbeslutet. Undersökningen har visat att det faktiskt existerar en global överkapacitet hos MEG-tillverkningen. Tillverkarna i Saudiarabien och USA har ökat sin tillverkningskapacitet avsevärt och det uppskattas att exportörerna i USA kommer att öka sin tillverkningskapacitet till cirka 6 miljoner årston. På grund av denna överkapacitet letade de exporterande tillverkarna i USA och Saudiarabien efter marknader, och därför sålde de betydande volymer MEG på unionsmarknaden till dumpade priser under undersökningsperioden. Påståendet avvisades därför.

5.2.12   Självförvållad skada

Självförvållad skada

| (250) | SABIC hävdade att en unionstillverkare hade kontaktat SABIC för att marknadsföra MEG på unionsmarknaden och att flera företag som är unionstillverkare närstående (som det framgår av skäl 40) hade importerat MEG från Saudiarabien och därmed vållat sig själva skada. |
| --- | --- |

(250)

SABIC hävdade att en unionstillverkare hade kontaktat SABIC för att marknadsföra MEG på unionsmarknaden och att flera företag som är unionstillverkare närstående (som det framgår av skäl 40) hade importerat MEG från Saudiarabien och därmed vållat sig själva skada.

| (251) | Beträffande påståendet att en unionstillverkare hade kontaktat SABIC för att saluföra saudiarabisk MEG på unionsmarknaden visade undersökningen att avtalet mellan SABIC och den berörda unionstillverkaren inte hade ingåtts slutligt Vidare hade unionstillverkaren själv kontaktat SABIC i denna fråga, eftersom tillverkaren, på grund av den prisnedgång på unionsmarknaden som hade orsakat betydande förluster, sökte efter andra alternativ för att fortsätta driften på unionsmarknaden för MEG. Detta är ytterligare ett tecken på unionsindustrins svåra situation. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(251)

Beträffande påståendet att en unionstillverkare hade kontaktat SABIC för att saluföra saudiarabisk MEG på unionsmarknaden visade undersökningen att avtalet mellan SABIC och den berörda unionstillverkaren inte hade ingåtts slutligt Vidare hade unionstillverkaren själv kontaktat SABIC i denna fråga, eftersom tillverkaren, på grund av den prisnedgång på unionsmarknaden som hade orsakat betydande förluster, sökte efter andra alternativ för att fortsätta driften på unionsmarknaden för MEG. Detta är ytterligare ett tecken på unionsindustrins svåra situation. Påståendet avvisades därför.

5.2.13   Import av PET till unionen

Import av PET till unionen

| (252) | Flera berörda parter, Arteco, HELM och Oxyde, hävdade utan stödbevisning att den ökade importen av PET till unionen hade påverkat MEG-förbrukningen. |
| --- | --- |

(252)

Flera berörda parter, Arteco, HELM och Oxyde, hävdade utan stödbevisning att den ökade importen av PET till unionen hade påverkat MEG-förbrukningen.

| (253) | Detta påstående är sakligt felaktigt. PET-importen till unionen varierade under skadeundersökningsperioden. Dessutom var, som framgår av skäl 150, förbrukningen på den fria marknaden relativt stabil vid undersökningsperiodens slut. Påståendet avvisades därför.










  Tabell 13


  Sammanlagd PET-import |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperiod |
| Volym | 706 254 645 | 704 017 403 | 877 616 849 | 797 676 108 |
| Index | 100 | 100 | 124 | 113 |
| Källa: Eurostat. |

(253)

Detta påstående är sakligt felaktigt. PET-importen till unionen varierade under skadeundersökningsperioden. Dessutom var, som framgår av skäl 150, förbrukningen på den fria marknaden relativt stabil vid undersökningsperiodens slut. Påståendet avvisades därför.

Tabell 13

Tabell 13

Sammanlagd PET-import

Sammanlagd PET-import

2017

2018

2019

Undersökningsperiod

Volym

706 254 645

704 017 403

877 616 849

797 676 108

Index

Index

100

100

100

100

124

124

113

113

Källa: Eurostat.

Källa: Eurostat.

5.3   Slutsats om orsakssamband

Slutsats om orsakssamband

| (254) | Den betydande ökningen av import till dumpade priser sammanföll tydligt i tid med de berörda ländernas marknadsandelar och den betydande minskningen av unionstillverkarnas försäljning och marknadsandel tillsammans med prisnedgången och unionsindustrins försämrade ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(254)

Den betydande ökningen av import till dumpade priser sammanföll tydligt i tid med de berörda ländernas marknadsandelar och den betydande minskningen av unionstillverkarnas försäljning och marknadsandel tillsammans med prisnedgången och unionsindustrins försämrade ekonomiska situation.

| (255) | Kommissionen har särskilt och avgränsat verkningarna av alla kända faktorer av betydelse för unionsindustrins situation på grund av den dumpade importens skadliga verkningar. Verkningarna av alla övriga faktorer för unionsindustrins ogynnsamma utveckling i form av sjunkande tillverkning och försäljning, förlust av marknadsandelar prisnedgång, negativ lönsamhet, räntabilitet och kassaflöde, var bara begränsade. |
| --- | --- |

(255)

Kommissionen har särskilt och avgränsat verkningarna av alla kända faktorer av betydelse för unionsindustrins situation på grund av den dumpade importens skadliga verkningar. Verkningarna av alla övriga faktorer för unionsindustrins ogynnsamma utveckling i form av sjunkande tillverkning och försäljning, förlust av marknadsandelar prisnedgång, negativ lönsamhet, räntabilitet och kassaflöde, var bara begränsade.

| (256) | På grundval av ovanstående har kommissionen i detta skede dragit slutsatsen att den dumpade importen från de berörda länderna har vållat unionsindustrin väsentlig skada, och att övriga faktorer, betraktade var för sig eller tillsammans, inte har försvagat orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skadan. Skadan består av minskad tillverkning och försäljning, förlust av marknadsandelar, prisnedgång, negativ lönsamhet, räntabilitet och kassaflöde. |
| --- | --- |

(256)

På grundval av ovanstående har kommissionen i detta skede dragit slutsatsen att den dumpade importen från de berörda länderna har vållat unionsindustrin väsentlig skada, och att övriga faktorer, betraktade var för sig eller tillsammans, inte har försvagat orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skadan. Skadan består av minskad tillverkning och försäljning, förlust av marknadsandelar, prisnedgång, negativ lönsamhet, räntabilitet och kassaflöde.

6   ÅTGÄRDERNAS NIVÅ

| (257) | För att kunna fastställa åtgärdernas nivå har kommissionen undersökt om en tull som är lägre än dumpningsmarginalen skulle vara tillräcklig för att undanröja den skada som vållats unionsindustrin genom den dumpade importen. |
| --- | --- |

(257)

För att kunna fastställa åtgärdernas nivå har kommissionen undersökt om en tull som är lägre än dumpningsmarginalen skulle vara tillräcklig för att undanröja den skada som vållats unionsindustrin genom den dumpade importen.

6.1   Skademarginal

Skademarginal

| (258) | Skadan skulle undanröjas om unionsindustrin kunde uppnå ett vinstmål genom att sälja till ett sådant målpris som avses i artikel 7.2c och 7.2d i grundförordningen. |
| --- | --- |

(258)

Skadan skulle undanröjas om unionsindustrin kunde uppnå ett vinstmål genom att sälja till ett sådant målpris som avses i artikel 7.2c och 7.2d i grundförordningen.

| (259) | I enlighet med artikel 7.2c i grundförordningen har kommissionen tagit hänsyn till följande faktorer för att fastställa vinstmålet: lönsamhetsnivån före ökningen av importen från de berörda länderna, den lönsamhetsnivå som krävs för att täcka de totala kostnaderna och investeringarna samt forskning och utveckling (FoU) och innovation, samt förväntad lönsamhetsnivå under normala konkurrensförhållanden. Denna vinstmarginal bör inte vara lägre än 6 %. |
| --- | --- |

(259)

I enlighet med artikel 7.2c i grundförordningen har kommissionen tagit hänsyn till följande faktorer för att fastställa vinstmålet: lönsamhetsnivån före ökningen av importen från de berörda länderna, den lönsamhetsnivå som krävs för att täcka de totala kostnaderna och investeringarna samt forskning och utveckling (FoU) och innovation, samt förväntad lönsamhetsnivå under normala konkurrensförhållanden. Denna vinstmarginal bör inte vara lägre än 6 %.

| (260) | Importvolymen från de berörda länderna ökade avsevärt och importpriserna sjönk abrupt från 2019 och framåt (så som tabell 2 och 3 visar), vilket gjorde unionstillverkarna olönsamma. Med detta som förutsättning har kommissionen fastställt en basvinst som ger full kostnadstäckning under normala konkurrensförhållanden på grundval av unionstillverkarnas lönsamhet innan ökningen av den dumpade importen, det vill säga som ett vägt genomsnitt av de vinstmarginaler som unionstillverkarna redovisade under 2017 och 2018. Den på detta sätt beräknade basvinsten uppgår till [17,5–19,5] %. |
| --- | --- |

(260)

Importvolymen från de berörda länderna ökade avsevärt och importpriserna sjönk abrupt från 2019 och framåt (så som tabell 2 och 3 visar), vilket gjorde unionstillverkarna olönsamma. Med detta som förutsättning har kommissionen fastställt en basvinst som ger full kostnadstäckning under normala konkurrensförhållanden på grundval av unionstillverkarnas lönsamhet innan ökningen av den dumpade importen, det vill säga som ett vägt genomsnitt av de vinstmarginaler som unionstillverkarna redovisade under 2017 och 2018. Den på detta sätt beräknade basvinsten uppgår till [17,5–19,5] %.

| (261) | Ingen av de tillverkare som ingår i urvalet har framfört något yrkande enligt artikel 7.2c i grundförordningen för uteblivna investeringar eller FoU- och innovationskostnader. |
| --- | --- |

(261)

Ingen av de tillverkare som ingår i urvalet har framfört något yrkande enligt artikel 7.2c i grundförordningen för uteblivna investeringar eller FoU- och innovationskostnader.

| (262) | Med denna grundval blir det icke skadliga priset [610–746] euro/ton, beräknat genom tillämpning av den ovannämnda vinstmarginalen [17,5–19,5] % på tillverkningskostnaden under undersökningsperioden för de unionstillverkare som ingår i urvalet. |
| --- | --- |

(262)

Med denna grundval blir det icke skadliga priset [610–746] euro/ton, beräknat genom tillämpning av den ovannämnda vinstmarginalen [17,5–19,5] % på tillverkningskostnaden under undersökningsperioden för de unionstillverkare som ingår i urvalet.

| (263) | I enlighet med artikel 7.2d i grundförordningen har kommissionen bedömt de framtida kostnaderna på grund av de multilaterala miljöavtal och protokoll till dessa som unionen deltar i, samt de ILO-konventioner som förtecknas i bilaga Ia, som unionsindustrin kommer att åsamkas under den period då åtgärden enligt artikel 11.2 tillämpas. |
| --- | --- |

(263)

I enlighet med artikel 7.2d i grundförordningen har kommissionen bedömt de framtida kostnaderna på grund av de multilaterala miljöavtal och protokoll till dessa som unionen deltar i, samt de ILO-konventioner som förtecknas i bilaga Ia, som unionsindustrin kommer att åsamkas under den period då åtgärden enligt artikel 11.2 tillämpas.

| (264) | Dessa kostnader innefattar ytterligare framtida kostnader (dvs. efter avdrag för verkliga kostnader som uppkommit under undersökningsperioden) för att de ska uppfylla bestämmelserna i EU:s utsläppshandelssystem och EU-direktivet om industriutsläpp. Detta utsläppshandelssystem utgör en hörnsten i EU:s politik för att följa multilaterala miljöavtal. På samma sätt är direktivet om industriutsläpp EU:s viktigaste verktyg för att reglera förorenande utsläpp från industrianläggningar, och i denna egenskap garanterar det också att multilaterala miljöavtal uppfylls. |
| --- | --- |

(264)

Dessa kostnader innefattar ytterligare framtida kostnader (dvs. efter avdrag för verkliga kostnader som uppkommit under undersökningsperioden) för att de ska uppfylla bestämmelserna i EU:s utsläppshandelssystem och EU-direktivet om industriutsläpp. Detta utsläppshandelssystem utgör en hörnsten i EU:s politik för att följa multilaterala miljöavtal. På samma sätt är direktivet om industriutsläpp EU:s viktigaste verktyg för att reglera förorenande utsläpp från industrianläggningar, och i denna egenskap garanterar det också att multilaterala miljöavtal uppfylls.

| (265) | Kostnaderna för att uppfylla EU ETS har beräknats på grundval av de genomsnittliga uppskattade ytterligare utsläppsrätter som måste köpas under åtgärdernas tillämpningsperiod (2021-2025). De utsläppsrätter som användes i beräkningen var nettoutsläpp och avsåg enbart den berörda produkten. Kostnaderna för utsläppsrätter har fastställts på grundval av uppgifter från Bloomberg New Energy Finance (utdrag daterat 7 februari 2021). Medelvärdet av prognospriset på utsläppsrätter under perioden 2021–2025 är 36,24 euro per ton utsläppt koldioxid. Kostnaderna för att uppfylla direktivet om industriutsläpp har beräknats utifrån uppgifter som lämnats av de unionstillverkare som ingår i urvalet och granskats av kommissionen. Hur kommissionen har fastställt dessa tillkommande framtida uppfyllandekostnader förklaras i de ärendehandlingar som berörda parter kan begära att få ta del av. |
| --- | --- |

(265)

Kostnaderna för att uppfylla EU ETS har beräknats på grundval av de genomsnittliga uppskattade ytterligare utsläppsrätter som måste köpas under åtgärdernas tillämpningsperiod (2021-2025). De utsläppsrätter som användes i beräkningen var nettoutsläpp och avsåg enbart den berörda produkten. Kostnaderna för utsläppsrätter har fastställts på grundval av uppgifter från Bloomberg New Energy Finance (utdrag daterat 7 februari 2021). Medelvärdet av prognospriset på utsläppsrätter under perioden 2021–2025 är 36,24 euro per ton utsläppt koldioxid. Kostnaderna för att uppfylla direktivet om industriutsläpp har beräknats utifrån uppgifter som lämnats av de unionstillverkare som ingår i urvalet och granskats av kommissionen. Hur kommissionen har fastställt dessa tillkommande framtida uppfyllandekostnader förklaras i de ärendehandlingar som berörda parter kan begära att få ta del av.

| (266) | Kommissionen har fastställt att dessa framtida uppfyllandekostnader uppgick till [0,7–0,9] % av tillverkningskostnaden under undersökningsperioden, och har lagt till dem till det icke skadevållande pris som nämns i skäl 262 för att komma fram till ett sammanlagt icke skadevållande pris för den likadana produkten i unionsindustrin, det vill säga [616–752] euro/ton. |
| --- | --- |

(266)

Kommissionen har fastställt att dessa framtida uppfyllandekostnader uppgick till [0,7–0,9] % av tillverkningskostnaden under undersökningsperioden, och har lagt till dem till det icke skadevållande pris som nämns i skäl 262 för att komma fram till ett sammanlagt icke skadevållande pris för den likadana produkten i unionsindustrin, det vill säga [616–752] euro/ton.

| (267) | Kommissionen har därefter fastställt nivån på marginalen för målprisunderskridande på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de samarbetande exporterande tillverkare i de berörda länderna som ingår i urvalet, vilket har fastställts för beräkningarna av prisunderskridande, och det vägda genomsnittliga icke skadevållande priset för den likadana produkt som de unionstillverkare som ingår i urvalet sålt under undersökningsperioden. De skillnader som jämförelsen eventuellt resulterade i har uttryckts som procentandel av det vägda genomsnittliga cif-importpriset. |
| --- | --- |

(267)

Kommissionen har därefter fastställt nivån på marginalen för målprisunderskridande på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de samarbetande exporterande tillverkare i de berörda länderna som ingår i urvalet, vilket har fastställts för beräkningarna av prisunderskridande, och det vägda genomsnittliga icke skadevållande priset för den likadana produkt som de unionstillverkare som ingår i urvalet sålt under undersökningsperioden. De skillnader som jämförelsen eventuellt resulterade i har uttryckts som procentandel av det vägda genomsnittliga cif-importpriset.

| (268) | Nivån för undanröjande av skada för ”övriga samarbetande företag” och för ”alla övriga företag” definieras på samma sätt som dumpningsmarginalen för dessa företag (se skälen 127–130).








  Land | Företag | Preliminär dumpningsmarginal (procent) | Preliminär skademarginal (procent) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| USA | Lotte Chemical Lousiana LLC | 8,5 % | 38,5 % |
| MEGlobal Americas Inc | 38,3 % | 84,9 % |
| Övriga samarbetande företag | 13,5 % | 46,9 % |
| Alla övriga företag | 52,0 % | 115,0 % |
| Saudiarabien | Saudi Kayan Petrochemical Company (Saudi Kayan) | 11,1 % | 61,4 % |
| Yanbu National Petrochemical Company (Yansab) | 11,1 % | 61,4 % |
| Eastern Petrochemical Company (Sharq) | 11,1 % | 61,4 % |
| Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet) | 11,1 % | 61,4 % |
| Arabian Petrochemical Company (Petrokemya) | 11,1 % | 61,4 % |
| Jubail United Petrochemical Company (United) | 11,1 % | 61,4 % |
| Alla övriga företag | 11,1 % | 61,4 % |

(268)

Nivån för undanröjande av skada för ”övriga samarbetande företag” och för ”alla övriga företag” definieras på samma sätt som dumpningsmarginalen för dessa företag (se skälen 127–130).

Land

Företag

Preliminär dumpningsmarginal (procent)

Preliminär skademarginal (procent)

USA

Lotte Chemical Lousiana LLC

8,5 %

38,5 %

MEGlobal Americas Inc

38,3 %

84,9 %

Övriga samarbetande företag

13,5 %

46,9 %

Alla övriga företag

52,0 %

115,0 %

Saudiarabien

Saudi Kayan Petrochemical Company (Saudi Kayan)

11,1 %

61,4 %

Yanbu National Petrochemical Company (Yansab)

11,1 %

61,4 %

Eastern Petrochemical Company (Sharq)

11,1 %

61,4 %

Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet)

11,1 %

61,4 %

Arabian Petrochemical Company (Petrokemya)

11,1 %

61,4 %

Jubail United Petrochemical Company (United)

11,1 %

61,4 %

Alla övriga företag

11,1 %

61,4 %

6.2   Slutsatser beträffande åtgärdsnivån

Slutsatser beträffande åtgärdsnivån

| (269) | Med stöd av ovanstående bedömning bör preliminära antidumpningstullar fastställas enligt nedan i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen.







  Land | Företag | Provisorisk antidumpningstull |
| --- | --- | --- | --- |
| USA | Lotte Chemical Lousiana LLC | 8,5 % |
| MEGlobal Americas Inc | 38,3 % |
| Övriga samarbetande företag | 13,5 % |
| Alla övriga företag | 52,0 % |
| Saudiarabien | Saudi Kayan Petrochemical Company (Saudi Kayan) | 11,1 % |
| Yanbu National Petrochemical Company (Yansab) | 11,1 % |
| Eastern Petrochemical Company (Sharq) | 11,1 % |
| Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet) | 11,1 % |
| Arabian Petrochemical Company (Petrokemya) | 11,1 % |
| Jubail United Petrochemical Company (United) | 11,1 % |
| Alla övriga företag | 11,1 % |

(269)

Med stöd av ovanstående bedömning bör preliminära antidumpningstullar fastställas enligt nedan i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen.

Land

Företag

Provisorisk antidumpningstull

USA

Lotte Chemical Lousiana LLC

8,5 %

MEGlobal Americas Inc

38,3 %

Övriga samarbetande företag

13,5 %

Alla övriga företag

52,0 %

Saudiarabien

Saudi Kayan Petrochemical Company (Saudi Kayan)

11,1 %

Yanbu National Petrochemical Company (Yansab)

11,1 %

Eastern Petrochemical Company (Sharq)

11,1 %

Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet)

11,1 %

Arabian Petrochemical Company (Petrokemya)

11,1 %

Jubail United Petrochemical Company (United)

11,1 %

Alla övriga företag

11,1 %

7   UNIONENS INTRESSE

| (270) | Kommissionen har undersökt om den säkert kunde dra slutsatsen att det inte låg i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall, trots att skadevållande dumpning hade konstaterats, i enlighet med artikel 21 i grundförordningen. Unionens intresse har fastställts på grundval av en värdering av alla de berörda parternas intressen, däribland unionsindustrins, importörernas/handlarnas, användarnas och leverantörernas. |
| --- | --- |

(270)

Kommissionen har undersökt om den säkert kunde dra slutsatsen att det inte låg i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall, trots att skadevållande dumpning hade konstaterats, i enlighet med artikel 21 i grundförordningen. Unionens intresse har fastställts på grundval av en värdering av alla de berörda parternas intressen, däribland unionsindustrins, importörernas/handlarnas, användarnas och leverantörernas.

| (271) | Kommissionen sände frågeformulär till kända berörda parter. Svar på frågeformuläret inkom från två icke-närstående importörer (Helm och Oxyde) och sju användare (Arteco, Indorama Group, Neo Group, Novapet, PlastiVerd, Selenis och SIR Industriale). |
| --- | --- |

(271)

Kommissionen sände frågeformulär till kända berörda parter. Svar på frågeformuläret inkom från två icke-närstående importörer (Helm och Oxyde) och sju användare (Arteco, Indorama Group, Neo Group, Novapet, PlastiVerd, Selenis och SIR Industriale).

7.1   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (272) | Det finns 12 tillverkare i nio grupper av MEG-tillverkare i unionen. Om åtgärder vidtogs skulle unionsindustrin kunna återvinna förlorade marknadsandelar och förbättra sin lönsamhet till nivåer som kan anses hållbara. |
| --- | --- |

(272)

Det finns 12 tillverkare i nio grupper av MEG-tillverkare i unionen. Om åtgärder vidtogs skulle unionsindustrin kunna återvinna förlorade marknadsandelar och förbättra sin lönsamhet till nivåer som kan anses hållbara.

| (273) | Storleken hos den skada som unionsindustrin har lidit gör dess situation ohållbar, med tanke på den höga förlustnivån (mellan –10,8 och –13,2 % under undersökningsperioden), som är resultatet av de samtidiga verkningarna av onormalt låga priser (en nedgång med 40 % på den fria marknaden) och minskad försäljning (–18 % på den fria marknaden) och tillverkning (–19 %), vilket har satt kostnaderna under tryck. |
| --- | --- |

(273)

Storleken hos den skada som unionsindustrin har lidit gör dess situation ohållbar, med tanke på den höga förlustnivån (mellan –10,8 och –13,2 % under undersökningsperioden), som är resultatet av de samtidiga verkningarna av onormalt låga priser (en nedgång med 40 % på den fria marknaden) och minskad försäljning (–18 % på den fria marknaden) och tillverkning (–19 %), vilket har satt kostnaderna under tryck.

| (274) | Det är mycket viktigt att åtgärder vidtas för att hålla de massiva verkningarna av dumpad import i schack och bibehålla MEG-tillverkningen i unionen. Om inga åtgärder vidtogs skulle i själva verket det dubbla trycket från sjunkande priser och urgröpt försäljning och tillverkning hindra unionsindustrin från att gå med vinst, så att den inte hade något annat val än att lägga ned tillverkningen för den öppna marknaden – varvid tillverkare i unionsindustrin utan koppling till saudiarabiska eller amerikanska intressen i stort sett skulle försvinna. |
| --- | --- |

(274)

Det är mycket viktigt att åtgärder vidtas för att hålla de massiva verkningarna av dumpad import i schack och bibehålla MEG-tillverkningen i unionen. Om inga åtgärder vidtogs skulle i själva verket det dubbla trycket från sjunkande priser och urgröpt försäljning och tillverkning hindra unionsindustrin från att gå med vinst, så att den inte hade något annat val än att lägga ned tillverkningen för den öppna marknaden – varvid tillverkare i unionsindustrin utan koppling till saudiarabiska eller amerikanska intressen i stort sett skulle försvinna.

| (275) | Detta tryck kommer att öka i takt med överskottskapaciteten på världsmarknaden, enligt specialistkonsulter som följer marknaden noggrant, t.ex. Wood Mackenzie och ISIC. De kapacitetsökningar som drivs fram av Kina och USA kommer att ligga flera miljoner årston över efterfrågan under 2021–2022. Betydande kinesiska kapacitetsökningar kommer undan för undan att minska möjligheten för USA:s export dit, vilket ger USA extra incitament för att hitta annan avsättning. Det kommer i huvudsak att ske på exportfronten, inklusive unionen, eftersom behovet i USA är mättat och bara ökar marginellt. I kombination med Saudiarabiens metod att följa priserna nedåt (det viktigaste sättet att säkra sin närvaro på denna prisdrivna marknad) framstår en konstant prispress som sannolik. USA:s och Saudiarabiens kombinerade närvaro kan alltså väntas medföra fortsatt skada för den redan försämrade unionsindustrin. |
| --- | --- |

(275)

Detta tryck kommer att öka i takt med överskottskapaciteten på världsmarknaden, enligt specialistkonsulter som följer marknaden noggrant, t.ex. Wood Mackenzie och ISIC. De kapacitetsökningar som drivs fram av Kina och USA kommer att ligga flera miljoner årston över efterfrågan under 2021–2022. Betydande kinesiska kapacitetsökningar kommer undan för undan att minska möjligheten för USA:s export dit, vilket ger USA extra incitament för att hitta annan avsättning. Det kommer i huvudsak att ske på exportfronten, inklusive unionen, eftersom behovet i USA är mättat och bara ökar marginellt. I kombination med Saudiarabiens metod att följa priserna nedåt (det viktigaste sättet att säkra sin närvaro på denna prisdrivna marknad) framstår en konstant prispress som sannolik. USA:s och Saudiarabiens kombinerade närvaro kan alltså väntas medföra fortsatt skada för den redan försämrade unionsindustrin.

| (276) | Åtgärderna skulle kunna avlasta en stor del av det dubbla trycket från dumpad import och låta industrin höja båda priser och volymer (försäljning, tillverkning och kapacitetsutnyttjande). Åtgärdernas nivå skulle göra det möjligt att eliminera de finansiella förluster som äventyrar unionsindustrins omedelbara framtid. |
| --- | --- |

(276)

Åtgärderna skulle kunna avlasta en stor del av det dubbla trycket från dumpad import och låta industrin höja båda priser och volymer (försäljning, tillverkning och kapacitetsutnyttjande). Åtgärdernas nivå skulle göra det möjligt att eliminera de finansiella förluster som äventyrar unionsindustrins omedelbara framtid.

| (277) | Slutsatsen blir därför att det ligger i unionsindustrins intresse att vidta provisoriska åtgärder. |
| --- | --- |

(277)

Slutsatsen blir därför att det ligger i unionsindustrins intresse att vidta provisoriska åtgärder.

7.2   Icke-närstående importörers/handlares, användares och leverantörers intresse

Icke-närstående importörers/handlares, användares och leverantörers intresse

7.2.1   Allmänt

Allmänt

| (278) | Utredningen har fastslagit att omkring 55 % av unionens förbrukning av organisk kemisk MEG används som utgångsmaterial för polyetentereftalat (PET) för tillverkning av plastflaskor, att knappt 25 % av MEG används för att tillverka kylvätskor till motorfordon, och att den återstående fjärdedelen är råvara till andra industriprodukter. |
| --- | --- |

(278)

Utredningen har fastslagit att omkring 55 % av unionens förbrukning av organisk kemisk MEG används som utgångsmaterial för polyetentereftalat (PET) för tillverkning av plastflaskor, att knappt 25 % av MEG används för att tillverka kylvätskor till motorfordon, och att den återstående fjärdedelen är råvara till andra industriprodukter.

| (279) | De här synpunkterna är viktiga för analysen av intressena hos importörer/återförsäljare och användare i unionen. |
| --- | --- |

(279)

De här synpunkterna är viktiga för analysen av intressena hos importörer/återförsäljare och användare i unionen.

| (280) | Först och främst skulle, om åtgärder inte vidtas, klagandena upphöra med sin tillverkning för den öppna marknaden och därigenom minska de tillgängliga tillförselkällorna på unionsmarknaden. Unionen skulle bli beroende av import från tredjeländer – i första hand från Saudiarabien och USA. Det skulle inte vara önskvärt för användarna, inte bara av konkurrensskäl utan också beträffande leveranssäkerheten för importörer/handlare och användare. |
| --- | --- |

(280)

Först och främst skulle, om åtgärder inte vidtas, klagandena upphöra med sin tillverkning för den öppna marknaden och därigenom minska de tillgängliga tillförselkällorna på unionsmarknaden. Unionen skulle bli beroende av import från tredjeländer – i första hand från Saudiarabien och USA. Det skulle inte vara önskvärt för användarna, inte bara av konkurrensskäl utan också beträffande leveranssäkerheten för importörer/handlare och användare.

| (281) | För det andra är de tillgängliga alternativa leveranskällorna Taiwan, Singapore och Korea, och deras outnyttjade kapacitet kan, enligt specialistkonsulter, täcka hela importvolymen från Saudiarabien och USA i det osannolika fallet att denna skulle bortfalla. Trots detta bör det erinras om att syftet med att vidta antidumpningsåtgärder inte är att stoppa importen utan att återställa lika spelregler på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(281)

För det andra är de tillgängliga alternativa leveranskällorna Taiwan, Singapore och Korea, och deras outnyttjade kapacitet kan, enligt specialistkonsulter, täcka hela importvolymen från Saudiarabien och USA i det osannolika fallet att denna skulle bortfalla. Trots detta bör det erinras om att syftet med att vidta antidumpningsåtgärder inte är att stoppa importen utan att återställa lika spelregler på unionsmarknaden.

| (282) | För det tredje ligger de förslagna åtgärderna i huvudsak mellan 8,5 och 13,5 % – en nivå som är betydande men inte oöverstiglig. |
| --- | --- |

(282)

För det tredje ligger de förslagna åtgärderna i huvudsak mellan 8,5 och 13,5 % – en nivå som är betydande men inte oöverstiglig.

7.3   Icke-närstående importörers/handlares intresse

Icke-närstående importörers/handlares intresse

| (283) | Samarbetsnivån hos icke-närstående importörer/handlare var hög i och med att de två viktigaste företagen i denna starkt koncentrerade sektor deltog. De svarar för den största delen av importen från USA. Företagen importerar också från Saudiarabien, om än mycket mindre än de närstående SABIC-importörerna, som sköter huvuddelen av volymen från Saudiarabien på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(283)

Samarbetsnivån hos icke-närstående importörer/handlare var hög i och med att de två viktigaste företagen i denna starkt koncentrerade sektor deltog. De svarar för den största delen av importen från USA. Företagen importerar också från Saudiarabien, om än mycket mindre än de närstående SABIC-importörerna, som sköter huvuddelen av volymen från Saudiarabien på unionsmarknaden.

| (284) | Båda de icke-närstående importörerna/handlarna motsätter sig åtgärder, som dock inte skulle få oproportionerliga verkningar. En del av tullarna kan föras över på användarna (särskilt i segmenten för kylvätskor och annan industrianvändning – se nedan). För en importör utgör deras MEG-verksamhet i unionen inte någon större del av omsättningen, och därför skulle även fulla tullar påverka verksamheten endast marginellt. Hos den andra importören är MEG-verksamheten på unionsmarknaden mer omfattande, så att verkningarna kan bli större. Det kommer att bero på förmågan att identifiera segment dit prisökningar är lättare att avlasta, helt eller delvis. Under alla förhållanden har undersökningen visat att företagets ekonomiska situation inte nödvändigtvis avgörs av skäl som är kopplade till MEG. |
| --- | --- |

(284)

Båda de icke-närstående importörerna/handlarna motsätter sig åtgärder, som dock inte skulle få oproportionerliga verkningar. En del av tullarna kan föras över på användarna (särskilt i segmenten för kylvätskor och annan industrianvändning – se nedan). För en importör utgör deras MEG-verksamhet i unionen inte någon större del av omsättningen, och därför skulle även fulla tullar påverka verksamheten endast marginellt. Hos den andra importören är MEG-verksamheten på unionsmarknaden mer omfattande, så att verkningarna kan bli större. Det kommer att bero på förmågan att identifiera segment dit prisökningar är lättare att avlasta, helt eller delvis. Under alla förhållanden har undersökningen visat att företagets ekonomiska situation inte nödvändigtvis avgörs av skäl som är kopplade till MEG.

| (285) | Alla importörer/handlare har hur som helst tillgång till andra anskaffningskällor, vilket lindrar åtgärdernas verkningar. |
| --- | --- |

(285)

Alla importörer/handlare har hur som helst tillgång till andra anskaffningskällor, vilket lindrar åtgärdernas verkningar.

| (286) | Av dessa orsaker kan det fastslås att åtgärdernas verkningar inte skulle bli oproportionerliga för importörer/handlare. |
| --- | --- |

(286)

Av dessa orsaker kan det fastslås att åtgärdernas verkningar inte skulle bli oproportionerliga för importörer/handlare.

7.4   Användarnas intresse

Användarnas intresse

| (287) | Svar har mottagits från användare från alla tillverkningssegment i senare led som använder MEG, med uttryck för deras invändningar mot åtgärderna. |
| --- | --- |

(287)

Svar har mottagits från användare från alla tillverkningssegment i senare led som använder MEG, med uttryck för deras invändningar mot åtgärderna.

| (288) | Kylvätskesektorn, där MEG är en viktig insatsvara, består av två huvudsakliga delsegment. Bilföretag (upp till hälften av kylvätskeverksamheten) kräver specifika och certifierade produktsammansättningar samt ett garanterat och stabilt leveransflöde. Som det förklaras ovan i skäl 274 skulle åtgärderna genom att bevara den inhemska tillverkningen bidra till att garantera ett stabilt leveransflöde. Med tanke på kylvätskornas marginella påverkan på bilkostnaderna skulle tullar inom detta delsegment med all sannolikhet i stort sett kunna övervältras. Därför skulle verkningarna för användare inom detta segment inte bli oproportionerliga om åtgärder vidtas. |
| --- | --- |

(288)

Kylvätskesektorn, där MEG är en viktig insatsvara, består av två huvudsakliga delsegment. Bilföretag (upp till hälften av kylvätskeverksamheten) kräver specifika och certifierade produktsammansättningar samt ett garanterat och stabilt leveransflöde. Som det förklaras ovan i skäl 274 skulle åtgärderna genom att bevara den inhemska tillverkningen bidra till att garantera ett stabilt leveransflöde. Med tanke på kylvätskornas marginella påverkan på bilkostnaderna skulle tullar inom detta delsegment med all sannolikhet i stort sett kunna övervältras. Därför skulle verkningarna för användare inom detta segment inte bli oproportionerliga om åtgärder vidtas.

| (289) | Å andra sidan omfattar eftermarknadsdelsegmentet grundprodukter där det är svårare att övervältra priser. Situationen för den samarbetande användaren i detta segment antyder inte att åtgärdernas verkningar skulle bli oproportionerliga. Under alla förhållanden finns andra anskaffningskällor tillgängliga för alla importörer/handlare, vilket lindrar åtgärdernas verkningar. |
| --- | --- |

(289)

Å andra sidan omfattar eftermarknadsdelsegmentet grundprodukter där det är svårare att övervältra priser. Situationen för den samarbetande användaren i detta segment antyder inte att åtgärdernas verkningar skulle bli oproportionerliga. Under alla förhållanden finns andra anskaffningskällor tillgängliga för alla importörer/handlare, vilket lindrar åtgärdernas verkningar.

| (290) | Tre användare inom segmentet för övriga industriprodukter (fibrer, folier, hartser) samarbetade. Det finns inget tydligt mönster för åtgärdernas verkningar, alltifrån de marginella till de betydande. Denna blandade bild visar att det finns företagsspecifika situationer som inte har att göra med prisnivån för MEG utan med andra faktorer. Åtgärderna skulle alltså inte vara avgörande för dessa företags framtida verksamhet. Detta antyder inte att dessa användare skulle drabbas av oproportionerliga verkningar, särskilt inte om de vägs mot de långsiktiga fördelarna med den mångsidighet och leveransstabilitet som unionsindustrin tillför, och detta skulle inte finnas om åtgärder inte vidtas. |
| --- | --- |

(290)

Tre användare inom segmentet för övriga industriprodukter (fibrer, folier, hartser) samarbetade. Det finns inget tydligt mönster för åtgärdernas verkningar, alltifrån de marginella till de betydande. Denna blandade bild visar att det finns företagsspecifika situationer som inte har att göra med prisnivån för MEG utan med andra faktorer. Åtgärderna skulle alltså inte vara avgörande för dessa företags framtida verksamhet. Detta antyder inte att dessa användare skulle drabbas av oproportionerliga verkningar, särskilt inte om de vägs mot de långsiktiga fördelarna med den mångsidighet och leveransstabilitet som unionsindustrin tillför, och detta skulle inte finnas om åtgärder inte vidtas.

| (291) | PET-segmentet svarar för nästan 55 % av all MEG-användning. MEG bidrar med omkring en femtedel av den totala kostnaden för PET, en produkt som står under stark prispress och där vinsten normalt är liten. Därför kan verkningarna av en lönsamhetsförändring mellan en och två procentenheter bli betydande. |
| --- | --- |

(291)

PET-segmentet svarar för nästan 55 % av all MEG-användning. MEG bidrar med omkring en femtedel av den totala kostnaden för PET, en produkt som står under stark prispress och där vinsten normalt är liten. Därför kan verkningarna av en lönsamhetsförändring mellan en och två procentenheter bli betydande.

| (292) | Sju företag som ingår i fyra grupper har deltagit i undersökningen. Situationen varierar från företag till företag. För vissa företag skulle vinsten sjunka men ändå förbli positiv, för andra med låg lönsamhet skulle verksamheten bara gå jämnt ut, och för de sämst presterande skulle redan kraftiga förluster förvärras, om än i förhållandevis måttlig omfattning. |
| --- | --- |

(292)

Sju företag som ingår i fyra grupper har deltagit i undersökningen. Situationen varierar från företag till företag. För vissa företag skulle vinsten sjunka men ändå förbli positiv, för andra med låg lönsamhet skulle verksamheten bara gå jämnt ut, och för de sämst presterande skulle redan kraftiga förluster förvärras, om än i förhållandevis måttlig omfattning.

| (293) | Situationen för de sämst presterande bestäms strukturellt av andra faktorer, och deras verksamhet och de hundratals arbetstillfällen som de stöder bestäms därför i slutändan inte av de föreslagna åtgärderna, vilkas verkningar alltså inte skulle bli oproportionerliga. |
| --- | --- |

(293)

Situationen för de sämst presterande bestäms strukturellt av andra faktorer, och deras verksamhet och de hundratals arbetstillfällen som de stöder bestäms därför i slutändan inte av de föreslagna åtgärderna, vilkas verkningar alltså inte skulle bli oproportionerliga.

| (294) | Beträffande de företag vars vinster skulle fluktuera kring nollstrecket skulle åtgärderna inte medföra någon grundläggande förändring av deras situation. Detta kunde i och för sig motivera exogena åtgärder (t.ex. åtgärder till försvar för handeln vid skadlig orättvis handel) eller endogena justeringar av affärsmodellen för att stärka konkurrenskraften. Även om åtgärdernas verkningar inte blir avgörande kan några hundra arbetstillfällen äventyras. |
| --- | --- |

(294)

Beträffande de företag vars vinster skulle fluktuera kring nollstrecket skulle åtgärderna inte medföra någon grundläggande förändring av deras situation. Detta kunde i och för sig motivera exogena åtgärder (t.ex. åtgärder till försvar för handeln vid skadlig orättvis handel) eller endogena justeringar av affärsmodellen för att stärka konkurrenskraften. Även om åtgärdernas verkningar inte blir avgörande kan några hundra arbetstillfällen äventyras.

| (295) | Företag med stabila vinster skulle i viss omfattning påverkas av åtgärder, men inte i oproportionerlig grad. |
| --- | --- |

(295)

Företag med stabila vinster skulle i viss omfattning påverkas av åtgärder, men inte i oproportionerlig grad.

| (296) | Under alla förhållanden skulle de ovannämnda eventuella verkningarna på kort sikt behöva vägas mot riskerna på medellång sikt ifall åtgärderna inte vidtas (och den sannolika nedläggningen av unionsindustrins verksamhet eftersom den nuvarande situation inte är hållbar): färre anskaffningskällor, lägre leveransstabilitet och högre MEG-priser De sistnämnda kan lätt nå den måttliga nivån i de föreslagna åtgärderna – med ogynnsamma följder som kan bli lika stora som, om inte större än, de som de föreslagna åtgärderna själva genererar. |
| --- | --- |

(296)

Under alla förhållanden skulle de ovannämnda eventuella verkningarna på kort sikt behöva vägas mot riskerna på medellång sikt ifall åtgärderna inte vidtas (och den sannolika nedläggningen av unionsindustrins verksamhet eftersom den nuvarande situation inte är hållbar): färre anskaffningskällor, lägre leveransstabilitet och högre MEG-priser De sistnämnda kan lätt nå den måttliga nivån i de föreslagna åtgärderna – med ogynnsamma följder som kan bli lika stora som, om inte större än, de som de föreslagna åtgärderna själva genererar.

| (297) | Sammantaget kan de potentiella ogynnsamma verkningar som olyckligtvis kan uppstå på kort sikt för PET-tillverkare inte som helhet anses vara tillräckliga för att hindra införandet av åtgärderna. |
| --- | --- |

(297)

Sammantaget kan de potentiella ogynnsamma verkningar som olyckligtvis kan uppstå på kort sikt för PET-tillverkare inte som helhet anses vara tillräckliga för att hindra införandet av åtgärderna.

| (298) | Den sammantagna bilden av alla segment visar på vissa ogynnsamma verkningar, som dock inte är oproportionerliga i förhållande till de fördelar som åtgärderna skulle medföra. Denna fråga kommer att studeras vidare i undersökningen för det definitiva skedet. |
| --- | --- |

(298)

Den sammantagna bilden av alla segment visar på vissa ogynnsamma verkningar, som dock inte är oproportionerliga i förhållande till de fördelar som åtgärderna skulle medföra. Denna fråga kommer att studeras vidare i undersökningen för det definitiva skedet.

7.5   Leverantörernas intresse

Leverantörernas intresse

| (299) | ExxonMobil, som tillverkar paraxylen (råvara vid tillverkning av PTA som sedan används för att tillverka PET), var den enda leverantör som lämnade kommentarer. Företaget hävdade att antidumpningsåtgärdernas ogynnsamma verkningar för PET-tillverkare också kommer att påverka unionens paraxylenleverantörer ogynnsamt, eftersom de skulle förlora försäljning på unionsmarknaden, och unionens PET-tillverkare skulle inte kunna konkurrera med PET-import från andra regioner. Det framhölls vidare att unionens paraxylentillverkare redan brottades med svårigheter på grund av överkapacitet på världsmarknaden och ökad import. Det framhölls också att paraxylentillverkarna var integrerade med raffinaderier och att ogynnsamma verkningar för paraxylen därför också skulle drabba unionens raffinaderiindustrier, som redan mötte svårigheter på grund av överkapacitet på världsmarknaden, varierande efterfrågan på bränslen och höga kostnader. |
| --- | --- |

(299)

ExxonMobil, som tillverkar paraxylen (råvara vid tillverkning av PTA som sedan används för att tillverka PET), var den enda leverantör som lämnade kommentarer. Företaget hävdade att antidumpningsåtgärdernas ogynnsamma verkningar för PET-tillverkare också kommer att påverka unionens paraxylenleverantörer ogynnsamt, eftersom de skulle förlora försäljning på unionsmarknaden, och unionens PET-tillverkare skulle inte kunna konkurrera med PET-import från andra regioner. Det framhölls vidare att unionens paraxylentillverkare redan brottades med svårigheter på grund av överkapacitet på världsmarknaden och ökad import. Det framhölls också att paraxylentillverkarna var integrerade med raffinaderier och att ogynnsamma verkningar för paraxylen därför också skulle drabba unionens raffinaderiindustrier, som redan mötte svårigheter på grund av överkapacitet på världsmarknaden, varierande efterfrågan på bränslen och höga kostnader.

| (300) | Dessa påståenden var inte underbyggda och kan inte mottas i detta skede. Dessutom hänvisas till analysen av användare som tillverkar PET, vars resultat visar på potentiellt ogynnsamma verkningar bara kan uppstå för vissa tillverkare vars situation inte i grunden är beroende av åtgärder som rör MEG. Följaktligen kan inte slutsatsen dras att verkningarna av sådana åtgärder skulle bli oproportionerliga för leverantörer. |
| --- | --- |

(300)

Dessa påståenden var inte underbyggda och kan inte mottas i detta skede. Dessutom hänvisas till analysen av användare som tillverkar PET, vars resultat visar på potentiellt ogynnsamma verkningar bara kan uppstå för vissa tillverkare vars situation inte i grunden är beroende av åtgärder som rör MEG. Följaktligen kan inte slutsatsen dras att verkningarna av sådana åtgärder skulle bli oproportionerliga för leverantörer.

7.6   Mottagna kommentarer

Mottagna kommentarer

| (301) | Flera berörda parter (CPME, CIFRS, Mitsubishi, Arteco, Proviron, Oxyde, HELM, NEO Group) hävdade att det inte skulle ligga i unionens intresse att vidta antidumpningsåtgärder eftersom unionstillverkarna inte kan uppfylla efterfrågan från MEG-användarna i unionen och import därför är nödvändig. Det hävdades dessutom att MEG-marknadens säsongvariationer gjorde det omöjligt att ständigt utnyttja hela tillverkningskapaciteten. Det framhölls vidare att importen av MEG från USA och Saudiarabien inte kan ersättas av import från övriga tredjeländer, exempelvis Kanada, Kina, Kuwait, Indien, Mexiko, Ryssland och Turkiet, på grund av den låga tillverkningskapacitet, höga transportkostnad och växande interna efterfrågan som kännetecknar andra exportländer. Arteco hävdade att företaget, för att säkerställa livskraften hos sin motorkylvätskeverksamhet i unionen, måste säkerställa leverans av MEG, vilket garanteras av möjligheten att anskaffa från många olika källor. HELM framhöll att MEG-tillverkarna i unionen, även om de planerar att öka sin tillverkningskapacitet för etylenoxid, inte planerar att öka sin tillverkningskapacitet för MEG. |
| --- | --- |

(301)

Flera berörda parter (CPME, CIFRS, Mitsubishi, Arteco, Proviron, Oxyde, HELM, NEO Group) hävdade att det inte skulle ligga i unionens intresse att vidta antidumpningsåtgärder eftersom unionstillverkarna inte kan uppfylla efterfrågan från MEG-användarna i unionen och import därför är nödvändig. Det hävdades dessutom att MEG-marknadens säsongvariationer gjorde det omöjligt att ständigt utnyttja hela tillverkningskapaciteten. Det framhölls vidare att importen av MEG från USA och Saudiarabien inte kan ersättas av import från övriga tredjeländer, exempelvis Kanada, Kina, Kuwait, Indien, Mexiko, Ryssland och Turkiet, på grund av den låga tillverkningskapacitet, höga transportkostnad och växande interna efterfrågan som kännetecknar andra exportländer. Arteco hävdade att företaget, för att säkerställa livskraften hos sin motorkylvätskeverksamhet i unionen, måste säkerställa leverans av MEG, vilket garanteras av möjligheten att anskaffa från många olika källor. HELM framhöll att MEG-tillverkarna i unionen, även om de planerar att öka sin tillverkningskapacitet för etylenoxid, inte planerar att öka sin tillverkningskapacitet för MEG.

| (302) | Som framgår av skäl 274 är det mycket viktigt att vidta åtgärder för att hålla det massiva in flödet av dumpad import i schack och bibehålla MEG-tillverkning i unionen. Utan en unionsindustri blir MEG-användarna beroende av import och får därmed inte någon säker tillförsel av MEG från många olika källor Vidare är syftet med att vidta antidumpningsåtgärder inte att stoppa importen utan att skapa rättvisa spelregler på unionsmarknaden. Trots detta finns, som framgår av skäl 281, andra anskaffningskällor förutom Saudiarabien och USA, till exempel Taiwan, Singapore och Korea. Vidare erinras om att det finns en överkapacitet för MEG i världen, såsom framgår av skäl 249, men undersökningen visar samtidigt att de unionstillverkare som ingår i urvalet verkligen inte planerar att inom en snar framtid höja tillverkningskapaciteten i unionen. Därför avvisades dessa påståenden. |
| --- | --- |

(302)

Som framgår av skäl 274 är det mycket viktigt att vidta åtgärder för att hålla det massiva in flödet av dumpad import i schack och bibehålla MEG-tillverkning i unionen. Utan en unionsindustri blir MEG-användarna beroende av import och får därmed inte någon säker tillförsel av MEG från många olika källor Vidare är syftet med att vidta antidumpningsåtgärder inte att stoppa importen utan att skapa rättvisa spelregler på unionsmarknaden. Trots detta finns, som framgår av skäl 281, andra anskaffningskällor förutom Saudiarabien och USA, till exempel Taiwan, Singapore och Korea. Vidare erinras om att det finns en överkapacitet för MEG i världen, såsom framgår av skäl 249, men undersökningen visar samtidigt att de unionstillverkare som ingår i urvalet verkligen inte planerar att inom en snar framtid höja tillverkningskapaciteten i unionen. Därför avvisades dessa påståenden.

| (303) | CPME hävdade att det inte låg i unionens intresse att fastställa antidumpningstullar och att det skulle få allvarliga återverkningar för PET-industrin och driva bort PET-tillverkarna från marknaden. |
| --- | --- |

(303)

CPME hävdade att det inte låg i unionens intresse att fastställa antidumpningstullar och att det skulle få allvarliga återverkningar för PET-industrin och driva bort PET-tillverkarna från marknaden.

| (304) | Som det förklaras i skälen 290–297 kan de potentiellt ogynnsamma verkningar som olyckligtvis kan uppkomma på kort sikt för PET-tillverkarna inte allmänt anses tillräckliga för att motivera att åtgärder inte vidtas. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(304)

Som det förklaras i skälen 290–297 kan de potentiellt ogynnsamma verkningar som olyckligtvis kan uppkomma på kort sikt för PET-tillverkarna inte allmänt anses tillräckliga för att motivera att åtgärder inte vidtas. Påståendet avvisades därför.

| (305) | Mitsubishi hävdade att det inte låg i unionens intresse att vidta antidumpningsåtgärder, eftersom handelsrelationerna mellan USA och Kina kan väntas bli förbättrade med en ny regering i USA och att orsakerna till dumpningen och skadan därför inte längre kommer att vara relevanta. |
| --- | --- |

(305)

Mitsubishi hävdade att det inte låg i unionens intresse att vidta antidumpningsåtgärder, eftersom handelsrelationerna mellan USA och Kina kan väntas bli förbättrade med en ny regering i USA och att orsakerna till dumpningen och skadan därför inte längre kommer att vara relevanta.

| (306) | Som framgår av skäl 247 fortsätter, fastän restriktionerna faktiskt har lättats, extratullarna att gälla som regel, och det står inte klart hur situation kommer att utvecklas. Vidare är, trots utvecklingen av handelsrelationerna mellan USA och Kina, MEG-industrin i USA exportorienterad med en växande tillverkningskapacitet, och därför väntas tillverkare i USA fortsätta att visa starkt intresse för unionsmarknaden, särskilt med tanke på att Kina bygger ut sin egen MEG-kapacitet. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(306)

Som framgår av skäl 247 fortsätter, fastän restriktionerna faktiskt har lättats, extratullarna att gälla som regel, och det står inte klart hur situation kommer att utvecklas. Vidare är, trots utvecklingen av handelsrelationerna mellan USA och Kina, MEG-industrin i USA exportorienterad med en växande tillverkningskapacitet, och därför väntas tillverkare i USA fortsätta att visa starkt intresse för unionsmarknaden, särskilt med tanke på att Kina bygger ut sin egen MEG-kapacitet. Påståendet avvisades därför.

| (307) | Arteco hävdade att åtgärderna om de vidtogs bara skulle tjäna två storföretags intressen, varav ett var Artecos huvudkonkurrent i senare led på kylvätskemarknaden. Oxyde hävdade på samma sätt att BASF, eftersom det var en mycket stor tillverkare av frysskyddsmedel och använde egen MEG, skulle få konkurrensfördelar framför sina konkurrenter Arteco, HVL och Solventis, som måste betala antidumpningstullar på importen av MEG. |
| --- | --- |

(307)

Arteco hävdade att åtgärderna om de vidtogs bara skulle tjäna två storföretags intressen, varav ett var Artecos huvudkonkurrent i senare led på kylvätskemarknaden. Oxyde hävdade på samma sätt att BASF, eftersom det var en mycket stor tillverkare av frysskyddsmedel och använde egen MEG, skulle få konkurrensfördelar framför sina konkurrenter Arteco, HVL och Solventis, som måste betala antidumpningstullar på importen av MEG.

| (308) | Kommissionen håller inte med om dessa påståenden. Åtgärderna vidtas till förmån för hela unionsindustrin, inte bara två tillverkare. Det är samt att ett av företagen i BASF-gruppen tillverkar kylvätskor. Men undersökningen har visat att detta företag köper MEG från sitt närstående företag till marknadspriser, samma som för Arteco och andra användare. |
| --- | --- |

(308)

Kommissionen håller inte med om dessa påståenden. Åtgärderna vidtas till förmån för hela unionsindustrin, inte bara två tillverkare. Det är samt att ett av företagen i BASF-gruppen tillverkar kylvätskor. Men undersökningen har visat att detta företag köper MEG från sitt närstående företag till marknadspriser, samma som för Arteco och andra användare.

| (309) | Arteco hävdade att, eftersom MEG är en förnödenhet som handlas och transporteras över hela världen, det efter att åtgärderna har vidtagits kommer att ske avsevärda förskjutningar av handelsflödena och ökade transportvolymer med åtföljande större utsläpp från globala transporter, vilket skadar de pågående strävandena att dämpa klimatförändringarna. |
| --- | --- |

(309)

Arteco hävdade att, eftersom MEG är en förnödenhet som handlas och transporteras över hela världen, det efter att åtgärderna har vidtagits kommer att ske avsevärda förskjutningar av handelsflödena och ökade transportvolymer med åtföljande större utsläpp från globala transporter, vilket skadar de pågående strävandena att dämpa klimatförändringarna.

| (310) | Kommissionen håller inte heller med om detta påstående. Förskjutningarna i handeln har redan inträffat under skadeundersökningsperioden, när importen från de berörda länderna ersatte en avsevärd del av den inhemska tillverkningen. Om åtgärder inte vidtas kommer den inhemska tillverkningen att helt ersättas av import, och då kommer förskjutningen av handeln att öka ännu mer. |
| --- | --- |

(310)

Kommissionen håller inte heller med om detta påstående. Förskjutningarna i handeln har redan inträffat under skadeundersökningsperioden, när importen från de berörda länderna ersatte en avsevärd del av den inhemska tillverkningen. Om åtgärder inte vidtas kommer den inhemska tillverkningen att helt ersättas av import, och då kommer förskjutningen av handeln att öka ännu mer.

7.7   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (311) | Mot denna bakgrund drar kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att det inte ligger i unionens intresse att vidta åtgärder mot import av MEG med ursprung i de berörda länderna i detta skede av undersökningen. |
| --- | --- |

(311)

Mot denna bakgrund drar kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att det inte ligger i unionens intresse att vidta åtgärder mot import av MEG med ursprung i de berörda länderna i detta skede av undersökningen.

8   PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (312) | På grundval av kommissionens slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder vidtas med syfte att förhindra att den dumpade importen vållar unionsindustrin ytterligare skada. |
| --- | --- |

(312)

På grundval av kommissionens slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder vidtas med syfte att förhindra att den dumpade importen vållar unionsindustrin ytterligare skada.

| (313) | Provisoriska antidumpningsåtgärder bör vidtas beträffande import av monoetylenglykol med ursprung i USA och Saudiarabien i enlighet med regeln om lägsta tull i artikel 7.2 i grundförordningen. Kommissionen har jämfört marginalerna för målprisunderskridande och dumpningsmarginalerna. Tullbeloppet fastställdes till en nivå som motsvarar den lägre av dumpnings- eller skademarginalen. |
| --- | --- |

(313)

Provisoriska antidumpningsåtgärder bör vidtas beträffande import av monoetylenglykol med ursprung i USA och Saudiarabien i enlighet med regeln om lägsta tull i artikel 7.2 i grundförordningen. Kommissionen har jämfört marginalerna för målprisunderskridande och dumpningsmarginalerna. Tullbeloppet fastställdes till en nivå som motsvarar den lägre av dumpnings- eller skademarginalen.

| (314) | På grundval av ovanstående bör följande provisoriska antidumpningstullsatser gälla, uttryckta som andel av priset cif vid unionens gräns före tull:







  Land | Företag | Provisorisk antidumpningstull |
| --- | --- | --- | --- |
| Saudiarabien | Saudi Kayan Petrochemical Company (Saudi Kayan) | 11,1 % |
| | Yanbu National Petrochemical Company (Yansab) | 11,1 % |
| | Eastern Petrochemical Company (Sharq) | 11,1 % |
| | Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet) | 11,1 % |
| | Arabian Petrochemical Company (Petrokemya) | 11,1 % |
| | Jubail United Petrochemical Company (United) | 11,1 % |
| | Alla övriga företag | 11,1 % |
| USA | Lotte Chemical Lousiana LLC | 8,5 % |
| | MEGlobal Americas Inc | 38,3 % |
| | Övriga samarbetande företag | 13,5 % |
| | Alla övriga företag | 52,0 % |

(314)

På grundval av ovanstående bör följande provisoriska antidumpningstullsatser gälla, uttryckta som andel av priset cif vid unionens gräns före tull:

Land

Företag

Provisorisk antidumpningstull

Saudiarabien

Saudi Kayan Petrochemical Company (Saudi Kayan)

11,1 %

Yanbu National Petrochemical Company (Yansab)

11,1 %

Eastern Petrochemical Company (Sharq)

11,1 %

Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet)

11,1 %

Arabian Petrochemical Company (Petrokemya)

11,1 %

Jubail United Petrochemical Company (United)

11,1 %

Alla övriga företag

11,1 %

USA

Lotte Chemical Lousiana LLC

8,5 %

MEGlobal Americas Inc

38,3 %

Övriga samarbetande företag

13,5 %

Alla övriga företag

52,0 %

| (315) | De antidumpningstullsatser för enskilda företag som anges i denna förordning har fastställts på grundval av de preliminära resultaten av denna undersökning. De återspeglar därför den situation för dessa företag som konstaterades under denna undersökning. Tullsatserna ska uteslutande tillämpas på import av den berörda produkten som har sitt ursprung i de berörda länderna och som har tillverkats av de nämnda juridiska personerna. Import av den berörda produkten tillverkad av något annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, inbegripet enheter som är de uttryckligen nämnda företagen närstående, bör omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna. |
| --- | --- |

(315)

De antidumpningstullsatser för enskilda företag som anges i denna förordning har fastställts på grundval av de preliminära resultaten av denna undersökning. De återspeglar därför den situation för dessa företag som konstaterades under denna undersökning. Tullsatserna ska uteslutande tillämpas på import av den berörda produkten som har sitt ursprung i de berörda länderna och som har tillverkats av de nämnda juridiska personerna. Import av den berörda produkten tillverkad av något annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, inbegripet enheter som är de uttryckligen nämnda företagen närstående, bör omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna.

| (316) | För att säkerställa att reglerna om antidumpningstullar efterlevs bör antidumpningstullen för alla övriga företag i USA inte bara gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i USA i denna undersökning, utan även sådana tillverkare i USA som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(316)

För att säkerställa att reglerna om antidumpningstullar efterlevs bör antidumpningstullen för alla övriga företag i USA inte bara gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i USA i denna undersökning, utan även sådana tillverkare i USA som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden.

9   INFORMATION I DET PRELIMINÄRA SKEDET

| (317) | I enlighet med artikel 19a i grundförordningen underrättade kommissionen berörda parter om det planerade införandet av provisoriska tullar. Denna information har också gjorts tillgänglig för allmänheten genom DG Handels webbplats. De berörda parterna gavs tre arbetsdagars frist för att lämna synpunkter på riktigheten av de beräkningar som särskilt lämnats ut till dem. |
| --- | --- |

(317)

I enlighet med artikel 19a i grundförordningen underrättade kommissionen berörda parter om det planerade införandet av provisoriska tullar. Denna information har också gjorts tillgänglig för allmänheten genom DG Handels webbplats. De berörda parterna gavs tre arbetsdagars frist för att lämna synpunkter på riktigheten av de beräkningar som särskilt lämnats ut till dem.

| (318) | Några kommentarer rörande beräkningarnas riktighet har inte mottagits. |
| --- | --- |

(318)

Några kommentarer rörande beräkningarnas riktighet har inte mottagits.

10   SLUTBESTÄMMELSER

| (319) | Enligt god förvaltningspraxis kommer kommissionen att uppmana de berörda parterna att inom en fastställd tidsfrist inkomma med skriftliga synpunkter och/eller begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(319)

Enligt god förvaltningspraxis kommer kommissionen att uppmana de berörda parterna att inom en fastställd tidsfrist inkomma med skriftliga synpunkter och/eller begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

| (320) | Undersökningsresultaten avseende införande av provisoriska tullar är preliminära och kan komma att ändras i undersökningens slutliga skede. |
| --- | --- |

(320)

Undersökningsresultaten avseende införande av provisoriska tullar är preliminära och kan komma att ändras i undersökningens slutliga skede.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En provisorisk antidumpningstull utgår på import av monoetylenglykol (nuvarande EG-nummer 203-473-3), som närvarande omfattas av KN-nummer ex 2905 31 00 (Taric-nummer 2905310010), med ursprung i USA och Saudiarabien.

2.   Följande provisoriska antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:

| Land | Företag | Provisorisk antidumpningstull | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- | --- |
| Saudiarabien | Saudi Kayan Petrochemical Company (Saudi Kayan) | 11,1 % | C674 |
| Saudiarabien | Yanbu National Petrochemical Company (Yansab) | 11,1 % | C675 |
| Saudiarabien | Eastern Petrochemical Company (Sharq) | 11,1 % | C676 |
| Saudiarabien | Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet) | 11,1 % | C677 |
| Saudiarabien | Arabian Petrochemical Company (Petrokemya) | 11,1 % | C678 |
| Saudiarabien | Jubail United Petrochemical Company (United) | 11,1 % | C679 |
| Saudiarabien | Alla övriga företag | 11,1 % | C999 |
| USA | Lotte Chemical Louisiana LLC | 8,5 % | C684 |
| USA | MEGlobal Americas Inc | 38,3 % | C680 |
| USA | Andra samarbetsvilliga företag som förtecknas i bilaga I | 13,5 % | |
| USA | Alla övriga företag | 52,0 % | C999 |

Land

Företag

Provisorisk antidumpningstull

Taric-tilläggsnummer

Saudiarabien

Saudi Kayan Petrochemical Company (Saudi Kayan)

11,1 %

C674

Saudiarabien

Yanbu National Petrochemical Company (Yansab)

11,1 %

C675

Saudiarabien

Eastern Petrochemical Company (Sharq)

11,1 %

C676

Saudiarabien

Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet)

11,1 %

C677

Saudiarabien

Arabian Petrochemical Company (Petrokemya)

11,1 %

C678

Saudiarabien

Jubail United Petrochemical Company (United)

11,1 %

C679

Saudiarabien

Alla övriga företag

11,1 %

C999

USA

Lotte Chemical Louisiana LLC

8,5 %

C684

USA

MEGlobal Americas Inc

38,3 %

C680

USA

Andra samarbetsvilliga företag som förtecknas i bilaga I

13,5 %

USA

Alla övriga företag

52,0 %

C999

3.   De individuella tullsatser som anges för de företag som nämns i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som ska innehålla en försäkran, vilken är daterad och undertecknad av en tjänsteman vid den enhet som utfärdat fakturan och av vilken dennes namn och befattning ska framgå, med följande lydelse:
  ”Jag intygar härmed att den [kvantitet] av [den berörda produkten] som säljs på export till Europeiska unionen och som omfattas av denna faktura har tillverkats av [företagets namn och adress] [Taric-tilläggsnummer] i [det berörda landet]. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.”
  Om ingen sådan faktura uppvisas ska den tullsats som gäller för ”Alla övriga företag” tillämpas.

4.   Frisläppning för fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det ställs en säkerhet som motsvarar nivån på den provisoriska tullsatsen.

5.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

1.   Berörda parter ska lämna sina skriftliga synpunkter på denna förordning till kommissionen inom 15 kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande.

2.   Berörda parter som vill begära att bli hörda av kommissionen ska lämna sin begäran inom 5 kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande.

3.   Berörda parter som vill begära att bli hörda av förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden uppmanas att inkomma med sin begäran inom fem kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande. Förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden ska behandla en begäran som inkommer efter denna tidsfrist och får i förekommande fall besluta att godta en sådan begäran.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 ska tillämpas i sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 juni 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Tillkännagivande om inledande av ett antidumpningsförfarande beträffande import av monoetylenglykol med ursprung i Förenta staterna och Konungariket Saudiarabien (EUT C 342, 14.10.2020, s. 12).

2

(3)  Rådets beslut (EU) 2020/135 av den 30 januari 2020 om ingående av avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (EUT L 29, 31.1.2020, s. 1).

3

(4)  http://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?ref=ong&id=2485.

4

(5)  Tillkännagivande om konsekvenserna av utbrottet av covid-19 för antidumpnings- och antisubventionsundersökningar (EUT C 86, 16.3.2020, s. 6).

5

(6)  http://www.jadwa.com/en/download/petrochemicals-and-the-vision-2030/research-13-1-1-1-1-1-1 (hämtad den 11 maj 2021).

6

(7)  Skäl 352 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1336 av den 25 september 2020 om införande av slutgiltiga antidumpningstullar beträffande import av vissa polyvinylalkoholer med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 315, 29.9.2020, s. 1).

7

(8)  https://www.icis.com/explore/resources/news/2020/01/16/10459681/explosion-at-reactor-caused-iqoxe-s-blast-death-toll-rises-to-three.

8

(9)  Uppgifterna från de unionsföretag som ingår i urvalet i denna förordning framläggs i klasser på grund av risken för att ett utvalt företag kan baklängeskonstruera sina konkurrenters uppgifter, särskilt med tanke på att två av de tre utvalda företagen är närstående.

9

(10)  https://www.icis.com/explore/.

10

(11)  https://ihsmarkit.com/index.html.

11

(12)  https://www.woodmac.com/research/products/chemicals-polymers-fibres/.

12

(13)  https://www.orbichem.com/chemical-data-portfolio/ethylene-glycol-ethylene-oxide.

13

---

BILAGA

Samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Förenta staterna som inte ingick i urvalet

| Land | Namn | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Förenta staterna | Indorama Ventures Oxides LLC | C681 |
| Förenta staterna | Equistar Chemicals, LP | C682 |
| Förenta staterna | Sasol Chemicals North America LLC | C683 |

Land

Namn

Taric-tilläggsnummer

Förenta staterna

Indorama Ventures Oxides LLC

C681

Förenta staterna

Equistar Chemicals, LP

C682

Förenta staterna

Sasol Chemicals North America LLC

C683

---

| 11.6.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 205/47 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 205/47

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2021/940

av den 10 juni 2021

om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av björkplywood med ursprung i Ryssland

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT FÖLJANDE FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1), särskilt artikel 7,

efter samråd med medlemsstaterna, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

1.1   Inledande

Inledande

| (1) | Den 14 oktober 2020 inledde Europeiska kommissionen (kommissionen) en antidumpningsundersökning beträffande import av björkplywood med ursprung i Ryssland (det berörda landet) på grundval av artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (grundförordningen). Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (2) (tillkännagivandet om inledande). |
| --- | --- |

(1)

Den 14 oktober 2020 inledde Europeiska kommissionen (kommissionen) en antidumpningsundersökning beträffande import av björkplywood med ursprung i Ryssland (det berörda landet) på grundval av artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (grundförordningen). Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (2) (tillkännagivandet om inledande).

kommissionen

det berörda landet

grundförordningen

Europeiska unionens officiella tidning

2

tillkännagivandet om inledande

| (2) | Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som ingavs den 31 augusti 2020 av Woodstock Consortium (klaganden). Klagomålet ingavs av unionsindustrin för björkplywood i den mening som avses i artikel 5.4 i grundförordningen. Klagomålet innehöll bevisning för dumpning och därav följande väsentlig skada som var tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som ingavs den 31 augusti 2020 av Woodstock Consortium (klaganden). Klagomålet ingavs av unionsindustrin för björkplywood i den mening som avses i artikel 5.4 i grundförordningen. Klagomålet innehöll bevisning för dumpning och därav följande väsentlig skada som var tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning.

klaganden

1.2   Ändring av tillkännagivandet om inledande

Ändring av tillkännagivandet om inledande

| (3) | I tillkännagivandet om inledande utelämnades av misstag ett avsnitt om förfarandet för bedömning av unionens intresse. Även om detta utelämnande inte påverkade de berörda parternas rätt att lämna synpunkter om unionens intresse ansågs det lämpligt att ta itu med denna underlåtenhet som en fråga om insyn i förfarandet. Det ändrades därför den 11 december 2020. (3) |
| --- | --- |

(3)

I tillkännagivandet om inledande utelämnades av misstag ett avsnitt om förfarandet för bedömning av unionens intresse. Även om detta utelämnande inte påverkade de berörda parternas rätt att lämna synpunkter om unionens intresse ansågs det lämpligt att ta itu med denna underlåtenhet som en fråga om insyn i förfarandet. Det ändrades därför den 11 december 2020. (3)

3

1.3   Registrering

Registrering

| (4) | Enligt artikel 14.5a i grundförordningen ska kommissionen registrera import som är föremål för en antidumpningsundersökning under perioden för utlämnande av uppgifter på förhand såvida den inte har tillräcklig bevisning i den mening som avses i artikel 5 för att vissa krav i artikel 10.4 c eller d inte är uppfyllda. Ett av dessa krav, som anges i artikel 10.4 d i grundförordningen, är att det sker ytterligare en betydande ökning av den import som vållade skada under undersökningsperioden. Kommissionen analyserade importens utveckling och fann ingen ytterligare betydande ökning av importen. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 14.5a i grundförordningen ska kommissionen registrera import som är föremål för en antidumpningsundersökning under perioden för utlämnande av uppgifter på förhand såvida den inte har tillräcklig bevisning i den mening som avses i artikel 5 för att vissa krav i artikel 10.4 c eller d inte är uppfyllda. Ett av dessa krav, som anges i artikel 10.4 d i grundförordningen, är att det sker ytterligare en betydande ökning av den import som vållade skada under undersökningsperioden. Kommissionen analyserade importens utveckling och fann ingen ytterligare betydande ökning av importen.

| (5) | Kommissionen gjorde därför inte import av björkplywood från Ryssland enligt definitionen i avsnitt 2 till föremål för registrering enligt artikel 14.5a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen gjorde därför inte import av björkplywood från Ryssland enligt definitionen i avsnitt 2 till föremål för registrering enligt artikel 14.5a i grundförordningen.

1.4   Berörda parter

Berörda parter

| (6) | I tillkännagivandet om inledande, i dess ändrade lydelse, uppmanade kommissionen berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Kommissionen underrättade också klaganden, andra kända unionstillverkare, de kända exporterande tillverkarna och de ryska myndigheterna, kända importörer, leverantörer och användare, handlare samt intresseorganisationer som såvitt känt var berörda om att undersökningen skulle inledas och uppmanade dem att delta. |
| --- | --- |

(6)

I tillkännagivandet om inledande, i dess ändrade lydelse, uppmanade kommissionen berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Kommissionen underrättade också klaganden, andra kända unionstillverkare, de kända exporterande tillverkarna och de ryska myndigheterna, kända importörer, leverantörer och användare, handlare samt intresseorganisationer som såvitt känt var berörda om att undersökningen skulle inledas och uppmanade dem att delta.

| (7) | Berörda parter gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. Flera parter begärde att få bli hörda av kommissionen. Kommissionen höll utfrågningar med Woodstock Consortium, UPM Plywood Oy, UPM Kymmene Otepää OÜ och den ryska tillverkaren UPM Kymmene Chudovo LLC. |
| --- | --- |

(7)

Berörda parter gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. Flera parter begärde att få bli hörda av kommissionen. Kommissionen höll utfrågningar med Woodstock Consortium, UPM Plywood Oy, UPM Kymmene Otepää OÜ och den ryska tillverkaren UPM Kymmene Chudovo LLC.

1.5   Synpunkter på inledandet av undersökningen

Synpunkter på inledandet av undersökningen

1.5.1   Otillräcklig öppen version

Otillräcklig öppen version

| (8) | Flera parter hävdade att klagomålet inte innehöll tillräcklig information i sin öppna version. |
| --- | --- |

(8)

Flera parter hävdade att klagomålet inte innehöll tillräcklig information i sin öppna version.

| (9) | Kommissionen ansåg att den version som berörda parter kan begära att få ta del av som finns i klagomålet innehöll tillräcklig väsentlig bevisning och icke-konfidentiella sammanfattningar av konfidentiella uppgifter, vilket innebär att berörda parter hade möjlighet att utöva sin rätt till försvar under hela förfarandets gång. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen ansåg att den version som berörda parter kan begära att få ta del av som finns i klagomålet innehöll tillräcklig väsentlig bevisning och icke-konfidentiella sammanfattningar av konfidentiella uppgifter, vilket innebär att berörda parter hade möjlighet att utöva sin rätt till försvar under hela förfarandets gång.

1.5.2   Inga bevis för skada

Inga bevis för skada

| (10) | Flera parter hävdade att vissa skadeindikatorer i klagomålet, såsom produktionskapacitet, unionspriser och förbrukning i unionen, inte stödde slutsatsen om skada under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(10)

Flera parter hävdade att vissa skadeindikatorer i klagomålet, såsom produktionskapacitet, unionspriser och förbrukning i unionen, inte stödde slutsatsen om skada under undersökningsperioden.

| (11) | Kommissionen erinrar om att ett prima facie-fastställande av väsentlig skada som är nödvändig för att inleda en undersökning kräver en undersökning av bland annat de faktorer av betydelse som beskrivs i grundförordningen. Det krävs dock inte uttryckligen i artikel 5 i grundförordningen att alla de skadefaktorer som nämns i artikel 3.5 ska visa på en försämring för att väsentlig skada ska vara tillräckligt underbyggd för att en undersökning ska kunna inledas. Enligt ordalydelsen i artikel 5.2 i grundförordningen ska klagomålet innehålla uppgifter om förändringar i volymen av den påstått dumpade importen, denna imports inverkan på priserna på den likadana produkten på unionsmarknaden och importens inverkan på unionsindustrin, vilket visas av relevanta (inte nödvändigtvis alla) faktorer. Klagomålet innehöll dessa uppgifter, som pekade på förekomsten av skada. Kommissionen ansåg därför att klagomålet innehöll tillräckliga bevis för skada. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen erinrar om att ett prima facie-fastställande av väsentlig skada som är nödvändig för att inleda en undersökning kräver en undersökning av bland annat de faktorer av betydelse som beskrivs i grundförordningen. Det krävs dock inte uttryckligen i artikel 5 i grundförordningen att alla de skadefaktorer som nämns i artikel 3.5 ska visa på en försämring för att väsentlig skada ska vara tillräckligt underbyggd för att en undersökning ska kunna inledas. Enligt ordalydelsen i artikel 5.2 i grundförordningen ska klagomålet innehålla uppgifter om förändringar i volymen av den påstått dumpade importen, denna imports inverkan på priserna på den likadana produkten på unionsmarknaden och importens inverkan på unionsindustrin, vilket visas av relevanta (inte nödvändigtvis alla) faktorer. Klagomålet innehöll dessa uppgifter, som pekade på förekomsten av skada. Kommissionen ansåg därför att klagomålet innehöll tillräckliga bevis för skada.

prima facie

1.6   Stickprovsförfarande

Stickprovsförfarande

| (12) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att ett stickprovsförfarande kunde komma att tillämpas för de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(12)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att ett stickprovsförfarande kunde komma att tillämpas för de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

1.6.1   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (13) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Detta preliminära urval bestod av tre unionstillverkare i tre olika medlemsstater som stod för nästan 40 % av den uppskattade totala tillverkningen och 35 % av den uppskattade totala försäljningsvolymen i unionen av den likadana produkten i unionen. Urvalet av dessa tre företag baserades på den största volym av tillverkning och försäljning av den likadana produkten i EU mellan juli 2019 och juni 2020 som rimligen kunde undersökas, samtidigt som den geografiska spridningen också beaktades. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. |
| --- | --- |

(13)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Detta preliminära urval bestod av tre unionstillverkare i tre olika medlemsstater som stod för nästan 40 % av den uppskattade totala tillverkningen och 35 % av den uppskattade totala försäljningsvolymen i unionen av den likadana produkten i unionen. Urvalet av dessa tre företag baserades på den största volym av tillverkning och försäljning av den likadana produkten i EU mellan juli 2019 och juni 2020 som rimligen kunde undersökas, samtidigt som den geografiska spridningen också beaktades. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet.

| (14) | Kommissionen mottog synpunkter från en grupp närstående unionstillverkare, UPM, som begärde att få ingå i urvalet. Efter att noggrant ha analyserat de uppgifter som lämnats fann kommissionen emellertid inga tvingande skäl till att ändra det preliminära urvalet. För det första skulle, med tanke på koncernens företagsstruktur och försäljningskanaler, ett tillägg eller medtagande av något av de två företagen i urvalet äventyra kommissionens förmåga att utföra sin undersökning inom de lagstadgade tidsfristerna på grund av den kraftigt ökade arbetsbördan. Om något av dessa två företag togs med i urvalet skulle det dessutom endast i marginell utsträckning ändra representativiteten för det preliminära urvalet när det gäller tillverknings- eller försäljningsvolymer i unionen eller geografisk spridning. Kommissionen beslutade därför att behålla de preliminärt utvalda företagen som det slutliga urvalet. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen mottog synpunkter från en grupp närstående unionstillverkare, UPM, som begärde att få ingå i urvalet. Efter att noggrant ha analyserat de uppgifter som lämnats fann kommissionen emellertid inga tvingande skäl till att ändra det preliminära urvalet. För det första skulle, med tanke på koncernens företagsstruktur och försäljningskanaler, ett tillägg eller medtagande av något av de två företagen i urvalet äventyra kommissionens förmåga att utföra sin undersökning inom de lagstadgade tidsfristerna på grund av den kraftigt ökade arbetsbördan. Om något av dessa två företag togs med i urvalet skulle det dessutom endast i marginell utsträckning ändra representativiteten för det preliminära urvalet när det gäller tillverknings- eller försäljningsvolymer i unionen eller geografisk spridning. Kommissionen beslutade därför att behålla de preliminärt utvalda företagen som det slutliga urvalet.

| (15) | Efter meddelandet om det slutgiltiga urvalet hävdade ett av företagen, UPM, att andra tillverkare i urvalet har lika eller mer komplexa företagsstrukturer och försäljningskanaler. Företaget hävdade också att det inte skulle vara betungande att ta med UPM-Kymmene Otepää Oü i urvalet och kontrollera en av dess enheter, och eftersom kontrollbesöket skulle äga rum på distans skulle det inte påverka kommissionens möjligheter att genomföra undersökningen. |
| --- | --- |

(15)

Efter meddelandet om det slutgiltiga urvalet hävdade ett av företagen, UPM, att andra tillverkare i urvalet har lika eller mer komplexa företagsstrukturer och försäljningskanaler. Företaget hävdade också att det inte skulle vara betungande att ta med UPM-Kymmene Otepää Oü i urvalet och kontrollera en av dess enheter, och eftersom kontrollbesöket skulle äga rum på distans skulle det inte påverka kommissionens möjligheter att genomföra undersökningen.

| (16) | Kommissionen noterade att eftersom urvalet redan omfattade företag med komplexa strukturer, skulle införlivandet av ett annat företag med en komplex struktur avsevärt öka arbetsbördan och därmed äventyra kommissionens möjligheter att genomföra sin undersökning inom de lagstadgade tidsfristerna. I detta avseende skulle inkluderandet av UPM-Kymmene Otepää Oü på grund av sin försäljningsorganisation ha krävt en kontroll av flera andra juridiska enheter i UPM-koncernen, som omfattar försäljnings- och produktionsenheter. Dessa enheter kunde inte rimligen undersökas inom den tid som stod till förfogande. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen noterade att eftersom urvalet redan omfattade företag med komplexa strukturer, skulle införlivandet av ett annat företag med en komplex struktur avsevärt öka arbetsbördan och därmed äventyra kommissionens möjligheter att genomföra sin undersökning inom de lagstadgade tidsfristerna. I detta avseende skulle inkluderandet av UPM-Kymmene Otepää Oü på grund av sin försäljningsorganisation ha krävt en kontroll av flera andra juridiska enheter i UPM-koncernen, som omfattar försäljnings- och produktionsenheter. Dessa enheter kunde inte rimligen undersökas inom den tid som stod till förfogande.

| (17) | Kommissionen behöll därför sitt beslut att inte ta med UPM i det slutliga urvalet. Det preliminära urvalet bekräftades som det slutliga urvalet och ansågs representativt för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen behöll därför sitt beslut att inte ta med UPM i det slutliga urvalet. Det preliminära urvalet bekräftades som det slutliga urvalet och ansågs representativt för unionsindustrin.

1.6.2   Stickprovsförfarande avseende icke-närstående importörer

Stickprovsförfarande avseende icke-närstående importörer

| (18) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som angetts i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(18)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som angetts i tillkännagivandet om inledande.

| (19) | Tretton icke-närstående importörer lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval av tre importörer på grundval av den största försäljningsvolymen av den undersökta produkten i unionen. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen underrättades alla kända importörer om urvalet, men inga synpunkter lämnades. |
| --- | --- |

(19)

Tretton icke-närstående importörer lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval av tre importörer på grundval av den största försäljningsvolymen av den undersökta produkten i unionen. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen underrättades alla kända importörer om urvalet, men inga synpunkter lämnades.

1.6.3   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Ryssland

Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Ryssland

| (20) | För att avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla exporterande tillverkare i Ryssland att lämna de uppgifter som angavs i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen Ryska federationens delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra exporterande tillverkare som skulle kunna vara intresserade av att delta i undersökningen. |
| --- | --- |

(20)

För att avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla exporterande tillverkare i Ryssland att lämna de uppgifter som angavs i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen Ryska federationens delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra exporterande tillverkare som skulle kunna vara intresserade av att delta i undersökningen.

| (21) | Femton exporterande tillverkare/grupper av exporterande tillverkare i det berörda landet lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval bestående av tre grupper av företag, av vilka en bestod av sju närstående exporterande tillverkare, på grundval av den största representativa exportvolym till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen genomfördes samråd med alla kända exporterande tillverkare och myndigheterna i det berörda landet om urvalet. Urvalet stod för ungefär 47 % av den totala exporten till unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(21)

Femton exporterande tillverkare/grupper av exporterande tillverkare i det berörda landet lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval bestående av tre grupper av företag, av vilka en bestod av sju närstående exporterande tillverkare, på grundval av den största representativa exportvolym till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen genomfördes samråd med alla kända exporterande tillverkare och myndigheterna i det berörda landet om urvalet. Urvalet stod för ungefär 47 % av den totala exporten till unionen under undersökningsperioden.

| (22) | Två samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet hävdade att de också borde ingå i urvalet. Den första hävdade att företaget borde ingå i urvalet eftersom dess försäljningsvolym till unionen låg nära den tredje exporterande tillverkaren i urvalet. Den andra hävdade att kommissionen tidigare undersökt ett betydligt större antal exporterande tillverkare och att tillägget därför inte på ett orimligt sätt kommer att belasta kommissionens kapacitet och resurser. Samma exporterande tillverkare hävdade dessutom att det faktum att företaget är närstående en grupp unionstillverkare skiljer det från de andra exporterande tillverkarna. Företaget hävdade särskilt att dess ledning, försäljningsstruktur och logistikorganisation skiljer det från vissa eller alla av de exporterande tillverkare som ingick i urvalet (4). |
| --- | --- |

(22)

Två samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet hävdade att de också borde ingå i urvalet. Den första hävdade att företaget borde ingå i urvalet eftersom dess försäljningsvolym till unionen låg nära den tredje exporterande tillverkaren i urvalet. Den andra hävdade att kommissionen tidigare undersökt ett betydligt större antal exporterande tillverkare och att tillägget därför inte på ett orimligt sätt kommer att belasta kommissionens kapacitet och resurser. Samma exporterande tillverkare hävdade dessutom att det faktum att företaget är närstående en grupp unionstillverkare skiljer det från de andra exporterande tillverkarna. Företaget hävdade särskilt att dess ledning, försäljningsstruktur och logistikorganisation skiljer det från vissa eller alla av de exporterande tillverkare som ingick i urvalet (4).

4

| (23) | Såsom nämns i skäl 21 ingick tre företag/grupper av företag i urvalet. Antalet enheter som skulle undersökas var dock mycket större, eftersom en av grupperna bestod av sju exporterande tillverkare. Dessutom hade företagen/grupperna närstående handlare och en närstående importör som var involverade i försäljningen av den berörda produkten. Den första exporterande tillverkarens påstående om försäljningsvolym baserades på den öppna version av svaren på stickprovsfrågeformuläret som var tillgänglig för alla samarbetsvilliga exporterande tillverkare, medan beslutet om stickprovsförfarande grundades på den faktiska volym som rapporterats av alla exporterande tillverkare. Med beaktande av den försäljningsvolym som rapporterats av de två exporterande tillverkarna i fråga rapporterade den tredje exporterande tillverkaren [5–10 %] mer i fråga om försäljningsvolym jämfört med den fjärde. Dessutom är de argument som framförts av den andra exporterande tillverkaren inte ett relevant kriterium för urvalet enligt artikel 17.1 i grundförordningen. Kommissionen drog därför slutsatsen att urvalet är representativt på grundval av de kriterier som anges i artikel 17.1 och att de två berörda parterna inte hade lämnat några relevanta uppgifter som skulle kunna ifrågasätta denna slutsats. Ansökningarna avslogs därför. |
| --- | --- |

(23)

Såsom nämns i skäl 21 ingick tre företag/grupper av företag i urvalet. Antalet enheter som skulle undersökas var dock mycket större, eftersom en av grupperna bestod av sju exporterande tillverkare. Dessutom hade företagen/grupperna närstående handlare och en närstående importör som var involverade i försäljningen av den berörda produkten. Den första exporterande tillverkarens påstående om försäljningsvolym baserades på den öppna version av svaren på stickprovsfrågeformuläret som var tillgänglig för alla samarbetsvilliga exporterande tillverkare, medan beslutet om stickprovsförfarande grundades på den faktiska volym som rapporterats av alla exporterande tillverkare. Med beaktande av den försäljningsvolym som rapporterats av de två exporterande tillverkarna i fråga rapporterade den tredje exporterande tillverkaren [5–10 %] mer i fråga om försäljningsvolym jämfört med den fjärde. Dessutom är de argument som framförts av den andra exporterande tillverkaren inte ett relevant kriterium för urvalet enligt artikel 17.1 i grundförordningen. Kommissionen drog därför slutsatsen att urvalet är representativt på grundval av de kriterier som anges i artikel 17.1 och att de två berörda parterna inte hade lämnat några relevanta uppgifter som skulle kunna ifrågasätta denna slutsats. Ansökningarna avslogs därför.

1.7   Individuell undersökning

Individuell undersökning

| (24) | Tio exporterande tillverkare i Ryssland begärde individuell undersökning enligt artikel 17.3 i grundförordningen. Endast tre exporterande tillverkare lämnade dock in fullständiga frågeformulär inom tidsfristen. Granskningen av dessa ansökningar under undersökningens preliminära skede skulle ha varit orimligt betungande. Kommissionen kommer därför att besluta om individuell undersökning ska beviljas i undersökningens slutgiltiga skede. |
| --- | --- |

(24)

Tio exporterande tillverkare i Ryssland begärde individuell undersökning enligt artikel 17.3 i grundförordningen. Endast tre exporterande tillverkare lämnade dock in fullständiga frågeformulär inom tidsfristen. Granskningen av dessa ansökningar under undersökningens preliminära skede skulle ha varit orimligt betungande. Kommissionen kommer därför att besluta om individuell undersökning ska beviljas i undersökningens slutgiltiga skede.

1.8   Svar på frågeformuläret och kontrollbesök

Svar på frågeformuläret och kontrollbesök

| (25) | Kommissionen sände frågeformulär till de tre utvalda ryska exporterande tillverkarna/grupperna av exporterande tillverkare, de unionstillverkare som ingick i urvalet och de icke-närstående importörer som ingick i urvalet. Frågeformulären hade också gjorts tillgängliga online (5) på dagen för inledandet. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen sände frågeformulär till de tre utvalda ryska exporterande tillverkarna/grupperna av exporterande tillverkare, de unionstillverkare som ingick i urvalet och de icke-närstående importörer som ingick i urvalet. Frågeformulären hade också gjorts tillgängliga online (5) på dagen för inledandet.

5

| (26) | Svar på frågeformuläret mottogs från de tre ryska exporterande tillverkare/grupper av exporterande tillverkare som ingick i urvalet, från tre samarbetsvilliga ryska exporterande tillverkare, från unionstillverkarna i urvalet, från de icke-närstående importörer som ingick i urvalet och från nio användare. |
| --- | --- |

(26)

Svar på frågeformuläret mottogs från de tre ryska exporterande tillverkare/grupper av exporterande tillverkare som ingick i urvalet, från tre samarbetsvilliga ryska exporterande tillverkare, från unionstillverkarna i urvalet, från de icke-närstående importörer som ingick i urvalet och från nio användare.

| (27) | Med tanke på covid-19-utbrottet och de isoleringsåtgärder som infördes av olika medlemsstater och tredjeländer kunde kommissionen i det preliminära skedet inte göra några kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen. Kommissionen dubbelkontrollerade i stället på distans all information som den ansåg vara nödvändig för sina preliminära avgöranden i enlighet med sitt tillkännagivande om konsekvenserna av covid-19-utbrottet för antidumpnings- och antisubventionsundersökningar (6). Kommissionen genomförde dubbelkontroller på distans av följande företag/parter:
  Unionstillverkare






  — | Latvijas Finieris AS, Lettland och närstående försäljningsföretag. |
| --- | --- | --- |

(27)

Med tanke på covid-19-utbrottet och de isoleringsåtgärder som infördes av olika medlemsstater och tredjeländer kunde kommissionen i det preliminära skedet inte göra några kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen. Kommissionen dubbelkontrollerade i stället på distans all information som den ansåg vara nödvändig för sina preliminära avgöranden i enlighet med sitt tillkännagivande om konsekvenserna av covid-19-utbrottet för antidumpnings- och antisubventionsundersökningar (6). Kommissionen genomförde dubbelkontroller på distans av följande företag/parter:

6

Unionstillverkare

—

Latvijas Finieris AS, Lettland och närstående försäljningsföretag.

| — | Paged Pisz sp. z o.o., Polen och närstående försäljningsföretag. |
| --- | --- |

—

Paged Pisz sp. z o.o., Polen och närstående försäljningsföretag.

| — | Metsä Wood, Finland och närstående försäljningsföretag. |
| --- | --- |

—

Metsä Wood, Finland och närstående försäljningsföretag.

Importörer

| — | Orlimex CZ s.r.o., Osik, Tjeckien. |
| --- | --- |

—

Orlimex CZ s.r.o., Osik, Tjeckien.

| — | Robert Neudeck GmbH & Co KG, Germersheim, Tyskland. |
| --- | --- |

—

Robert Neudeck GmbH & Co KG, Germersheim, Tyskland.

| — | Groupe ISB, Pacé, Frankrike. |
| --- | --- |

—

Groupe ISB, Pacé, Frankrike.

Exporterande tillverkare i Ryssland

| — | Sveza-gruppen bestående av sju exporterande tillverkare: JSC ”SVEZA Manturovo”, JSC ”SVEZA Novator”, Tyumen Plywood Plant Limited, JSC ”SVEZA Ust-Izhora”, JSC ”SVEZA Uralskiy”, JSC ”SVEZA Kostroma”, JSC ”SVEZA Verhnaya Sinyachiha” (Sveza-gruppen). |
| --- | --- |

—

Sveza-gruppen bestående av sju exporterande tillverkare: JSC ”SVEZA Manturovo”, JSC ”SVEZA Novator”, Tyumen Plywood Plant Limited, JSC ”SVEZA Ust-Izhora”, JSC ”SVEZA Uralskiy”, JSC ”SVEZA Kostroma”, JSC ”SVEZA Verhnaya Sinyachiha” (Sveza-gruppen).

| — | Zheshartsky LРK LLC (UPG). |
| --- | --- |

—

Zheshartsky LРK LLC (UPG).

| — | Syktyvkar Plywood Mill Ltd |
| --- | --- |

—

Syktyvkar Plywood Mill Ltd

1.9   Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

| (28) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 juli 2019 till och med den 30 juni 2020 (undersökningsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av skada omfattar perioden från och med den 1 januari 2017 till och med slutet av undersökningsperioden (skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(28)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 juli 2019 till och med den 30 juni 2020 (undersökningsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av skada omfattar perioden från och med den 1 januari 2017 till och med slutet av undersökningsperioden (skadeundersökningsperioden).

undersökningsperioden

skadeundersökningsperioden

1.10   Förenade kungarikets utträde ur EU

Förenade kungarikets utträde ur EU

| (29) | Detta ärende inleddes den 14 oktober 2020, dvs. under den övergångsperiod som avtalats mellan Förenade kungariket och EU då Förenade kungariket fortfarande omfattades av unionsrätten. Denna period upphörde den 31 december 2020. Från och med den 1 januari 2021 betraktas därför företag och intresseorganisationer från Förenade kungariket inte längre som berörda parter i detta förfarande. |
| --- | --- |

(29)

Detta ärende inleddes den 14 oktober 2020, dvs. under den övergångsperiod som avtalats mellan Förenade kungariket och EU då Förenade kungariket fortfarande omfattades av unionsrätten. Denna period upphörde den 31 december 2020. Från och med den 1 januari 2021 betraktas därför företag och intresseorganisationer från Förenade kungariket inte längre som berörda parter i detta förfarande.

| (30) | Genom en not till handlingarna i ärendet den 19 januari 2021 uppmanades de aktörer i Förenade kungariket som ansåg att de fortfarande var berörda parter att kontakta kommissionen (7). Inget företag gav sig till känna. |
| --- | --- |

(30)

Genom en not till handlingarna i ärendet den 19 januari 2021 uppmanades de aktörer i Förenade kungariket som ansåg att de fortfarande var berörda parter att kontakta kommissionen (7). Inget företag gav sig till känna.

7

| (31) | För att samordna de uppgifter som samlats in från berörda parter med det faktum att övergångsperioden hade avslutats och att Förenade kungariket inte längre omfattades av unionsrätten uppmanades de berörda parterna att lämna in omarbetade svar på frågeformuläret på EU-27-basis. |
| --- | --- |

(31)

För att samordna de uppgifter som samlats in från berörda parter med det faktum att övergångsperioden hade avslutats och att Förenade kungariket inte längre omfattades av unionsrätten uppmanades de berörda parterna att lämna in omarbetade svar på frågeformuläret på EU-27-basis.

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

Berörd produkt

| (32) | Den produkt som berörs är kryssfaner bestående enbart av träskikt som vart och ett har en tjocklek av högst 6 mm, med yttre skikt av trä enligt undernummer 4412 33, med minst ett yttre skikt av björkträ, även överdraget (björkplywood eller den undersökta produkten) med ursprung i Ryssland, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 4412 33 00 (Taric-nummer 4412330010) (den berörda produkten). |
| --- | --- |

(32)

Den produkt som berörs är kryssfaner bestående enbart av träskikt som vart och ett har en tjocklek av högst 6 mm, med yttre skikt av trä enligt undernummer 4412 33, med minst ett yttre skikt av björkträ, även överdraget (björkplywood eller den undersökta produkten) med ursprung i Ryssland, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 4412 33 00 (Taric-nummer 4412330010) (den berörda produkten).

björkplywood

den undersökta produkten

den berörda produkten

| (33) | Björkplywood är ett träfanerskikt som består av lager eller trådar av faner som pressats ihop med lim i stora, platta skivor. Den används i en rad olika tillämpningar, t.ex. inom bygg-, förpacknings- och möbelsektorerna. |
| --- | --- |

(33)

Björkplywood är ett träfanerskikt som består av lager eller trådar av faner som pressats ihop med lim i stora, platta skivor. Den används i en rad olika tillämpningar, t.ex. inom bygg-, förpacknings- och möbelsektorerna.

2.2   Likadan produkt

Likadan produkt

| (34) | Av undersökningen framgick att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden:






  — | Den berörda produkten. |
| --- | --- | --- |

(34)

Av undersökningen framgick att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden:

—

Den berörda produkten.

| — | Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Ryssland.. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Ryssland..

| — | Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin.

| (35) | Kommissionen beslutade i detta skede att dessa produkter därför är att anse som likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen beslutade i detta skede att dessa produkter därför är att anse som likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

2.3   Invändningar avseende produktdefinitionen

Invändningar avseende produktdefinitionen

2.3.1   Undantag för produkter

Undantag för produkter

| (36) | En användare, Emiliana Imballaggi SpA, och två ryska exporterande tillverkare, Sveza och Vlas Truda, begärde att kvadratisk björkplywood med en längd och bredd på fem fot (1 525 x 1 525 mm) skulle undantas från undersökningen på grund av skillnader i fråga om i) fysikaliska, tekniska och kemiska egenskaper samt geometriska egenskaper. ii) slutanvändning och utbytbarhet, iii) produktens kvalitet och iv) konsumenternas uppfattning och priser, och v) bristande konkurrens mellan rektangulär och kvadratisk björkplywood. |
| --- | --- |

(36)

En användare, Emiliana Imballaggi SpA, och två ryska exporterande tillverkare, Sveza och Vlas Truda, begärde att kvadratisk björkplywood med en längd och bredd på fem fot (1 525 x 1 525 mm) skulle undantas från undersökningen på grund av skillnader i fråga om i) fysikaliska, tekniska och kemiska egenskaper samt geometriska egenskaper. ii) slutanvändning och utbytbarhet, iii) produktens kvalitet och iv) konsumenternas uppfattning och priser, och v) bristande konkurrens mellan rektangulär och kvadratisk björkplywood.

| (37) | Kommissionen analyserade ansökningarna och drog slutsatsen att kvadratisk plywood inte kunde uteslutas från produktdefinitionen av följande skäl: Den har samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper som rektangulär plywood. På samma sätt utövar kvadratisk björkplywood ett konkurrenstryck på rektangulär björkplywood, eftersom det finns en viss utbytbarhet, och det är möjligt att kvadratisk björkplywood bearbetas vidare till rektangulär björkplywood när den har importerats, med risk för kringgående. Dessutom tillverkar unionsindustrin och har den utrustning som krävs för att anpassa den till specifika kunders behov. Kommissionen avslog därför begäran om undantag. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionen analyserade ansökningarna och drog slutsatsen att kvadratisk plywood inte kunde uteslutas från produktdefinitionen av följande skäl: Den har samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper som rektangulär plywood. På samma sätt utövar kvadratisk björkplywood ett konkurrenstryck på rektangulär björkplywood, eftersom det finns en viss utbytbarhet, och det är möjligt att kvadratisk björkplywood bearbetas vidare till rektangulär björkplywood när den har importerats, med risk för kringgående. Dessutom tillverkar unionsindustrin och har den utrustning som krävs för att anpassa den till specifika kunders behov. Kommissionen avslog därför begäran om undantag.

2.3.2   Produktomfattning

Produktomfattning

| (38) | En rysk tillverkare, Segezha, hävdade att produktdefinitionen borde utvidgas till att omfatta inte bara björkplywood utan även furu-, poppel-, okoumé- och bokplywood. Det hävdades att det råder direkt konkurrens och utbytbarhet mellan nämnda träplywood och björkplywood, som tillsammans utgör en enda produkt. |
| --- | --- |

(38)

En rysk tillverkare, Segezha, hävdade att produktdefinitionen borde utvidgas till att omfatta inte bara björkplywood utan även furu-, poppel-, okoumé- och bokplywood. Det hävdades att det råder direkt konkurrens och utbytbarhet mellan nämnda träplywood och björkplywood, som tillsammans utgör en enda produkt.

| (39) | Kommissionen avvisade detta påstående med tanke på att furu-, poppel, okoumé- och bokplywood inte har samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper som björkplywood. Det faktum att alternativa produkter och material i vissa tillämpningar, som inte utvecklats eller identifierats i ansökan, skulle kunna användas, med en obestämd substitutionsgrad, ändrar inte arten av de fysikaliska, tekniska och kemiska skillnaderna mellan den berörda produkten och de nämnda produkterna. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen avvisade detta påstående med tanke på att furu-, poppel, okoumé- och bokplywood inte har samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper som björkplywood. Det faktum att alternativa produkter och material i vissa tillämpningar, som inte utvecklats eller identifierats i ansökan, skulle kunna användas, med en obestämd substitutionsgrad, ändrar inte arten av de fysikaliska, tekniska och kemiska skillnaderna mellan den berörda produkten och de nämnda produkterna.

3.   DUMPNING

3.1   Inledande anmärkning

Inledande anmärkning

| (40) | Tre grupper av exporterande tillverkare ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(40)

Tre grupper av exporterande tillverkare ingick i urvalet.

| (41) | Sveza-gruppen bestod av sju tillverkare och en handlare, som alla var direkt involverade i tillverkning och försäljning av den berörda produkten. De sju tillverkarna sålde via en närstående handlare på hemmamarknaden och exporterade direkt till unionen. |
| --- | --- |

(41)

Sveza-gruppen bestod av sju tillverkare och en handlare, som alla var direkt involverade i tillverkning och försäljning av den berörda produkten. De sju tillverkarna sålde via en närstående handlare på hemmamarknaden och exporterade direkt till unionen.

| (42) | Zheshartsky LРK LLC ingår i en koncern med namnet UPG. Denna tillverkare exporterade både direkt och via ett närstående företag med säte i Lettland. |
| --- | --- |

(42)

Zheshartsky LРK LLC ingår i en koncern med namnet UPG. Denna tillverkare exporterade både direkt och via ett närstående företag med säte i Lettland.

| (43) | Syktyvkar Plywood Mill Ltd ingår i en företagsgrupp som är direkt involverad i tillverkning och försäljning av den berörda produkten. I denna grupp ingick fyra närstående handlare som var verksamma på den inhemska marknaden. |
| --- | --- |

(43)

Syktyvkar Plywood Mill Ltd ingår i en företagsgrupp som är direkt involverad i tillverkning och försäljning av den berörda produkten. I denna grupp ingick fyra närstående handlare som var verksamma på den inhemska marknaden.

3.2   Normalvärde

| (44) | För att fastställa normalvärdet begärde kommissionen svar på frågeformuläret från alla tillverkare i urvalet som tillverkade den berörda produkten. |
| --- | --- |

(44)

För att fastställa normalvärdet begärde kommissionen svar på frågeformuläret från alla tillverkare i urvalet som tillverkade den berörda produkten.

| (45) | Kommissionen undersökte först huruvida den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden för varje samarbetsvillig exporterande tillverkare som ingick i urvalet var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden är representativ om den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den likadana produkten till oberoende kunder per exporterande tillverkare motsvarade minst 5 % av det berörda företagets totala exportvolym av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(45)

Kommissionen undersökte först huruvida den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden för varje samarbetsvillig exporterande tillverkare som ingick i urvalet var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden är representativ om den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den likadana produkten till oberoende kunder per exporterande tillverkare motsvarade minst 5 % av det berörda företagets totala exportvolym av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden.

| (46) | På grundval av detta konstaterades att den totala försäljningen av den likadana produkten på hemmamarknaden för var och en av de exporterande tillverkarna i urvalet var representativ. |
| --- | --- |

(46)

På grundval av detta konstaterades att den totala försäljningen av den likadana produkten på hemmamarknaden för var och en av de exporterande tillverkarna i urvalet var representativ.

| (47) | Därefter identifierade kommissionen de produkttyper som såldes på hemmamarknaden och som var identiska eller jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen för de exporterande tillverkare som hade en representativ försäljning på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(47)

Därefter identifierade kommissionen de produkttyper som såldes på hemmamarknaden och som var identiska eller jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen för de exporterande tillverkare som hade en representativ försäljning på hemmamarknaden.

| (48) | Kommissionen undersökte sedan huruvida varje utvald exporterande tillverkares försäljning på hemmamarknaden av varje produkttyp som är identisk eller jämförbar med en produkttyp som säljs på export till unionen var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden av en produkttyp är representativ om den totala försäljningsvolymen av den till oberoende kunder på hemmamarknaden under undersökningsperioden motsvarar minst 5 % av den totala exportförsäljningsvolymen till unionen av den identiska eller jämförbara produkttypen. |
| --- | --- |

(48)

Kommissionen undersökte sedan huruvida varje utvald exporterande tillverkares försäljning på hemmamarknaden av varje produkttyp som är identisk eller jämförbar med en produkttyp som säljs på export till unionen var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden av en produkttyp är representativ om den totala försäljningsvolymen av den till oberoende kunder på hemmamarknaden under undersökningsperioden motsvarar minst 5 % av den totala exportförsäljningsvolymen till unionen av den identiska eller jämförbara produkttypen.

| (49) | För de tre exporterande tillverkarna/grupperna av exporterande tillverkare fanns det för vissa produkttyper som exporterades till unionen under undersökningsperioden antingen ingen inhemsk försäljning alls, eller så var försäljningen på hemmamarknaden av produkttypen mindre än 5 % i volym och således inte representativ. |
| --- | --- |

(49)

För de tre exporterande tillverkarna/grupperna av exporterande tillverkare fanns det för vissa produkttyper som exporterades till unionen under undersökningsperioden antingen ingen inhemsk försäljning alls, eller så var försäljningen på hemmamarknaden av produkttypen mindre än 5 % i volym och således inte representativ.

| (50) | Därefter fastställde kommissionen andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden för varje produkttyp under undersökningsperioden, för att avgöra om den skulle använda den faktiska försäljningen på hemmamarknaden för att beräkna normalvärdet, i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(50)

Därefter fastställde kommissionen andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden för varje produkttyp under undersökningsperioden, för att avgöra om den skulle använda den faktiska försäljningen på hemmamarknaden för att beräkna normalvärdet, i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen.

| (51) | Normalvärdet grundas på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp, oavsett om denna försäljning är lönsam eller inte, om






  a) | försäljningsvolymen för produkttypen, vid försäljning till nettopriser som är lika med eller högre än den beräknade tillverkningskostnaden, utgör mer än 80 % av den totala försäljningsvolymen för denna produkttyp, och |
| --- | --- | --- |

(51)

Normalvärdet grundas på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp, oavsett om denna försäljning är lönsam eller inte, om

a)

försäljningsvolymen för produkttypen, vid försäljning till nettopriser som är lika med eller högre än den beräknade tillverkningskostnaden, utgör mer än 80 % av den totala försäljningsvolymen för denna produkttyp, och

| b) | det vägda genomsnittliga försäljningspriset för denna produkttyp är lika med eller högre än tillverkningskostnaden per enhet. |
| --- | --- |

b)

det vägda genomsnittliga försäljningspriset för denna produkttyp är lika med eller högre än tillverkningskostnaden per enhet.

| (52) | I detta fall är normalvärdet det vägda genomsnittet av priserna vid all försäljning på hemmamarknaden av produkttypen i fråga under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(52)

I detta fall är normalvärdet det vägda genomsnittet av priserna vid all försäljning på hemmamarknaden av produkttypen i fråga under undersökningsperioden.

| (53) | Normalvärdet är å andra sidan det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp enbart för den lönsamma försäljningen på hemmamarknaden av produkttyperna under undersökningsperioden, om






  a) | volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen i fråga utgör högst 80 % av den totala försäljningsvolymen för produkttypen, eller |
| --- | --- | --- |

(53)

Normalvärdet är å andra sidan det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp enbart för den lönsamma försäljningen på hemmamarknaden av produkttyperna under undersökningsperioden, om

a)

volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen i fråga utgör högst 80 % av den totala försäljningsvolymen för produkttypen, eller

| b) | det vägda genomsnittliga priset för produkttypen i fråga är lägre än tillverkningskostnaden per enhet. |
| --- | --- |

b)

det vägda genomsnittliga priset för produkttypen i fråga är lägre än tillverkningskostnaden per enhet.

| (54) | Analysen av försäljningen på hemmamarknaden visade att mellan 28 % och 93 % av försäljningen på hemmamarknaden var lönsam, och att det vägda genomsnittliga försäljningspriset var högre än tillverkningskostnaden. Följaktligen beräknades normalvärdet, beroende på produkttyp, som ett vägt genomsnitt av priserna för all inhemsk försäljning under undersökningsperioden i den situation som beskrivs i skäl 51, eller som ett vägt genomsnitt av den lönsamma försäljningen endast i den situation som beskrivs i ovanstående skäl. |
| --- | --- |

(54)

Analysen av försäljningen på hemmamarknaden visade att mellan 28 % och 93 % av försäljningen på hemmamarknaden var lönsam, och att det vägda genomsnittliga försäljningspriset var högre än tillverkningskostnaden. Följaktligen beräknades normalvärdet, beroende på produkttyp, som ett vägt genomsnitt av priserna för all inhemsk försäljning under undersökningsperioden i den situation som beskrivs i skäl 51, eller som ett vägt genomsnitt av den lönsamma försäljningen endast i den situation som beskrivs i ovanstående skäl.

| (55) | Om ingen försäljning eller endast otillräcklig försäljning av den likadana produktens produkttyp förekommit vid normal handel eller om en produkttyp inte sålts i representativa volymer på hemmamarknaden, använde kommissionen ett konstruerat normalvärde i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(55)

Om ingen försäljning eller endast otillräcklig försäljning av den likadana produktens produkttyp förekommit vid normal handel eller om en produkttyp inte sålts i representativa volymer på hemmamarknaden, använde kommissionen ett konstruerat normalvärde i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen.

| (56) | Normalvärdet konstruerades genom att följande adderades till den genomsnittliga tillverkningskostnaden för den likadana produkten för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i urvalet under undersökningsperioden:






  a) | de vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnaderna för den inhemska försäljning av den likadana produkten som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i urvalet gjorde vid normal handel under undersökningsperioden, och |
| --- | --- | --- |

(56)

Normalvärdet konstruerades genom att följande adderades till den genomsnittliga tillverkningskostnaden för den likadana produkten för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i urvalet under undersökningsperioden:

a)

de vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnaderna för den inhemska försäljning av den likadana produkten som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i urvalet gjorde vid normal handel under undersökningsperioden, och

| b) | den vägda genomsnittliga vinst på hemmamarknaden som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i urvalet gjorde på den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

b)

den vägda genomsnittliga vinst på hemmamarknaden som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i urvalet gjorde på den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden.

| (57) | För de produkttyper som inte sålts i representativa kvantiteter på hemmamarknaden adderades de genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnaderna och vinsten för de transaktioner som skett vid normal handel på hemmamarknaden för dessa typer. För de produkttyper som inte sålts alls på hemmamarknaden adderades de vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnaderna och vinsten för alla transaktioner som skett vid normal handel på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(57)

För de produkttyper som inte sålts i representativa kvantiteter på hemmamarknaden adderades de genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnaderna och vinsten för de transaktioner som skett vid normal handel på hemmamarknaden för dessa typer. För de produkttyper som inte sålts alls på hemmamarknaden adderades de vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnaderna och vinsten för alla transaktioner som skett vid normal handel på hemmamarknaden.

3.2.1   Exportpris

Exportpris

| (58) | De exporterande tillverkare som ingick i urvalet exporterade till unionen antingen direkt till oberoende kunder eller via ett närstående företag, såsom beskrivs i skälen 40 och 43. |
| --- | --- |

(58)

De exporterande tillverkare som ingick i urvalet exporterade till unionen antingen direkt till oberoende kunder eller via ett närstående företag, såsom beskrivs i skälen 40 och 43.

| (59) | För de exporterande tillverkare som exporterade den berörda produkten direkt till oberoende kunder i unionen var exportpriset det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid försäljning på export till unionen, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(59)

För de exporterande tillverkare som exporterade den berörda produkten direkt till oberoende kunder i unionen var exportpriset det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid försäljning på export till unionen, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

| (60) | För de exporterande tillverkare som exporterade den berörda produkten till unionen via ett närstående företag som fungerade som importör fastställdes exportpriset på grundval av den importerade produktens pris då den första gången såldes vidare till oberoende kunder i unionen, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. I sådant fall justerades priset för alla kostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen, inbegripet försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt förväntad vinst. |
| --- | --- |

(60)

För de exporterande tillverkare som exporterade den berörda produkten till unionen via ett närstående företag som fungerade som importör fastställdes exportpriset på grundval av den importerade produktens pris då den första gången såldes vidare till oberoende kunder i unionen, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. I sådant fall justerades priset för alla kostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen, inbegripet försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt förväntad vinst.

3.2.2   Jämförelse

Jämförelse

| (61) | Kommissionen jämförde normalvärdet och exportpriset för de exporterande tillverkarna i urvalet på grundval av priset från fabrik. |
| --- | --- |

(61)

Kommissionen jämförde normalvärdet och exportpriset för de exporterande tillverkarna i urvalet på grundval av priset från fabrik.

| (62) | När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och/eller exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för transport, försäkring, hantering och lastning, förpackning, kreditkostnader, bankavgifter, EU-tullar, andra importavgifter och provisioner. |
| --- | --- |

(62)

När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och/eller exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för transport, försäkring, hantering och lastning, förpackning, kreditkostnader, bankavgifter, EU-tullar, andra importavgifter och provisioner.

| (63) | Den exporterande tillverkaren UPG hävdade att Ryska federationens regering ersatte upp till 80 % av tillverkarnas transportkostnader när de transporterade sina produkter till utländska marknader. Denna exporterande tillverkare hävdade att exportpriset borde justeras uppåt i enlighet med artikel 2.10 e och k i grundförordningen, eftersom en liknande återbetalning inte beviljades för försäljning på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(63)

Den exporterande tillverkaren UPG hävdade att Ryska federationens regering ersatte upp till 80 % av tillverkarnas transportkostnader när de transporterade sina produkter till utländska marknader. Denna exporterande tillverkare hävdade att exportpriset borde justeras uppåt i enlighet med artikel 2.10 e och k i grundförordningen, eftersom en liknande återbetalning inte beviljades för försäljning på hemmamarknaden.

| (64) | Enligt artikel 2.10 k i grundförordningen får en justering också göras för olikheter i andra faktorer som inte anges i leden a–j, om det kan visas att de påverkar prisernas jämförbarhet enligt kraven i denna punkt, särskilt om kunderna konsekvent betalar olika priser på hemmamarknaden på grund av skillnaderna mellan dessa faktorer. Den exporterande tillverkaren lämnade dock inte in någon bevisning som visade att priserna påverkades av detta subventionssystem. Den exporterande tillverkare som begärde justeringen lade inte fram några bevis för att dess kunder konsekvent betalade olika priser på den inhemska marknaden på grund av den påstådda skillnaden mellan den ryska statens återbetalning av transportkostnader mellan inhemsk försäljning och exportförsäljning. Utan att det påverkar ovanstående konstaterade kommissionen också att återbetalning av transportkostnader för försäljning till utländska marknader med uteslutande av inhemsk försäljning med all sannolikhet utgör en exportsubvention i den mening som avses i artikel 4.4 a i förordning (EU) 2016/1037. Sådana system förbättrar exportörernas förmåga att konkurrera illojalt på utländska marknader och, i synnerhet, att upprätthålla dumpningen ekonomiskt. De utgör därför inte en faktor som berättigar till en justering enligt artikel 2.10 i grundförordningen. Att tillåta en justering för faktorer som gör det lättare för en exportör att ägna sig åt dumpning skulle nämligen leda till att dumpningens omfattning döljs. Kommissionen avvisade därför detta påstående. |
| --- | --- |

(64)

Enligt artikel 2.10 k i grundförordningen får en justering också göras för olikheter i andra faktorer som inte anges i leden a–j, om det kan visas att de påverkar prisernas jämförbarhet enligt kraven i denna punkt, särskilt om kunderna konsekvent betalar olika priser på hemmamarknaden på grund av skillnaderna mellan dessa faktorer. Den exporterande tillverkaren lämnade dock inte in någon bevisning som visade att priserna påverkades av detta subventionssystem. Den exporterande tillverkare som begärde justeringen lade inte fram några bevis för att dess kunder konsekvent betalade olika priser på den inhemska marknaden på grund av den påstådda skillnaden mellan den ryska statens återbetalning av transportkostnader mellan inhemsk försäljning och exportförsäljning. Utan att det påverkar ovanstående konstaterade kommissionen också att återbetalning av transportkostnader för försäljning till utländska marknader med uteslutande av inhemsk försäljning med all sannolikhet utgör en exportsubvention i den mening som avses i artikel 4.4 a i förordning (EU) 2016/1037. Sådana system förbättrar exportörernas förmåga att konkurrera illojalt på utländska marknader och, i synnerhet, att upprätthålla dumpningen ekonomiskt. De utgör därför inte en faktor som berättigar till en justering enligt artikel 2.10 i grundförordningen. Att tillåta en justering för faktorer som gör det lättare för en exportör att ägna sig åt dumpning skulle nämligen leda till att dumpningens omfattning döljs. Kommissionen avvisade därför detta påstående.

| (65) | Samma exporterande tillverkare begärde också att en justering skulle göras i enlighet med artikel 2.10 i i grundförordningen för provisioner som betalats till en närstående handlare för försäljning på hemmamarknaden. Den exporterande tillverkaren lämnade dock också uppgifter om att de provisioner som betalats gällde både den inhemska försäljningen och exportförsäljningen till unionen. Kommissionen fördelade följaktligen storleken på de provisioner som betalats till den närstående handlaren på både den inhemska försäljningen och exportförsäljningen på grundval av försäljningsvolymen. |
| --- | --- |

(65)

Samma exporterande tillverkare begärde också att en justering skulle göras i enlighet med artikel 2.10 i i grundförordningen för provisioner som betalats till en närstående handlare för försäljning på hemmamarknaden. Den exporterande tillverkaren lämnade dock också uppgifter om att de provisioner som betalats gällde både den inhemska försäljningen och exportförsäljningen till unionen. Kommissionen fördelade följaktligen storleken på de provisioner som betalats till den närstående handlaren på både den inhemska försäljningen och exportförsäljningen på grundval av försäljningsvolymen.

| (66) | Alla exporterande tillverkare i Sveza-gruppen som ingick i urvalet exporterade den berörda produkten till unionen via ett närstående inhemskt företag, nämligen Sveza-Les LLC (Sveza-Les) i Sankt Petersburg. Alla exporterande tillverkare i Sveza-gruppen har ingått ett provisionsagentavtal med den närstående handlaren i fråga. Alla exporterande tillverkare inom gruppen är antingen direkt eller indirekt närstående det företaget. De hävdade att de provisioner som betalats till handlaren inte borde dras av från exportpriset eftersom de inte påverkar prisernas jämförbarhet, då den närstående handlaren utförde exakt samma funktioner i exportförsäljningen och den inhemska försäljningen. Den enda skillnaden påstås gälla ersättningen för närstående näringsidkares verksamhet: Inhemsk försäljning täcks av ett pålägg, medan exportförsäljningen omfattas av en provision som grundar sig på provisionsavtal. De exporterande tillverkarna hävdade vidare att de tillsammans med handlaren utgjorde en enda ekonomisk enhet som påverkar både den inhemska försäljningen och exportförsäljningen. |
| --- | --- |

(66)

Alla exporterande tillverkare i Sveza-gruppen som ingick i urvalet exporterade den berörda produkten till unionen via ett närstående inhemskt företag, nämligen Sveza-Les LLC (Sveza-Les) i Sankt Petersburg. Alla exporterande tillverkare i Sveza-gruppen har ingått ett provisionsagentavtal med den närstående handlaren i fråga. Alla exporterande tillverkare inom gruppen är antingen direkt eller indirekt närstående det företaget. De hävdade att de provisioner som betalats till handlaren inte borde dras av från exportpriset eftersom de inte påverkar prisernas jämförbarhet, då den närstående handlaren utförde exakt samma funktioner i exportförsäljningen och den inhemska försäljningen. Den enda skillnaden påstås gälla ersättningen för närstående näringsidkares verksamhet: Inhemsk försäljning täcks av ett pålägg, medan exportförsäljningen omfattas av en provision som grundar sig på provisionsavtal. De exporterande tillverkarna hävdade vidare att de tillsammans med handlaren utgjorde en enda ekonomisk enhet som påverkar både den inhemska försäljningen och exportförsäljningen.

Sveza-Les

| (67) | Som svar erinrade kommissionen om att koncernens alla sju tillverkande företag hade undertecknat ett avtal om en tydligt definierad provision på varje exportförsäljning som faktiskt betalats. Detta var inte fallet på den inhemska marknaden. Detta ger upphov till en prisjämförbarhetsfråga enligt artikel 2.10 mellan exportpriset och normalvärdet, och kommissionen drog därför av den provision som betalats i enlighet med artikel 2.10 i. |
| --- | --- |

(67)

Som svar erinrade kommissionen om att koncernens alla sju tillverkande företag hade undertecknat ett avtal om en tydligt definierad provision på varje exportförsäljning som faktiskt betalats. Detta var inte fallet på den inhemska marknaden. Detta ger upphov till en prisjämförbarhetsfråga enligt artikel 2.10 mellan exportpriset och normalvärdet, och kommissionen drog därför av den provision som betalats i enlighet med artikel 2.10 i.

| (68) | Vad beträffar förekomsten av en enda ekonomisk enhet erinrade kommissionen om att förekomsten av skriftligt provisionsavtal enbart om exportförsäljning enligt unionens rättspraxis är en viktig faktor som tyder på att handlaren inte är en intern försäljningsavdelning hos de exporterande tillverkarna när det gäller exportförsäljning (8). Avtalet innehåller också ett stort antal klausuler, t.ex. en skiljedomsklausul, som visar på bristande solidaritet mellan företagen. Dessa klausuler var svåra att förena med påståendet om att de exporterande tillverkarna och den närstående handlaren bör behandlas som en enda ekonomisk enhet trots att de är juridiskt åtskilda företag. Det framgick också att de exporterande tillverkarna behöll vissa försäljningsfunktioner med tanke på deras försäljnings- och administrationskostnader samt allmänna kostnader i detta avseende. Slutligen noterade kommissionen att den närstående handlaren utfärdade fakturorna i exportföretagets namn till de första oberoende kunderna i unionen. Därför avvisade kommissionen preliminärt påståendet att handlaren och de exporterande tillverkarna utgör en enda ekonomisk enhet när det gäller exportförsäljning. |
| --- | --- |

(68)

Vad beträffar förekomsten av en enda ekonomisk enhet erinrade kommissionen om att förekomsten av skriftligt provisionsavtal enbart om exportförsäljning enligt unionens rättspraxis är en viktig faktor som tyder på att handlaren inte är en intern försäljningsavdelning hos de exporterande tillverkarna när det gäller exportförsäljning (8). Avtalet innehåller också ett stort antal klausuler, t.ex. en skiljedomsklausul, som visar på bristande solidaritet mellan företagen. Dessa klausuler var svåra att förena med påståendet om att de exporterande tillverkarna och den närstående handlaren bör behandlas som en enda ekonomisk enhet trots att de är juridiskt åtskilda företag. Det framgick också att de exporterande tillverkarna behöll vissa försäljningsfunktioner med tanke på deras försäljnings- och administrationskostnader samt allmänna kostnader i detta avseende. Slutligen noterade kommissionen att den närstående handlaren utfärdade fakturorna i exportföretagets namn till de första oberoende kunderna i unionen. Därför avvisade kommissionen preliminärt påståendet att handlaren och de exporterande tillverkarna utgör en enda ekonomisk enhet när det gäller exportförsäljning.

8

| (69) | Undersökningen visade vidare att icke-närstående agenter i unionen också var involverade i en viss del av Sveza-gruppens exportförsäljning. Dessa agenter erhöll provision, som bokfördes i Sveza-Les räkenskaper som en del av dess försäljnings- och administrationskostnader samt allmänna kostnader. Kommissionen justerade därför exportpriset i enlighet med artikel 2.10 i i grundförordningen för den provision som betalats till de icke-närstående agenterna för exportförsäljning. Justeringen bestod av provision bestående av agentens arvode enligt Sveza-Les räkenskaper. |
| --- | --- |

(69)

Undersökningen visade vidare att icke-närstående agenter i unionen också var involverade i en viss del av Sveza-gruppens exportförsäljning. Dessa agenter erhöll provision, som bokfördes i Sveza-Les räkenskaper som en del av dess försäljnings- och administrationskostnader samt allmänna kostnader. Kommissionen justerade därför exportpriset i enlighet med artikel 2.10 i i grundförordningen för den provision som betalats till de icke-närstående agenterna för exportförsäljning. Justeringen bestod av provision bestående av agentens arvode enligt Sveza-Les räkenskaper.

| (70) | Slutligen hävdade samma grupp att om kommissionen skulle justera exportpriset skulle detta innebära att kommissionen ansåg att de exporterande tillverkarna och den närstående handlaren inte utgjorde en enda ekonomisk enhet. Följaktligen bör avdrag göras även för försäljnings- och administrationskostnaderna samt de allmänna kostnaderna och för vinsten i samband med återförsäljningen av den likadana produkten som säljs på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(70)

Slutligen hävdade samma grupp att om kommissionen skulle justera exportpriset skulle detta innebära att kommissionen ansåg att de exporterande tillverkarna och den närstående handlaren inte utgjorde en enda ekonomisk enhet. Följaktligen bör avdrag göras även för försäljnings- och administrationskostnaderna samt de allmänna kostnaderna och för vinsten i samband med återförsäljningen av den likadana produkten som säljs på hemmamarknaden.

| (71) | Kommissionen erinrade om att inhemsk försäljning sker till den första oberoende kunden via Sveza-Les, detta i motsats till situationen vid exportförsäljning, då fabrikerna direkt fakturerar den första oberoende kunden i unionen. Sveza-Les vidareförsäljer med andra ord den berörda produkten som det köpt från gruppens olika fabriker. Enligt artikel 2.1 i grundförordningen ska normalvärdet fastställas på grundval av det inhemska försäljningspriset till den första oberoende kunden. En justering för pålägg enligt artikel 2.10 i skulle förutsätta att relevant försäljning vid normalvärdets fastställande snarare vore försäljningen mellan fabrikerna och Sveza-Les, för vilken ett pris skulle fastställas efter avdrag för det påstådda pålägget som Sveza-Les tog ut vid återförsäljningen av produkten. Fabrikernas försäljning till Sveza-Les är dock inte försäljning till en första oberoende kund. Under dessa omständigheter skulle ett avdrag för det pålägg som Sveza-Les tog ut inte vara förenligt med artikel 2.1 i grundförordningen. Enligt artikel 2.10 i skulle en justering för det pålägg som en handlare erhållit också kräva bevis för att Sveza-Les fyller liknande funktioner som en agent som arbetar på provisionsbasis för inhemsk försäljning. Någon sådan bevisning finns inte i ärendet Kommissionen avvisade på grundval av ovanstående överväganden preliminärt påståendet om att det var motiverat med en justering för pålägg för inhemsk försäljning. |
| --- | --- |

(71)

Kommissionen erinrade om att inhemsk försäljning sker till den första oberoende kunden via Sveza-Les, detta i motsats till situationen vid exportförsäljning, då fabrikerna direkt fakturerar den första oberoende kunden i unionen. Sveza-Les vidareförsäljer med andra ord den berörda produkten som det köpt från gruppens olika fabriker. Enligt artikel 2.1 i grundförordningen ska normalvärdet fastställas på grundval av det inhemska försäljningspriset till den första oberoende kunden. En justering för pålägg enligt artikel 2.10 i skulle förutsätta att relevant försäljning vid normalvärdets fastställande snarare vore försäljningen mellan fabrikerna och Sveza-Les, för vilken ett pris skulle fastställas efter avdrag för det påstådda pålägget som Sveza-Les tog ut vid återförsäljningen av produkten. Fabrikernas försäljning till Sveza-Les är dock inte försäljning till en första oberoende kund. Under dessa omständigheter skulle ett avdrag för det pålägg som Sveza-Les tog ut inte vara förenligt med artikel 2.1 i grundförordningen. Enligt artikel 2.10 i skulle en justering för det pålägg som en handlare erhållit också kräva bevis för att Sveza-Les fyller liknande funktioner som en agent som arbetar på provisionsbasis för inhemsk försäljning. Någon sådan bevisning finns inte i ärendet Kommissionen avvisade på grundval av ovanstående överväganden preliminärt påståendet om att det var motiverat med en justering för pålägg för inhemsk försäljning.

3.2.3   Dumpningsmarginaler

Dumpningsmarginaler

| (72) | För de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som ingick i urvalet jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(72)

För de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som ingick i urvalet jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

| (73) | För de exporterande tillverkarna i Sveza-gruppen beräknade kommissionen först en individuell dumpningsmarginal för varje exporterande tillverkare och beräknade som ett andra steg en vägd dumpningsmarginal för hela Sveza-gruppen. |
| --- | --- |

(73)

För de exporterande tillverkarna i Sveza-gruppen beräknade kommissionen först en individuell dumpningsmarginal för varje exporterande tillverkare och beräknade som ett andra steg en vägd dumpningsmarginal för hela Sveza-gruppen.

| (74) | På denna grundval fastställdes de provisoriska vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, till följande:






  Företag | Provisorisk dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Sveza-gruppen | 15,9 % |
| Syktyvkar Plywood Mill Ltd | 15,0 % |
| Zheshartsky LРK LLC | 15,3 % |

(74)

På denna grundval fastställdes de provisoriska vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, till följande:

Företag

Provisorisk dumpningsmarginal

Sveza-gruppen

15,9 %

Syktyvkar Plywood Mill Ltd

15,0 %

Zheshartsky LРK LLC

15,3 %

| (75) | När det gäller de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet beräknade kommissionen den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen. Denna marginal fastställdes därför på grundval av marginalerna för de exporterande tillverkarna i urvalet. |
| --- | --- |

(75)

När det gäller de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet beräknade kommissionen den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen. Denna marginal fastställdes därför på grundval av marginalerna för de exporterande tillverkarna i urvalet.

| (76) | På denna grundval fastställdes den provisoriska dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet till 15,7 %. |
| --- | --- |

(76)

På denna grundval fastställdes den provisoriska dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet till 15,7 %.

| (77) | För samtliga övriga exporterande tillverkare i Ryssland fastställde kommissionen dumpningsmarginalen på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. För detta ändamål fastställde kommissionen de exporterande tillverkarnas grad av samarbetsvilja. Graden av samarbetsvilja är de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas exportvolym till unionen uttryckt som andel av den totala importen från det berörda landet till unionen under undersökningsperioden, vilken fastställdes på grundval av uppgifter från Eurostat. |
| --- | --- |

(77)

För samtliga övriga exporterande tillverkare i Ryssland fastställde kommissionen dumpningsmarginalen på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. För detta ändamål fastställde kommissionen de exporterande tillverkarnas grad av samarbetsvilja. Graden av samarbetsvilja är de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas exportvolym till unionen uttryckt som andel av den totala importen från det berörda landet till unionen under undersökningsperioden, vilken fastställdes på grundval av uppgifter från Eurostat.

| (78) | Graden av samarbetsvilja är hög i detta fall, eftersom de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas export utgjorde omkring 81 % av den totala importen under undersökningsperioden. På grundval av detta beslutade kommissionen att fastställa dumpningsmarginalen för icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare på nivån för det samarbetsvilliga företag som undersökts individuellt och som hade den högsta dumpningsmarginalen. |
| --- | --- |

(78)

Graden av samarbetsvilja är hög i detta fall, eftersom de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas export utgjorde omkring 81 % av den totala importen under undersökningsperioden. På grundval av detta beslutade kommissionen att fastställa dumpningsmarginalen för icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare på nivån för det samarbetsvilliga företag som undersökts individuellt och som hade den högsta dumpningsmarginalen.

| (79) | De provisoriska dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:






  Företag | Provisorisk dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Sveza-gruppen | 15,9 % |
| Syktyvkar Plywood Mill Ltd | 15,0 % |
| Zheshartsky LРK LLC | 15,3 % |
| Andra samarbetsvilliga företag | 15,7 % |
| Alla övriga företag | 15,9 % |

(79)

De provisoriska dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:

Företag

Provisorisk dumpningsmarginal

Sveza-gruppen

15,9 %

Syktyvkar Plywood Mill Ltd

15,0 %

Zheshartsky LРK LLC

15,3 %

Andra samarbetsvilliga företag

15,7 %

Alla övriga företag

15,9 %

4.   SKADA

4.1   Definition av unionsindustrin och unionens tillverkning

Definition av unionsindustrin och unionens tillverkning

| (80) | Femton kända tillverkare i unionen tillverkade den likadana produkten under undersökningsperioden. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(80)

Femton kända tillverkare i unionen tillverkade den likadana produkten under undersökningsperioden. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

unionsindustrin

| (81) | Den sammanlagda unionstillverkningen under undersökningsperioden uppskattades till cirka 849 000 kubikmeter. Kommissionen fastställde siffran på grundval av all tillgänglig information om unionsindustrin, såsom svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Såsom anges i avsnitt 1.6 stod de tre unionstillverkare som ingick i urvalet för 39 % av den totala unionstillverkningen av den likadana produkten. |
| --- | --- |

(81)

Den sammanlagda unionstillverkningen under undersökningsperioden uppskattades till cirka 849 000 kubikmeter. Kommissionen fastställde siffran på grundval av all tillgänglig information om unionsindustrin, såsom svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Såsom anges i avsnitt 1.6 stod de tre unionstillverkare som ingick i urvalet för 39 % av den totala unionstillverkningen av den likadana produkten.

| (82) | Unionens produktion avsedd för företagsintern förbrukning uppskattades till mindre än 0,5 %. På grund av att den företagsinterna förbrukningen inte är väsentlig anses den inte vara relevant för skadeanalysen i detta fall. |
| --- | --- |

(82)

Unionens produktion avsedd för företagsintern förbrukning uppskattades till mindre än 0,5 %. På grund av att den företagsinterna förbrukningen inte är väsentlig anses den inte vara relevant för skadeanalysen i detta fall.

4.2   Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

| (83) | Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av a) uppgifter som lämnats av klaganden om unionsindustrins försäljning av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen, som dubbelkontrollerats mot de försäljningsvolymer som rapporterats av unionstillverkarna i urvalet, och b) import av den undersökta produkten från samtliga tredjeländer enligt uppgifter från Eurostat (9). |
| --- | --- |

(83)

Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av a) uppgifter som lämnats av klaganden om unionsindustrins försäljning av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen, som dubbelkontrollerats mot de försäljningsvolymer som rapporterats av unionstillverkarna i urvalet, och b) import av den undersökta produkten från samtliga tredjeländer enligt uppgifter från Eurostat (9).

9

| (84) | Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

  Tabell 1


  Förbrukningskubikmeter i unionen (m3) | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total förbrukning i unionen | 1 874 725 | 2 000 293 | 2 080 786 | 2 130 325 |
| Index | 100 | 107 | 111 | 114 |
| Källa: Klaganden, unionstillverkarna i urvalet och Eurostat. |

(84)

Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

Tabell 1

Tabell 1

Förbrukningskubikmeter i unionen (m3)

Förbrukningskubikmeter i unionen (m3

2017

2018

2019

Undersökningsperioden

Total förbrukning i unionen

1 874 725

2 000 293

2 080 786

2 130 325

Index

Index

100

100

107

107

111

111

114

114

Källa: Klaganden, unionstillverkarna i urvalet och Eurostat.

Källa:

| (85) | Förbrukningen i unionen ökade med 14 % under skadeundersökningsperioden. En detaljerad analys visar på en stadig ökning från år till år, med den största ökningen från 2017 till 2018 på 7 %, och en mer dämpad takt under de följande åren, men med en konstant tillväxt. |
| --- | --- |

(85)

Förbrukningen i unionen ökade med 14 % under skadeundersökningsperioden. En detaljerad analys visar på en stadig ökning från år till år, med den största ökningen från 2017 till 2018 på 7 %, och en mer dämpad takt under de följande åren, men med en konstant tillväxt.

4.3   Import från det berörda landet

Import från det berörda landet

4.3.1   Metod för identifiering av import av den berörda produkten

Metod för identifiering av import av den berörda produkten

| (86) | Innan förfarandet inleddes och det skapades ett särskilt Taric-nummer (10) registrerades importen av den berörda produkten på KN-nivå (11), vilket även omfattade andra produkter än den berörda produkten. För att uppskatta importvolymen av den berörda produkten under skadeundersökningsperioden tillämpade kommissionen samma förhållande (Taric/KN) som observerats efter inledandet mellan importvolymerna för hela KN-numret och importen av den berörda produkten på grundval av Taric-uppgifter. För importen från det berörda landet fastställdes denna andel till 78 %. |
| --- | --- |

(86)

Innan förfarandet inleddes och det skapades ett särskilt Taric-nummer (10) registrerades importen av den berörda produkten på KN-nivå (11), vilket även omfattade andra produkter än den berörda produkten. För att uppskatta importvolymen av den berörda produkten under skadeundersökningsperioden tillämpade kommissionen samma förhållande (Taric/KN) som observerats efter inledandet mellan importvolymerna för hela KN-numret och importen av den berörda produkten på grundval av Taric-uppgifter. För importen från det berörda landet fastställdes denna andel till 78 %.

10

11

| (87) | Resultaten av denna metod bekräftar den importtrend som anges i klagomålet. |
| --- | --- |

(87)

Resultaten av denna metod bekräftar den importtrend som anges i klagomålet.

4.3.2   Volym av och marknadsandel för importen från det berörda landet

Volym av och marknadsandel för importen från det berörda landet

| (88) | På grundval av ovannämnda metod fastställde kommissionen importvolymen baserat på uppgifter från Eurostat. Marknadsandelen för importen fastställdes genom att importvolymerna jämfördes med förbrukningen i unionen. |
| --- | --- |

(88)

På grundval av ovannämnda metod fastställde kommissionen importvolymen baserat på uppgifter från Eurostat. Marknadsandelen för importen fastställdes genom att importvolymerna jämfördes med förbrukningen i unionen.

| (89) | Importen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

  Tabell 2


  Importvolym (m3) och marknadsandel | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import från Ryssland (m3) | 871 050 | 933 329 | 1 081 937 | 1 192 712 |
| Index | 100 | 107 | 124 | 137 |
| Marknadsandel | 46 % | 47 % | 52 % | 56 % |
| Index | 100 | 100 | 112 | 120 |
| Källa: Eurostat. |

(89)

Importen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

Tabell 2

Tabell 2

Importvolym (m3) och marknadsandel

Importvolym (m3

2017

2018

2019

Undersökningsperioden

Import från Ryssland (m3)

3

871 050

933 329

1 081 937

1 192 712

Index

Index

100

100

107

107

124

124

137

137

Marknadsandel

46 %

47 %

52 %

56 %

Index

Index

100

100

100

100

112

112

120

120

Källa: Eurostat.

Källa:

| (90) | Importen från det berörda landet ökade från cirka 871 050 kubikmeter till cirka 1 192 712 kubikmeter under skadeundersökningsperioden, en ökning med 37 %. Marknadsandelen för denna import ökade under skadeundersökningsperioden från 46 % till 56 %, en ökning med 20 %. |
| --- | --- |

(90)

Importen från det berörda landet ökade från cirka 871 050 kubikmeter till cirka 1 192 712 kubikmeter under skadeundersökningsperioden, en ökning med 37 %. Marknadsandelen för denna import ökade under skadeundersökningsperioden från 46 % till 56 %, en ökning med 20 %.

4.3.3   Priser på importen från det berörda landet och prisunderskridande

Priser på importen från det berörda landet och prisunderskridande

| (91) | Kommissionen fastställde importpriserna på grundval av statistik från Eurostat om euro/ton på KN-nivå. Såsom förklaras i avsnitt 4.3.1 registrerades importen av den berörda produkten tillsammans med en större produktkorg, men denna metod ger en tillförlitlig uppskattning av priserna och dess utveckling över tiden, eftersom den övervägande delen av importen enligt detta KN-nummer var den berörda produkten, och metoden gör det möjligt att jämföra prisutvecklingen mellan olika exportländer. |
| --- | --- |

(91)

Kommissionen fastställde importpriserna på grundval av statistik från Eurostat om euro/ton på KN-nivå. Såsom förklaras i avsnitt 4.3.1 registrerades importen av den berörda produkten tillsammans med en större produktkorg, men denna metod ger en tillförlitlig uppskattning av priserna och dess utveckling över tiden, eftersom den övervägande delen av importen enligt detta KN-nummer var den berörda produkten, och metoden gör det möjligt att jämföra prisutvecklingen mellan olika exportländer.

| (92) | Det genomsnittliga priset på importen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

  Tabell 3


  Importpriser (i euro per ton) | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ryssland | 646 | 681 | 608 | 584 |
| Index | 100 | 105 | 94 | 90 |
| Källa: Eurostat. |

(92)

Det genomsnittliga priset på importen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

Tabell 3

Tabell 3

Importpriser (i euro per ton)

Importpriser (i euro per ton)

2017

2018

2019

Undersökningsperioden

Ryssland

646

681

608

584

Index

Index

100

100

105

105

94

94

90

90

Källa: Eurostat.

Källa:

| (93) | Genomsnittspriserna på importen från Ryssland minskade från 646 euro/ton 2017 till 584 euro/ton under undersökningsperioden, en minskning med 10 %. Det genomsnittliga importpriset steg med 5 % under 2018 och minskade därefter med 15 %. |
| --- | --- |

(93)

Genomsnittspriserna på importen från Ryssland minskade från 646 euro/ton 2017 till 584 euro/ton under undersökningsperioden, en minskning med 10 %. Det genomsnittliga importpriset steg med 5 % under 2018 och minskade därefter med 15 %.

| (94) | Samma tendens kan iakttas om man använder de vägda genomsnittliga exportpriser som rapporterats av de exporterande tillverkare som ingick i urvalet och som visade ett pris på 434 euro/m3 under undersökningsperioden för den undersökta produkten. Importpriserna var således genomgående lägre än unionstillverkarnas försäljningspriser (se tabell 7), vilket visar en prisskillnad på 38 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(94)

Samma tendens kan iakttas om man använder de vägda genomsnittliga exportpriser som rapporterats av de exporterande tillverkare som ingick i urvalet och som visade ett pris på 434 euro/m3 under undersökningsperioden för den undersökta produkten. Importpriserna var således genomgående lägre än unionstillverkarnas försäljningspriser (se tabell 7), vilket visar en prisskillnad på 38 % under undersökningsperioden.

3

| (95) | Björkplywood säljs i många olika storlekar och kvaliteter och i enlighet med särskilda kundspecifikationer. På grund av att unionsindustrin och de ryska exporterande tillverkarna sålde många olika produkttyper, blev det svårt att fastställa en hög grad av överensstämmelse mellan identiska produkter i det detaljerade systemet med produktkontrollnummer, som infördes vid inledandet. För prisjämförelsen gjorde kommissionen därför en rimlig och tekniskt stabil approximering genom att gruppera liknande produkttyper nära varandra, vilket möjliggjorde en korrekt jämförelse mellan de produkter som såldes av unionsindustrin och de motsvarande produkttyper som såldes av de ryska exporterande tillverkarna. På grundval av detta var graden av överensstämmelse mellan de olika produkttyper som såldes av unionsindustrin och de produkttyper som såldes av de ryska exporterande tillverkarna mer än 68 % av de importerade volymerna för de ryska exporterande tillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(95)

Björkplywood säljs i många olika storlekar och kvaliteter och i enlighet med särskilda kundspecifikationer. På grund av att unionsindustrin och de ryska exporterande tillverkarna sålde många olika produkttyper, blev det svårt att fastställa en hög grad av överensstämmelse mellan identiska produkter i det detaljerade systemet med produktkontrollnummer, som infördes vid inledandet. För prisjämförelsen gjorde kommissionen därför en rimlig och tekniskt stabil approximering genom att gruppera liknande produkttyper nära varandra, vilket möjliggjorde en korrekt jämförelse mellan de produkter som såldes av unionsindustrin och de motsvarande produkttyper som såldes av de ryska exporterande tillverkarna. På grundval av detta var graden av överensstämmelse mellan de olika produkttyper som såldes av unionsindustrin och de produkttyper som såldes av de ryska exporterande tillverkarna mer än 68 % av de importerade volymerna för de ryska exporterande tillverkare som ingick i urvalet.

| (96) | Kommissionen fastställde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra |
| --- | --- |

(96)

Kommissionen fastställde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra

| (97) | de vägda genomsnittliga försäljningspriserna per produkttyp för de unionstillverkare som ingick i urvalet vid försäljning till icke-närstående kunder på unionsmarknaden. Eftersom unionstillverkarna sålde den berörda produkten direkt och även via närstående försäljningsföretag, justerades försäljningspriset i förekommande fall för transport-, försäkrings- och hanteringskostnader till nivån fritt fabrik, och |
| --- | --- |

(97)

de vägda genomsnittliga försäljningspriserna per produkttyp för de unionstillverkare som ingick i urvalet vid försäljning till icke-närstående kunder på unionsmarknaden. Eftersom unionstillverkarna sålde den berörda produkten direkt och även via närstående försäljningsföretag, justerades försäljningspriset i förekommande fall för transport-, försäkrings- och hanteringskostnader till nivån fritt fabrik, och

| (98) | motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från de ryska tillverkare som ingick i urvalet till den första oberoende kunden på unionsmarknaden justerades till nivån vid unionens tullgräns. För försäljningen via en närstående importör gjordes en ytterligare justering enligt artikel 2.9 i grundförordningen. Ett belopp för kostnader efter import och tull lades sedan till det fastställda priset vid unionens tullgräns. Denna försäljning utgjorde mindre än 5 % av den totala försäljningen för de ryska tillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(98)

motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från de ryska tillverkare som ingick i urvalet till den första oberoende kunden på unionsmarknaden justerades till nivån vid unionens tullgräns. För försäljningen via en närstående importör gjordes en ytterligare justering enligt artikel 2.9 i grundförordningen. Ett belopp för kostnader efter import och tull lades sedan till det fastställda priset vid unionens tullgräns. Denna försäljning utgjorde mindre än 5 % av den totala försäljningen för de ryska tillverkare som ingick i urvalet.

| (99) | Prisjämförelsen gjordes för transaktioner inom varje enskild produkttyp, vid behov justerad för rabatter och avdrag. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av den teoretiska omsättningen för unionstillverkarna i urvalet under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(99)

Prisjämförelsen gjordes för transaktioner inom varje enskild produkttyp, vid behov justerad för rabatter och avdrag. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av den teoretiska omsättningen för unionstillverkarna i urvalet under undersökningsperioden.

| (100) | På grundval av ovanstående visade den dumpade importen från de exporterande tillverkarna i urvalet en vägd genomsnittlig prisunderskridandemarginal på 12,6% (i ett intervall mellan 9,5 % och 18,5 %). Prisunderskridandemarginalerna anses vara betydande. |
| --- | --- |

(100)

På grundval av ovanstående visade den dumpade importen från de exporterande tillverkarna i urvalet en vägd genomsnittlig prisunderskridandemarginal på 12,6% (i ett intervall mellan 9,5 % och 18,5 %). Prisunderskridandemarginalerna anses vara betydande.

4.4   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

4.4.1   Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

| (101) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(101)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (102) | Såsom om anges i avsnitt 1.6.1 användes ett stickprovsförfarande för att fastställa den eventuella skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(102)

Såsom om anges i avsnitt 1.6.1 användes ett stickprovsförfarande för att fastställa den eventuella skada som unionsindustrin lidit.

| (103) | Vid fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i klagandens svar på frågeformuläret avseende alla unionstillverkare, vid behov dubbelkontrollerade mot svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Kommissionen undersökte de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifterna i de svar som unionstillverkarna i urvalet hade lämnat i frågeformuläret, vilka dubbelkontrollerades på distans. Båda uppsättningarna av uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(103)

Vid fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i klagandens svar på frågeformuläret avseende alla unionstillverkare, vid behov dubbelkontrollerade mot svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Kommissionen undersökte de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifterna i de svar som unionstillverkarna i urvalet hade lämnat i frågeformuläret, vilka dubbelkontrollerades på distans. Båda uppsättningarna av uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

| (104) | De makroekonomiska indikatorerna är tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning. |
| --- | --- |

(104)

De makroekonomiska indikatorerna är tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning.

| (105) | De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, kostnad per enhet, arbetskraftskostnader, lagerhållning, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, avkastning på investeringar och förmåga att anskaffa kapital. |
| --- | --- |

(105)

De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, kostnad per enhet, arbetskraftskostnader, lagerhållning, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, avkastning på investeringar och förmåga att anskaffa kapital.

4.4.2   Makroekonomiska indikatorer

Makroekonomiska indikatorer

4.4.2.1   Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (106) | Unionens totala tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 4


  Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tillverkningsvolym (m3) | 982 658 | 1 009 772 | 879 540 | 848 900 |
| Index | 100 | 103 | 90 | 86 |
| Produktionskapacitet (m3) | 1 244 310 | 1 296 650 | 1 328 000 | 1 203 000 |
| Index | 100 | 104 | 107 | 97 |
| Kapacitetsutnyttjande | 79 % | 78 % | 66 % | 71 % |
| Index | 100 | 99 | 84 | 89 |
| Källa: Klaganden och de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(106)

Unionens totala tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 4

Tabell 4

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2017

2018

2019

Undersökningsperioden

Tillverkningsvolym (m3)

3

982 658

1 009 772

879 540

848 900

Index

Index

100

100

103

103

90

90

86

86

Produktionskapacitet (m3)

3

1 244 310

1 296 650

1 328 000

1 203 000

Index

Index

100

100

104

104

107

107

97

97

Kapacitetsutnyttjande

79 %

78 %

66 %

71 %

Index

Index

100

100

99

99

84

84

89

89

Källa: Klaganden och de unionstillverkare som ingick i urvalet.

Källa:

| (107) | Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins produktionsvolym med 14 %, dvs. cirka 140 000 kubikmeter. Det skedde en liten ökning från 2017 till 2018, följt av en betydande minskning under de följande perioderna. |
| --- | --- |

(107)

Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins produktionsvolym med 14 %, dvs. cirka 140 000 kubikmeter. Det skedde en liten ökning från 2017 till 2018, följt av en betydande minskning under de följande perioderna.

| (108) | Unionens produktionskapacitet minskade med totalt 3 % under skadeundersökningsperioden. Unionens produktionskapacitet ökade något under 2018 och 2019, vilket förklaras av tidsförskjutningen mellan beslutet att öka kapaciteten och dess effekter. Under undersökningsperioden minskade dock unionsindustrin med 10 % jämfört med 2019. |
| --- | --- |

(108)

Unionens produktionskapacitet minskade med totalt 3 % under skadeundersökningsperioden. Unionens produktionskapacitet ökade något under 2018 och 2019, vilket förklaras av tidsförskjutningen mellan beslutet att öka kapaciteten och dess effekter. Under undersökningsperioden minskade dock unionsindustrin med 10 % jämfört med 2019.

| (109) | Under skadeundersökningsperioden minskade kapacitetsutnyttjandet i unionen med 11 %, eftersom unionstillverkarna inte kunde öka sin produktion i linje med marknadstillväxten. Från 2017 till 2019 minskade utnyttjandet med 16 %, följt av en ökning under undersökningsperioden med 5 % på grund av avveckling och nedläggning av produktionsanläggningar. |
| --- | --- |

(109)

Under skadeundersökningsperioden minskade kapacitetsutnyttjandet i unionen med 11 %, eftersom unionstillverkarna inte kunde öka sin produktion i linje med marknadstillväxten. Från 2017 till 2019 minskade utnyttjandet med 16 %, följt av en ökning under undersökningsperioden med 5 % på grund av avveckling och nedläggning av produktionsanläggningar.

4.4.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

Försäljningsvolym och marknadsandel

| (110) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 5


  Försäljningsvolym och marknadsandel | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sammanlagd försäljningsvolym på unionsmarknaden (m3) | 821 341 | 818 621 | 757 103 | 680 243 |
| Index | 100 | 100 | 92 | 83 |
| Marknadsandel | 44 % | 41 % | 36 % | 32 % |
| Index | 100 | 93 | 83 | 73 |
| Källa: Klaganden, unionstillverkarna i urvalet och Eurostat. |

(110)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 5

Tabell 5

Försäljningsvolym och marknadsandel

Försäljningsvolym och marknadsandel

2017

2018

2019

Undersökningsperioden

Sammanlagd försäljningsvolym på unionsmarknaden (m3)

3

821 341

818 621

757 103

680 243

Index

Index

100

100

100

100

92

92

83

83

Marknadsandel

44 %

41 %

36 %

32 %

Index

Index

100

100

93

93

83

83

73

73

Källa: Klaganden, unionstillverkarna i urvalet och Eurostat.

Källa:

| (111) | Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins totala försäljningsvolym betydligt, med 17 %. Försäljningsvolymen i unionen låg kvar på samma nivå mellan 2017 och 2018, men minskade 2019 med 8 % och med ytterligare 9 % från 2019 till undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(111)

Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins totala försäljningsvolym betydligt, med 17 %. Försäljningsvolymen i unionen låg kvar på samma nivå mellan 2017 och 2018, men minskade 2019 med 8 % och med ytterligare 9 % från 2019 till undersökningsperioden.

| (112) | I kombination med den minskade försäljningen minskade unionsindustrins marknadsandel med 27 %, under en konstant nedåtgående trend som minskade unionsindustrins närvaro på marknaden från 44 % av marknadsandelen 2017 till 32 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(112)

I kombination med den minskade försäljningen minskade unionsindustrins marknadsandel med 27 %, under en konstant nedåtgående trend som minskade unionsindustrins närvaro på marknaden från 44 % av marknadsandelen 2017 till 32 % under undersökningsperioden.

4.4.2.3   Tillväxt

Tillväxt

| (113) | Mot bakgrund av marknadsexpansionen, med ökad förbrukning i unionen, visar siffrorna ovan att unionsindustrins produktion, försäljningsvolym och marknadsandel minskade avsevärt. |
| --- | --- |

(113)

Mot bakgrund av marknadsexpansionen, med ökad förbrukning i unionen, visar siffrorna ovan att unionsindustrins produktion, försäljningsvolym och marknadsandel minskade avsevärt.

4.4.2.4   Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

| (114) | Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 6


  Sysselsättning och produktivitet | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 6 039 | 5 960 | 5 325 | 5 308 |
| Index | 100 | 99 | 88 | 88 |
| Produktivitet (m3/anställd) | 163 | 169 | 165 | 160 |
| Index | 100 | 104 | 102 | 98 |
| Källa: Klaganden och de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(114)

Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 6

Tabell 6

Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

2017

2018

2019

Undersökningsperioden

Antal anställda

6 039

5 960

5 325

5 308

Index

Index

100

100

99

99

88

88

88

88

Produktivitet (m3/anställd)

3

163

169

165

160

Index

Index

100

100

104

104

102

102

98

98

Källa: Klaganden och de unionstillverkare som ingick i urvalet.

Källa:

| (115) | Sysselsättningen inom unionsindustrin minskade med 12 % under skadeundersökningsperioden. Sysselsättningen förblev relativt stabil från 2017 till 2018, men även under denna relativt stabila period minskade antalet anställda med 79. Sysselsättningen minskade ytterligare betydligt under 2019 och ökade inte under undersökningsperioden, utan fortsatte att minska i mindre utsträckning. |
| --- | --- |

(115)

Sysselsättningen inom unionsindustrin minskade med 12 % under skadeundersökningsperioden. Sysselsättningen förblev relativt stabil från 2017 till 2018, men även under denna relativt stabila period minskade antalet anställda med 79. Sysselsättningen minskade ytterligare betydligt under 2019 och ökade inte under undersökningsperioden, utan fortsatte att minska i mindre utsträckning.

| (116) | Mot bakgrund av minskningen av tillverkning och sysselsättning minskade produktiviteten med 2 % hos unionsindustrins personalstyrka, mätt i antal producerade ton per anställd och år, under skadeundersökningsperioden. Produktiviteten ökade med 4 % från 2017 till 2018, följt av en minskning under efterföljande perioder. |
| --- | --- |

(116)

Mot bakgrund av minskningen av tillverkning och sysselsättning minskade produktiviteten med 2 % hos unionsindustrins personalstyrka, mätt i antal producerade ton per anställd och år, under skadeundersökningsperioden. Produktiviteten ökade med 4 % från 2017 till 2018, följt av en minskning under efterföljande perioder.

4.4.2.5   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (117) | Alla dumpningsmarginaler låg väsentligt över miniminivån. Inverkan av de faktiska dumpningsmarginalernas storlek på unionsindustrin var betydande, med tanke på volymen av och priserna för importen från det berörda landet. |
| --- | --- |

(117)

Alla dumpningsmarginaler låg väsentligt över miniminivån. Inverkan av de faktiska dumpningsmarginalernas storlek på unionsindustrin var betydande, med tanke på volymen av och priserna för importen från det berörda landet.

| (118) | Detta är den första antidumpningsundersökning som gäller den berörda produkten. Därför fanns inga uppgifter tillgängliga för att bedöma inverkan av eventuell tidigare dumpning. |
| --- | --- |

(118)

Detta är den första antidumpningsundersökning som gäller den berörda produkten. Därför fanns inga uppgifter tillgängliga för att bedöma inverkan av eventuell tidigare dumpning.

4.4.3   Mikroekonomiska indikatorer

Mikroekonomiska indikatorer

4.4.3.1   Priser och faktorer som påverkar priserna

Priser och faktorer som påverkar priserna

| (119) | De vägda genomsnittliga försäljningspriserna per enhet för unionstillverkarna i urvalet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7


  Försäljningspriser i unionen | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen på den sammanlagda marknaden (euro/m3) | 717 | 746 | 732 | 694 |
| Index | 100 | 104 | 102 | 97 |
| Tillverkningskostnad per enhet (euro/m3) | 629 | 670 | 713 | 692 |
| Index | 100 | 107 | 113 | 110 |
| Källa: Unionstillverkarna i urvalet. |

(119)

De vägda genomsnittliga försäljningspriserna per enhet för unionstillverkarna i urvalet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7

Tabell 7

Försäljningspriser i unionen

Försäljningspriser i unionen

2017

2018

2019

Undersökningsperioden

Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen på den sammanlagda marknaden (euro/m3)

3

717

746

732

694

Index

Index

100

100

104

104

102

102

97

97

Tillverkningskostnad per enhet (euro/m3)

3

629

670

713

692

Index

Index

100

100

107

107

113

113

110

110

Källa: Unionstillverkarna i urvalet.

Källa:

| (120) | Försäljningspriserna på unionsmarknaden till icke-närstående parter minskade från 717 euro/m3 till 694 euro/m3 under skadeundersökningsperioden, en minskning med 3 %. Under 2018 ökade prisnivån något med 4 %, men enbart på tillfällig basis, och försvagades därefter under de följande perioderna. |
| --- | --- |

(120)

Försäljningspriserna på unionsmarknaden till icke-närstående parter minskade från 717 euro/m3 till 694 euro/m3 under skadeundersökningsperioden, en minskning med 3 %. Under 2018 ökade prisnivån något med 4 %, men enbart på tillfällig basis, och försvagades därefter under de följande perioderna.

3

3

| (121) | Under samma period ökade tillverkningskostnaden per enhet för de unionstillverkare som ingick i urvalet med 10 %. Produktionskostnaden påverkades av utvecklingen av priserna på den viktigaste råvaran, dvs. björkvirkesfaner, och svårigheterna att fullt ut dra nytta av stordriftsfördelar på grund av minskad försäljning och produktion. |
| --- | --- |

(121)

Under samma period ökade tillverkningskostnaden per enhet för de unionstillverkare som ingick i urvalet med 10 %. Produktionskostnaden påverkades av utvecklingen av priserna på den viktigaste råvaran, dvs. björkvirkesfaner, och svårigheterna att fullt ut dra nytta av stordriftsfördelar på grund av minskad försäljning och produktion.

4.4.3.2   Arbetskraftskostnader

Arbetskraftskostnader

| (122) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro) | 23 474 | 23 542 | 23 733 | 23 690 |
| Index | 100 | 100 | 101 | 101 |
| Källa: Unionstillverkarna i urvalet. |

(122)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Tabell 8

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

2017

2018

2019

Undersökningsperioden

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro)

23 474

23 542

23 733

23 690

Index

Index

100

100

100

100

101

101

101

101

Källa: Unionstillverkarna i urvalet.

Källa:

| (123) | Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd ökade med 1 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(123)

Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd ökade med 1 % under skadeundersökningsperioden.

4.4.3.3   Lagerhållning

Lagerhållning

| (124) | Lagernivåerna för unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Lagerhållning | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (m3) | 30 894 | 43 550 | 35 706 | 37 685 |
| Index | 100 | 141 | 116 | 122 |
| Utgående lager som procentandel av tillverkningen | 3,1 % | 4,3 % | 4,1 % | 4,4 % |
| Index | 100 | 137 | 129 | 141 |
| Källa: Unionstillverkarna i urvalet. |

(124)

Lagernivåerna för unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Tabell 9

Lagerhållning

Lagerhållning

2017

2018

2019

Undersökningsperioden

Utgående lager (m3)

3

30 894

43 550

35 706

37 685

Index

Index

100

100

141

141

116

116

122

122

Utgående lager som procentandel av tillverkningen

3,1 %

4,3 %

4,1 %

4,4 %

Index

Index

100

100

137

137

129

129

141

141

Källa: Unionstillverkarna i urvalet.

Källa:

| (125) | Lagernivåerna för unionstillverkarna i urvalet steg med 22 % under skadeundersökningsperioden. Den största ökningen på 41 % ägde rum mellan 2017 och 2018 och lagren nådde sin högsta nivå 2018. Därefter lyckades unionsindustrin minska lagren med 25 % under 2019 genom att anpassa sin produktion, men lagren ökade på nytt med 6 % från 2019 till undersökningsperioden på grund av den fortsatta minskningen av försäljningen i unionen. Utgående lager i procent av tillverkningen ökade från 3,1 % under 2017 till 4,4 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(125)

Lagernivåerna för unionstillverkarna i urvalet steg med 22 % under skadeundersökningsperioden. Den största ökningen på 41 % ägde rum mellan 2017 och 2018 och lagren nådde sin högsta nivå 2018. Därefter lyckades unionsindustrin minska lagren med 25 % under 2019 genom att anpassa sin produktion, men lagren ökade på nytt med 6 % från 2019 till undersökningsperioden på grund av den fortsatta minskningen av försäljningen i unionen. Utgående lager i procent av tillverkningen ökade från 3,1 % under 2017 till 4,4 % under undersökningsperioden.

4.4.3.4   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, avkastning på investeringar och förmåga att anskaffa kapital

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, avkastning på investeringar och förmåga att anskaffa kapital

| (126) | Lönsamheten, kassaflödet, investeringarna och avkastningen på investeringar för unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och avkastning på investeringar | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (% av omsättningen) | 9,7 % | 7,4 % | 0,2 % | -2,8 % |
| Index | 100 | 76 | 2 | -28 |
| Kassaflöde (euro) | 191 991 172 | 187 065 363 | 175 135 121 | 165 108 224 |
| Index | 100 | 97 | 91 | 86 |
| Investeringar (euro) | 14 326 493 | 12 473 095 | 11 169 293 | 14 237 597 |
| Index | 100 | 87 | 78 | 99 |
| Avkastning på investeringar | 20 % | 11 % | 0 % | -2 % |
| Index | 100 | 55 | 2 | -10 |
| Källa: Unionstillverkarna i urvalet. |

(126)

Lönsamheten, kassaflödet, investeringarna och avkastningen på investeringar för unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Tabell 10

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och avkastning på investeringar

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och avkastning på investeringar

2017

2018

2019

Undersökningsperioden

Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (% av omsättningen)

9,7 %

7,4 %

0,2 %

-2,8 %

Index

Index

100

100

76

76

2

2

-28

-28

Kassaflöde (euro)

191 991 172

187 065 363

175 135 121

165 108 224

Index

Index

100

100

97

97

91

91

86

86

Investeringar (euro)

14 326 493

12 473 095

11 169 293

14 237 597

Index

Index

100

100

87

87

78

78

99

99

Avkastning på investeringar

20 %

11 %

0 %

-2 %

Index

Index

100

100

55

55

2

2

-10

-10

Källa: Unionstillverkarna i urvalet.

Källa:

| (127) | Kommissionen fastställde lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen som en procentandel av omsättningen för denna försäljning. Lönsamheten för tillverkarna i urvalet rasade under hela skadeundersökningsperioden och minskade från 10 % 2017 till nästan -3 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(127)

Kommissionen fastställde lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen som en procentandel av omsättningen för denna försäljning. Lönsamheten för tillverkarna i urvalet rasade under hela skadeundersökningsperioden och minskade från 10 % 2017 till nästan -3 % under undersökningsperioden.

| (128) | Såsom förklaras i avsnitt 4.4.3.1 ökade unionstillverkarnas kostnader märkbart mer än deras priser. Unionsindustrin kunde inte höja priserna i takt med kostnaderna på grund av det nedåtgående tryck som den dumpade importen från Ryssland vållade, både i form av volymer och låga priser. Under hela skadeundersökningsperioden skedde den ryska importen till höga och stadigt ökande volymer till priser som var genomgående låga och följde en tydlig nedåtgående trend under skadeundersökningsperioden. Det genomsnittliga priset på den ryska importen var betydligt lägre än unionsindustrins priser, vilket begränsade möjligheten till prisökningar som kunde ha förväntats mot bakgrund av ökade råvarukostnader och ökande efterfrågan. Detta ledde till en minskad och sjunkande lönsamhet i den mån unionsindustrin gick med förlust under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(128)

Såsom förklaras i avsnitt 4.4.3.1 ökade unionstillverkarnas kostnader märkbart mer än deras priser. Unionsindustrin kunde inte höja priserna i takt med kostnaderna på grund av det nedåtgående tryck som den dumpade importen från Ryssland vållade, både i form av volymer och låga priser. Under hela skadeundersökningsperioden skedde den ryska importen till höga och stadigt ökande volymer till priser som var genomgående låga och följde en tydlig nedåtgående trend under skadeundersökningsperioden. Det genomsnittliga priset på den ryska importen var betydligt lägre än unionsindustrins priser, vilket begränsade möjligheten till prisökningar som kunde ha förväntats mot bakgrund av ökade råvarukostnader och ökande efterfrågan. Detta ledde till en minskad och sjunkande lönsamhet i den mån unionsindustrin gick med förlust under undersökningsperioden.

| (129) | Nettokassaflödet är ett mått på unionstillverkarnas förmåga att själva finansiera sin verksamhet. Utvecklingen av nettokassaflödet utvecklades negativt under skadeundersökningsperioden, med årliga minskningar, vilket ledde till en total minskning på 14 % från 2017 till undersökningsperioden. Förmågan att anskaffa kapital påverkades negativt av den minskade vinsten. |
| --- | --- |

(129)

Nettokassaflödet är ett mått på unionstillverkarnas förmåga att själva finansiera sin verksamhet. Utvecklingen av nettokassaflödet utvecklades negativt under skadeundersökningsperioden, med årliga minskningar, vilket ledde till en total minskning på 14 % från 2017 till undersökningsperioden. Förmågan att anskaffa kapital påverkades negativt av den minskade vinsten.

| (130) | De årliga investeringarna minskade med 1 % under skadeundersökningsperioden, men minskade med 22 % mellan 2018 och 2019 och återhämtade sig knappt till 2017 års nivå under undersökningsperioden. De inledande minskningarna förklaras av marknadsutvecklingen och inverkan på försäljning och lönsamhet, men den senaste ökningen under undersökningsperioden syftade till att bibehålla den befintliga kapaciteten och i tid ersätta nödvändiga produktionstillgångar. |
| --- | --- |

(130)

De årliga investeringarna minskade med 1 % under skadeundersökningsperioden, men minskade med 22 % mellan 2018 och 2019 och återhämtade sig knappt till 2017 års nivå under undersökningsperioden. De inledande minskningarna förklaras av marknadsutvecklingen och inverkan på försäljning och lönsamhet, men den senaste ökningen under undersökningsperioden syftade till att bibehålla den befintliga kapaciteten och i tid ersätta nödvändiga produktionstillgångar.

| (131) | Avkastningen på investeringar är vinsten i procent av investeringarnas bokförda nettovärde. Denna avkastning utvecklades negativt under skadeundersökningsperioden och krympte från 20 % 2017 till -2 % under undersökningsperioden. Den negativa utvecklingen visar att även om investeringarna har fortsatt för att upprätthålla konkurrenskraften, har avkastningen på dessa investeringar sjunkit avsevärt under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(131)

Avkastningen på investeringar är vinsten i procent av investeringarnas bokförda nettovärde. Denna avkastning utvecklades negativt under skadeundersökningsperioden och krympte från 20 % 2017 till -2 % under undersökningsperioden. Den negativa utvecklingen visar att även om investeringarna har fortsatt för att upprätthålla konkurrenskraften, har avkastningen på dessa investeringar sjunkit avsevärt under skadeundersökningsperioden.

4.4.4   Slutsats om skada

Slutsats om skada

| (132) | I en situation med en betydande ökning av förbrukningen i unionen (+ 14 %) ökade importen från Ryssland ännu mer under skadeundersökningsperioden (+ 37 %), till priser som väsentligt underskred unionsindustrins priser. Detta gjorde det möjligt för de ryska exporterande tillverkarna att uppnå en marknadsandel på 56 % under undersökningsperioden (en ökning från 46 % 2017). |
| --- | --- |

(132)

I en situation med en betydande ökning av förbrukningen i unionen (+ 14 %) ökade importen från Ryssland ännu mer under skadeundersökningsperioden (+ 37 %), till priser som väsentligt underskred unionsindustrins priser. Detta gjorde det möjligt för de ryska exporterande tillverkarna att uppnå en marknadsandel på 56 % under undersökningsperioden (en ökning från 46 % 2017).

| (133) | Under dessa omständigheter hindrades unionsindustrin inte bara från att dra nytta av en expanderande marknad, utan dess ekonomiska situation förvärrades, vilket framgår av alla större makroindikatorer som uppvisar en negativ trend: tillverkning (-14 %), försäljning i EU (-17 %) och en betydande minskning av unionens marknadsandel (från 44 % till 32 %) under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(133)

Under dessa omständigheter hindrades unionsindustrin inte bara från att dra nytta av en expanderande marknad, utan dess ekonomiska situation förvärrades, vilket framgår av alla större makroindikatorer som uppvisar en negativ trend: tillverkning (-14 %), försäljning i EU (-17 %) och en betydande minskning av unionens marknadsandel (från 44 % till 32 %) under skadeundersökningsperioden.

| (134) | Som en reaktion på trycket från låga ryska priser försökte unionsindustrin sänka kostnaderna och anpassa sysselsättningen (-12 %). Till följd av trycket från dumpad rysk import i form av ökade volymer och låga priser minskade dock försäljningen i EU och lagren ökade snabbt (+ 22 %) under skadeundersökningsperioden och nådde sin högsta nivå (+ 41 %) 2018. |
| --- | --- |

(134)

Som en reaktion på trycket från låga ryska priser försökte unionsindustrin sänka kostnaderna och anpassa sysselsättningen (-12 %). Till följd av trycket från dumpad rysk import i form av ökade volymer och låga priser minskade dock försäljningen i EU och lagren ökade snabbt (+ 22 %) under skadeundersökningsperioden och nådde sin högsta nivå (+ 41 %) 2018.

| (135) | Unionsindustrins tillverkningskostnad ökade betydligt under skadeundersökningsperioden (+ 10 %), främst på grund av en kraftig ökning av råvarupriserna. |
| --- | --- |

(135)

Unionsindustrins tillverkningskostnad ökade betydligt under skadeundersökningsperioden (+ 10 %), främst på grund av en kraftig ökning av råvarupriserna.

| (136) | Unionsindustrins kostnader ökade mer än försäljningspriserna, vilket ledde till att lönsamheten kollapsade under skadeundersökningsperioden, från en sund situation (+ 10 %) 2017 till ett ohållbart förlustscenario (-3 %) under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(136)

Unionsindustrins kostnader ökade mer än försäljningspriserna, vilket ledde till att lönsamheten kollapsade under skadeundersökningsperioden, från en sund situation (+ 10 %) 2017 till ett ohållbart förlustscenario (-3 %) under undersökningsperioden.

| (137) | Mot denna bakgrund drar kommissionen i detta skede slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(137)

Mot denna bakgrund drar kommissionen i detta skede slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

5.   ORSAKSSAMBAND

5.1   I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från det berörda landet vållat unionsindustrin väsentlig skada. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada. Kommissionen säkerställde att all eventuell skada som orsakats av andra faktorer än den dumpade importen från det berörda landet inte tillskrevs den dumpade importen. Det rör sig om följande faktorer: Import från tredjeländer, unionsindustrins exportresultat, förbrukning, konkurrensnackdelar när det gäller tillgång till den viktigaste råvaran, självförvållad skada, strejker i Finland, covid-19-effekter och produktjämförbarhet.

5.2   Verkningar av den dumpade importen

Verkningar av den dumpade importen

| (138) | Unionsindustrins försämrade ekonomiska situation sammanföll med en betydande och ökande marknadspenetration av den ökade importen från Ryssland, vars priser konsekvent underskred unionsindustrins priser och under alla omständigheter ledde till pristryck. I detta avseende dämpade utvecklingen av importvolymer och importpriser, såsom framgår av tabellerna 2 och 3, unionsindustrins prisnivåer, vilket visade att det fanns ett orsakssamband mellan de båda. |
| --- | --- |

(138)

Unionsindustrins försämrade ekonomiska situation sammanföll med en betydande och ökande marknadspenetration av den ökade importen från Ryssland, vars priser konsekvent underskred unionsindustrins priser och under alla omständigheter ledde till pristryck. I detta avseende dämpade utvecklingen av importvolymer och importpriser, såsom framgår av tabellerna 2 och 3, unionsindustrins prisnivåer, vilket visade att det fanns ett orsakssamband mellan de båda.

| (139) | Importen från Ryssland ökade med 37 % under skadeundersökningsperioden, från ca 870 050 m3 2017, vilket motsvarar en marknadsandel på 46 %, till 1 192 712 m3 under undersökningsperioden, vilket motsvarar en marknadsandel på 56 %. Denna ökade import skedde till priser som var lägre än unionsindustrins priser under hela skadeundersökningsperioden, och under alla omständigheter genomfördes importen till prisnivåer som ledde till pristryck, mot bakgrund av att unionsindustrin inte kunde höja sina priser i linje med ökningen av tillverkningskostnaderna. |
| --- | --- |

(139)

Importen från Ryssland ökade med 37 % under skadeundersökningsperioden, från ca 870 050 m3 2017, vilket motsvarar en marknadsandel på 46 %, till 1 192 712 m3 under undersökningsperioden, vilket motsvarar en marknadsandel på 56 %. Denna ökade import skedde till priser som var lägre än unionsindustrins priser under hela skadeundersökningsperioden, och under alla omständigheter genomfördes importen till prisnivåer som ledde till pristryck, mot bakgrund av att unionsindustrin inte kunde höja sina priser i linje med ökningen av tillverkningskostnaderna.

3

3

| (140) | Detta hade en kraftig negativ inverkan på unionsindustrin under undersökningsperioden. I en situation med ökande kostnader och pristryck från den ryska dumpade importen hindrades unionsindustrin från att fastställa hållbara priser, vilket ledde till en mycket kraftig minskning av lönsamheten från 10 % till förluster (-3 %), vilket ledde till en försämring av dess finansiella indikatorer. |
| --- | --- |

(140)

Detta hade en kraftig negativ inverkan på unionsindustrin under undersökningsperioden. I en situation med ökande kostnader och pristryck från den ryska dumpade importen hindrades unionsindustrin från att fastställa hållbara priser, vilket ledde till en mycket kraftig minskning av lönsamheten från 10 % till förluster (-3 %), vilket ledde till en försämring av dess finansiella indikatorer.

| (141) | Därför drogs preliminärt slutsatsen att dumpad import från Ryssland vållade unionsindustrin väsentlig skada i fråga om pris och volym. |
| --- | --- |

(141)

Därför drogs preliminärt slutsatsen att dumpad import från Ryssland vållade unionsindustrin väsentlig skada i fråga om pris och volym.

5.3   Verkningar av andra faktorer

Verkningar av andra faktorer

5.3.1   Import från tredjeländer

Import från tredjeländer

| (142) | För att fastställa importvolymen från tredjeländer tillämpade kommissionen, såsom förklaras i avsnitt 4.3.1, samma kvot (Taric/KN) som observerats efter inledandet mellan importvolymerna för hela KN-numret och importen av den berörda produkten på grundval av Taric-uppgifter. De enda tredjeländer som importerade betydande volymer till unionen var Belarus och Ukraina. När det gäller Belarus har andelen fastställts till 43 %. |
| --- | --- |

(142)

För att fastställa importvolymen från tredjeländer tillämpade kommissionen, såsom förklaras i avsnitt 4.3.1, samma kvot (Taric/KN) som observerats efter inledandet mellan importvolymerna för hela KN-numret och importen av den berörda produkten på grundval av Taric-uppgifter. De enda tredjeländer som importerade betydande volymer till unionen var Belarus och Ukraina. När det gäller Belarus har andelen fastställts till 43 %.

| (143) | När det gäller Ukraina fann kommissionen snedvridna uppgifter i den rapporterade statistiken på nivån för tilläggsenheten (kubikmeter i detta fall). För jämförelseändamål beslutade kommissionen därför att omvandla den rapporterade vikten (ton), vilket är en mer tillförlitlig och stabil uppsättning uppgifter, till kubikmeter. |
| --- | --- |

(143)

När det gäller Ukraina fann kommissionen snedvridna uppgifter i den rapporterade statistiken på nivån för tilläggsenheten (kubikmeter i detta fall). För jämförelseändamål beslutade kommissionen därför att omvandla den rapporterade vikten (ton), vilket är en mer tillförlitlig och stabil uppsättning uppgifter, till kubikmeter.

| (144) | För att omvandla ton till kubikmeter använde kommissionen en omräkningsnyckel, nämligen Rysslands och Belarus ”läge” i fråga om volym och vikt på Taric-nivå efter inledandet (läge definieras som det värde som oftast visas i en uppsättning uppgifter). Omräkningsnyckeln för att omvandla importerade ton från Ukraina till kubikmeter fastställdes till 0,69. |
| --- | --- |

(144)

För att omvandla ton till kubikmeter använde kommissionen en omräkningsnyckel, nämligen Rysslands och Belarus ”läge” i fråga om volym och vikt på Taric-nivå efter inledandet (läge definieras som det värde som oftast visas i en uppsättning uppgifter). Omräkningsnyckeln för att omvandla importerade ton från Ukraina till kubikmeter fastställdes till 0,69.

| (145) | Kommissionen fastställde importpriserna på grundval av priset i euro/ton på KN-nivå, såsom förklaras i avsnitt 4.3.3. |
| --- | --- |

(145)

Kommissionen fastställde importpriserna på grundval av priset i euro/ton på KN-nivå, såsom förklaras i avsnitt 4.3.3.

| (146) | Importvolymen från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 11


  Import från tredjeländer











  Land | | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukraina | Volym (m3) | 82 029 | 100 935 | 104 962 | 106 785 |
| | Index | 100 | 123 | 128 | 130 |
| | Marknadsandel | 4 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| | Genomsnittligt pris (euro/ton) | 651 | 725 | 641 | 616 |
| | Index | 100 | 111 | 98 | 95 |
| Belarus | Volym (m3) | 81 638 | 112 922 | 75 961 | 93 231 |
| | Index | 100 | 138 | 93 | 114 |
| | Marknadsandel | 4 % | 6 % | 4 % | 4 % |
| | Genomsnittligt pris (euro/ton) | 403 | 481 | 387 | 363 |
| | Index | 100 | 119 | 96 | 90 |
| Andra tredjeländer (12) | Volym (m3) | 18 668 | 34 486 | 60 822 | 57 354 |
| | Index | 100 | 185 | 326 | 307 |
| | Marknadsandel | 1 % | 2 % | 3 % | 3 % |
| | Genomsnittligt pris (euro/ton) | 566 | 576 | 565 | 561 |
| | Index | 100 | 102 | 100 | 99 |
| Totalt för alla tredjeländer undantaget Ryssland | Volym (m3) | 182 335 | 248 344 | 241 746 | 257 371 |
| | Index | 100 | 136 | 133 | 141 |
| | Marknadsandel | 10 % | 12 % | 12 % | 12 % |
| | Genomsnittligt pris (euro/ton) | 537 | 574 | 535 | 520 |
| | Index | 100 | 107 | 100 | 97 |
| Källa: Eurostat. |

(146)

Importvolymen från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 11

Tabell 11

Import från tredjeländer

Import från tredjeländer

Land

2017

2018

2019

Undersökningsperioden

Ukraina

Volym (m3)

3

82 029

100 935

104 962

106 785

Index

Index

100

100

123

123

128

128

130

130

Marknadsandel

4 %

5 %

5 %

5 %

Genomsnittligt pris (euro/ton)

651

725

641

616

Index

Index

100

100

111

111

98

98

95

95

Belarus

Volym (m3)

3

81 638

112 922

75 961

93 231

Index

Index

100

100

138

138

93

93

114

114

Marknadsandel

4 %

6 %

4 %

4 %

Genomsnittligt pris (euro/ton)

403

481

387

363

Index

Index

100

100

119

119

96

96

90

90

Andra tredjeländer (12)

12

Volym (m3)

3

18 668

34 486

60 822

57 354

Index

Index

100

100

185

185

326

326

307

307

Marknadsandel

1 %

2 %

3 %

3 %

Genomsnittligt pris (euro/ton)

566

576

565

561

Index

Index

100

100

102

102

100

100

99

99

Totalt för alla tredjeländer undantaget Ryssland

Volym (m3)

3

182 335

248 344

241 746

257 371

Index

Index

100

100

136

136

133

133

141

141

Marknadsandel

10 %

12 %

12 %

12 %

Genomsnittligt pris (euro/ton)

537

574

535

520

Index

Index

100

100

107

107

100

100

97

97

Källa: Eurostat.

Källa:

| (147) | Jämfört med Ryssland har Belarus och Ukraina en begränsad närvaro på unionsmarknaden. Under skadeundersökningsperioden låg deras marknadsandelar kvar på en stabil nivå, med minimala eller inga variationer, på 4 % respektive 5 %. Alla övriga tredjeländer ökade sin närvaro något, från en marknadsandel på 1 % till en fortfarande mycket liten marknadsandel på 3 %. Den sammanlagda marknadsandelen för importen från alla tredjeländer undantaget Ryssland ökade med 2 % från 2017 till 2018 och låg därefter kvar på en stabil nivå på 12 %. |
| --- | --- |

(147)

Jämfört med Ryssland har Belarus och Ukraina en begränsad närvaro på unionsmarknaden. Under skadeundersökningsperioden låg deras marknadsandelar kvar på en stabil nivå, med minimala eller inga variationer, på 4 % respektive 5 %. Alla övriga tredjeländer ökade sin närvaro något, från en marknadsandel på 1 % till en fortfarande mycket liten marknadsandel på 3 %. Den sammanlagda marknadsandelen för importen från alla tredjeländer undantaget Ryssland ökade med 2 % från 2017 till 2018 och låg därefter kvar på en stabil nivå på 12 %.

| (148) | När det gäller priserna under skadeundersökningsperioden sålde Ukraina till något högre priser än Ryssland och Belarus till lägre priser. De lägre priserna från Belarus förklaras av dess begränsade teknik som endast gör det möjligt att producera en mycket specifik och billigare produkt av lägre kvalitet på marknaden. Till skillnad från Belarus gäller importen från Ryssland björkplywood av högre kvalitet, som därmed har högre genomsnittspriser. |
| --- | --- |

(148)

När det gäller priserna under skadeundersökningsperioden sålde Ukraina till något högre priser än Ryssland och Belarus till lägre priser. De lägre priserna från Belarus förklaras av dess begränsade teknik som endast gör det möjligt att producera en mycket specifik och billigare produkt av lägre kvalitet på marknaden. Till skillnad från Belarus gäller importen från Ryssland björkplywood av högre kvalitet, som därmed har högre genomsnittspriser.

| (149) | På grundval av detta drog kommissionen preliminärt slutsatsen att verkningarna av importen från andra länder inte försvagar orsakssambandet mellan den dumpade ryska importen och den väsentliga skada som unionstillverkarna lidit. |
| --- | --- |

(149)

På grundval av detta drog kommissionen preliminärt slutsatsen att verkningarna av importen från andra länder inte försvagar orsakssambandet mellan den dumpade ryska importen och den väsentliga skada som unionstillverkarna lidit.

5.3.2   Unionsindustrins exportresultat

Unionsindustrins exportresultat

| (150) | Exportvolymen för unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 12


  Exportresultat för unionstillverkarna i urvalet | 2017 | 2018 | 2019 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolym (m3) | 98 324 | 96 327 | 93 892 | 101 866 |
| Index | 100 | 98 | 95 | 104 |
| Genomsnittligt pris (euro/m3) | 689 | 755 | 752 | 705 |
| Index | 100 | 110 | 109 | 102 |
| Källa: Unionstillverkarna i urvalet. |

(150)

Exportvolymen för unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 12

Tabell 12

Exportresultat för unionstillverkarna i urvalet

Exportresultat för unionstillverkarna i urvalet

2017

2018

2019

Undersökningsperioden

Exportvolym (m3)

3

98 324

96 327

93 892

101 866

Index

Index

100

100

98

98

95

95

104

104

Genomsnittligt pris (euro/m3)

3

689

755

752

705

Index

Index

100

100

110

110

109

109

102

102

Källa: Unionstillverkarna i urvalet.

Källa:

| (151) | Exportvolymerna för unionstillverkarna i urvalet steg med 4 % under skadeundersökningsperioden. Mellan 2017 och 2019 minskade exporten med 5 %, följt av en ökning med 9 % under undersökningsperioden. De genomsnittliga exportpriserna ökade med 2 % under skadeundersökningsperioden. Från 2017 till 2018 ökade genomsnittspriserna med 10 %, med minskningar under de följande perioderna. |
| --- | --- |

(151)

Exportvolymerna för unionstillverkarna i urvalet steg med 4 % under skadeundersökningsperioden. Mellan 2017 och 2019 minskade exporten med 5 %, följt av en ökning med 9 % under undersökningsperioden. De genomsnittliga exportpriserna ökade med 2 % under skadeundersökningsperioden. Från 2017 till 2018 ökade genomsnittspriserna med 10 %, med minskningar under de följande perioderna.

| (152) | Med tanke på den positiva utvecklingen av både exportvolymen och de genomsnittliga priserna under skadeundersökningsperioden drog kommissionen preliminärt slutsatsen att exportresultatens inverkan inte kunde ha bidragit till den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(152)

Med tanke på den positiva utvecklingen av både exportvolymen och de genomsnittliga priserna under skadeundersökningsperioden drog kommissionen preliminärt slutsatsen att exportresultatens inverkan inte kunde ha bidragit till den skada som unionsindustrin lidit.

5.3.3   Konkurrensnackdelar när det gäller tillgången till den viktigaste råvaran

Konkurrensnackdelar när det gäller tillgången till den viktigaste råvaran

| (153) | Vissa parter hävdade att unionsindustrins tillgång till den viktigaste råvaran, dvs. björkvirke, är begränsad jämfört med Ryssland. Denna begränsade tillgång på råvaror skulle vara ursprunget till lägre produktionsvolymer, kostnadsökningar och därmed orsaken till skadan. |
| --- | --- |

(153)

Vissa parter hävdade att unionsindustrins tillgång till den viktigaste råvaran, dvs. björkvirke, är begränsad jämfört med Ryssland. Denna begränsade tillgång på råvaror skulle vara ursprunget till lägre produktionsvolymer, kostnadsökningar och därmed orsaken till skadan.

| (154) | Tillgången till den viktigaste råvaran, dvs, björkvirke, förklarar inte skadan, eftersom unionstillverkarna har tillräcklig tillgång till björkvirke. Ökningen av lagren visar att problemet inte ligger i produktionen, utan snarare i saluföringen av den. Den minskade tillverkningen under skadeundersökningsperioden förklaras därför inte av tillgången på virke. |
| --- | --- |

(154)

Tillgången till den viktigaste råvaran, dvs, björkvirke, förklarar inte skadan, eftersom unionstillverkarna har tillräcklig tillgång till björkvirke. Ökningen av lagren visar att problemet inte ligger i produktionen, utan snarare i saluföringen av den. Den minskade tillverkningen under skadeundersökningsperioden förklaras därför inte av tillgången på virke.

| (155) | När det gäller den påstådda nackdelen i fråga om kostnader har undersökningen fastställt att priset på björkvirke är en viktig faktor som påverkar ökningen av unionsindustrins tillverkningskostnader. Råvarukostnaderna och dess inverkan på den totala ökningen av tillverkningskostnaderna för unionsindustrin försvagar dock inte orsakssambandet. Detta kan särskilt konstateras på grundval av det faktum att unionsindustrins produktionskostnader minskade mellan 2019 och undersökningsperioden, medan detta inte ledde till någon förbättring av lönsamheten. |
| --- | --- |

(155)

När det gäller den påstådda nackdelen i fråga om kostnader har undersökningen fastställt att priset på björkvirke är en viktig faktor som påverkar ökningen av unionsindustrins tillverkningskostnader. Råvarukostnaderna och dess inverkan på den totala ökningen av tillverkningskostnaderna för unionsindustrin försvagar dock inte orsakssambandet. Detta kan särskilt konstateras på grundval av det faktum att unionsindustrins produktionskostnader minskade mellan 2019 och undersökningsperioden, medan detta inte ledde till någon förbättring av lönsamheten.

5.3.4   Självförvållad skada

Självförvållad skada

| (156) | Vissa parter hävdade att unionsindustrin gjorde omotiverade investeringar i kapacitetsutbyggnad när försäljningen avtog och att detta var en orsak till skadan. |
| --- | --- |

(156)

Vissa parter hävdade att unionsindustrin gjorde omotiverade investeringar i kapacitetsutbyggnad när försäljningen avtog och att detta var en orsak till skadan.

| (157) | Unionens produktionskapacitet minskade dock med totalt 3 % under skadeundersökningsperioden. Unionens produktionskapacitet ökade något under 2018 och 2019, men unionsindustrin gjorde nedskärningar under hela skadeundersökningsperioden. Påståendet att investeringar i expansionskapacitet var en källa till skada är därför ogrundat. |
| --- | --- |

(157)

Unionens produktionskapacitet minskade dock med totalt 3 % under skadeundersökningsperioden. Unionens produktionskapacitet ökade något under 2018 och 2019, men unionsindustrin gjorde nedskärningar under hela skadeundersökningsperioden. Påståendet att investeringar i expansionskapacitet var en källa till skada är därför ogrundat.

5.3.5   Strejker i Finland

Strejker i Finland

| (158) | Vissa parter hävdade att ett antal strejker vid finska fabriker som ägde rum i december 2019 och början av 2020 skulle vara orsaken till den minskade produktionen. |
| --- | --- |

(158)

Vissa parter hävdade att ett antal strejker vid finska fabriker som ägde rum i december 2019 och början av 2020 skulle vara orsaken till den minskade produktionen.

| (159) | Kommissionen drog preliminärt slutsatsen att strejken vid fabrikerna i Finland inte försvagar orsakssambandet, eftersom dess inverkan var begränsad geografiskt (Finland) och tidsbegränsad (strejker inträffade mellan december 2019 och januari 2020). |
| --- | --- |

(159)

Kommissionen drog preliminärt slutsatsen att strejken vid fabrikerna i Finland inte försvagar orsakssambandet, eftersom dess inverkan var begränsad geografiskt (Finland) och tidsbegränsad (strejker inträffade mellan december 2019 och januari 2020).

5.3.6   Covid-19-effekter

Covid-19-effekter

| (160) | Vissa parter hävdade att kommissionen borde beakta uppgifterna för slutet av 2019 och första halvåret 2020 med särskild försiktighet för att särskilja effekterna av covid-19 på ekonomin från effekterna av den påstått dumpade importen. |
| --- | --- |

(160)

Vissa parter hävdade att kommissionen borde beakta uppgifterna för slutet av 2019 och första halvåret 2020 med särskild försiktighet för att särskilja effekterna av covid-19 på ekonomin från effekterna av den påstått dumpade importen.

| (161) | Undersökningarna visade att efterfrågan på björkplywood förblev relativt stabil under andra kvartalet 2020. Dessutom förekom inga större störningar i leveranskedjan och exportförsäljningen fortsatte också under denna period. Kommissionen drog därför slutsatsen att effekterna av covid-19 inte försvagar orsakssambandet. |
| --- | --- |

(161)

Undersökningarna visade att efterfrågan på björkplywood förblev relativt stabil under andra kvartalet 2020. Dessutom förekom inga större störningar i leveranskedjan och exportförsäljningen fortsatte också under denna period. Kommissionen drog därför slutsatsen att effekterna av covid-19 inte försvagar orsakssambandet.

5.3.7   Produkternas jämförbarhet

Produkternas jämförbarhet

| (162) | Vissa parter hävdade att den björkplywood som tillverkas av den ryska industrin inte konkurrerar med plywood som tillverkas av EU-industrin, eftersom de påstås producera olika kvaliteter avsedda för olika segment och den ryska importen därför inte är orsaken till skadan. |
| --- | --- |

(162)

Vissa parter hävdade att den björkplywood som tillverkas av den ryska industrin inte konkurrerar med plywood som tillverkas av EU-industrin, eftersom de påstås producera olika kvaliteter avsedda för olika segment och den ryska importen därför inte är orsaken till skadan.

| (163) | Jämförelsen mellan de olika produkttyper som såldes av unionsindustrin och de produkttyper som såldes av de ryska exporterande tillverkarna visar dock att produkttyperna liknar varandra och ofta är till och med identiska, och att graden av utbytbarhet även är betydande. Undersökningen visade dessutom att både unionsindustrin och de ryska tillverkarna levererar till de viktigaste sektorerna med björkplywood. Såsom förklaras i avsnitt 2 visade undersökningen att de produkter som såldes av unionsindustrin och den ryska exporterande tillverkaren är likadana produkter eftersom de har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden. Begäran ansågs därför vara ogrundad. |
| --- | --- |

(163)

Jämförelsen mellan de olika produkttyper som såldes av unionsindustrin och de produkttyper som såldes av de ryska exporterande tillverkarna visar dock att produkttyperna liknar varandra och ofta är till och med identiska, och att graden av utbytbarhet även är betydande. Undersökningen visade dessutom att både unionsindustrin och de ryska tillverkarna levererar till de viktigaste sektorerna med björkplywood. Såsom förklaras i avsnitt 2 visade undersökningen att de produkter som såldes av unionsindustrin och den ryska exporterande tillverkaren är likadana produkter eftersom de har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden. Begäran ansågs därför vara ogrundad.

5.4   Slutsats om orsakssamband

Slutsats om orsakssamband

| (164) | Mot bakgrund av ovanstående överväganden fastställde kommissionen preliminärt att det fanns ett orsakssamband mellan den skada som unionsindustrin lidit och den dumpade importen från Ryssland. Till följd av den betydande ökningen av dumpad import från Ryssland var unionsindustrin förhindrad att fastställa hållbara priser, vilket ledde till en kraftig försämring av dess ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(164)

Mot bakgrund av ovanstående överväganden fastställde kommissionen preliminärt att det fanns ett orsakssamband mellan den skada som unionsindustrin lidit och den dumpade importen från Ryssland. Till följd av den betydande ökningen av dumpad import från Ryssland var unionsindustrin förhindrad att fastställa hållbara priser, vilket ledde till en kraftig försämring av dess ekonomiska situation.

| (165) | Kommissionen särskilde och avgränsade verkningarna av alla kända faktorer som hade betydelse för unionsindustrins situation från den dumpade importens skadevållande verkningar. |
| --- | --- |

(165)

Kommissionen särskilde och avgränsade verkningarna av alla kända faktorer som hade betydelse för unionsindustrins situation från den dumpade importens skadevållande verkningar.

| (166) | På grundval av ovanstående drog kommissionen i detta skede slutsatsen att den dumpade importen från det berörda landet vållade unionsindustrin väsentlig skada och att de andra faktorerna, betraktade var för sig eller tillsammans, inte mildrade orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skadan. |
| --- | --- |

(166)

På grundval av ovanstående drog kommissionen i detta skede slutsatsen att den dumpade importen från det berörda landet vållade unionsindustrin väsentlig skada och att de andra faktorerna, betraktade var för sig eller tillsammans, inte mildrade orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skadan.

6.   ÅTGÄRDERNAS NIVÅ

| (167) | För att kunna fastställa åtgärdernas nivå undersökte kommissionen om en tull som är lägre än dumpningsmarginalen skulle vara tillräcklig för att undanröja den skada som unionsindustrin vållas genom den dumpade importen. |
| --- | --- |

(167)

För att kunna fastställa åtgärdernas nivå undersökte kommissionen om en tull som är lägre än dumpningsmarginalen skulle vara tillräcklig för att undanröja den skada som unionsindustrin vållas genom den dumpade importen.

6.1   Skademarginal

Skademarginal

| (168) | Skadan skulle undanröjas om unionsindustrin kunde uppnå ett vinstmål genom försäljning till ett målpris i den mening som avses i artikel 7.2c och 7.2d i grundförordningen. |
| --- | --- |

(168)

Skadan skulle undanröjas om unionsindustrin kunde uppnå ett vinstmål genom försäljning till ett målpris i den mening som avses i artikel 7.2c och 7.2d i grundförordningen.

| (169) | I enlighet med artikel 7.2c i grundförordningen beaktade kommissionen följande faktorer för att fastställa vinstmålet: lönsamhetsnivån före ökningen av importen från det berörda landet, nödvändig lönsamhetsnivå för att täcka de totala kostnaderna och investeringarna samt forskning och utveckling (FoU) och innovation, samt förväntad lönsamhetsnivå under normala konkurrensförhållanden. En sådan lönsamhetsmarginal får inte vara lägre än 6 %. |
| --- | --- |

(169)

I enlighet med artikel 7.2c i grundförordningen beaktade kommissionen följande faktorer för att fastställa vinstmålet: lönsamhetsnivån före ökningen av importen från det berörda landet, nödvändig lönsamhetsnivå för att täcka de totala kostnaderna och investeringarna samt forskning och utveckling (FoU) och innovation, samt förväntad lönsamhetsnivå under normala konkurrensförhållanden. En sådan lönsamhetsmarginal får inte vara lägre än 6 %.

| (170) | Som ett första steg fastställde kommissionen en grundläggande vinst som täckte samtliga kostnader under normala konkurrensförhållanden. Kommissionen tog den vinst som uppnåddes av de unionstillverkare som ingick i urvalet innan den illojala importen från Ryssland accelererade och började skada unionsindustrin. Denna vinstmarginal fastställdes till 9,7 %, vilket motsvarar unionsindustrins vinstnivå 2017. |
| --- | --- |

(170)

Som ett första steg fastställde kommissionen en grundläggande vinst som täckte samtliga kostnader under normala konkurrensförhållanden. Kommissionen tog den vinst som uppnåddes av de unionstillverkare som ingick i urvalet innan den illojala importen från Ryssland accelererade och började skada unionsindustrin. Denna vinstmarginal fastställdes till 9,7 %, vilket motsvarar unionsindustrins vinstnivå 2017.

| (171) | Vissa unionstillverkare hävdade att EU:s investeringsnivå, forsknings- och utvecklingsnivå (FoU) och innovation under skadeundersökningsperioden skulle ha varit högre under normala konkurrensförhållanden. |
| --- | --- |

(171)

Vissa unionstillverkare hävdade att EU:s investeringsnivå, forsknings- och utvecklingsnivå (FoU) och innovation under skadeundersökningsperioden skulle ha varit högre under normala konkurrensförhållanden.

| (172) | Kommissionen bedömde detta påstående, men konstaterade att trots en minskande omsättning var investeringsnivån under undersökningsperioden högre än under de två föregående åren och mycket nära investeringsnivån 2017, då unionsindustrin uppnådde en genomsnittlig vinst på 9,7 %. På grundval av detta, och med tanke på att investeringar i forskning och utveckling (FoU) och innovation är prognoser baserade på investeringsplaner, godtog kommissionen preliminärt inte dessa påståenden. |
| --- | --- |

(172)

Kommissionen bedömde detta påstående, men konstaterade att trots en minskande omsättning var investeringsnivån under undersökningsperioden högre än under de två föregående åren och mycket nära investeringsnivån 2017, då unionsindustrin uppnådde en genomsnittlig vinst på 9,7 %. På grundval av detta, och med tanke på att investeringar i forskning och utveckling (FoU) och innovation är prognoser baserade på investeringsplaner, godtog kommissionen preliminärt inte dessa påståenden.

| (173) | På grundval av detta är det icke-skadevållande priset 766,33 euro/kubikmeter, vilket är resultatet av att den ovannämnda vinstmarginalen på 9,7 % tillämpas på tillverkningskostnaden under undersökningsperioden för unionstillverkarna i urvalet. |
| --- | --- |

(173)

På grundval av detta är det icke-skadevållande priset 766,33 euro/kubikmeter, vilket är resultatet av att den ovannämnda vinstmarginalen på 9,7 % tillämpas på tillverkningskostnaden under undersökningsperioden för unionstillverkarna i urvalet.

| (174) | I enlighet med artikel 7.2d i grundförordningen bedömde kommissionen som ett sista steg de framtida kostnader som unionsindustrin kommer att ådra sig till följd av multilaterala miljöavtal och protokoll till dessa, som unionen är part i, samt de ILO-konventioner som förtecknas i bilaga Ia, under den period då åtgärden tillämpas enligt artikel 11.2. På grundval av de dubbelkontrollerade svaren på frågeformuläret och tillgänglig bevisning från några av unionstillverkarna i urvalet fastställde kommissionen en extra kostnad på 6,68 euro/kubikmeter, från vilken kommissionen drog av den faktiska kostnaden för efterlevnad av sådana konventioner under undersökningsperioden, dvs. 5,28 euro per måttenhet, vilket ledde till ett resultat på 1,40 euro/kubikmeter. Denna skillnad lades till det icke-skadevållande priset. |
| --- | --- |

(174)

I enlighet med artikel 7.2d i grundförordningen bedömde kommissionen som ett sista steg de framtida kostnader som unionsindustrin kommer att ådra sig till följd av multilaterala miljöavtal och protokoll till dessa, som unionen är part i, samt de ILO-konventioner som förtecknas i bilaga Ia, under den period då åtgärden tillämpas enligt artikel 11.2. På grundval av de dubbelkontrollerade svaren på frågeformuläret och tillgänglig bevisning från några av unionstillverkarna i urvalet fastställde kommissionen en extra kostnad på 6,68 euro/kubikmeter, från vilken kommissionen drog av den faktiska kostnaden för efterlevnad av sådana konventioner under undersökningsperioden, dvs. 5,28 euro per måttenhet, vilket ledde till ett resultat på 1,40 euro/kubikmeter. Denna skillnad lades till det icke-skadevållande priset.

| (175) | På grundval av detta beräknade kommissionen ett icke-skadevållande pris på 767,73 euro/kubikmeter för den likadana produkten för unionsindustrin genom att tillämpa det ovannämnda vinstmålet på tillverkningskostnaden för unionstillverkarna under undersökningsperioden och lade sedan till justeringarna enligt artikel 7.2d per produkttyp. |
| --- | --- |

(175)

På grundval av detta beräknade kommissionen ett icke-skadevållande pris på 767,73 euro/kubikmeter för den likadana produkten för unionsindustrin genom att tillämpa det ovannämnda vinstmålet på tillverkningskostnaden för unionstillverkarna under undersökningsperioden och lade sedan till justeringarna enligt artikel 7.2d per produkttyp.

| (176) | Kommissionen fastställde sedan målprisunderskridandemarginalen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare i det berörda landet som ingick i urvalet, såsom det fastställts för beräkningen av prisunderskridandet, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den likadana produkt som unionstillverkarna i urvalet sålde på unionsmarknaden under undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen eventuellt resulterade i uttrycktes i procent av det vägda genomsnittliga importvärdet cif. |
| --- | --- |

(176)

Kommissionen fastställde sedan målprisunderskridandemarginalen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare i det berörda landet som ingick i urvalet, såsom det fastställts för beräkningen av prisunderskridandet, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den likadana produkt som unionstillverkarna i urvalet sålde på unionsmarknaden under undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen eventuellt resulterade i uttrycktes i procent av det vägda genomsnittliga importvärdet cif.

| (177) | Nivån för undanröjande av skada för ”andra samarbetsvilliga företag” och för ”alla övriga företag” fastställs på samma sätt som dumpningsmarginalen för dessa företag.







  Företag | Dumpningsmarginal (%) | Skademarginal (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Sveza-gruppen | 15,9 % | 30,9 % |
| Syktyvkar Plywood Mill Ltd | 15,0 % | 43,8 % |
| Zheshartsky LРK LLC | 15,3 % | 54,0 % |
| Andra samarbetsvilliga företag | 15,7 % | 38,1 % |
| Alla övriga företag | 15,9 % | 54,0 % |

(177)

Nivån för undanröjande av skada för ”andra samarbetsvilliga företag” och för ”alla övriga företag” fastställs på samma sätt som dumpningsmarginalen för dessa företag.

Företag

Dumpningsmarginal (%)

Skademarginal (%)

Sveza-gruppen

15,9 %

30,9 %

Syktyvkar Plywood Mill Ltd

15,0 %

43,8 %

Zheshartsky LРK LLC

15,3 %

54,0 %

Andra samarbetsvilliga företag

15,7 %

38,1 %

Alla övriga företag

15,9 %

54,0 %

7.   UNIONENS INTRESSE

| (178) | Kommissionen undersökte om den tydligt kunde dra slutsatsen att det inte låg i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall, trots fastställandet av skadevållande dumpning, i enlighet med artikel 21 i grundförordningen. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berörs, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas. |
| --- | --- |

(178)

Kommissionen undersökte om den tydligt kunde dra slutsatsen att det inte låg i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall, trots fastställandet av skadevållande dumpning, i enlighet med artikel 21 i grundförordningen. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berörs, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas.

7.1   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (179) | Unionsindustrin består av cirka femton företag. De är oftast geografiskt belägna nära björkskogarna i nordöstra Europa (Finland, de baltiska länderna och Polen) och sysselsätter mer än 5 000 arbetstagare direkt. Majoriteten av unionstillverkarna stödde klagomålet, två uttryckte en neutral ståndpunkt och ingen motsatte sig inledandet av undersökningen. |
| --- | --- |

(179)

Unionsindustrin består av cirka femton företag. De är oftast geografiskt belägna nära björkskogarna i nordöstra Europa (Finland, de baltiska länderna och Polen) och sysselsätter mer än 5 000 arbetstagare direkt. Majoriteten av unionstillverkarna stödde klagomålet, två uttryckte en neutral ståndpunkt och ingen motsatte sig inledandet av undersökningen.

| (180) | Nuvarande lönsamhetsnivåer är ohållbara. Införandet av åtgärder förväntas göra det möjligt för unionsindustrin att återvinna delar av den förlorade marknadsandelen och fastställa priser på nivåer som åtminstone täcker kostnaderna. |
| --- | --- |

(180)

Nuvarande lönsamhetsnivåer är ohållbara. Införandet av åtgärder förväntas göra det möjligt för unionsindustrin att återvinna delar av den förlorade marknadsandelen och fastställa priser på nivåer som åtminstone täcker kostnaderna.

| (181) | Om inga åtgärder vidtas kommer detta sannolikt att få en betydande negativ inverkan på unionsindustrin i form av ytterligare pristryck och en ytterligare minskning av försäljningen, vilket leder till fler förluster och sannolikt nedläggningar av produktionsanläggningar och uppsägningar. |
| --- | --- |

(181)

Om inga åtgärder vidtas kommer detta sannolikt att få en betydande negativ inverkan på unionsindustrin i form av ytterligare pristryck och en ytterligare minskning av försäljningen, vilket leder till fler förluster och sannolikt nedläggningar av produktionsanläggningar och uppsägningar.

| (182) | Kommissionen drog därför slutsatsen att införandet av provisoriska åtgärder skulle ligga i unionsindustrins intresse. |
| --- | --- |

(182)

Kommissionen drog därför slutsatsen att införandet av provisoriska åtgärder skulle ligga i unionsindustrins intresse.

7.2   Icke-närstående importörers och handlares intresse

Icke-närstående importörers och handlares intresse

| (183) | Tjugonio importörer gav sig till känna och ett antal inlagor och synpunkter mottogs. Såsom nämns i avsnitt 1.6.2 gjorde kommissionen ett urval bestående av tre importörer som besvarade frågeformuläret. |
| --- | --- |

(183)

Tjugonio importörer gav sig till känna och ett antal inlagor och synpunkter mottogs. Såsom nämns i avsnitt 1.6.2 gjorde kommissionen ett urval bestående av tre importörer som besvarade frågeformuläret.

| (184) | Flera importörer hävdade att införandet av antidumpningstullar skulle öka råvarukostnaderna för dem och deras kunder. Dessa merkostnader skulle vara svåra att täcka, och således skulle deras lönsamhet och konkurrenskraft hotas. Ytterligare påståenden framfördes om unionsindustrins bristande kapacitet att tillgodose efterfrågan i unionen, uppskattningsvis omkring 2,1 miljoner m3, varför det hävdades att åtgärderna skulle skapa brist på marknaden. Dessutom framfördes påståenden om unionstillverkarnas bristande intresse av att leverera till små företag samt vägran att tillhandahålla vissa material. |
| --- | --- |

(184)

Flera importörer hävdade att införandet av antidumpningstullar skulle öka råvarukostnaderna för dem och deras kunder. Dessa merkostnader skulle vara svåra att täcka, och således skulle deras lönsamhet och konkurrenskraft hotas. Ytterligare påståenden framfördes om unionsindustrins bristande kapacitet att tillgodose efterfrågan i unionen, uppskattningsvis omkring 2,1 miljoner m3, varför det hävdades att åtgärderna skulle skapa brist på marknaden. Dessutom framfördes påståenden om unionstillverkarnas bristande intresse av att leverera till små företag samt vägran att tillhandahålla vissa material.

3

| (185) | När det gäller de ekonomiska konsekvenserna för importörerna har undersökningen visat att importörerna i urvalet har en vägd vinst på 4,7 %, med olika andelar av björkplywood i sin produktportfölj. Även om andelen av rysk plywood som distribueras av importörer skulle kunna minska om åtgärderna införs, förväntas nivån på åtgärderna inte leda till ett fullständigt upphörande av importen från Ryssland. Eftersom det också finns alternativa försörjningskällor i grannländer, såsom Ukraina och Belarus, förväntas åtgärdernas inverkan på importörernas lönsamhet och konkurrenskraft bli begränsad. Användarnas intresse behandlas i avsnitt 7.3. |
| --- | --- |

(185)

När det gäller de ekonomiska konsekvenserna för importörerna har undersökningen visat att importörerna i urvalet har en vägd vinst på 4,7 %, med olika andelar av björkplywood i sin produktportfölj. Även om andelen av rysk plywood som distribueras av importörer skulle kunna minska om åtgärderna införs, förväntas nivån på åtgärderna inte leda till ett fullständigt upphörande av importen från Ryssland. Eftersom det också finns alternativa försörjningskällor i grannländer, såsom Ukraina och Belarus, förväntas åtgärdernas inverkan på importörernas lönsamhet och konkurrenskraft bli begränsad. Användarnas intresse behandlas i avsnitt 7.3.

| (186) | När det gäller försörjningsrisken kommer åtgärdernas nivå sannolikt inte att stoppa importen från Ryssland, utan snarare möjliggöra fortsatt anskaffning av björkplywood från Ryssland till rättvisa priser. Dessutom kan björkplywood fortfarande importeras från andra tredjeländer, såsom Ukraina och Belarus. |
| --- | --- |

(186)

När det gäller försörjningsrisken kommer åtgärdernas nivå sannolikt inte att stoppa importen från Ryssland, utan snarare möjliggöra fortsatt anskaffning av björkplywood från Ryssland till rättvisa priser. Dessutom kan björkplywood fortfarande importeras från andra tredjeländer, såsom Ukraina och Belarus.

| (187) | När det gäller leveranser till konsumenter av små mängder har det i undersökningen fastställts att unionsindustrin har utvecklat ett omfattande nätverk av närstående och icke-närstående återförsäljare, vilket gör det möjligt att nå små kunder som inte har kapacitet att köpa hela containrar. Som nämnts ovan kan dessutom vilken konsument som helst fortsätta att köpa från ryska tillverkare. |
| --- | --- |

(187)

När det gäller leveranser till konsumenter av små mängder har det i undersökningen fastställts att unionsindustrin har utvecklat ett omfattande nätverk av närstående och icke-närstående återförsäljare, vilket gör det möjligt att nå små kunder som inte har kapacitet att köpa hela containrar. Som nämnts ovan kan dessutom vilken konsument som helst fortsätta att köpa från ryska tillverkare.

| (188) | Undersökningen visade också att unionsindustrin har den utrustning och kapacitet som krävs för att anpassa sig till specifika kunders produktkrav, och att unionsindustrin därför kan tillverka alla produkttyper som krävs. |
| --- | --- |

(188)

Undersökningen visade också att unionsindustrin har den utrustning och kapacitet som krävs för att anpassa sig till specifika kunders produktkrav, och att unionsindustrin därför kan tillverka alla produkttyper som krävs.

| (189) | Sammanfattningsvis kan antidumpningsåtgärderna på den nivå som fastställts påverka vissa icke-närstående importörer negativt. Dessa verkningar skulle dock inte bli betydande i stort och kommer i hög grad att bero på importörernas affärsmodell, deras olika försörjningskällor och i vilken utsträckning de ökade kostnaderna överförs till deras kunder. |
| --- | --- |

(189)

Sammanfattningsvis kan antidumpningsåtgärderna på den nivå som fastställts påverka vissa icke-närstående importörer negativt. Dessa verkningar skulle dock inte bli betydande i stort och kommer i hög grad att bero på importörernas affärsmodell, deras olika försörjningskällor och i vilken utsträckning de ökade kostnaderna överförs till deras kunder.

| (190) | På grundval av ovanstående fastställde kommissionen preliminärt att åtgärdernas eventuella negativa inverkan på icke-närstående importörer som helhet förväntas vara begränsad och inte uppväga de positiva effekterna av åtgärderna för unionstillverkarna. |
| --- | --- |

(190)

På grundval av ovanstående fastställde kommissionen preliminärt att åtgärdernas eventuella negativa inverkan på icke-närstående importörer som helhet förväntas vara begränsad och inte uppväga de positiva effekterna av åtgärderna för unionstillverkarna.

7.3   Användarnas intresse

Användarnas intresse

| (191) | Tretton användare gav sig till känna. Nio användare lämnade synpunkter och/eller besvarade frågeformuläret. |
| --- | --- |

(191)

Tretton användare gav sig till känna. Nio användare lämnade synpunkter och/eller besvarade frågeformuläret.

| (192) | Kommissionen är inne i en process med ofullständiga svar som innefattar de flesta användare som har besvarat frågeformuläret, på grund av bristen på tillgängliga versioner för samråd med berörda parter. I detta skede har endast Emiliana Imballaggi SpA, som köper björkplywood för förpackningsindustrin, tillhandahållit en öppen version av sitt svar på frågeformuläret. |
| --- | --- |

(192)

Kommissionen är inne i en process med ofullständiga svar som innefattar de flesta användare som har besvarat frågeformuläret, på grund av bristen på tillgängliga versioner för samråd med berörda parter. I detta skede har endast Emiliana Imballaggi SpA, som köper björkplywood för förpackningsindustrin, tillhandahållit en öppen version av sitt svar på frågeformuläret.

| (193) | Påståenden framfördes om att införandet av antidumpningstullar skulle öka användarnas kostnader, vilket skulle vara svårt att överföra till kunderna och därmed skulle hota användarnas lönsamhet och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(193)

Påståenden framfördes om att införandet av antidumpningstullar skulle öka användarnas kostnader, vilket skulle vara svårt att överföra till kunderna och därmed skulle hota användarnas lönsamhet och konkurrenskraft.

| (194) | Björkplywood används inom olika typer av sektorer. Införandet av åtgärder kommer sannolikt att få olika konsekvenser för användarna, beroende på andelen kostnader för björkplywood av de totala kostnaderna för den sektorn, samt förmågan att föra över kostnader till konsumenter i senare led. Detaljerade uppgifter från användarna tillsammans med en öppen version tillhandahölls av endast ett företag som använde plywood för förpackningssektorn. Dessutom lämnade klaganden in en oberoende studie med en analys av åtgärdernas förväntade inverkan på användarna, baserad på teoretiska tullar på mellan 20 % och 30 %. |
| --- | --- |

(194)

Björkplywood används inom olika typer av sektorer. Införandet av åtgärder kommer sannolikt att få olika konsekvenser för användarna, beroende på andelen kostnader för björkplywood av de totala kostnaderna för den sektorn, samt förmågan att föra över kostnader till konsumenter i senare led. Detaljerade uppgifter från användarna tillsammans med en öppen version tillhandahölls av endast ett företag som använde plywood för förpackningssektorn. Dessutom lämnade klaganden in en oberoende studie med en analys av åtgärdernas förväntade inverkan på användarna, baserad på teoretiska tullar på mellan 20 % och 30 %.

| (195) | De viktigaste sektorerna som använder björkplywood i EU enligt förbrukningsgrad: byggverksamhet (39 %), transport (27 %), möbelsektorn (10 %) och förpackningssektorn (8 %). På grundval av tillgängliga uppgifter bedömdes preliminärt effekterna av åtgärderna vara begränsade eller försumbara för de sektorer som står för merparten av förbrukningen av björkplywood. De sektorer där tullarna kan ha störst effekt är förpackningssektorn och sektorn för tillverkning av parkett. Även inom dessa sektorer är effekterna av åtgärderna begränsade. För förpackningssektorn beräknas effekten uppgå till mellan 2 % och 4 % i kostnadsstrukturen, vilket förväntas kunna övervältras på kunderna. När det gäller parkett- och golvsektorn finns det olika ersättande produkter för björkplywood, t.ex. andra typer av trä och alternativa material, vilket är ytterligare ett skäl till att effekterna av en eventuellt något högre kostnad enbart för björkplywood förväntas bli begränsade. |
| --- | --- |

(195)

De viktigaste sektorerna som använder björkplywood i EU enligt förbrukningsgrad: byggverksamhet (39 %), transport (27 %), möbelsektorn (10 %) och förpackningssektorn (8 %). På grundval av tillgängliga uppgifter bedömdes preliminärt effekterna av åtgärderna vara begränsade eller försumbara för de sektorer som står för merparten av förbrukningen av björkplywood. De sektorer där tullarna kan ha störst effekt är förpackningssektorn och sektorn för tillverkning av parkett. Även inom dessa sektorer är effekterna av åtgärderna begränsade. För förpackningssektorn beräknas effekten uppgå till mellan 2 % och 4 % i kostnadsstrukturen, vilket förväntas kunna övervältras på kunderna. När det gäller parkett- och golvsektorn finns det olika ersättande produkter för björkplywood, t.ex. andra typer av trä och alternativa material, vilket är ytterligare ett skäl till att effekterna av en eventuellt något högre kostnad enbart för björkplywood förväntas bli begränsade.

| (196) | På grundval av ovanstående fastställde kommissionen preliminärt att åtgärdernas eventuella negativa verkningar för användarna förväntas vara begränsade och inte uppväga de positiva effekterna av åtgärderna för unionstillverkarna. |
| --- | --- |

(196)

På grundval av ovanstående fastställde kommissionen preliminärt att åtgärdernas eventuella negativa verkningar för användarna förväntas vara begränsade och inte uppväga de positiva effekterna av åtgärderna för unionstillverkarna.

7.4   Leverantörernas intresse

Leverantörernas intresse

| (197) | Tre leverantörer gav sig till känna som berörda parter. |
| --- | --- |

(197)

Tre leverantörer gav sig till känna som berörda parter.

| (198) | Alla tre företag är leverantörer av maskiner, träbearbetningsutrustning eller material som används för tillverkning av björkplywood till ryska exporterande tillverkare. Företagen hävdade att införandet av åtgärder skulle innebära en minskning av importen från Ryssland, vilket skulle leda till minskade investeringar i utrustning för de ryska exporterande tillverkarna och därmed ha en negativ inverkan på deras verksamhet. |
| --- | --- |

(198)

Alla tre företag är leverantörer av maskiner, träbearbetningsutrustning eller material som används för tillverkning av björkplywood till ryska exporterande tillverkare. Företagen hävdade att införandet av åtgärder skulle innebära en minskning av importen från Ryssland, vilket skulle leda till minskade investeringar i utrustning för de ryska exporterande tillverkarna och därmed ha en negativ inverkan på deras verksamhet.

| (199) | Kommissionen förväntar sig att ryska investeringar i utrustning inte kommer att påverkas nämnvärt, eftersom nivån på åtgärderna inte förväntas stoppa importen från Ryssland. Å andra sidan är det sannolikt att åtgärderna kommer att göra det möjligt för unionsindustrin att investera i utrustning, vilket har en positiv inverkan på leverantörerna av träbearbetningsutrustning i EU. |
| --- | --- |

(199)

Kommissionen förväntar sig att ryska investeringar i utrustning inte kommer att påverkas nämnvärt, eftersom nivån på åtgärderna inte förväntas stoppa importen från Ryssland. Å andra sidan är det sannolikt att åtgärderna kommer att göra det möjligt för unionsindustrin att investera i utrustning, vilket har en positiv inverkan på leverantörerna av träbearbetningsutrustning i EU.

| (200) | På grundval av ovanstående fastställde kommissionen preliminärt att åtgärdernas eventuella negativa inverkan på leverantörssidan som helhet förväntas bli begränsad och inte uppväga de positiva effekterna av åtgärderna för unionstillverkarna. |
| --- | --- |

(200)

På grundval av ovanstående fastställde kommissionen preliminärt att åtgärdernas eventuella negativa inverkan på leverantörssidan som helhet förväntas bli begränsad och inte uppväga de positiva effekterna av åtgärderna för unionstillverkarna.

7.5   Övriga berörda parter: andra träplywoodproducenter, miljöintressen och covid-19.

Övriga berörda parter: andra träplywoodproducenter, miljöintressen och covid-19.

| (201) | Tre nationella sammanslutningar (från Frankrike, Italien och Spanien) som företräder tillverkare av plywood av poppel, furu och andra träslag gav sig till känna som berörda parter. De hävdade att den berörda produkten och deras produkter visserligen är olika produkter, men att en viss grad av substitution kan förekomma. De hävdade att även om priserna på björkplywood traditionellt låg på högre nivåer kapade de dumpade priserna på björkplywood från Ryssland efterfrågan på andra träslag, såsom poppel, tall och okoumé, och hotade den värdekedja som etablerats inom andra typer av träindustrier. De berörda sammanslutningarna stöder därför införandet av åtgärder. |
| --- | --- |

(201)

Tre nationella sammanslutningar (från Frankrike, Italien och Spanien) som företräder tillverkare av plywood av poppel, furu och andra träslag gav sig till känna som berörda parter. De hävdade att den berörda produkten och deras produkter visserligen är olika produkter, men att en viss grad av substitution kan förekomma. De hävdade att även om priserna på björkplywood traditionellt låg på högre nivåer kapade de dumpade priserna på björkplywood från Ryssland efterfrågan på andra träslag, såsom poppel, tall och okoumé, och hotade den värdekedja som etablerats inom andra typer av träindustrier. De berörda sammanslutningarna stöder därför införandet av åtgärder.

| (202) | Flera parter hävdade att införandet av tullar kan orsaka koldioxidläckage på grund av att rysk björkplywood ersätts med kinesisk poppelplywood eller plywood från andra länder som ligger längre bort från Europa, vilket ökar transportutsläppen och risken för att ersättande produkter är mindre hållbara än rysk björkplywood. Kommissionen noterade att den nivå på vilken åtgärderna ska införas inte förväntas leda till att importen från Ryssland upphör. Det har inte heller bevisats att om importen från Ryssland ersätts med import från ett annat tredjeland skulle det vara från Kina, och inte heller att annan träproduktion skulle vara mindre hållbar än produktionen av rysk björk. Därför tillbakavisades påståendet. |
| --- | --- |

(202)

Flera parter hävdade att införandet av tullar kan orsaka koldioxidläckage på grund av att rysk björkplywood ersätts med kinesisk poppelplywood eller plywood från andra länder som ligger längre bort från Europa, vilket ökar transportutsläppen och risken för att ersättande produkter är mindre hållbara än rysk björkplywood. Kommissionen noterade att den nivå på vilken åtgärderna ska införas inte förväntas leda till att importen från Ryssland upphör. Det har inte heller bevisats att om importen från Ryssland ersätts med import från ett annat tredjeland skulle det vara från Kina, och inte heller att annan träproduktion skulle vara mindre hållbar än produktionen av rysk björk. Därför tillbakavisades påståendet.

| (203) | Parterna har hävdat att tullar skulle förvärra covid-19-pandemins effekter på användarna. Såsom förklaras ovan förväntas dock effekterna av åtgärderna inom de viktigaste sektorerna som använder björkplywood bli begränsade. Dessutom har kommissionen för närvarande inga bevis till sitt förfogande som visar pandemins inverkan på de olika användarsektorerna, eller att inverkan på tillverkarna skulle vara annorlunda än inverkan på användarna. I avsaknad av sådana bevis anses covid-19-pandemin vara en neutral faktor vid bedömningen av unionens intresse. |
| --- | --- |

(203)

Parterna har hävdat att tullar skulle förvärra covid-19-pandemins effekter på användarna. Såsom förklaras ovan förväntas dock effekterna av åtgärderna inom de viktigaste sektorerna som använder björkplywood bli begränsade. Dessutom har kommissionen för närvarande inga bevis till sitt förfogande som visar pandemins inverkan på de olika användarsektorerna, eller att inverkan på tillverkarna skulle vara annorlunda än inverkan på användarna. I avsaknad av sådana bevis anses covid-19-pandemin vara en neutral faktor vid bedömningen av unionens intresse.

7.6   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (204) | Mot denna bakgrund slog kommissionen fast att det inte fanns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa åtgärder på import av björkplywood med ursprung i Ryssland i detta skede av undersökningen. |
| --- | --- |

(204)

Mot denna bakgrund slog kommissionen fast att det inte fanns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa åtgärder på import av björkplywood med ursprung i Ryssland i detta skede av undersökningen.

8.   PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (205) | På grundval av kommissionens slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att den dumpade importen vållar unionsindustrin ytterligare skada. |
| --- | --- |

(205)

På grundval av kommissionens slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att den dumpade importen vållar unionsindustrin ytterligare skada.

| (206) | Provisoriska antidumpningsåtgärder bör införas på import av björkplywood med ursprung i Ryssland, i enlighet med regeln om lägre tull i artikel 7.2 i grundförordningen. Kommissionen jämförde marginalerna för målprisunderskridande och dumpningsmarginalerna. Tullbeloppet fastställdes till en nivå som motsvarar den lägre av dumpnings- eller målprisunderskridandemarginalen. |
| --- | --- |

(206)

Provisoriska antidumpningsåtgärder bör införas på import av björkplywood med ursprung i Ryssland, i enlighet med regeln om lägre tull i artikel 7.2 i grundförordningen. Kommissionen jämförde marginalerna för målprisunderskridande och dumpningsmarginalerna. Tullbeloppet fastställdes till en nivå som motsvarar den lägre av dumpnings- eller målprisunderskridandemarginalen.

| (207) | På grundval av ovanstående bör följande provisoriska antidumpningstullsatser, uttryckta på grundval av ett pris cif vid unionens gräns, före tull, införas:






  Företag | Provisorisk antidumpningstull |
| --- | --- | --- |
| Sveza-gruppen | 15,9 % |
| Syktyvkar Plywood Mill Ltd | 15,0 % |
| Zheshartsky LРK LLC | 15,3 % |
| Andra samarbetsvilliga företag | 15,7 % |
| Alla övriga företag | 15,9 % |

(207)

På grundval av ovanstående bör följande provisoriska antidumpningstullsatser, uttryckta på grundval av ett pris cif vid unionens gräns, före tull, införas:

Företag

Provisorisk antidumpningstull

Sveza-gruppen

15,9 %

Syktyvkar Plywood Mill Ltd

15,0 %

Zheshartsky LРK LLC

15,3 %

Andra samarbetsvilliga företag

15,7 %

Alla övriga företag

15,9 %

| (208) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De avspeglar därför den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser är tillämpliga endast på import av den berörda produkten som har sitt ursprung i det berörda landet och har tillverkats av de rättsliga enheter som namnges. Import av den berörda produkten som tillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i den normativa delen av denna förordning, inbegripet närstående enheter till de specifikt nämnda företagen, bör omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna. |
| --- | --- |

(208)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De avspeglar därför den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser är tillämpliga endast på import av den berörda produkten som har sitt ursprung i det berörda landet och har tillverkats av de rättsliga enheter som namnges. Import av den berörda produkten som tillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i den normativa delen av denna förordning, inbegripet närstående enheter till de specifikt nämnda företagen, bör omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna.

| (209) | För att säkerställa att reglerna om antidumpningstullar efterlevs bör antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även sådana tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(209)

För att säkerställa att reglerna om antidumpningstullar efterlevs bör antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även sådana tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden.

| (210) | För att minimera risken för kringgående till följd av den stora skillnaden i tullsatser behövs särskilda åtgärder för att säkerställa tillämpningen av de individuella antidumpningstullarna. De företag som har individuella antidumpningstullar ska uppvisa en giltig faktura för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Fakturan måste uppfylla kraven i artikel 1.3 i denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura kommer att bli föremål för den antidumpningstullsats som gäller för ”alla övriga företag”. |
| --- | --- |

(210)

För att minimera risken för kringgående till följd av den stora skillnaden i tullsatser behövs särskilda åtgärder för att säkerställa tillämpningen av de individuella antidumpningstullarna. De företag som har individuella antidumpningstullar ska uppvisa en giltig faktura för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Fakturan måste uppfylla kraven i artikel 1.3 i denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura kommer att bli föremål för den antidumpningstullsats som gäller för ”alla övriga företag”.

| (211) | Även om det är nödvändigt att uppvisa denna faktura för att tullmyndigheterna i medlemsstaterna ska kunna tillämpa de individuella satserna för antidumpningstullen på import är detta inte den enda omständighet som tullmyndigheterna ska beakta. Även om en faktura uppvisas som uppfyller samtliga krav i artikel 1.3 i denna förordning, ska medlemsstaternas tullmyndigheter likväl utföra sina sedvanliga kontroller och får, liksom i alla andra fall, begära ytterligare handlingar (transportdokument osv.) för att kunna kontrollera att uppgifterna i deklarationen är riktiga och för att säkerställa att den efterföljande tillämpningen av en lägre tullsats är berättigad, i enlighet med tullrätten. |
| --- | --- |

(211)

Även om det är nödvändigt att uppvisa denna faktura för att tullmyndigheterna i medlemsstaterna ska kunna tillämpa de individuella satserna för antidumpningstullen på import är detta inte den enda omständighet som tullmyndigheterna ska beakta. Även om en faktura uppvisas som uppfyller samtliga krav i artikel 1.3 i denna förordning, ska medlemsstaternas tullmyndigheter likväl utföra sina sedvanliga kontroller och får, liksom i alla andra fall, begära ytterligare handlingar (transportdokument osv.) för att kunna kontrollera att uppgifterna i deklarationen är riktiga och för att säkerställa att den efterföljande tillämpningen av en lägre tullsats är berättigad, i enlighet med tullrätten.

9.   INFORMATION I DET PRELIMINÄRA SKEDET

| (212) | I enlighet med artikel 19a i grundförordningen underrättade kommissionen berörda parter om det planerade införandet av provisoriska tullar. Denna information gjordes också tillgänglig för allmänheten på GD Handels webbplats. De berörda parterna gavs tre arbetsdagar för att lämna synpunkter på riktigheten av de beräkningar som särskilt lämnats ut till dem. |
| --- | --- |

(212)

I enlighet med artikel 19a i grundförordningen underrättade kommissionen berörda parter om det planerade införandet av provisoriska tullar. Denna information gjordes också tillgänglig för allmänheten på GD Handels webbplats. De berörda parterna gavs tre arbetsdagar för att lämna synpunkter på riktigheten av de beräkningar som särskilt lämnats ut till dem.

| (213) | Synpunkter om beräkningarnas riktighet har mottagits. UPG lämnade giltiga synpunkter vilka beaktades, medan de synpunkter som lämnades av Sveza Group och Syktyvkar Plywood Mill Ltd inte påverkade beräkningarnas riktighet. De ryska myndigheterna framförde synpunkter mot införandet av provisoriska åtgärder dock utan inge några närmare uppgifter rörande beräkningarnas riktighet. |
| --- | --- |

(213)

Synpunkter om beräkningarnas riktighet har mottagits. UPG lämnade giltiga synpunkter vilka beaktades, medan de synpunkter som lämnades av Sveza Group och Syktyvkar Plywood Mill Ltd inte påverkade beräkningarnas riktighet. De ryska myndigheterna framförde synpunkter mot införandet av provisoriska åtgärder dock utan inge några närmare uppgifter rörande beräkningarnas riktighet.

10.   SLUTBESTÄMMELSER

| (214) | Enligt god förvaltningspraxis kommer kommissionen att uppmana de berörda parterna att inom en fastställd tidsfrist inkomma med skriftliga synpunkter och/eller begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(214)

Enligt god förvaltningspraxis kommer kommissionen att uppmana de berörda parterna att inom en fastställd tidsfrist inkomma med skriftliga synpunkter och/eller begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

| (215) | Undersökningsresultaten avseende införande av provisoriska tullar är preliminära och kan komma att ändras i undersökningens slutliga skede. |
| --- | --- |

(215)

Undersökningsresultaten avseende införande av provisoriska tullar är preliminära och kan komma att ändras i undersökningens slutliga skede.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En provisorisk antidumpningstull införs på import av kryssfanér bestående enbart av träskikt som vart och ett har en tjocklek av högst 6 mm, med ytterskikt av trä enligt undernummer 4412 33, med minst ett yttre skikt av björkträ, med eller utan beläggning, med ursprung i Ryssland, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 4412 33 00 (Taric-nummer 4412330010).

2.   Följande provisoriska antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:

| Företag | Provisorisk antidumpningstull | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Sveza-gruppen bestående av sju exporterande tillverkare: JSC ”SVEZA Manturovo”, JSC ”SVEZA Novator”, Tyumen Plywood Plant Limited, JSC ”SVEZA Ust-Izhora”, JSC ”SVEZA Uralskiy”, JSC ”SVEZA Kostroma”, JSC ”SVEZA Verhnaya Sinyachiha”. | 15,9 % | C659 |
| Syktyvkar Plywood Mill Ltd | 15,0 % | C660 |
| Zheshartsky LРK LLC | 15,3 % | C661 |
| Andra samarbetsvilliga företag som är förtecknade i bilagan | 15,7 % | |
| Alla övriga företag | 15,9 % | C999 |

Företag

Provisorisk antidumpningstull

Taric-tilläggsnummer

Sveza-gruppen bestående av sju exporterande tillverkare: JSC ”SVEZA Manturovo”, JSC ”SVEZA Novator”, Tyumen Plywood Plant Limited, JSC ”SVEZA Ust-Izhora”, JSC ”SVEZA Uralskiy”, JSC ”SVEZA Kostroma”, JSC ”SVEZA Verhnaya Sinyachiha”.

15,9 %

C659

Syktyvkar Plywood Mill Ltd

15,0 %

C660

Zheshartsky LРK LLC

15,3 %

C661

Andra samarbetsvilliga företag som är förtecknade i bilagan

15,7 %

Alla övriga företag

15,9 %

C999

3.   De individuella tullsatser som anges för de företag som nämns i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som ska innehålla en försäkran, vilken är daterad och undertecknad av en tjänsteman vid den enhet som utfärdat fakturan och av vilken dennes namn och befattning ska framgå, med följande lydelse:
  ”Jag intygar härmed att den (volym) björkplywood som sålts på export till Europeiska unionen och som omfattas av denna faktura har tillverkats av (företagets namn och adress) (Taric-tilläggsnummer) i Ryssland. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.”
  Om ingen sådan faktura uppvisas ska den tullsats som gäller för ”Alla övriga företag” tillämpas.

4.   Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det ställs en säkerhet som motsvarar nivån på den provisoriska tullsatsen.

5.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

1.   Berörda parter ska lämna sina skriftliga synpunkter på denna förordning till kommissionen inom 15 kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande.

2.   Berörda parter som vill begära att bli hörda av kommissionen ska lämna sin begäran inom fem kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande.

3.   Berörda parter som vill begära att bli hörda av förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden uppmanas att inkomma med sin begäran inom fem kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande. Förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden ska behandla en begäran som inkommer efter denna tidsfrist och får i förekommande fall besluta att godta en sådan begäran.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 ska tillämpas i sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 juni 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  
  EUT C 342, 14.10.2020, s. 2.

2

(3)  
  EUT C 428, 11.12.2020, s. 27.

3

(4)  Tron-dokumenten t20.006971 och t20.006972, båda daterade den 2 november 2020.

4

(5)  Respektive frågeformulär, samt användarnas frågeformulär, fanns tillgängliga online samma dag som undersökningen inleddes, se https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2486.

5

(6)  Tillkännagivande om konsekvenserna av utbrottet av covid-19 för antidumpnings- och antisubventionsundersökningar, (EUT C 86, 16.3.2020, s. 6).

6

(7)  Tron-dokument t21.000594.

7

(8)  Tribunalens dom av den 25 juni 2015 i mål T-26/12, PT Musim Mas, punkt 50, bekräftad av domstolen vid avgörandet av överklagandet i mål C-468/15 P av den 26 oktober 2016, punkterna 43–44.

8

(9)  Eurostats uppgiftskälla, justerad genom tillämpning av den metod som förklaras i avsnitt 4.3.1.

9

(10)  Taric-nummer: 4412330010

10

(11)  KN-nummer: 4412 33 00

11

(12)  Förhållandet (Taric/KN) efter inledandet mellan importvolymerna för hela KN-numret och importen av den berörda produkten på grundval av uppgifter från Taric för övriga tredjeländer fastställdes till 3 %.

12

---

BILAGA

Samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet

| Namn | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- |
| Arkhangelsk Plywood Plant JSC | C662 |
| CJSC Murom | C663 |
| LLC InvestForest | C664 |
| Joint Stock Company Bryansk Plywood Mill | C665 |
| Joint Stock Company Krasnyi Yakor | C666 |
| Limited Liability Company Fanernyiy Zavod | C667 |
| Limited Liability Company UPM-Kymmene Chudovo | C668 |
| Murashi Plywood Factory | C669 |
| Parfino Plywood Factori | C670 |
| ZAO Plyterra | C671 |
| Plywood Plant Vlast Truda JSC | C672 |
| Limited Liability Company Vyatsky Plywood Mill | C673 |

Namn

Taric-tilläggsnummer

Arkhangelsk Plywood Plant JSC

C662

CJSC Murom

C663

LLC InvestForest

C664

Joint Stock Company Bryansk Plywood Mill

C665

Joint Stock Company Krasnyi Yakor

C666

Limited Liability Company Fanernyiy Zavod

C667

Limited Liability Company UPM-Kymmene Chudovo

C668

Murashi Plywood Factory

C669

Parfino Plywood Factori

C670

ZAO Plyterra

C671

Plywood Plant Vlast Truda JSC

C672

Limited Liability Company Vyatsky Plywood Mill

C673

---

| 11.6.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 205/77 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 205/77

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2021/941

av den 10 juni 2021

om fastställande av ett särskilt förfarande för identifiering av tunga fordon som är certifierade som arbetsfordon men inte registrerade som sådana och om tillämpning av korrigeringar av en tillverkares årliga genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp för att ta med dessa fordon i beräkningen

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1242 av den 20 juni 2019 om fastställande av normer för koldioxidutsläpp från nya tunga fordon och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 595/2009 och (EU) 2018/956 och rådets direktiv 96/53/EG (1), särskilt artikel 2.3, och

av följande skäl:

| (1) | För att identifiera tunga fordon som är certifierade som arbetsfordon men som inte är registrerade som sådana, är det lämpligt att använda de uppgifter som rapporterats av tillverkarna och medlemsstaterna i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/956 (2). |
| --- | --- |

(1)

För att identifiera tunga fordon som är certifierade som arbetsfordon men som inte är registrerade som sådana, är det lämpligt att använda de uppgifter som rapporterats av tillverkarna och medlemsstaterna i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/956 (2).

| (2) | För att åtgärda diskrepanserna i de uppgifter som rapporteras om certifieringar och registreringar i enlighet med förordning (EU) 2018/956 bör medlemsstaterna och tillverkarna ha tillåtelse att kommentera och, i förekommande fall, rapportera ny information för att korrigera den information som tidigare rapporterats. |
| --- | --- |

(2)

För att åtgärda diskrepanserna i de uppgifter som rapporteras om certifieringar och registreringar i enlighet med förordning (EU) 2018/956 bör medlemsstaterna och tillverkarna ha tillåtelse att kommentera och, i förekommande fall, rapportera ny information för att korrigera den information som tidigare rapporterats.

| (3) | Det är nödvändigt att de korrigeringar som görs i fråga om tunga fordon som är certifierade som arbetsfordon men inte är registrerade som sådana, och som tillämpas på tillverkarnas årliga genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp, är proportionella och avskräckande, för att ge incitament till en korrekt och omsorgsfull behandling av uppgifter och för att undvika att koldioxidutsläpp från sådana fordon redovisas felaktigt, oavsett om det sker avsiktligt eller på grund av försummelse. |
| --- | --- |

(3)

Det är nödvändigt att de korrigeringar som görs i fråga om tunga fordon som är certifierade som arbetsfordon men inte är registrerade som sådana, och som tillämpas på tillverkarnas årliga genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp, är proportionella och avskräckande, för att ge incitament till en korrekt och omsorgsfull behandling av uppgifter och för att undvika att koldioxidutsläpp från sådana fordon redovisas felaktigt, oavsett om det sker avsiktligt eller på grund av försummelse.

| (4) | Om kommissionen anser att ett fordon borde ha registrerats som arbetsfordon bör den i enlighet med detta korrigera de uppgifter som medlemsstaterna rapporterat och betrakta fordonet som arbetsfordon vid tillämpningen av artikel 2.3 i förordning (EU) 2019/1242. |
| --- | --- |

(4)

Om kommissionen anser att ett fordon borde ha registrerats som arbetsfordon bör den i enlighet med detta korrigera de uppgifter som medlemsstaterna rapporterat och betrakta fordonet som arbetsfordon vid tillämpningen av artikel 2.3 i förordning (EU) 2019/1242.

| (5) | Vid beräkningen av en tillverkares genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp antas därför felaktigt redovisade tunga fordon ha de koldioxidutsläpp som fastställts för användningsprofiler för arbetsfordon, vilka är högre än de koldioxidutsläpp som fastställts för användningsprofiler för fordon för transport av varor, och därigenom mindre gynnsamma för tillverkaren än om fordonet från början hade certifierats korrekt som ett fordon för transport av varor. |
| --- | --- |

(5)

Vid beräkningen av en tillverkares genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp antas därför felaktigt redovisade tunga fordon ha de koldioxidutsläpp som fastställts för användningsprofiler för arbetsfordon, vilka är högre än de koldioxidutsläpp som fastställts för användningsprofiler för fordon för transport av varor, och därigenom mindre gynnsamma för tillverkaren än om fordonet från början hade certifierats korrekt som ett fordon för transport av varor.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för klimatförändringar. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för klimatförändringar.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Identifiering av tunga fordon som certifierats som arbetsfordon men inte registrerats som sådana

1.   Kommissionen ska upprätta en förteckning över tunga fordon som i den mening som avses i artikel 2.3 i förordning (EU) 2019/1242 har certifierats som arbetsfordon, på grundval av de uppgifter som rapporterats av tillverkaren i enlighet med artikel 5 i förordning (EU) 2018/956, men som inte har registrerats som arbetsfordon, på grundval av de uppgifter som rapporterats av medlemsstaterna i enlighet med artikel 4 i förordning (EU) 2018/956.

2.   Kommissionen ska förse de behöriga myndigheter som avses i artikel 4.2 i förordning (EU) 2018/956 och de kontaktpersoner som utsetts av tillverkaren i enlighet med artikel 5.2 i förordning (EU) 2018/956 med relevanta delar av den förteckning som avses i punkt 1.

3.   Behöriga myndigheter och tillverkare får inom en månad från mottagandet av förteckningen enligt punkt 2 lämna klargöranden till kommissionen om korrektheten i de uppgifter som rapporterats i enlighet med artiklarna 4 och 5 i förordning (EU) 2018/956.

4.   Efter att ha mottagit klargörandena eller efter utgången av den period på en månad som föreskrivs i punkt 3 ska kommissionen bedöma den förteckning över tunga fordon som avses i punkt 1, på grundval av de rapporterade klargörandena enligt punkt 3, parternas argument och eventuellt ytterligare undersökningar.

5.   Om kommissionen, på grundval av resultatet av den bedömning som avses i punkt 4, drar slutsatsen att tunga fordon som identifierats i enlighet med punkt 1 korrekt har registrerats som andra fordon än arbetsfordon, ska den tillämpa korrigeringar av en tillverkares årliga genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp i enlighet med artikel 2 för att ta med dessa fordon i beräkningen.

6.   Kommissionen får, på grundval av de berörda fordonens tekniska egenskaper, ersätta den ursprungligen rapporterade certifieringen som arbetsfordon med en certifiering av samma fordon som tungt fordon, och tillverkaren ska då göra en ny beräkning där fordonet, beroende på dess tekniska egenskaper, är placerat i fordonsgrupp 4, 5, 9 eller 10 i tabell 1 i bilaga I till kommissionens förordning (EU) 2017/2400 (3). I sådana fall ska kommissionen inte tillämpa korrigeringar av en tillverkares årliga genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp i enlighet med artikel 2 för att ta med dessa fordon i beräkningen, utan fordonen ska tas med vid fastställandet av en tillverkares specifika koldioxidutsläpp i enlighet med bestämmelserna i förordning (EU) 2019/1242, särskilt när tillverkaren har vidtagit de åtgärder som rimligen kunde förväntas på grundval av den information som fanns tillgänglig som stöd för en korrekt deklaration som arbetsfordon vid tidpunkten då deklarationen gjordes.

7.   Om kommissionen, på grundval av resultatet av den bedömning som avses i punkt 4, drar slutsatsen att tunga fordon som identifierats i enlighet med punkt 1 borde ha registrerats som arbetsfordon, ska den korrigera de uppgifter som medlemsstaten rapporterat i enlighet med artikel 4 i förordning (EU) 2018/956 och informera den medlemsstat där dessa tunga fordon registrerades om den korrigeringen.

Artikel 2

Tillämpning av korrigering av genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp

Om det finns tunga fordon som motsvarar bestämmelserna i artikel 1.5 ska tillverkarens årliga genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp korrigeras enligt följande:

(avgCO2sg)corr = (Vsg x avgCO2sg + Σv CO2Vv)/(Vsg + Vocsg),

(avgCO2sg

corr

sg

sg

v

v

sg

sg

där

avgCO2sg
  är tillverkarens genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp enligt definitionen i punkt 2.2 i bilaga I till förordning (EU) 2019/1242,

avgCO2sg

Vsg
  är antalet nya tunga fordon från tillverkaren i undergruppen av fordon sg, med undantag av arbetsfordon, i enlighet med artikel 4 a i förordning (EU) 2019/1242,

Vsg

sg

Σv är summan av alla tunga fordon från tillverkaren i undergruppen av fordon sg, i enlighet med bestämmelserna i artikel 1.5,

v

sg

CO2Vv
  är genomsnittet av de koldioxidutsläpp i g/tkm från arbetsfordonet v för alla olika kombinationer av användningsprofiler (driftprofiler), lastförhållanden och bränsletyper som rapporterats i enlighet med förordning (EU) 2018/956,

CO2Vv

v

Vocsg
  är antalet tunga fordon från tillverkaren i undergruppen av fordon sg, i enlighet med artikel 1.5.

Vocsg

sg

Tillverkarens korrigerade genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp (avgCO2sg)corr
  ska ersätta tillverkarens genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp avgCO2sg
  vid tillämpningen av förordning (EU) 2019/1242.

(avgCO2sg

corr

avgCO2sg

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 juni 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 198, 25.7.2019, s. 202.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/956 av den 28 juni 2018 om övervakning och rapportering av nya tunga fordons koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning (EUT L 173, 9.7.2018, s. 1).

2

(3)  Kommissionens förordning (EU) 2017/2400 av den 12 december 2017 om genomförande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 595/2009 vad gäller bestämning av tunga fordons koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning och om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG och kommissionens förordning (EU) nr 582/2011 (EUT L 349, 29.12.2017, s. 1).

3

---

BESLUT

| 11.6.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 205/80 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 205/80

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2021/942

av den 10 juni 2021

om tillämpningsföreskrifter för rådets direktiv 2006/112/EG vad gäller fastställande av förteckningen över tredjeländer med vilka unionen har ingått ett avtal om ömsesidigt bistånd som har ett liknande tillämpningsområde som rådets direktiv 2010/24/EU och rådets förordning (EU) nr 904/2010

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (1), särskilt artikel 369m.3, och

av följande skäl:

| (1) | Den inre marknadens funktion, globaliseringen och den tekniska utvecklingen har lett till en explosionsartad ökning av den elektroniska handeln och tillhörande långväga leveranser av varor och tjänster i medlemsstaterna, antingen från leverantörer som är etablerade i en annan medlemsstat eller från tredjeterritorier eller tredjeländer. |
| --- | --- |

(1)

Den inre marknadens funktion, globaliseringen och den tekniska utvecklingen har lett till en explosionsartad ökning av den elektroniska handeln och tillhörande långväga leveranser av varor och tjänster i medlemsstaterna, antingen från leverantörer som är etablerade i en annan medlemsstat eller från tredjeterritorier eller tredjeländer.

| (2) | Direktiv 2006/112/EG ändrades genom direktiven (EU) 2017/2455 (2) och (EU) 2019/1995 (3), dels för att anpassa mervärdesskattesystemet till den elektroniska handeln genom en ändamålsenlig och effektiv uppbörd av mervärdesskatt med en minimerad administrativ börda för både beskattningsbara personer och skatteförvaltningar, och dels för att modernisera den rättsliga ramen för mervärdesskatt i fråga om gränsöverskridande e-handel mellan företag och konsumenter. |
| --- | --- |

(2)

Direktiv 2006/112/EG ändrades genom direktiven (EU) 2017/2455 (2) och (EU) 2019/1995 (3), dels för att anpassa mervärdesskattesystemet till den elektroniska handeln genom en ändamålsenlig och effektiv uppbörd av mervärdesskatt med en minimerad administrativ börda för både beskattningsbara personer och skatteförvaltningar, och dels för att modernisera den rättsliga ramen för mervärdesskatt i fråga om gränsöverskridande e-handel mellan företag och konsumenter.

| (3) | Enligt artikel 369m.1 c ska medlemsstaterna tillåta varje beskattningsbar person som är etablerad i ett tredjeland med vilket unionen har ingått ett avtal om ömsesidigt bistånd som har ett liknande tillämpningsområde som rådets direktiv 2010/24/EU (4) och rådets förordning (EU) nr 904/2010 (5) att utnyttja den särskilda ordningen vid distansförsäljning av varor från det tredjelandet, utan att behöva företrädas av en förmedlare som är etablerad i unionen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 369m.1 c ska medlemsstaterna tillåta varje beskattningsbar person som är etablerad i ett tredjeland med vilket unionen har ingått ett avtal om ömsesidigt bistånd som har ett liknande tillämpningsområde som rådets direktiv 2010/24/EU (4) och rådets förordning (EU) nr 904/2010 (5) att utnyttja den särskilda ordningen vid distansförsäljning av varor från det tredjelandet, utan att behöva företrädas av en förmedlare som är etablerad i unionen.

| (4) | Ett avtal mellan Europeiska unionen och Konungariket Norge om administrativt samarbete, bedrägeribekämpning och indrivning av fordringar på mervärdesskatteområdet (6) trädde i kraft den 1 september 2018. |
| --- | --- |

(4)

Ett avtal mellan Europeiska unionen och Konungariket Norge om administrativt samarbete, bedrägeribekämpning och indrivning av fordringar på mervärdesskatteområdet (6) trädde i kraft den 1 september 2018.

| (5) | Detta avtal har ett liknande tillämpningsområde som direktiv 2010/24/EU och förordning (EU) nr 904/2010, eftersom det genom avtalet inrättas ett gemensamt system för samarbete, särskilt när det gäller informationsutbyte för att göra det möjligt för de myndigheter som ansvarar för tillämpningen av lagstiftningen om mervärdesskatt att bistå varandra när det gäller att säkerställa att denna lagstiftning efterlevs och att skydda mervärdesskatteintäkter. Det innebär också bistånd för att korrekt fastställa mervärdesskatt, bekämpa mervärdesskattebedrägeri och driva in fordringar på mervärdesskatteområdet. Avtalet innehåller regler och förfaranden för administrativt samarbete och bistånd för indrivning som liknar de regler och förfaranden som fastställs i direktiv 2010/24/EU och förordning (EU) nr 904/2010, och fastställer skyldigheter för behöriga myndigheter att bistå varandra på en nivå som är likvärdig med den i direktiv 2010/24/EU och förordning (EU) nr 904/2010. |
| --- | --- |

(5)

Detta avtal har ett liknande tillämpningsområde som direktiv 2010/24/EU och förordning (EU) nr 904/2010, eftersom det genom avtalet inrättas ett gemensamt system för samarbete, särskilt när det gäller informationsutbyte för att göra det möjligt för de myndigheter som ansvarar för tillämpningen av lagstiftningen om mervärdesskatt att bistå varandra när det gäller att säkerställa att denna lagstiftning efterlevs och att skydda mervärdesskatteintäkter. Det innebär också bistånd för att korrekt fastställa mervärdesskatt, bekämpa mervärdesskattebedrägeri och driva in fordringar på mervärdesskatteområdet. Avtalet innehåller regler och förfaranden för administrativt samarbete och bistånd för indrivning som liknar de regler och förfaranden som fastställs i direktiv 2010/24/EU och förordning (EU) nr 904/2010, och fastställer skyldigheter för behöriga myndigheter att bistå varandra på en nivå som är likvärdig med den i direktiv 2010/24/EU och förordning (EU) nr 904/2010.

| (6) | Konungariket Norge bör därför förtecknas som ett tredjeland med vilket unionen har ingått ett sådant avtal om ömsesidigt bistånd som avses i artikel 369m.1 c i direktiv 2006/112/EG. |
| --- | --- |

(6)

Konungariket Norge bör därför förtecknas som ett tredjeland med vilket unionen har ingått ett sådant avtal om ömsesidigt bistånd som avses i artikel 369m.1 c i direktiv 2006/112/EG.

| (7) | Eftersom de relevanta materiella bestämmelserna i direktiv 2006/112/EG gäller från och med den 1 juli 2021 är det lämpligt att detta beslut tillämpas från och med den dagen. |
| --- | --- |

(7)

Eftersom de relevanta materiella bestämmelserna i direktiv 2006/112/EG gäller från och med den 1 juli 2021 är det lämpligt att detta beslut tillämpas från och med den dagen.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för administrativt samarbete. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för administrativt samarbete.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det tredjeland med vilket unionen har ingått ett avtal om ömsesidigt bistånd som har ett liknande tillämpningsområde som direktiv 2010/24/EU och förordning (EU) nr 904/2010 är Konungariket Norge.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Det ska tillämpas från och med den 1 juli 2021.

Utfärdat i Bryssel den 10 juni 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

(2)  Rådets direktiv (EU) 2017/2455 av den 5 december 2017 om ändring av direktiven 2006/112/EG och 2009/132/EG vad gäller vissa skyldigheter på mervärdesskatteområdet för tillhandahållanden av tjänster och distansförsäljning av varor (EUT L 348, 29.12.2017, s. 7).

2

(3)  Rådets direktiv (EU) 2019/1995 av den 21 november 2019 om ändring av direktiv 2006/112/EG vad gäller bestämmelserna om distansförsäljning av varor och vissa inhemska leveranser av varor (EUT L 310, 2.12.2019, s. 1).

3

(4)  Rådets direktiv 2010/24/EU av den 16 mars 2010 om ömsesidigt bistånd för indrivning av fordringar som avser skatter, avgifter och andra åtgärder (EUT L 84, 31.3.2010, s. 1).

4

(5)  Rådets förordning (EU) nr 904/2010 av den 7 oktober 2010 om administrativt samarbete och kampen mot mervärdesskattebedrägeri (EUT L 268, 12.10.2010, s. 1).

5

(6)  
  EUT L 195, 1.8.2018, s. 3.

6

---