# Uradni list L 217/2021

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 217 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6418. junij 2021 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 217

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6418. junij 2021

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2021/964 z dne 26. maja 2021 o sklenitvi Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Honduras o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo | 1 |
| | * | Prostovoljni sporazum o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Honduras o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo | 3 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Sklep Sveta (EU) 2021/964 z dne 26. maja 2021 o sklenitvi Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Honduras o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo

1

*

Prostovoljni sporazum o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Honduras o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo

3

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 18.6.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 217/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 217/1

---

SKLEP SVETA (EU) 2021/964

z dne 26. maja 2021

o sklenitvi Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Honduras o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti prvega pododstavka člena 207(3) in prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(6)(a)(v) in členom 218(7) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je maja 2003 sprejela sporočilo Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Izvrševanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov (FLEGT): predlog akcijskega načrta EU“. Akcijski načrt iz navedenega sporočila (v nadaljnjem besedilu: akcijski načrt FLEGT) je predlagal, naj se z oblikovanjem prostovoljnih sporazumov o partnerstvu z državami proizvajalkami lesa sprejmejo ukrepi za preprečevanje nezakonite sečnje. Sklepi Sveta o akcijskem načrtu FLEGT so bili sprejeti oktobra 2003, resolucija Evropskega parlamenta o tej zadevi pa je bila sprejeta 11. julija 2005. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je maja 2003 sprejela sporočilo Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Izvrševanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov (FLEGT): predlog akcijskega načrta EU“. Akcijski načrt iz navedenega sporočila (v nadaljnjem besedilu: akcijski načrt FLEGT) je predlagal, naj se z oblikovanjem prostovoljnih sporazumov o partnerstvu z državami proizvajalkami lesa sprejmejo ukrepi za preprečevanje nezakonite sečnje. Sklepi Sveta o akcijskem načrtu FLEGT so bili sprejeti oktobra 2003, resolucija Evropskega parlamenta o tej zadevi pa je bila sprejeta 11. julija 2005.

| (2) | V skladu s Sklepom Sveta (EU) 2020/2185 (2) je bil Prostovoljni sporazum o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Honduras o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) podpisan dne 23. februarja 2021, s pridržkom njegove naknadne sklenitve. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s Sklepom Sveta (EU) 2020/2185 (2) je bil Prostovoljni sporazum o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Honduras o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) podpisan dne 23. februarja 2021, s pridržkom njegove naknadne sklenitve.

| (3) | Sporazum bi bilo treba odobriti – |
| --- | --- |

(3)

Sporazum bi bilo treba odobriti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Prostovoljni sporazum o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Honduras o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo se odobri v imenu Unije (3).

Člen 2

Predsednik Sveta v imenu Unije pošlje uradno obvestilo iz člena 31 Sporazuma (4).

Člen 3

Komisija predstavlja Unijo v skupnem odboru za izvajanje Sporazuma, ustanovljenem na podlagi člena 19 Sporazuma.

Države članice lahko sodelujejo na srečanjih skupnega odbora za izvajanje Sporazuma kot članice delegacije Unije.

Člen 4

Za namene spremembe prilog k Sporazumu v skladu s členom 26 Sporazuma je Komisija v skladu s postopkom iz člena 11(3) Uredbe Sveta (ES) št. 2173/2005 (5) pooblaščena za odobritev vseh tovrstnih sprememb v imenu Unije.

Člen 5

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 26. maja 2021

Za Svet

predsednica

M. do C. ANTUNES

---

(1)  Odobritev z dne 26. aprila 2021 (še ni objavljena v Uradnem listu).

1

(2)  Sklep Sveta (EU) 2020/2185 z dne 18. decembra 2020 o podpisu, v imenu Evropske unije, Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Honduras o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo (UL L 435, 23.12.2020, str. 63).

2

(3)  Glej stran 3 tega Uradnega lista.

3

(4)  Datum začetka veljavnosti Sporazuma bo objavil Generalni sekretariat Sveta v Uradnem listu Evropske unije.

4

Uradnem listu Evropske unije

(5)  Uredba Sveta (ES) št. 2173/2005 z dne 20. decembra 2005 o vzpostavitvi sheme izdajanja dovoljenj FLEGT za uvoz lesa v Evropsko skupnost (UL L 347, 30.12.2005, str. 1).

5

---

| 18.6.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 217/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 217/3

---

PROSTOVOLJNI SPORAZUM O PARTNERSTVU MED EVROPSKO UNIJO IN REPUBLIKO HONDURAS O IZVRŠEVANJU ZAKONODAJE, UPRAVLJANJU IN TRGOVANJU NA PODROČJU GOZDOV PRI UVOZU LESNIH PROIZVODOV V EVROPSKO UNIJO

EVROPSKA UNIJA, v nadaljnjem besedilu: Unija,

in

REPUBLIKA HONDURAS, v nadaljnjem besedilu: Honduras,

v nadaljnjem besedilu skupaj imenovani: pogodbenici, STA SE –

OB UPOŠTEVANJU odnosa med Unijo in Hondurasom, zlasti v okviru Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani, ki je bil podpisan leta 2012;

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter republikami Kostarika, Salvador, Gvatemala, Honduras, Nikaragva in Panama na drugi strani, podpisanega leta 2003, ter Okvirnega sporazuma o sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo ter republikami Kostarika, Salvador, Gvatemala, Honduras, Nikaragva in Panama, podpisanega leta 1993;

OB UPOŠTEVANJU sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom „Izvrševanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov (FLEGT): predlog akcijskega načrta EU“, ki je prvi korak v nujnem boju proti nezakoniti sečnji in z njo povezani trgovini;

ZAVEDAJOČ SE pomembnosti načel trajnostnega gospodarjenja z gozdovi, določenih v Deklaraciji iz Ria o okolju in razvoju iz leta 1992, ter zlasti načela 10 o pomenu ozaveščenosti in sodelovanja javnosti pri okoljskih vprašanjih ter načela 22 o ključni vlogi domorodnih ljudstev, njihovih skupnosti in drugih lokalnih skupnosti pri okoljskem upravljanju in razvoju;

OB UPOŠTEVANJU Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES) ter zlasti zahteve, naj se izvozna dovoljenja, ki jih pogodbenice konvencije CITES izdajajo za osebke vrst iz dodatkov I, II in III, izdajajo samo pod nekaterimi pogoji, zlasti pod pogojem, da ti osebki niso bili pridobljeni s kršitvijo ustreznih predpisov o varstvu živalstva in rastlinstva;

OB VNOVIČNI POTRDITVI pomena, ki ga pogodbenici pripisujeta načelom in pravilom, s katerimi se ureja večstranska trgovina, zlasti pravicam in obveznostim iz Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) iz leta 1994 ter drugih večstranskih sporazumov, navedenih v Prilogi 1A k Marakeškemu sporazumu o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije (STO) iz leta 1994, ter potrebi po njihovem preglednem in nediskriminatornem izvajanju;

OB UPOŠTEVANJU Uredbe Sveta (ES) št. 2173/2005 z dne 20. decembra 2005 o vzpostavitvi sheme izdajanja dovoljenj FLEGT za uvoz lesa v Evropsko skupnost;

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani, zlasti člena 289 naslova VIII o trgovini z gozdnimi proizvodi, v skladu s katerim se pogodbenice zavezujejo, da bodo sodelovale, da bi izboljšale izvrševanje zakonodaje in upravljanje na področju gozdov, ter spodbujale trgovino z zakonitimi lesnimi proizvodi in gozdove, s katerimi se trajnostno gospodari, na podlagi instrumentov, kot so CITES ali prostovoljni sporazumi o partnerstvu o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov (FLEGT) ;

OB VNOVIČNI POTRDITVI zavezanosti in odločnosti pogodbenic v zvezi s cilji agende za trajnostni razvoj do leta 2030 ter zlasti prispevkom, ki se bo z izvajanjem prostovoljnega sporazuma o partnerstvu zagotovil k doseganju cilja 15 o spodbujanju trajnostnega gospodarjenja z gozdovi, zaustavljanju krčenja gozdov ter sprejemanju ukrepov za obravnavo ponudbe nezakonitih proizvodov iz prostoživečih živali in povpraševanja po njih;

OB PRIZNAVANJU prispevka, ki ga bo imelo izvajanje prostovoljnega sporazuma o partnerstvu FLEGT v boju proti podnebnim spremembam v skladu s prizadevanji za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov zaradi krčenja in degradacije gozdov (REDD+) s spodbujanjem izvrševanja zakonodaje in upravljanja na področju gozdov;

OB PRIZNAVANJU, da je glavni cilj honduraškega sistema za zagotavljanje zakonitosti za lesne proizvode (Legality Assurance System – LAS) v pravnem okviru zajeti ves les in vse lesne proizvode ter uporabljati zahteve LAS brez izjeme za nacionalni trg ter izvoz lesa in lesnih proizvodov iz Hondurasa;

OB UPOŠTEVANJU pomena, ki ga pogodbenici pripisujeta sodelovanju vseh deležnikov, vključno s civilno družbo, zasebnim sektorjem, domorodnimi ljudstvi in ljudstvi afriškega porekla v Hondurasu ter lokalnim prebivalstvom, ne glede na njihov spol, starost, lokacijo, vero ali prepričanje, etnično poreklo, raso, jezik, invalidnost ali drugo stanje, pri uspehu politik upravljanja gozdov, zlasti na podlagi posvetovanj in zagotavljanja informacij javnosti;

OB UPOŠTEVANJU, da so gozdni viri Hondurasa strateško sredstvo, ki ga trajnostno upravlja nacionalni institut za upravljanje in razvoj gozda, zavarovanih območij ter prostoživečih živali in rastlin (Instituto Nacional de Conservación y Desarrollo Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre, ICF) na podlagi nacionalnega modela gozdarske politike, ki je usmerjen v uspešno odzivanje na izzive v zvezi s trajnostnim gospodarjenjem z gozdovi ter učinkovito izvajanje nalog usmerjanja, urejanja, upravljanja in olajševanja naložb pri razvoju javnega in zasebnega gozdarskega sektorja;

OB UPOŠTEVANJU, da so bila v skladu z gozdarsko politiko Hondurasa in njegovim zakonom o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah izvedena prizadevanja glede varstva in gospodarskega razvoja zavarovanih območij, obnove gozda iglavcev in trajnostnega gospodarjenja z njim, varstva gozda listavcev in spodbujanja trajnostnega gospodarjenja z gozdovi, vključevanja organizacij skupnosti v trajnostno gospodarjenje z gozdovi, spodbujanja varstva okolja na nacionalni ravni in ponovnega pogozdovanja, integriranega upravljanja mikropovodij, celovitega spremljanja nezakonite sečnje ter trgovine z lesom in prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami ter institucionalne posodobitve gozdarskega sektorja ter sektorja za zavarovana območja ter prostoživeče živalske in rastlinske vrste;

OB UPOŠTEVANJU, da bo ta sporazum osrednji steber programov za socialni razvoj, ki se izvajajo v Hondurasu ter so namenjeni ustvarjanju delovnih mest, izboljšanju pogojev za naložbe, oblikovanju politike za načrtovanje rabe zemljišč, podpiranju ponovne oživitve industrije in zagotavljanju trajnostne rabe virov z družbenega in okoljskega stališča;

OB UPOŠTEVANJU, da je honduraški zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah namenjen vzpostavitvi pravnega okvira za upravljanje gozdnih virov, zavarovanih območij ter prostoživečih živali in rastlin ter gospodarjenje z njimi, vključno z njihovim varstvom, obnavljanjem, produktivno uporabo, ohranjanjem in spodbujanjem, ter spodbujanju trajnostnega razvoja, ustreznega glede na družbene, gospodarske, okoljske in kulturne interese države;

OB UPOŠTEVANJU, da so mednarodne pogodbe o okolju in gozdarstvu, ki jih je ratificiral nacionalni kongres Republike Honduras, del nacionalne zakonodaje, ki tvori podlago za oblikovanje in izvajanje državne gozdarske politike;

OB UPOŠTEVANJU, da Honduras upa, da bo s podpisom tega sporazuma okrepil upravljanje, pravice do rabe in posesti zemljišč ter zakonodajo v gozdarskem sektorju; vzpostavil zanesljive in učinkovite postopke za različne deležnike in s tem ustvaril pogoje za obsežnejše in preglednejše naložbe; določil politike rabe zemljišč; določil naložbene politike, ki podpirajo zakonito proizvodnjo; ter podprl izvajanje politik za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov zaradi krčenja in degradacije gozdov (REDD+) z neposrednim obravnavanjem nekaterih vzrokov za krčenje in degradacijo gozdov;

OB UPOŠTEVANJU, da bo izvajanje tega sporazuma podprlo prizadevanja za spopadanje s podnebnimi spremembami v skladu s prizadevanji za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov zaradi krčenja in degradacije gozdov (REDD+) ;

OB UPOŠTEVANJU, da je Deklaracija iz Ria o okolju in razvoju iz leta 1992 referenčno besedilo za svetovno soglasje o gospodarjenju z vsemi vrstami gozdov, njihovem ohranjanju in ekološko trajnostni sečnji, pa tudi ob upoštevanju instrumenta o vseh vrstah gozdov, ki ni pravno zavezujoč in ga je pred kratkim sprejela Generalna skupščina Združenih narodov –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

ČLEN 1

Cilj

Cilj tega sporazuma, ki je skladen s skupno zavezo pogodbenic za trajnostno gospodarjenje z vsemi vrstami gozdov, je vzpostaviti pravni okvir za zagotovitev, da so vsi lesni proizvodi iz tega sporazuma, ki se iz Hondurasa uvažajo v Unijo, proizvedeni zakonito, in tako spodbujati trgovanje s takimi lesnimi proizvodi.

Ta sporazum zagotavlja tudi podlago za dialog in sodelovanje med pogodbenicama, namenjena olajševanju in spodbujanju celovitega izvajanja tega sporazuma ter okrepitvi izvrševanja zakonodaje in upravljanja na področju gozdov.

ČLEN 2

Opredelitev pojmov

V tem sporazumu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „uvoz v Unijo“ pomeni sprostitev lesnih proizvodov, ki jih ni mogoče opredeliti za „blago nekomercialne narave“, kakor je opredeljeno v točki (21) člena 1 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/2446 z dne 28. julija 2015 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o podrobnih pravilih v zvezi z nekaterimi določbami carinskega zakonika Unije, v prosti promet v Uniji v smislu člena 201 Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije; |
| --- | --- |

(a)

„uvoz v Unijo“ pomeni sprostitev lesnih proizvodov, ki jih ni mogoče opredeliti za „blago nekomercialne narave“, kakor je opredeljeno v točki (21) člena 1 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/2446 z dne 28. julija 2015 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o podrobnih pravilih v zvezi z nekaterimi določbami carinskega zakonika Unije, v prosti promet v Uniji v smislu člena 201 Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije;

| (b) | „izvoz“ pomeni fizični izstop ali odvzem lesnih proizvodov iz katerega koli dela ozemlja Hondurasa, razen lesnih proizvodov, ki so v tranzitu prek Hondurasa; |
| --- | --- |

(b)

„izvoz“ pomeni fizični izstop ali odvzem lesnih proizvodov iz katerega koli dela ozemlja Hondurasa, razen lesnih proizvodov, ki so v tranzitu prek Hondurasa;

| (c) | „lesni proizvodi v tranzitu“ pomeni vse lesne proizvode s poreklom iz tretje države, ki pod carinskim nadzorom vstopijo na ozemlje Hondurasa in ga zapustijo v enaki obliki, pri čemer se njihova država porekla ne spremeni niti se lesni proizvodi ne tržijo v Hondurasu; |
| --- | --- |

(c)

„lesni proizvodi v tranzitu“ pomeni vse lesne proizvode s poreklom iz tretje države, ki pod carinskim nadzorom vstopijo na ozemlje Hondurasa in ga zapustijo v enaki obliki, pri čemer se njihova država porekla ne spremeni niti se lesni proizvodi ne tržijo v Hondurasu;

| (d) | „lesni proizvodi“ pomeni proizvode, navedene v Prilogi I; |
| --- | --- |

(d)

„lesni proizvodi“ pomeni proizvode, navedene v Prilogi I;

| (e) | „oznaka HS“ pomeni največ šestmestno številsko kodo, kot je določena v harmoniziranem sistemu poimenovanj in šifrskih oznak blaga, vzpostavljenem z Mednarodno konvencijo Svetovne carinske organizacije o harmoniziranem sistemu poimenovanj in šifrskih oznak blaga; |
| --- | --- |

(e)

„oznaka HS“ pomeni največ šestmestno številsko kodo, kot je določena v harmoniziranem sistemu poimenovanj in šifrskih oznak blaga, vzpostavljenem z Mednarodno konvencijo Svetovne carinske organizacije o harmoniziranem sistemu poimenovanj in šifrskih oznak blaga;

| (f) | „dovoljenje FLEGT“ pomeni dokument, ki potrjuje, da je bila pošiljka zakonito pridobljena in preverjena v skladu z merili iz tega sporazuma; |
| --- | --- |

(f)

„dovoljenje FLEGT“ pomeni dokument, ki potrjuje, da je bila pošiljka zakonito pridobljena in preverjena v skladu z merili iz tega sporazuma;

| (g) | „organ za izdajanje dovoljenj“ pomeni organ, ki ga Honduras imenuje za izdajanje in potrjevanje dovoljenj FLEGT; |
| --- | --- |

(g)

„organ za izdajanje dovoljenj“ pomeni organ, ki ga Honduras imenuje za izdajanje in potrjevanje dovoljenj FLEGT;

| (h) | „pristojni organi“ pomeni organe, ki jih države članice Unije imenujejo za prejemanje, priznavanje in preverjanje dovoljenj FLEGT; |
| --- | --- |

(h)

„pristojni organi“ pomeni organe, ki jih države članice Unije imenujejo za prejemanje, priznavanje in preverjanje dovoljenj FLEGT;

| (i) | „pošiljka“ pomeni količino lesnih proizvodov, za katere se izda dovoljenje FLEGT in ki jo pošlje pošiljatelj ali odpravnik iz Hondurasa ter se pri carinskem uradu v Uniji predloži za sprostitev v prosti promet; |
| --- | --- |

(i)

„pošiljka“ pomeni količino lesnih proizvodov, za katere se izda dovoljenje FLEGT in ki jo pošlje pošiljatelj ali odpravnik iz Hondurasa ter se pri carinskem uradu v Uniji predloži za sprostitev v prosti promet;

| (j) | „zakonito pridobljen les“ pomeni lesne proizvode, ki se pridobivajo, proizvajajo, predelujejo, prevažajo in tržijo po postopkih, ki so v skladu z veljavno zakonodajo Hondurasa, kot je določena v Prilogi II, in/ali uvažajo in proizvajajo v skladu z njo; |
| --- | --- |

(j)

„zakonito pridobljen les“ pomeni lesne proizvode, ki se pridobivajo, proizvajajo, predelujejo, prevažajo in tržijo po postopkih, ki so v skladu z veljavno zakonodajo Hondurasa, kot je določena v Prilogi II, in/ali uvažajo in proizvajajo v skladu z njo;

| (k) | „sprostitev v prosti promet“ pomeni carinski postopek Unije, na podlagi katerega dobi blago, ki nima porekla v Uniji, carinski status unijskega blaga v skladu z Uredbo (EU) št. 952/2013, ter ki vključuje: pobiranje zapadlih uvoznih dajatev; po potrebi pobiranje drugih dajatev; uporabo ukrepov trgovinske politike ter prepovedi in omejitev ter izpolnjevanje drugih predpisanih formalnosti glede uvoza blaga. |
| --- | --- |

(k)

„sprostitev v prosti promet“ pomeni carinski postopek Unije, na podlagi katerega dobi blago, ki nima porekla v Uniji, carinski status unijskega blaga v skladu z Uredbo (EU) št. 952/2013, ter ki vključuje: pobiranje zapadlih uvoznih dajatev; po potrebi pobiranje drugih dajatev; uporabo ukrepov trgovinske politike ter prepovedi in omejitev ter izpolnjevanje drugih predpisanih formalnosti glede uvoza blaga.

ČLEN 3

Shema izdajanja dovoljenj FLEGT

1.   Med pogodbenicama se vzpostavi shema izdajanja dovoljenj za izvrševanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov (v nadaljnjem besedilu: shema izdajanja dovoljenj FLEGT). Z njo se vzpostavlja nabor postopkov in zahtev, katerih namen je na podlagi dovoljenj FLEGT preveriti in potrditi zakonitost proizvodnje lesnih proizvodov, odpremljenih v Unijo. Unija v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2173/2005 in tem sporazumom ne sprejme pošiljk iz Hondurasa za uvoz v Unijo, če zanje niso bila izdana dovoljenja FLEGT.

2.   Shema izdajanja dovoljenj FLEGT se uporablja za lesne proizvode iz Priloge I.

3.   Pogodbenici soglašata, da bosta sprejeli vse potrebne ukrepe za izvajanje sheme izdajanja dovoljenj FLEGT.

ČLEN 4

Organ za izdajanje dovoljenj

1.   Honduras imenuje organ za izdajanje dovoljenj in pošlje njegove kontaktne podatke Evropski komisiji. Te podatke objavita obe pogodbenici.

2.   Organ za izdajanje dovoljenj preveri, ali so bili lesni proizvodi zakonito proizvedeni v skladu z zakonodajo iz Priloge II. Organ za izdajanje dovoljenj izda dovoljenja FLEGT za pošiljke lesnih proizvodov, ki so bili zakonito proizvedeni v Hondurasu in so namenjeni izvozu v Unijo. Honduras po potrebi izda potrebno dokumentacijo za lesne proizvode, ki so pod nadzorom carinskih organov Hondurasa v tranzitu prek njegovega ozemlja.

3.   Organ za izdajanje dovoljenj ne sme izdati dovoljenj FLEGT za lesne proizvode, ki so sestavljeni iz lesnih proizvodov ali vključujejo lesne proizvode, uvožene v Honduras iz tretje države, če predpisi navedene tretje države prepovedujejo njihov izvoz ali če obstajajo dokazi, da so bili navedeni lesni proizvodi proizvedeni v nasprotju s predpisi države, v kateri so bila drevesa posekana.

4.   V skladu z načelom preglednosti organ za izdajanje dovoljenj evidentira in objavi svoje postopke za izdajanje dovoljenj FLEGT. Poleg tega hrani evidence vseh pošiljk, za katere so bila izdana dovoljenja FLEGT, in jih v skladu z nacionalno zakonodajo o varstvu podatkov predloži za namene neodvisnega nadzora, pri čemer upošteva zaupnost izvoznikovih podatkov.

ČLEN 5

Pristojni organi Unije

1.   Evropska komisija Hondurasu sporoči kontaktne podatke pristojnih organov, ki jih imenujejo države članice Unije. Te podatke objavita obe pogodbenici.

2.   Pristojni organi preverijo, ali ima vsaka pošiljka veljavno dovoljenje FLEGT, preden jo sprostijo v prosti promet v Uniji. Če obstajajo dvomi o veljavnosti dovoljenja FLEGT, se lahko v skladu s Prilogo III sprostitev v prosti promet začasno ustavi, pošiljka pa zadrži.

3.   Pristojni organi vodijo in letno objavljajo evidenco prejetih dovoljenj FLEGT.

4.   Pristojni organi v skladu z nacionalno zakonodajo o varstvu podatkov osebam ali organom, ki jih Honduras imenuje za neodvisne nadzornike, omogočijo dostop do zadevnih dokumentov in podatkov.

5.   Ko lesni proizvodi, ki so proizvedeni iz vrst, navedenih v dodatkih h Konvenciji CITES, in za katere je bilo izdano dovoljenje FLEGT, vstopijo v Unijo, se v zvezi z njimi opravi le pregled, določen v Uredbi Sveta (ES) št. 338/97 z dne 9. decembra 1996 o varstvu prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi. Vsekakor se s shemo izdajanja dovoljenj FLEGT priskrbi zagotovilo o zakonitem pridobivanju teh proizvodov.

ČLEN 6

Dovoljenja FLEGT

1.   Dovoljenja FLEGT izdaja organ za izdajanje dovoljenj, s čimer potrdi, da so bili lesni proizvodi proizvedeni zakonito.

2.   Pri izdaji dovoljenj FLEGT se uporabi obrazec v španščini, določen v Dodatku 1 k Prilogi IV.

3.   Pogodbenici lahko sporazumno uvedeta elektronske sisteme za izdajanje, pošiljanje in prejemanje dovoljenj FLEGT.

4.   Postopek za izdajanje dovoljenj FLEGT in tehnične specifikacije so opredeljeni v Prilogi IV.

ČLEN 7

Opredelitev zakonito pridobljenega lesa

Za namene tega sporazuma je opredelitev zakonito pridobljenega lesa določena v Prilogi II. V tej prilogi je opisana nacionalna zakonodaja Hondurasa, ki jo je treba upoštevati, da se za lesne proizvode izda dovoljenje FLEGT. Poleg tega so določeni načela, merila, kazalniki in dokazila za dokazovanje skladnosti z navedeno zakonodajo.

ČLEN 8

Preverjanje zakonitosti proizvedenega ali pridobljenega lesa

1.   Honduras vzpostavi sistem za preverjanje, ali so bili lesni proizvodi za pošiljko proizvedeni zakonito, in zagotavljanje, da se v Unijo izvažajo samo pošiljke, ki so bile potrjene kot zakonite. Sistem za preverjanje zakonitosti vključuje preglede skladnosti za pridobitev zagotovila, da so bili lesni proizvodi, namenjeni izvozu v Unijo, proizvedeni ali pridobljeni zakonito ter da se dovoljenja FLEGT ne izdajo za pošiljke lesnih proizvodov, ki niso bili proizvedeni ali pridobljeni zakonito ali katerih poreklo ni znano. Sistem vključuje tudi postopke za zagotovitev, da nezakonito pridobljeni les ali les neznanega porekla ne vstopi v dobavno verigo.

2.   Sistem za preverjanje, ali so bili lesni proizvodi v pošiljkah proizvedeni zakonito, je opisan v Prilogi V.

ČLEN 9

Sprostitev pošiljk, za katere je bilo izdano dovoljenje FLEGT, v prosti promet

1.   Postopki, s katerimi se ureja sprostitev pošiljk, za katere je bilo izdano dovoljenje FLEGT, v prosti promet v Uniji, so opisani v Prilogi III.

2.   V primeru dvomov o veljavnosti dovoljenja lahko pristojni organ države članice Unije, ki prejema pošiljko, nemudoma zahteva, naj organ za izdajanje dovoljenj predloži dodatne informacije in/ali pojasnilo. Če organ za izdajanje dovoljenj ne odgovori v 21 delovnih dneh od datuma prejema zahteve za dodatne informacije, pristojni organ ukrepa v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo in dovoljenja ne prizna. Če se po predložitvi dodatnih informacij ugotovi, da informacije na dovoljenju ne ustrezajo pošiljki, pristojni organ ukrepa v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo in dovoljenja ne prizna. Organ za izdajanje dovoljenj se obvesti o vsakem primeru, ko se dovoljenje FLEGT ne prizna, in razlogih za to.

3.   V primeru trajnih nesoglasij ali težav v zvezi s posvetovanji o dovoljenjih FLEGT se lahko zadeva predloži v presojo skupnemu odboru za izvajanje Sporazuma.

ČLEN 10

Neodvisni nadzornik

1.   Pogodbenici soglašata, da je treba v dogovorjenih presledkih uporabljati storitve neodvisnega nadzornika za pregled uspešnosti in učinkovitosti honduraškega sistema za zagotavljanje zakonitosti za lesne proizvode (LAS) in sheme izdajanja dovoljenj FLEGT, kot je določeno v Prilogi VI.

2.   Honduras v posvetovanju z Unijo uporabi storitve neodvisnega nadzornika za izvajanje nalog, navedenih v Prilogi VI.

3.   Neodvisni nadzornik pogodbenicama predloži svoje ugotovitve v poročilih v skladu s postopkom, opisanim v Prilogi VI. Poročila neodvisnega nadzornika se objavijo v skladu s postopkom, določenim v Prilogi VI.

4.   Pogodbenici olajšujeta delo neodvisnega nadzornika, zlasti tako, da mu na svojem ozemlju omogočita dostop do informacij, ki jih potrebuje za opravljanje svojih nalog. Vendar lahko pogodbenici v skladu s svojo zakonodajo o varstvu podatkov zavrneta razkritje informacij, ki jih ne smeta razkriti.

ČLEN 11

Nepravilnosti

Pogodbenici se medsebojno obvestita v skladu s členom 21, če sumita ali imata dokaze o kakršnem koli izogibanju predpisom ali o nepravilnosti v shemi izdajanja dovoljenj FLEGT, zlasti v zvezi z:

| (a) | goljufivim trgovanjem, zlasti preusmerjanjem trgovine iz Hondurasa v Unijo prek tretje države, kadar obstaja razlog za domnevo, da je namen tega izogibanje izdajanju dovoljenj; |
| --- | --- |

(a)

goljufivim trgovanjem, zlasti preusmerjanjem trgovine iz Hondurasa v Unijo prek tretje države, kadar obstaja razlog za domnevo, da je namen tega izogibanje izdajanju dovoljenj;

| (b) | dovoljenji FLEGT za lesne proizvode, ki vsebujejo les iz tretjih držav, pri katerem obstaja sum, da je bil pridobljen nezakonito, in |
| --- | --- |

(b)

dovoljenji FLEGT za lesne proizvode, ki vsebujejo les iz tretjih držav, pri katerem obstaja sum, da je bil pridobljen nezakonito, in

| (c) | goljufijami pri pridobivanju ali uporabi dovoljenj FLEGT. |
| --- | --- |

(c)

goljufijami pri pridobivanju ali uporabi dovoljenj FLEGT.

ČLEN 12

Datum začetka izvajanja sheme izdajanja dovoljenj FLEGT

1.   Pogodbenici se prek skupnega odbora za izvajanje Sporazuma medsebojno obvestita, ko menita, da sta opravili vse potrebne priprave za začetek popolnega izvajanja sheme izdajanja dovoljenj FLEGT.

2.   Pogodbenici prek skupnega odbora za izvajanje Sporazuma naročita neodvisno oceno sheme izdajanja dovoljenj FLEGT na podlagi meril iz Priloge VII. Z oceno se ugotovi, ali sistem za zagotavljanje zakonitosti, na katerem temelji shema izdajanja dovoljenj FLEGT in je opisan v Prilogi V, ustrezno izpolnjuje svoje naloge.

3.   Pogodbenici se na podlagi priporočil skupnega odbora za izvajanje Sporazuma dogovorita o datumu začetka uporabe sheme izdajanja dovoljenj FLEGT. O tem datumu se medsebojno pisno obvestita s sredstvi, ki jih skupni odbor za izvajanje Sporazuma določi za ustrezna.

ČLEN 13

Uporaba sheme izdajanja dovoljenj FLEGT za lesne proizvode, ki se ne izvažajo v Unijo

1.   Honduras si prizadeva preveriti zakonitost lesnih proizvodov za domačo potrošnjo in izvoz na trge, ki niso trg Unije. Poleg tega si ustrezno prizadeva za preverjanje zakonitosti uvoženih lesnih proizvodov, pri čemer uporablja sisteme za preverjanje zakonitosti, oblikovane za izvajanje tega sporazuma.

2.   Da bi Unija podprla taka prizadevanja, v dialogu z zainteresiranimi stranmi spodbuja uporabo sistemov, oblikovanih za izvajanje tega sporazuma, za trgovanje na drugih mednarodnih trgih in s tretjimi državami.

ČLEN 14

Časovni načrt izvajanja tega sporazuma

1.   Pogodbenici prek skupnega odbora za izvajanje Sporazuma potrdita časovni načrt izvajanja tega sporazuma.

2.   Pogodbenici ocenita napredek pri izvajanju glede na časovni načrt, ki ga potrdi skupni odbor za izvajanje sporazuma.

ČLEN 15

Dopolnilni in spremljevalni ukrepi

1.   Področja, na katerih je treba zagotoviti dodatne tehnične in finančne vire za izvajanje tega sporazuma ter obravnavo temeljnih vzrokov za nezakonito sečnjo in dejavnikov, ki jo spodbujajo, so navedena v Prilogi VIII.

2.   Honduras zagotovi, da se krepitev zmogljivosti za izvajanje tega sporazuma vključi v nacionalne instrumente načrtovanja, v strategije za zmanjševanje revščine in v splošni državni proračun repiblike.

3.   Pogodbenici zagotovita, da so dejavnosti v zvezi z izvajanjem tega sporazuma usklajene z ustreznimi obstoječimi in prihodnjimi razvojnimi pobudami, zlasti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov zaradi krčenja in degradacije gozdov (REDD+) .

4.   Za zagotavljanje dodatnih virov v skladu z odstavkom 1 veljajo običajni postopki za načrtovanje pomoči Hondurasu in proračunski postopki Hondurasa.

5.   Pogodbenici preučita potrebo po skupni ureditvi ali mehanizmu, s katerim se uskladita financiranje in tehnična pomoč Evropske komisije in držav članic Unije v podporo izvajanju tega sporazuma.

ČLEN 16

Vključevanje deležnikov v izvajanje tega sporazuma

1.   Honduras vključi zadevne deležnike v izvajanje tega sporazuma.

2.   Honduras zagotovi, da so zadevni deležniki, vključno s civilno družbo, zasebnim sektorjem, domorodnimi ljudstvi in ljudstvi afriškega porekla v Hondurasu ter lokalnim prebivalstvom, vključeni v izvajanje in spremljanje tega sporazuma ne glede na spol, starost, lokacijo, vero ali prepričanja, etnično poreklo, raso, jezik, invalidnost ali drugo stanje.

3.   Sodelovanje v skupnem odboru za izvajanje Sporazuma izraža raznolikost skupin akterjev v honduraškem gozdarskem sektorju: javnega in zasebnega sektorja, civilne družbe, domorodnih ljudstev in ljudstev afriškega porekla v Hondurasu, lokalnih skupnosti in drugih, kadar je to ustrezno.

4.   Unija organizira redna posvetovanja z deležniki o izvajanju tega sporazuma, pri čemer upošteva svoje obveznosti na podlagi Konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah iz leta 1998.

ČLEN 17

Zaščitni ukrepi na področju socialnega varstva

1.   Da bi pogodbenici čim bolj zmanjšali morebitne negativne učinke na deležnike iz člena 16(2), ocenita vpliv tega sporazuma na način življenja teh deležnikov.

2.   Pogodbenici spremljata vpliv tega sporazuma na deležnike iz člena 16(2) ter sprejmeta razumne in ustrezne ukrepe za ublažitev morebitnih negativnih učinkov. Dogovorita se lahko o dodatnih ukrepih za obravnavo negativnih učinkov na podlagi metode ocenjevanja tega sporazuma, o kateri se dogovorita.

ČLEN 18

Spodbujevalni ukrepi v zvezi s trgi

Unija si ob upoštevanju svojih mednarodnih obveznosti prizadeva spodbujati ugoden dostop lesnih proizvodov, zajetih s tem sporazumom, do svojega trga. Taka prizadevanja vključujejo spodbujanje:

| (a) | politik javnih in zasebnih naročil, ki priznavajo prizadevanja za zagotavljanje ponudbe zakonitih gozdnih proizvodov, in |
| --- | --- |

(a)

politik javnih in zasebnih naročil, ki priznavajo prizadevanja za zagotavljanje ponudbe zakonitih gozdnih proizvodov, in

| (b) | ugodnejšega mnenja o proizvodih z dovoljenjem FLEGT na trgu Unije. |
| --- | --- |

(b)

ugodnejšega mnenja o proizvodih z dovoljenjem FLEGT na trgu Unije.

ČLEN 19

Skupni odbor za izvajanje Sporazuma

1.   Pogodbenici ustanovita skupni odbor za izvajanje Sporazuma (v nadaljnjem besedilu: JIC), pristojen za izvajanje in spremljanje tega sporazuma ter upravljanje neodvisnega nadzora. Skupni odbor za izvajanje Sporazuma tudi olajšuje dialog in izmenjave informacij med pogodbenicama.

2.   Skupni odbor za izvajanje Sporazuma se ustanovi v treh mesecih od začetka veljavnosti tega sporazuma v skladu s členom 31. Vsaka pogodbenica imenuje svoje predstavnike v skupnem odboru za izvajanje Sporazuma, ki odločitve sprejema soglasno.

3.   Skupni odbor za izvajanje Sporazuma obravnava vse zadeve v zvezi z učinkovitim izvajanjem tega sporazuma. Skupni odbor za izvajanje Sporazuma zlasti:

| (a) | prvi dve leti pripravi najmanj dva sestanka letno, nato pa enega na leto, pri čemer se pogodbenici predhodno dogovorita o kraju in času sestanka ter dnevnem redu; |
| --- | --- |

(a)

prvi dve leti pripravi najmanj dva sestanka letno, nato pa enega na leto, pri čemer se pogodbenici predhodno dogovorita o kraju in času sestanka ter dnevnem redu;

| (b) | pripravi načrt dela in pravilnik za skupne ukrepe; |
| --- | --- |

(b)

pripravi načrt dela in pravilnik za skupne ukrepe;

| (c) | določi svoj poslovnik; |
| --- | --- |

(c)

določi svoj poslovnik;

| (d) | določi ureditev za sopredsedovanje sestankom; |
| --- | --- |

(d)

določi ureditev za sopredsedovanje sestankom;

| (e) | pripravi, pregleda, posodobi in potrdi dokumente in postopke za izvajanje tega sporazuma; |
| --- | --- |

(e)

pripravi, pregleda, posodobi in potrdi dokumente in postopke za izvajanje tega sporazuma;

| (f) | zagotovi, da je njegovo delo pregledno ter da so informacije o njegovem delu in odločitvah na voljo javnosti; |
| --- | --- |

(f)

zagotovi, da je njegovo delo pregledno ter da so informacije o njegovem delu in odločitvah na voljo javnosti;

| (g) | po potrebi ustanovi delovne skupine ali druge pomožne organe za področja, na katerih je potrebno posebno strokovno znanje; |
| --- | --- |

(g)

po potrebi ustanovi delovne skupine ali druge pomožne organe za področja, na katerih je potrebno posebno strokovno znanje;

| (h) | sklene dogovor o metodi za spremljanje in ocenjevanje izvajanja in vpliva tega sporazuma ter |
| --- | --- |

(h)

sklene dogovor o metodi za spremljanje in ocenjevanje izvajanja in vpliva tega sporazuma ter

| (i) | objavlja letna poročila. Podrobnosti o vsebini teh poročil so navedene v Prilogi IX. |
| --- | --- |

(i)

objavlja letna poročila. Podrobnosti o vsebini teh poročil so navedene v Prilogi IX.

4.   Posebne funkcije skupnega odbora za izvajanje Sporazuma so opisane v Prilogi X.

5.   Na zahtevo katere koli pogodbenice se lahko skličejo dodatni sestanki skupnega odbora za izvajanje Sporazuma.

ČLEN 20

Preglednost in dostop do javnih informacij

1.   Zagotavljanje informacij deležnikom predstavlja osrednji element tega sporazuma, da bi se izboljšalo upravljanje. Informacije se redno objavljajo, da bi se olajšalo izvajanje in spremljanje sistemov, povečala preglednost ter s tem izboljšalo zaupanje deležnikov in potrošnikov, pa tudi zagotovila odgovornost pogodbenic. Podrobnosti o informacijah, ki jih je treba objaviti, so navedene v Prilogi IX.

2.   Pogodbenici preučita najustreznejše mehanizme (mediji, dokumenti, internet, delavnice ali letna poročila) za razširjanje informacij javnosti. Ti mehanizmi so opisani v Prilogi IX. Pogodbenici si zlasti prizadevata, da različnim deležnikom, povezanim z gozdarskim sektorjem, zagotavljata zanesljive, ustrezne in najnovejše informacije.

ČLEN 21

Obveščanje o izvajanju tega sporazuma

1.   Predstavnika pogodbenic, odgovorna za uradno obveščanje o izvajanju tega sporazuma, sta:

| — | za Evropsko unijo vodja delegacije Evropske unije v Hondurasu; |
| --- | --- |

—

za Evropsko unijo vodja delegacije Evropske unije v Hondurasu;

| — | za Honduras minister - direktor Instituto Nacional de Conservación y Desarrollo Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre (ICF). |
| --- | --- |

—

za Honduras minister - direktor Instituto Nacional de Conservación y Desarrollo Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre (ICF).

2.   Pogodbenici si pravočasno sporočata informacije, potrebne za izvajanje tega sporazuma.

ČLEN 22

Zaupne informacije

1.   Vsaka pogodbenica se zaveže, da v svojih zakonsko določenih okvirih ne bo razkrila zaupnih informacij, izmenjanih na podlagi tega sporazuma. Javnosti ne razkrijeta niti svojim organom ne dovolita razkritja poslovnih skrivnosti ali zaupnih poslovnih informacij, izmenjanih na podlagi tega sporazuma.

2.   Ob upoštevanju odstavka 1 naslednje informacije ne štejejo za zaupne:

| (a) | število dovoljenj FLEGT, ki jih je izdal Honduras in prejela Unija, ter količina lesnih proizvodov, ki so bili na podlagi takih dovoljenj izvoženi iz Hondurasa in uvoženi v Unijo; |
| --- | --- |

(a)

število dovoljenj FLEGT, ki jih je izdal Honduras in prejela Unija, ter količina lesnih proizvodov, ki so bili na podlagi takih dovoljenj izvoženi iz Hondurasa in uvoženi v Unijo;

| (b) | imena in naslovi imetnikov dovoljenj FLEGT in uvoznikov; |
| --- | --- |

(b)

imena in naslovi imetnikov dovoljenj FLEGT in uvoznikov;

| (c) | zneski pristojbin in davkov, ki jih plačajo izvozniki, ter |
| --- | --- |

(c)

zneski pristojbin in davkov, ki jih plačajo izvozniki, ter

| (d) | naložene denarne kazni ali sprejeti regulativni ukrepi zoper katerega koli pogodbenega izvajalca ali imetnika dovoljenja FLEGT. |
| --- | --- |

(d)

naložene denarne kazni ali sprejeti regulativni ukrepi zoper katerega koli pogodbenega izvajalca ali imetnika dovoljenja FLEGT.

ČLEN 23

Ozemeljska uporaba

Ta sporazum se uporablja na ozemljih, na katerih se uporablja Pogodba o delovanju Evropske unije, pod pogoji iz navedene pogodbe, in na ozemlju Hondurasa.

ČLEN 24

Reševanje sporov

1.   Pogodbenici si prizadevata rešiti vsak spor glede uporabe ali razlage tega sporazuma s takojšnjimi posvetovanji.

2.   Posvetovanja iz odstavka 1 se začnejo na podlagi pisne zahteve, v kateri so navedeni zadeve, ki jih je treba rešiti, ter datum in kraj posvetovanja.

3.   Če se spor ne reši s posvetovanji v treh mesecih od datuma prvotne zahteve za posvetovanje, lahko katera koli od pogodbenic spor predloži skupnemu odboru za izvajanje Sporazuma, ki si ga prizadeva rešiti. Skupnemu odboru za izvajanje Sporazuma se predložijo vse ustrezne informacije za poglobljeno preučitev zadeve, da se poišče sprejemljiva rešitev. Skupni odbor za izvajanje Sporazuma mora v ta namen preučiti vse možnosti za nadaljnje učinkovito izvajanje tega sporazuma.

4.   Če skupni odbor za izvajanje Sporazuma ne more rešiti spora, lahko pogodbenici skupaj zaprosita za pomoč ali posredovanje tretje osebe.

5.   Če spora ni mogoče rešiti v skladu z odstavkom 3, lahko katera koli pogodbenica drugo pogodbenico uradno obvesti o imenovanju arbitra; druga pogodbenica nato v 30 koledarskih dneh po dnevu imenovanja prvega arbitra imenuje drugega arbitra. Pogodbenici skupaj imenujeta tretjega arbitra v dveh mesecih po datumu imenovanja drugega arbitra.

6.   Odločitve arbitrov se sprejmejo z večino glasov v šestih mesecih po datumu imenovanja tretjega arbitra.

7.   Odločitev arbitrov je za pogodbenici zavezujoča, nanjo pa se ni mogoče pritožiti.

8.   Skupni odbor za izvajanje Sporazuma določi delovne postopke za arbitražo.

ČLEN 25

Začasna prekinitev

1.   Pogodbenica, ki želi začasno prekiniti izvajanje tega sporazuma, o tem pisno obvesti drugo pogodbenico. Pogodbenici nato razpravljata o zadevi, pri čemer upoštevata mnenja zadevnih deležnikov.

2.   Vsaka pogodbenica lahko začasno prekine izvajanje tega sporazuma, če druga pogodbenica:

| (a) | ne izpolnjuje svojih obveznosti iz tega sporazuma; |
| --- | --- |

(a)

ne izpolnjuje svojih obveznosti iz tega sporazuma;

| (b) | ne ohranja regulativnih in upravnih ukrepov in sredstev, potrebnih za izvajanje tega sporazuma, ali |
| --- | --- |

(b)

ne ohranja regulativnih in upravnih ukrepov in sredstev, potrebnih za izvajanje tega sporazuma, ali

| (c) | ravna ali opusti ravnanje tako, da povzroča veliko tveganje za okolje, zdravje ali varnost ljudi v Uniji ali Hondurasu. |
| --- | --- |

(c)

ravna ali opusti ravnanje tako, da povzroča veliko tveganje za okolje, zdravje ali varnost ljudi v Uniji ali Hondurasu.

Odločitev o začasni prekinitvi in razlogi zanjo se drugi pogodbenici sporočijo v pisni obliki.

3.   Pogoji iz tega sporazuma prenehajo veljati 30 delovnih dni po datumu uradnega obvestila iz odstavka 2.

4.   Ta sporazum začne ponovno veljati 30 delovnih dni po tem, ko pogodbenica, ki je začasno prekinila njegovo izvajanje, obvesti drugo pogodbenico, da razlogi za začasno prekinitev ne veljajo več.

ČLEN 26

Spremembe

1.   Pogodbenica, ki želi spremeniti ta sporazum, to predlaga vsaj tri mesece pred naslednjim sestankom skupnega odbora za izvajanje Sporazuma. Odbor predlog preuči in v primeru soglasja izda priporočilo. Vsaka pogodbenica preuči priporočilo in ga odobri v skladu s svojimi postopki, če se z njim strinja.

2.   Vsaka sprememba, ki jo tako odobrita obe pogodbenici, začne veljati prvi dan meseca, ki sledi datumu, ko se pogodbenici uradno obvestita, da so končani postopki, potrebni za ta namen.

3.   Skupni odbor za izvajanje Sporazuma lahko sprejme spremembe prilog k temu sporazumu.

4.   Uradno obvestilo o kakršni koli spremembi se pošlje skupnima depozitarjema tega sporazuma.

ČLEN 27

Trajanje

Ta sporazum velja pet let od začetka veljavnosti in se tiho podaljša za enako obdobje, če ne preneha veljati v skladu s postopkom iz člena 28.

ČLEN 28

Prenehanje tega sporazuma

Ne glede na člen 27 lahko katera koli od pogodbenic odpove ta sporazum s pisnim uradnim obvestilom drugi pogodbenici. Ta sporazum preneha veljati 12 mesecev po datumu takega uradnega obvestila.

ČLEN 29

Priloge

Priloge k temu sporazumu so sestavni del sporazuma.

ČLEN 30

Verodostojna besedila

Ta sporazum je sestavljen v dveh izvodih v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, hrvaškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer je vsaka različica enako verodostojna. V primeru razhajanja prevlada špansko besedilo.

ČLEN 31

Začetek veljavnosti

1.   Ta sporazum začne veljati prvi dan v mesecu, ki sledi datumu, ko se pogodbenici pisno uradno obvestita, da so končani postopki, ki so za to potrebni.

2.   Uradna obvestila se pošljejo generalnemu sekretarju Sveta Evropske unije in ministrstvu Hondurasa za zunanje zadeve, ki sta skupna depozitarja tega sporazuma.

V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani pooblaščenci, ki so v ta namen ustrezno pooblaščeni, podpisali ta sporazum.

Съставено в Брюксел на двадесет и трети февруари две хиляди двадесет и първа година.

Hecho en Bruselas, el veintitrés de febrero de dos mil veintiuno.

V Bruselu dne dvacátého třetího února dva tisíce dvacet jedna.

Udfærdiget i Bruxelles den treogtyvende februar to tusind og enogtyve.

Geschehen zu Brüssel am dreiundzwanzigsten Februar zweitausendeinundzwanzig.

Kahe tuhande kahekümne esimese aasta veebruarikuu kahekümne kolmandal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι τρεις Φεβρουαρίου δύο χιλιάδες είκοσι ένα.

Done at Brussels on the twenty-third day of February in the year two thousand and twenty one.

Fait à Bruxelles, le vingt-trois février deux mille vingt et un.

Sastavljeno u Bruxellesu dvadeset trećeg veljače godine dvije tisuće dvadeset prve.

Fatto a Bruxelles, addì ventitré febbraio duemilaventuno.

Briselē, divi tūkstoši divdesmit pirmā gada divdesmit trešajā februārī.

Priimta du tūkstančiai dvidešimt pirmų metų vasario dvidešimt trečią dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-huszonegyedik év február havának huszonharmadik napján.

Magħmul fi Brussell, fit-tlieta u għoxrin jum ta’ Frar fis-sena elfejn u wieħed u għoxrin.

Gedaan te Brussel, drieëntwintig februari tweeduizend eenentwintig.

Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego trzeciego lutego roku dwa tysiące dwudziestego pierwszego.

Feito em Bruxelas, em vinte e três de fevereiro de dois mil e vinte e um.

Întocmit la Bruxelles la douăzeci și trei februarie două mii douăzeci și unu.

V Bruseli dvadsiateho tretieho februára dvetisícdvadsaťjeden.

V Bruslju, dne triindvajsetega februarja leta dva tisoč enaindvajset.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäkolmantena päivänä helmikuuta vuonna kaksituhattakaksikymmentäyksi.

Som skedde i Bryssel den tjugotredje februari år tjugohundratjugoett.

Image 1

---

PRILOGE

I.

Seznam lesnih proizvodov, zajetih s shemo izdajanja dovoljenj FLEGT

II.

Kontrolni seznami Hondurasa za preverjanje zakonitosti

III.

Pogoji za sprostitev lesnih proizvodov, ki so izvoženi iz Hondurasa in za katere je bilo izdano dovoljenje FLEGT, v prosti promet v Uniji

IV.

Postopek za izdajanje dovoljenj FLEGT

V.

Honduraški sistem za zagotavljanje zakonitosti za lesne proizvode(LAS)

VI.

Neodvisni nadzor

VII.

Merila za oceno honduraškega sistema za zagotavljanje zakonitosti za lesne proizvode (LAS)

VIII.

Dopolnilni in spremljevalni ukrepi

IX.

Preglednost in dostop do javnih informacij

X.

Skupni odbor za izvajanje Sporazuma

---

PRILOGA I

SEZNAM LESNIH PROIZVODOV, ZAJETIH S SHEMO IZDAJANJA DOVOLJENJ FLEGT

Ta priloga vsebuje 19 lesnih proizvodov, vključno s petimi obveznimi proizvodi iz Uredbe Sveta (ES) št. 2173/2005 z dne 20. decembra 2005 o vzpostavitvi sheme izdajanja dovoljenj FLEGT za uvoz lesa v Evropsko skupnost (1) ter 14 dodatnimi proizvodi, ki jih je Honduras izbral na podlagi pregleda podatkov iz različnih virov: centralne banke Hondurasa za izvozni trg in registra Instituto Nacional de Conservación y Desarrollo Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre (ICF) za domači trg. Leta 2013 so bila posvetovanja v zvezi z lesnimi proizvodi, ki jih je treba vključiti v to prilogo, organizirana tudi z različnimi subjekti iz gozdarskega sektorja iz glavnih regij države.

V skladu s honduraškim zakonom o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah (LFAPVS) je izvoz nekaterih lesnih proizvodov prepovedan. V skladu s členom 102 navedenega zakona se lahko les iz vrst listavcev iz naravnih gozdov izvaža samo kot obdelan les. Zato izvoz okroglega ali grobo obdelanega lesa iz teh vrst ni dovoljen.

Čeprav je izvoz okroglega ali grobo obdelanega lesa iz teh vrst prepovedan, je zajet s honduraškim sistemom za zagotavljanje zakonitosti za lesne proizvode (LAS) (Sistema para Asegurar la Legalidad de los productos de la madera de Honduras) v vseh fazah obdelave (2).

Seznam v razpredelnici v nadaljevanju se nanaša na harmonizirani sistem poimenovanj in šifrskih oznak blaga, vzpostavljen z Mednarodno konvencijo Svetovne carinske organizacije o harmoniziranem sistemu poimenovanj in šifrskih oznak blaga, ter kombinirano nomenklaturo skupnega carinskega sistema EU.

Oznake harmoniziranega sistema (HS) in kombinirane nomenklature (KN) za lesne proizvode, zajete s shemo izdajanja dovoljenj FLEGT

| Število | Oznaka | Opis | Običajno ime v Hondurasu |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 4401.21 | Iver, sekanci in podobno iz lesa iglavcev. | Astillas o chips |
| 2 | 4401.22 | Iver, sekanci in podobno iz lesa neiglavcev. | Astillas o chips |
| 3 | 4401.31 | Lesni peleti. | Pellets, briquetas |
| 4 | Ex. 4403 | Les, neobdelan, z lubjem ali brez lubja ali beljavine, ali grobo obdelan (obtesan); razen okroglega ali grobo obdelanega lesa listavcev iz naravnih gozdov, ki ustreza oznaki 4403 4985. | Madera en rollo, timber |
| Ex. 4403 4985 | Les, neobdelan, z lubjem ali brez lubja ali beljavine, ali grobo obdelan (obtesan). Neobdelan z barvo, kreozotom ali drugimi zaščitnimi sredstvi, iz neiglavcev. Iz vrst tropskega drevja iz naravnih gozdov.
  (SA 4403.49.00.00 v Hondurasu) Izvoz prepovedan v skladu s honduraško zakonodajo. V skladu s členom 3 tega sporazuma se za proizvode s to oznako HS ne more izdati dovoljenje FLEGT, zato se ti proizvodi ne morejo uvažati v EU. |
| 5 | 4404 | Les za obroče; cepljeni koli; koli, planke in drogovi, zašiljeni, toda ne žagani po dolžini; lesene palice, grobo okleščene, toda ne zvite, upognjene ali drugače obdelane, primerne za izdelavo sprehajalnih palic, dežnikov, ročajev za orodje ali podobnih proizvodov; trakovi in podobno iz lesa. | Estacas, palos de escoba, palillos, nasas, tampas |
| 6 | 4406 | Leseni železniški ali tramvajski pragovi. | Durmientes |
| 7 | 4407 | Les, vzdolžno žagan ali rezan, cepljen ali luščen, skobljan ali ne, prstasto spojen ali ne ali na koncih spojen ali ne, debeline nad 6 mm. | Madera aserrada, madera cepillada, madera en bloque, cuartones |
| 8 | 4408 | Listi za furniranje (vključno s tistimi, ki so pridobljeni z rezanjem laminiranega lesa), za vezan les ali podoben laminiran les in drug les, vzdolžno žagan, rezan ali luščen, skobljan ali ne, brušen ali ne, prstasto spojen ali ne, na koncih spojen ali ne, debeline do vključno 6 mm. | Chapa, enchapado, plywood |
| 9 | 4409 | Les (vključno lamele in frize za parket, nesestavljene), profiliran (pero in utor, utorjen ali podobno obdelan) vzdolž katerega koli roba, konca ali strani, skobljan ali ne, brušen ali ne ali na koncih spojen ali ne. | Molduras, pisos, forros, cielos, machimbres |
| 10 | 4410 | Iverne plošče, usmerjene pramenske plošče (OSB) in podobne plošče (na primer oblatne plošče) iz lesa in drugih lesnih materialov, neaglomerirane ali aglomerirane s smolami ali drugimi organskimi vezivi. | Tableros, OSB |
| 11 | 4411 | Vlaknene plošče iz lesa ali drugih lesnih materialov, aglomerirane ali neaglomerirane s smolami ali drugimi organskimi vezivi. | Tableros, MDF |
| 12 | 4412 | Vezane lesene plošče, furnirane plošče in podoben lameliran les. | Contrachapada |
| 13 | 4415 | Zaboji za pakiranje, škatle, gajbe, sodi in podobna embalaža za pakiranje, iz lesa; koluti (tulci) za kable iz lesa; palete, zabojaste palete in druge nakladalne plošče iz lesa; paletne prirobnice iz lesa. | Pallets, tarimas, cajas |
| 14 | 4418 | Stavbno pohištvo in drugi leseni proizvodi za gradbeništvo, vključno celičaste lesene plošče, sestavljene plošče za oblaganje tal, žagane in klane skodle. | Puertas, ventanas, marcos, contramarcos, encofrados, postes, vigas |
| 15 | 4419 | Lesena namizna in kuhinjska posoda in pribor. | |
| 16 | 9403.30 | Leseno pisarniško pohištvo. | |
| 17 | 9403.40 | Leseno kuhinjsko pohištvo. | |
| 18 | 9403.50 | Leseno pohištvo za spalnice. | |
| 19 | 9403.60 | Drugo leseno pohištvo. | |

Število

Oznaka

Opis

Običajno ime v Hondurasu

1

4401.21

Iver, sekanci in podobno iz lesa iglavcev.

Astillas o chips

2

4401.22

Iver, sekanci in podobno iz lesa neiglavcev.

Astillas o chips

3

4401.31

Lesni peleti.

Pellets, briquetas

4

Ex. 4403

Les, neobdelan, z lubjem ali brez lubja ali beljavine, ali grobo obdelan (obtesan); razen okroglega ali grobo obdelanega lesa listavcev iz naravnih gozdov, ki ustreza oznaki 4403 4985.

Madera en rollo, timber

Ex. 4403 4985

Les, neobdelan, z lubjem ali brez lubja ali beljavine, ali grobo obdelan (obtesan). Neobdelan z barvo, kreozotom ali drugimi zaščitnimi sredstvi, iz neiglavcev. Iz vrst tropskega drevja iz naravnih gozdov.

(SA 4403.49.00.00 v Hondurasu) Izvoz prepovedan v skladu s honduraško zakonodajo. V skladu s členom 3 tega sporazuma se za proizvode s to oznako HS ne more izdati dovoljenje FLEGT, zato se ti proizvodi ne morejo uvažati v EU.

5

4404

Les za obroče; cepljeni koli; koli, planke in drogovi, zašiljeni, toda ne žagani po dolžini; lesene palice, grobo okleščene, toda ne zvite, upognjene ali drugače obdelane, primerne za izdelavo sprehajalnih palic, dežnikov, ročajev za orodje ali podobnih proizvodov; trakovi in podobno iz lesa.

Estacas, palos de escoba, palillos, nasas, tampas

6

4406

Leseni železniški ali tramvajski pragovi.

Durmientes

7

4407

Les, vzdolžno žagan ali rezan, cepljen ali luščen, skobljan ali ne, prstasto spojen ali ne ali na koncih spojen ali ne, debeline nad 6 mm.

Madera aserrada, madera cepillada, madera en bloque, cuartones

8

4408

Listi za furniranje (vključno s tistimi, ki so pridobljeni z rezanjem laminiranega lesa), za vezan les ali podoben laminiran les in drug les, vzdolžno žagan, rezan ali luščen, skobljan ali ne, brušen ali ne, prstasto spojen ali ne, na koncih spojen ali ne, debeline do vključno 6 mm.

Chapa, enchapado, plywood

9

4409

Les (vključno lamele in frize za parket, nesestavljene), profiliran (pero in utor, utorjen ali podobno obdelan) vzdolž katerega koli roba, konca ali strani, skobljan ali ne, brušen ali ne ali na koncih spojen ali ne.

Molduras, pisos, forros, cielos, machimbres

10

4410

Iverne plošče, usmerjene pramenske plošče (OSB) in podobne plošče (na primer oblatne plošče) iz lesa in drugih lesnih materialov, neaglomerirane ali aglomerirane s smolami ali drugimi organskimi vezivi.

Tableros, OSB

11

4411

Vlaknene plošče iz lesa ali drugih lesnih materialov, aglomerirane ali neaglomerirane s smolami ali drugimi organskimi vezivi.

Tableros, MDF

12

4412

Vezane lesene plošče, furnirane plošče in podoben lameliran les.

Contrachapada

13

4415

Zaboji za pakiranje, škatle, gajbe, sodi in podobna embalaža za pakiranje, iz lesa; koluti (tulci) za kable iz lesa; palete, zabojaste palete in druge nakladalne plošče iz lesa; paletne prirobnice iz lesa.

Pallets, tarimas, cajas

14

4418

Stavbno pohištvo in drugi leseni proizvodi za gradbeništvo, vključno celičaste lesene plošče, sestavljene plošče za oblaganje tal, žagane in klane skodle.

Puertas, ventanas, marcos, contramarcos, encofrados, postes, vigas

15

4419

Lesena namizna in kuhinjska posoda in pribor.

16

9403.30

Leseno pisarniško pohištvo.

17

9403.40

Leseno kuhinjsko pohištvo.

18

9403.50

Leseno pohištvo za spalnice.

19

9403.60

Drugo leseno pohištvo.

---

(1)  UL EU L 347, 30.12.2005, str.1.

(2)  V Hondurasu je les iz vrst listavcev opredeljen kot les, pridobljen iz listnatih dreves.

---

PRILOGA II

KONTROLNI SEZNAMI HONDURASA ZA PREVERJANJE ZAKONITOSTI

Opredelitev zakonitega lesa in lesnih proizvodov

Za namene tega sporazuma se šteje, da so les in lesni proizvodi zakoniti, če so njihovo poreklo, pridobivanje, prevoz, žaganje, obdelava in trgovanje z njimi na nacionalnem in mednarodnih trgih v skladu z veljavnimi zakoni in drugimi predpisi o gozdovih, okolju, gospodarstvu, socialnih zadevah, kulturi, davkih in prodaji, kot so določeni v tej prilogi, in v skladu s Prilogo V.

Ob popolnem in dejavnem sodelovanju vladnih institucij, zasebnega sektorja, organizacij civilne družbe, kmetijsko-gozdarskih skupin, skupnosti, akademske skupnosti ter domorodnih ljudstev in ljudstev afriškega porekla v Hondurasu je bilo mogoče oblikovati kontrolne sezname za preverjanje zakonitosti tako, da vključujejo ključne informacije, potrebne za izboljšanje upravljanja gozdarstva.

Kontrolni seznami Hondurasa za preverjanje zakonitosti temeljijo na šestih načelih, 17 merilih, 36 kazalnikih in 56 sredstvih za preverjanje. Strukturirani so ob upoštevanju zakonov v zvezi z gozdarskim sektorjem, zajemajo pa različne vidike javnega upravljanja v smislu:

| — | upravnih postopkov za priznanje lastninskih pravic na javnih in zasebnih zemljiščih; |
| --- | --- |

—

upravnih postopkov za priznanje lastninskih pravic na javnih in zasebnih zemljiščih;

| — | pravilne uporabe postopkov za dodelitev javnih gozdnih zemljišč osebam ali skupinam; |
| --- | --- |

—

pravilne uporabe postopkov za dodelitev javnih gozdnih zemljišč osebam ali skupinam;

| — | spoštovanja dednih pravic domorodnih ljudstev in ljudstev afriškega porekla v Hondurasu; |
| --- | --- |

—

spoštovanja dednih pravic domorodnih ljudstev in ljudstev afriškega porekla v Hondurasu;

| — | spoštovanja pravic delavcev v gozdarskem sektorju. |
| --- | --- |

—

spoštovanja pravic delavcev v gozdarskem sektorju.

V gozdni proizvodni verigi je cilj zagotoviti:

| — | skladnost s tehničnimi in pravnimi zahtevami za odobritev in uporabo dovoljenj za pridobivanje lesnih proizvodov; |
| --- | --- |

—

skladnost s tehničnimi in pravnimi zahtevami za odobritev in uporabo dovoljenj za pridobivanje lesnih proizvodov;

| — | skladnost s pravnimi določbami za prevoz lesnih proizvodov v celotni dobavni verigi; |
| --- | --- |

—

skladnost s pravnimi določbami za prevoz lesnih proizvodov v celotni dobavni verigi;

| — | skladnost s tehničnimi in pravnimi določbami za registracijo in dejavnost podjetij (za gozdne proizvode (primarne in sekundarne) in skladišča lesa; |
| --- | --- |

—

skladnost s tehničnimi in pravnimi določbami za registracijo in dejavnost podjetij (za gozdne proizvode (primarne in sekundarne) in skladišča lesa;

| — | skladnost s pravnimi določbami za lokalno, nacionalno in mednarodno trgovino; |
| --- | --- |

—

skladnost s pravnimi določbami za lokalno, nacionalno in mednarodno trgovino;

| — | skladnost z določbami v zvezi s tarifami in davki. |
| --- | --- |

—

skladnost z določbami v zvezi s tarifami in davki.

Kontrolni seznami ne vključujejo posebnega načela v zvezi z okoljem, ker to velja za medsektorsko vprašanje v vseh kontrolnih seznamih in implicitno v okviru načela 3, saj gozdarske dejavnosti in dejavnosti pridobivanja temeljijo na načrtih za gospodarjenje z gozdovi, ki so namenjeni zagotavljanju ustreznega upravljanja in trajnosti vira. Natančneje, okolje je zajeto s kazalnikom 3.4.2, ki se nanaša na presojo vplivov na okolje pri načrtih za gospodarjenje z gozdovi, in kazalnikom 3.6.2, ki se nanaša na skladnost gozdarskih podjetij z ukrepi za ublažitev vplivov na okolje.

1.   Načela

Kontrolni seznami so razvrščeni v skladu z naslednjimi šestimi načeli:

| (1) | pravice do posesti in do lastništva gozdnih območij; |
| --- | --- |

(1)

pravice do posesti in do lastništva gozdnih območij;

| (2) | pravice domorodnih ljudstev in ljudstev afriškega porekla, ki prebivajo na gozdnih območjih Hondurasa; |
| --- | --- |

(2)

pravice domorodnih ljudstev in ljudstev afriškega porekla, ki prebivajo na gozdnih območjih Hondurasa;

| (3) | skladnost subjektov v gozdarskem sektorju z zakoni in drugimi predpisi o gospodarjenju z gozdovi ter pridobivanju, prevozu in industrializaciji lesnih proizvodov ter trgovanju z njimi; |
| --- | --- |

(3)

skladnost subjektov v gozdarskem sektorju z zakoni in drugimi predpisi o gospodarjenju z gozdovi ter pridobivanju, prevozu in industrializaciji lesnih proizvodov ter trgovanju z njimi;

| (4) | obveznosti iz delovnega razmerja ter v zvezi z zdravjem in varnostjo pri delu; |
| --- | --- |

(4)

obveznosti iz delovnega razmerja ter v zvezi z zdravjem in varnostjo pri delu;

| (5) | pravila o mednarodni trgovini z lesnimi proizvodi; |
| --- | --- |

(5)

pravila o mednarodni trgovini z lesnimi proizvodi;

| (6) | obveznosti v zvezi s tarifami in davki. |
| --- | --- |

(6)

obveznosti v zvezi s tarifami in davki.

2.   Premisleki za preverjanje zakonitosti

Sredstva za preverjanje za kazalnike v okviru vsakega od šestih načel na teh kontrolnih seznamih za preverjanje zakonitosti obsegajo upravne dokumente in evidence, ki jih javne institucije pripravljajo v skladu s povpraševanjem po storitvah. V priročniku za preverjanje so opisane metodologije za izdelavo in preverjanje, poleg tega so navedeni pogostost preverjanja za vsak kazalnik ter fizični in elektronski arhivi, v katerih so sredstva za preverjanje shranjena. Za ta priročnik je odgovoren skupni odbor za izvajanje Sporazuma, ki ga po potrebi pregleda, posodobi in odobri.

Za zagotovitev skladnosti z načeli bodo med institucijami, vključenimi v gozdno proizvodno verigo, ter Instituto Nacional de Conservación y Desarrollo Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre (ICF) vzpostavljeni dogovori o sodelovanju.

3.   Viri lesa

V zakonu o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah (LFAPVS) so opisane vrste lastništva na območjih v Hondurasu, kjer se les seka, obdeluje in prodaja. Vrste lastništva so navedene v nadaljevanju.

| A. | Javna gozdna območja: to so nacionalna gozdna območja na zemljiščih v državni lasti, občinska gozdna območja (območja ejido) na zemljiščih v občinski lasti in gozdna območja, ki jih pridobijo državne institucije, ter vsa gozdna območja, ki jih ima država v lasti in najemu (členi 45, 46 in 47 LFAPVS). Najem pomeni postopek, po katerem lastnik fizični ali pravni osebi dovoli uporabljati in izkoriščati gozdno območje za določeno obdobje in pod določenimi pogoji.






  (a) | Nacionalna gozdna območja sestavljajo:






  — | gozdna območja znotraj ozemeljskih meja države, ki niso v lasti nikogar drugega; |
| --- | --- | --- | --- |

A.

Javna gozdna območja: to so nacionalna gozdna območja na zemljiščih v državni lasti, občinska gozdna območja (območja ejido) na zemljiščih v občinski lasti in gozdna območja, ki jih pridobijo državne institucije, ter vsa gozdna območja, ki jih ima država v lasti in najemu (členi 45, 46 in 47 LFAPVS). Najem pomeni postopek, po katerem lastnik fizični ali pravni osebi dovoli uporabljati in izkoriščati gozdno območje za določeno obdobje in pod določenimi pogoji.

(a)

Nacionalna gozdna območja sestavljajo:

—

gozdna območja znotraj ozemeljskih meja države, ki niso v lasti nikogar drugega;

| — | gozdna območja, ki jih država ali katera od njenih institucij pridobi z razlastitvijo, nakupom, prodajo ali katero koli zakonito listino o lastništvu, v skladu s katero ima pravico do lastništva, in sicer ne glede na to, ali je evidentirana v zemljiški knjigi. Ta se imenujejo bienes fiscales ali bienes nacionales [državna ali nacionalna zemljišča] (člen 46 LFAPVS). |
| --- | --- |

—

gozdna območja, ki jih država ali katera od njenih institucij pridobi z razlastitvijo, nakupom, prodajo ali katero koli zakonito listino o lastništvu, v skladu s katero ima pravico do lastništva, in sicer ne glede na to, ali je evidentirana v zemljiški knjigi. Ta se imenujejo bienes fiscales ali bienes nacionales [državna ali nacionalna zemljišča] (člen 46 LFAPVS).

| (b) | Občinska gozdna območja (ejido) sestavljajo:






  — | gozdna območja, zajeta z listinami o lastništvu, ki jih je država podelila občinam kot „ejidos“ (zemljišče v občinski lasti); |
| --- | --- | --- |

(b)

Občinska gozdna območja (ejido) sestavljajo:

—

gozdna območja, zajeta z listinami o lastništvu, ki jih je država podelila občinam kot „ejidos“ (zemljišče v občinski lasti);

| — | druga gozdna območja, ki jih imajo občine v lasti na podlagi katere koli druge listine o lastništvu, v skladu z LFAPVS (člen 47). Občinska gozdna območja so javna, vendar v zvezi s pridobivanjem lesa ICF občino obravnava kot zasebnega lastnika. |
| --- | --- |

—

druga gozdna območja, ki jih imajo občine v lasti na podlagi katere koli druge listine o lastništvu, v skladu z LFAPVS (člen 47). Občinska gozdna območja so javna, vendar v zvezi s pridobivanjem lesa ICF občino obravnava kot zasebnega lastnika.

| (c) | Gozdna območja, ki so jih pridobile državne institucije, ali terrenos fiscales (zemljišča v državni lasti) so državna lastnina, v zvezi s katero ima listino o lastništvu javni organ. Les se lahko pridobiva v gozdovih v državni lasti, če to dovoljuje njihova kategorija gospodarjenja in če to ustrezno dovoli pristojni organ v zadevnem načrtu za gospodarjenje z gozdovi. Če gre za gozd v državni lasti (ki je registriran v katalogu neodtujljivih javnih gozdnih virov (CPPFI) in zemljiški knjigi), bi se moral obravnavati kot zasebni gozd in ne kot javni gozd. |
| --- | --- |

(c)

Gozdna območja, ki so jih pridobile državne institucije, ali terrenos fiscales (zemljišča v državni lasti) so državna lastnina, v zvezi s katero ima listino o lastništvu javni organ. Les se lahko pridobiva v gozdovih v državni lasti, če to dovoljuje njihova kategorija gospodarjenja in če to ustrezno dovoli pristojni organ v zadevnem načrtu za gospodarjenje z gozdovi. Če gre za gozd v državni lasti (ki je registriran v katalogu neodtujljivih javnih gozdnih virov (CPPFI) in zemljiški knjigi), bi se moral obravnavati kot zasebni gozd in ne kot javni gozd.

| B. | Zasebna gozdna območja: to so gozdna območja na zemljiščih v lasti fizičnih ali pravnih oseb, za katere velja zasebno pravo, pri čemer je popolno lastništvo priznano na podlagi zakonite listine o lastništvu, ki jo je prvotno izdala država in je evidentirana v zemljiški knjigi (člen 45 LFAPVS).






  — | Zasebna gozdna območja skupnosti ali zasebna gozdna območja, ki si jih deli več skupnosti, sestavljajo gozdovi na zemljiščih v lasti podeželskih skupnosti in gozdna območja, ki so v lasti domorodnih ljudstev in ljudstev afriškega porekla v Hondurasu ali ne. Zaradi dednih pravic država spoštuje gozdna območja na zemljiščih, ki so tradicionalno pripadala domorodnim ljudstvom in ljudstvom afriškega porekla v Hondurasu, v skladu z nacionalnimi zakoni in Konvencijo Mednarodne organizacije dela (MOD) št. 169 v zvezi z domorodnimi in plemenskimi ljudstvi v neodvisnih državah, in to ne glede na to, ali imajo zanje listino o lastništvu. |
| --- | --- | --- |

B.

Zasebna gozdna območja: to so gozdna območja na zemljiščih v lasti fizičnih ali pravnih oseb, za katere velja zasebno pravo, pri čemer je popolno lastništvo priznano na podlagi zakonite listine o lastništvu, ki jo je prvotno izdala država in je evidentirana v zemljiški knjigi (člen 45 LFAPVS).

—

Zasebna gozdna območja skupnosti ali zasebna gozdna območja, ki si jih deli več skupnosti, sestavljajo gozdovi na zemljiščih v lasti podeželskih skupnosti in gozdna območja, ki so v lasti domorodnih ljudstev in ljudstev afriškega porekla v Hondurasu ali ne. Zaradi dednih pravic država spoštuje gozdna območja na zemljiščih, ki so tradicionalno pripadala domorodnim ljudstvom in ljudstvom afriškega porekla v Hondurasu, v skladu z nacionalnimi zakoni in Konvencijo Mednarodne organizacije dela (MOD) št. 169 v zvezi z domorodnimi in plemenskimi ljudstvi v neodvisnih državah, in to ne glede na to, ali imajo zanje listino o lastništvu.

| C. | Negozdna območja: pravnega ali regulativnega okvira za uporabo lesa s teh območij, s katerih se občasno dobavlja les iz posameznih dreves, zdaj ni. Dopolnilni ukrepi iz Priloge VIII vključujejo strukturo takega regulativnega okvira. |
| --- | --- |

C.

Negozdna območja: pravnega ali regulativnega okvira za uporabo lesa s teh območij, s katerih se občasno dobavlja les iz posameznih dreves, zdaj ni. Dopolnilni ukrepi iz Priloge VIII vključujejo strukturo takega regulativnega okvira.

4.   Spremembe honduraškega regulativnega, organizacijskega in institucionalnega okvira

Ker se lahko vsi regulativni, upravni in institucionalni okviri spremenijo, bodo morda potrebne spremembe postopkov v Hondurasu, zaradi katerih bo treba prilagoditi vsebino kazalnikov, opisanih v teh kontrolnih seznamih za preverjanje zakonitosti. Skupni odbor za izvajanje Sporazuma bo najmanj vsaki dve leti analiziral in po potrebi potrdil te spremembe. Najmanj vsaki dve leti bo analiziral tudi vse revizije ali posodobitve te priloge, ki bodo morda potrebne, da bi se upoštevale vse ustrezne spremembe regulativnih, upravnih in institucionalnih okvirov v Hondurasu.

KONTROLNI SEZNAMI ZA PREVERJANJE ZAKONITOSTI

| NAČELO ŠT. 1: SUBJEKTI V GOZDARSKEM SEKTORJU SPOŠTUJEJO LASTNINSKE PRAVICE IN PRAVICE DO POSESTI GOZDNIH OBMOČIJ V SKLADU Z VELJAVNO ZAKONODAJO. |
| --- |
| Merilo 1.1: javni in zasebni subjekti v gozdarskem sektorju, ki sodelujejo pri proizvodnih dejavnostih, temelječih na gozdovih, ravnajo v skladu z veljavno zakonodajo za dokazovanje lastništva na gozdnih območjih. |
| Kazalnik 1.1.1: lastniki zasebnih gozdnih območij, vključno z gozdnimi območji skupnosti ali gozdnimi območji, ki si jih deli več skupnosti, in občinskimi (ejido) gozdnimi območji, imajo dokumente, ki dokazujejo njihovo lastništvo. |
| Sredstva za preverjanje:






  1. | posodobljeno in popolno potrdilo o registriranem lastništvu. |

NAČELO ŠT. 1: SUBJEKTI V GOZDARSKEM SEKTORJU SPOŠTUJEJO LASTNINSKE PRAVICE IN PRAVICE DO POSESTI GOZDNIH OBMOČIJ V SKLADU Z VELJAVNO ZAKONODAJO.

Merilo 1.1: javni in zasebni subjekti v gozdarskem sektorju, ki sodelujejo pri proizvodnih dejavnostih, temelječih na gozdovih, ravnajo v skladu z veljavno zakonodajo za dokazovanje lastništva na gozdnih območjih.

Kazalnik 1.1.1: lastniki zasebnih gozdnih območij, vključno z gozdnimi območji skupnosti ali gozdnimi območji, ki si jih deli več skupnosti, in občinskimi (ejido) gozdnimi območji, imajo dokumente, ki dokazujejo njihovo lastništvo.

Sredstva za preverjanje:

1.

posodobljeno in popolno potrdilo o registriranem lastništvu.

Pravna podlaga:

| | členi 37, 94, 95, odlok št. 82-2004, zakon o lastninskih razmerjih. |
| --- | --- |

členi 37, 94, 95, odlok št. 82-2004, zakon o lastninskih razmerjih.

Pristojna institucija:

| | inštitut za zemljišča (IP), generalni direktorat za registracijo zemljišč in geografijo (DGRCG). |
| --- | --- |

inštitut za zemljišča (IP), generalni direktorat za registracijo zemljišč in geografijo (DGRCG).

Kazalnik 1.1.2: nacionalna gozdna območja v državni lasti so evidentirana v zemljiški knjigi IP in katalogu neodtujljivih javnih gozdnih virov ICF.

Sredstva za preverjanje:

| 1. | vpis listine o lastništvu v zemljiško knjigo IP; |
| --- | --- |

1.

vpis listine o lastništvu v zemljiško knjigo IP;

| 2. | evidenca o registraciji listine o lastništvu v katalogu neodtujljivih javnih gozdnih virov (CPPFI) ICF. |
| --- | --- |

2.

evidenca o registraciji listine o lastništvu v katalogu neodtujljivih javnih gozdnih virov (CPPFI) ICF.

Pravna podlaga:

| | za 1. sredstvo: | člen 37, odlok št. 82-2004, zakon o lastninskih razmerjih; |
| --- | --- | --- |

za 1. sredstvo:

člen 37, odlok št. 82-2004, zakon o lastninskih razmerjih;

| | za 2. sredstvo: | člena 56 in 61, odlok št. 98-2007, zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah. |
| --- | --- | --- |

za 2. sredstvo:

člena 56 in 61, odlok št. 98-2007, zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah.

Pristojna institucija:

| | za 1. sredstvo: | IP, generalni direktorat za registracijo zemljišč in geografijo; |
| --- | --- | --- |

za 1. sredstvo:

IP, generalni direktorat za registracijo zemljišč in geografijo;

| | za 2. sredstvo: | ICF, center za gozdarske vire in informacije (CIPF). |
| --- | --- | --- |

za 2. sredstvo:

ICF, center za gozdarske vire in informacije (CIPF).

Merilo 1.2: dodelitev nacionalnih in občinskih (ejido) gozdnih območij skupnostim, kmetijsko-gozdarskim skupinam in fizičnim ali pravnim osebam.

Kazalnik 1.2.1: ICF sklene pogodbe o gospodarjenju z gozdovi na nacionalnih območjih za kratko-, srednje- in dolgoročno izvajanje dejavnosti gospodarjenja z gozdovi.

Sredstva za preverjanje (bodisi):

| 1. | podpisana in veljavna pogodba za gospodarjenje z gozdovi ali gozdarske dejavnosti (velja za fizične in pravne osebe); |
| --- | --- |

1.

podpisana in veljavna pogodba za gospodarjenje z gozdovi ali gozdarske dejavnosti (velja za fizične in pravne osebe);

| 2. | podpisana in veljavna pogodba za gospodarjenje z gozdovi skupnosti (velja za kmetijsko-gozdarske skupine in skupnosti). |
| --- | --- |

2.

podpisana in veljavna pogodba za gospodarjenje z gozdovi skupnosti (velja za kmetijsko-gozdarske skupine in skupnosti).

Pravna podlaga:

| | za obe sredstvi: | člen 77, odlok št. 98-2007, zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah. |
| --- | --- | --- |

za obe sredstvi:

člen 77, odlok št. 98-2007, zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah.

Pristojna institucija:

| | za 1. sredstvo: | ICF, urad za gospodarjenje z gozdovi in njihov razvoj; |
| --- | --- | --- |

za 1. sredstvo:

ICF, urad za gospodarjenje z gozdovi in njihov razvoj;

| | za 2. sredstvo: | ICF, urad za razvoj gozdov skupnosti. |
| --- | --- | --- |

za 2. sredstvo:

ICF, urad za razvoj gozdov skupnosti.

Kazalnik 1.2.2: občina sklene pogodbo o gospodarjenju z gozdovi skupnosti na občinskih (ejido) območjih za kratko-, srednje- in dolgoročno izvajanje dejavnosti gospodarjenja z gozdovi.

Sredstva za preverjanje:

| 1. | podpisana in veljavna pogodba o gospodarjenju z gozdovi skupnosti za občinsko (ejido) zemljišče. |
| --- | --- |

1.

podpisana in veljavna pogodba o gospodarjenju z gozdovi skupnosti za občinsko (ejido) zemljišče.

Pravna podlaga:

| | člen 128, odlok št. 98-2007, zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah; |
| --- | --- |

člen 128, odlok št. 98-2007, zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah;

| | člen 451, izvršilni sporazum št. 031-2010, splošna izvedbena uredba za zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah; |
| --- | --- |

člen 451, izvršilni sporazum št. 031-2010, splošna izvedbena uredba za zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah;

| | sporazum ICF št. 027-2015 o gospodarjenju z gozdovi na občinskih (ejido) območjih v okviru gozdarstva skupnosti. |
| --- | --- |

sporazum ICF št. 027-2015 o gospodarjenju z gozdovi na občinskih (ejido) območjih v okviru gozdarstva skupnosti.

Pristojna institucija:

| | občina, občinski svet. |
| --- | --- |

občina, občinski svet.

| | ICF, urad za razvoj gozdov skupnosti. |
| --- | --- |

ICF, urad za razvoj gozdov skupnosti.

NAČELO ŠT. 2: DRŽAVA HONDURAS SPOŠTUJE PRAVICE DOMORODNIH LJUDSTEV IN LJUDSTEV AFRIŠKEGA POREKLA, KI PREBIVAJO NA GOZDNIH OBMOČJIH HONDURASA.

Merilo 2.1: država Honduras ravna v skladu s Konvencijo MOD št. 169 v zvezi s priznavanjem pravic do lastništva in posvetovanja („prostovoljno soglasje po predhodnem obveščanju“ – FPIC) za območja, ki so bila tradicionalno v lasti domorodnih ljudstev in ljudstev afriškega porekla v Hondurasu.

Kazalnik 2.1.1: država izdaja listine o popolnem lastništvu prek pristojnih institucij, IP, nacionalneha kmetijskega inštituta (INA) in ICF, medtem ko IP evidentira gozdna območja, ki so bila tradicionalno v lasti prednikov domorodnih ljudstev in ljudstev afriškega porekla v Hondurasu (PIAH), da bi se dovolilo pridobivanje lesa za trg.

Sredstva za preverjanje:

| | za nacionalna in občinska (ejido) zemljišča (za sredstvi 1 in 2):






  1. | listina o lastništvu, vpisana v zemljiški knjigi IP; |
| --- | --- | --- |

za nacionalna in občinska (ejido) zemljišča (za sredstvi 1 in 2):

1.

listina o lastništvu, vpisana v zemljiški knjigi IP;

| 2. | listina o lastništvu, vpisana v nacionalni kmetijski register INA. |
| --- | --- |

2.

listina o lastništvu, vpisana v nacionalni kmetijski register INA.

| | Za zemljišča domorodnih ljudstev in ljudstev afriškega porekla v Hondurasu, ki so v popolni lasti ICF (sredstvo 3):






  3. | listina o lastništvu zaradi ločitve, vpisana v zemljiški knjigi IP. |
| --- | --- | --- |

Za zemljišča domorodnih ljudstev in ljudstev afriškega porekla v Hondurasu, ki so v popolni lasti ICF (sredstvo 3):

3.

listina o lastništvu zaradi ločitve, vpisana v zemljiški knjigi IP.

Pravna podlaga:

| | za 1., 2. in 3. sredstvo:






  — | členi 13, 14, 15, 18 in 19, odlok št. 26-94 (ratifikacija Konvencije MOD št. 169); |
| --- | --- | --- |

za 1., 2. in 3. sredstvo:

—

členi 13, 14, 15, 18 in 19, odlok št. 26-94 (ratifikacija Konvencije MOD št. 169);

| | za 1. in 2. sredstvo:






  — | členi 93, 94, 95, 100, 101 in 125, odlok št. 82-2004, zakon o lastninskih razmerjih in njegova izvedbena uredba; |
| --- | --- | --- |

za 1. in 2. sredstvo:

—

členi 93, 94, 95, 100, 101 in 125, odlok št. 82-2004, zakon o lastninskih razmerjih in njegova izvedbena uredba;

| — | člen 92, Zakon o kmetijski reformi, spremenjen z zakonom o posodobitvi in razvoju kmetijskega sektorja, odlok št. 31-92; |
| --- | --- |

—

člen 92, Zakon o kmetijski reformi, spremenjen z zakonom o posodobitvi in razvoju kmetijskega sektorja, odlok št. 31-92;

Pristojna institucija:

| | za 1. sredstvo: | IP, generalni direktorat za registracijo zemljišč in geografijo; |
| --- | --- | --- |

za 1. sredstvo:

IP, generalni direktorat za registracijo zemljišč in geografijo;

| | za 2. sredstvo: | INA, nacionalni kmetijski register; |
| --- | --- | --- |

za 2. sredstvo:

INA, nacionalni kmetijski register;

| | za 3. sredstvo: | ICF, center za gozdarske vire in informacije (CIPF). |
| --- | --- | --- |

za 3. sredstvo:

ICF, center za gozdarske vire in informacije (CIPF).

za 2. sredstvo:

| — | člen 69 spremenjenega zakona o občinah, odlok št. 127-2000; |
| --- | --- |

—

člen 69 spremenjenega zakona o občinah, odlok št. 127-2000;

za 3. sredstvo:

| — | člen 45, odlok št. 98-2007, zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah; |
| --- | --- |

—

člen 45, odlok št. 98-2007, zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah;

| — | odlok št. 61-2013 z dne 17. aprila 2013 o pooblastitvi ICF za odzivanje na vloge za listine o lastništvu za območja skupnosti in območja, ki si jih deli več skupnosti, ki jih predložijo organizacije domorodnih ljudstev in ljudstev afriškega porekla v Hondurasu; |
| --- | --- |

—

odlok št. 61-2013 z dne 17. aprila 2013 o pooblastitvi ICF za odzivanje na vloge za listine o lastništvu za območja skupnosti in območja, ki si jih deli več skupnosti, ki jih predložijo organizacije domorodnih ljudstev in ljudstev afriškega porekla v Hondurasu;

| — | sporazum št. 31-2012 z dne 3. avgusta 2012, s katerim je ICF opredelil postopek za izdajanje listin o lastništvu za zemljišča, ki so bila tradicionalno v lasti prednikov domorodnih ljudstev in ljudstev afriškega porekla, ki prebivajo v biosferi Río Plátano v Hondurasu; |
| --- | --- |

—

sporazum št. 31-2012 z dne 3. avgusta 2012, s katerim je ICF opredelil postopek za izdajanje listin o lastništvu za zemljišča, ki so bila tradicionalno v lasti prednikov domorodnih ljudstev in ljudstev afriškega porekla, ki prebivajo v biosferi Río Plátano v Hondurasu;

| — | v skladu s sporazumom št. 31-2012 z dne 3. avgusta 2012 je treba objaviti zakonodajni odlok za odobritev ločitve gozdnih območij, ki jih opredeli ICF in so v njegovi lasti, da se lahko listine o lastništvu prenesejo na domorodna ljudstva in ljudstva afriškega porekla v Hondurasu. |
| --- | --- |

—

v skladu s sporazumom št. 31-2012 z dne 3. avgusta 2012 je treba objaviti zakonodajni odlok za odobritev ločitve gozdnih območij, ki jih opredeli ICF in so v njegovi lasti, da se lahko listine o lastništvu prenesejo na domorodna ljudstva in ljudstva afriškega porekla v Hondurasu.

Kazalnik 2.1.2: ICF spoštuje pravico do prostovoljnega predhodnega in informiranega soglasja na ozemljih domorodnih ljudstev in ljudstev afriškega porekla v Hondurasu, če naj bi se na njih izvajalo pridobivanje lesa za trg, ki bo neposredno vplivalo na navedena ljudstva.

Sredstva za preverjanje:

| 1. | poročilo o posvetovanju, ki ga je organiziral ICF. |
| --- | --- |

1.

poročilo o posvetovanju, ki ga je organiziral ICF.

Opomba: v poročilu o posvetovanju, ki ga je organiziral ICF, je predstavljen rezultat posvetovanja (tj. potreben dogovor ali odobritev predlaganih ukrepov za pridobivanje lesa za trg), opravljenega v skladu s Konvencijo MOD št. 169 v zvezi z domorodnimi in plemenskimi ljudstvi ter veljavno nacionalno zakonodajo.

Pravna podlaga:

| | člena 6 in 15 odloka št. 26-94 (ratifikacija Konvencije MOD št. 169). |
| --- | --- |

člena 6 in 15 odloka št. 26-94 (ratifikacija Konvencije MOD št. 169).

| | Po potrditvi zakona bi bilo treba vključiti sklic na nacionalno pravo o FPIC. |
| --- | --- |

Po potrditvi zakona bi bilo treba vključiti sklic na nacionalno pravo o FPIC.

Pristojna institucija:

| | ICF, urad za razvoj gozdov skupnosti. |
| --- | --- |

ICF, urad za razvoj gozdov skupnosti.

NAČELO ŠT. 3: SUBJEKTI V GOZDARSKEM SEKTORJU RAVNAJO V SKLADU Z ZAKONI IN PRAVILI O UPRAVLJANJU GOZODARSTVA TER PRIDOBIVANJU, PREVOZU IN OBDELAVI LESNIH PROIZVODOV TER TRGOVANJU Z NJIMI.

Merilo 3.1: lastniki in uporabniki zemljišč s pravico do uživanja zemljišč na podlagi pogodb o gospodarjenju z gozdovi imajo načrte za gospodarjenje z gozdovi ali posebne načrte za kmetijsko-gozdarske sisteme, ki izpolnjujejo ustrezne pravne zahteve.

Kazalnik 3.1.1: lastniki zasebnih in občinskih (ejido) gozdnih območij, ki izvajajo dejavnosti pridobivanja, imajo potrjen in veljaven načrt za gospodarjenje z gozdovi.

Sredstva za preverjanje:

| 1. | potrjen in veljaven načrt za gospodarjenje z gozdovi. |
| --- | --- |

1.

potrjen in veljaven načrt za gospodarjenje z gozdovi.

Pravna podlaga:

| | člena 70 in 74, odlok št. 98-2007, zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah. |
| --- | --- |

člena 70 in 74, odlok št. 98-2007, zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah.

Pristojna institucija:

| | ICF, urad za gospodarjenje z gozdovi in njihov razvoj; |
| --- | --- |

ICF, urad za gospodarjenje z gozdovi in njihov razvoj;

Kazalnik 3.1.2: uporabniki s pravico do uživanja (skupnosti, kmetijsko-gozdarske organizacije ter fizične ali pravne osebe) nacionalnih javnih gozdnih območij, registrirani pri ICF, ki izvajajo dejavnosti pridobivanja, imajo potrjen in veljaven načrt za gospodarjenje z gozdovi.

Sredstva za preverjanje:

| 1. | potrjen in veljaven načrt za gospodarjenje z gozdovi za nacionalna javna gozdna območja. |
| --- | --- |

1.

potrjen in veljaven načrt za gospodarjenje z gozdovi za nacionalna javna gozdna območja.

Pravna podlaga:

| | člena 70 in 74, odlok št. 98-2007, zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah. |
| --- | --- |

člena 70 in 74, odlok št. 98-2007, zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah.

Pristojna institucija:

| | ICF, urad za razvoj gozdov skupnosti ter urad za gospodarjenje z gozdovi in njihov razvoj. |
| --- | --- |

ICF, urad za razvoj gozdov skupnosti ter urad za gospodarjenje z gozdovi in njihov razvoj.

Kazalnik 3.1.3: lastniki območij s kmetijsko-gozdarskimi sistemi v zasebni in občinski (ejido) lasti, ki izvajajo dejavnosti pridobivanja, imajo potrjen in veljaven poseben načrt za kmetijsko-gozdarske sisteme.

Sredstva za preverjanje:

| 1. | potrjen in veljaven poseben načrt za kmetijsko-gozdarske sisteme (PESA). |
| --- | --- |

1.

potrjen in veljaven poseben načrt za kmetijsko-gozdarske sisteme (PESA).

Pravna podlaga:

| | sporazum ICF št. 010-2015 o odobriti navodil za uporabo tehničnih standardov za posebne načrte za kmetijsko-gozdarske sisteme na posestih, manjših od 100 hektarov. |
| --- | --- |

sporazum ICF št. 010-2015 o odobriti navodil za uporabo tehničnih standardov za posebne načrte za kmetijsko-gozdarske sisteme na posestih, manjših od 100 hektarov.

Pristojna institucija:

zadevni regionalni urad ICF za gozdarstvo.

Kazalnik 3.1.4: lastniki in uporabniki s pravico do uživanja gozdnih območij, ki imajo potrjen in veljaven načrt za gospodarjenje z gozdovi, imajo tudi letni delovni načrt, lastniki s posebnim načrtom za kmetijsko-gozdarske sisteme pa imajo letni načrt sečnje.

Sredstva za preverjanje:

| 1. | potrjen letni delovni načrt (za lastnike gozdnih območij in uporabnike gozdov s pravico do uživanja gozdov, ki imajo potrjen in veljaven načrt za gospodarjenje z gozdovi); |
| --- | --- |

1.

potrjen letni delovni načrt (za lastnike gozdnih območij in uporabnike gozdov s pravico do uživanja gozdov, ki imajo potrjen in veljaven načrt za gospodarjenje z gozdovi);

| 2. | letni načrt sečnje (za imetnike posebnih načrtov za kmetijsko-gozdarske sisteme (PESA)). |
| --- | --- |

2.

letni načrt sečnje (za imetnike posebnih načrtov za kmetijsko-gozdarske sisteme (PESA)).

Pravna podlaga:

| | za 1. sredstvo: | člen 70(2), odlok št. 98-2007, zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah – za načrte za gospodarjenje; |
| --- | --- | --- |

za 1. sredstvo:

člen 70(2), odlok št. 98-2007, zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah – za načrte za gospodarjenje;

| | za 2. sredstvo: | sporazum ICF št. 010-2015(IV) in (V)(3), navodila za uporabo tehničnih standardov za PESA, ki obsegajo manj kot 100 hektarov. |
| --- | --- | --- |

za 2. sredstvo:

sporazum ICF št. 010-2015(IV) in (V)(3), navodila za uporabo tehničnih standardov za PESA, ki obsegajo manj kot 100 hektarov.

| | Za posebne načrte za kmetijsko-gozdarske sisteme (PESA), ki obsegajo 100 hektarov ali več, bo veljavna zakonodaja pregledana in spremenjena (glej ustrezni dopolnilni ukrep v Prilogi VIII). |
| --- | --- |

Za posebne načrte za kmetijsko-gozdarske sisteme (PESA), ki obsegajo 100 hektarov ali več, bo veljavna zakonodaja pregledana in spremenjena (glej ustrezni dopolnilni ukrep v Prilogi VIII).

Pristojna institucija:

| | ICF, urad za gospodarjenje z gozdovi in njihov razvoj; |
| --- | --- |

ICF, urad za gospodarjenje z gozdovi in njihov razvoj;

Merilo 3.2: subjekti, ki vodijo izvajanje gozdarskih dejavnosti in so imenovani za izvajanje teh dejavnosti na podlagi dovoljenja za pridobivanje za letne delovne načrte, letne načrte sečnje, gozdne nasade, načrte za reševanje in načrte za obnovo, so fizične ali pravne osebe, ki izpolnjujejo zahteve za opravljanje dejavnosti v gozdarskem sektorju.

Kazalnik 3.2.1: kvalificirani gozdarski tehniki, ki vodijo izvajanje gozdarskih dejavnosti na podlagi dovoljenj za pridobivanje za letne delovne načrte, letne načrte sečnje, gozdne nasade, načrte za reševanje in načrte za obnovo, so registrirani pri ICF in vpisani v evidencah za ustrezna dovoljenja za pridobivanje.

Sredstva za preverjanje:

| 1. | identifikacijska kartica kvalificiranega gozdarskega tehnika; |
| --- | --- |

1.

identifikacijska kartica kvalificiranega gozdarskega tehnika;

| 2. | memorandum kvalificiranega gozdarskega tehnika o soglasju za uporabo dovoljenja za pridobivanje. |
| --- | --- |

2.

memorandum kvalificiranega gozdarskega tehnika o soglasju za uporabo dovoljenja za pridobivanje.

Pravna podlaga:

| | člen 477, izvršilni sporazum št. 031-2010, splošna izvedbena uredba za zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah; |
| --- | --- |

člen 477, izvršilni sporazum št. 031-2010, splošna izvedbena uredba za zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah;

| | člen 159, odlok št. 98-2007, zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah. |
| --- | --- |

člen 159, odlok št. 98-2007, zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah.

Pristojna institucija:

| | ICF, urad za gospodarjenje z gozdovi in njihov razvoj; |
| --- | --- |

ICF, urad za gospodarjenje z gozdovi in njihov razvoj;

Kazalnik 3.2.2: pravne ali fizične osebe, ki sklenejo pogodbo za izvajanje dejavnosti pridobivanja za letne delovne načrte, letne načrte sečnje, gozdne nasade, načrte za reševanje in načrte za obnovo, so registrirane pri ICF in vpisane v evidencah za ustrezna dovoljenja za pridobivanje.

Sredstva za preverjanje:

| 1. | posodobljena identifikacijska kartica pogodbenega izvajalca; |
| --- | --- |

1.

posodobljena identifikacijska kartica pogodbenega izvajalca;

| 2. | poročilo pred začetkom dejavnosti v letnih delovnih načrtih. |
| --- | --- |

2.

poročilo pred začetkom dejavnosti v letnih delovnih načrtih.

Pravna podlaga:

| | za 1. sredstvo: | člena 216 in 217, izvršilni sporazum št. 031-2010, splošna izvedbena uredba za zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah; |
| --- | --- | --- |

za 1. sredstvo:

člena 216 in 217, izvršilni sporazum št. 031-2010, splošna izvedbena uredba za zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah;

| | navodila za uporabo sporazuma št. 045 A-2013 o zaračunavanju storitev, ki jih opravljajo podjetja za primarne in sekundarne gozdne proizvode ter skladišča lesa; |
| --- | --- |

navodila za uporabo sporazuma št. 045 A-2013 o zaračunavanju storitev, ki jih opravljajo podjetja za primarne in sekundarne gozdne proizvode ter skladišča lesa;

| | za 2. sredstvo: | za letne delovne načrte za borove gozdove poglavje 4(c) upravnega priročnika za načrte za pridobivanje v borovih gozdovih, okrožnica ICF št. DE-ICF-001-2013; |
| --- | --- | --- |

za 2. sredstvo:

za letne delovne načrte za borove gozdove poglavje 4(c) upravnega priročnika za načrte za pridobivanje v borovih gozdovih, okrožnica ICF št. DE-ICF-001-2013;

| | kar zadeva vsa druga dovoljenja za pridobivanje, pravne podlage za 2. sredstvo zdaj ni, zato je vključeno v dopolnilni ukrep, kot je določen v Prilogi VIII. |
| --- | --- |

kar zadeva vsa druga dovoljenja za pridobivanje, pravne podlage za 2. sredstvo zdaj ni, zato je vključeno v dopolnilni ukrep, kot je določen v Prilogi VIII.

Pristojna institucija:

| | za 1. sredstvo: | ICF, urad za gospodarjenje z gozdovi in njihov razvoj; |
| --- | --- | --- |

za 1. sredstvo:

ICF, urad za gospodarjenje z gozdovi in njihov razvoj;

| | za 2. sredstvo: | zadevni regionalni urad ICF za gozdarstvo. |
| --- | --- | --- |

za 2. sredstvo:

zadevni regionalni urad ICF za gozdarstvo.

Kazalnik 3.2.3: neodvisni gozdarski tehniki so pristojni za pravilno izvajanje gozdarskih dejavnosti na podlagi dovoljenj za pridobivanje za letne načrte sečnje, gozdne nasade, načrte za reševanje in načrte za obnovo. Neodvisni gozdarski tehniki so člani strokovnega organa, plačilno sposobni in registrirani v evidencah za ustrezna dovoljenja za pridobivanje.

Sredstva za preverjanje:

| 1. | dokazilo neodvisnega gozdarskega tehnika o plačilni sposobnosti (kartica ali potrdilo); |
| --- | --- |

1.

dokazilo neodvisnega gozdarskega tehnika o plačilni sposobnosti (kartica ali potrdilo);

| 2. | memorandum neodvisnega gozdarskega tehnika o soglasju za uporabo dovoljenja za pridobivanje. |
| --- | --- |

2.

memorandum neodvisnega gozdarskega tehnika o soglasju za uporabo dovoljenja za pridobivanje.

Pravna podlaga:

| | za 1. sredstvo: | člen 1, odlok št. 73 (izdan 17. maja 1962), zakon o obveznem članstvu v strokovnem organu; |
| --- | --- | --- |

za 1. sredstvo:

člen 1, odlok št. 73 (izdan 17. maja 1962), zakon o obveznem članstvu v strokovnem organu;

| | za 2. sredstvo: | sporazum ICF o strukturiranem vrstnem redu za predložitev načrtov za gospodarjenje z gozdovi, ki ga je treba razviti kot dopolnilni ukrep iz Priloge VIII. |
| --- | --- | --- |

za 2. sredstvo:

sporazum ICF o strukturiranem vrstnem redu za predložitev načrtov za gospodarjenje z gozdovi, ki ga je treba razviti kot dopolnilni ukrep iz Priloge VIII.

Pristojna institucija:

| | ICF, urad za gospodarjenje z gozdovi in njihov razvoj; |
| --- | --- |

ICF, urad za gospodarjenje z gozdovi in njihov razvoj;

Merilo 3.3: imetniki načrtov za gospodarjenje in dovoljenj za pridobivanje lesa ter njihovi uporabniki s pravico do uživanja pridobivajo lesne proizvode in druge nelesne gozdne proizvode v skladu s pravnimi zahtevami.

Kazalnik 3.3.1: imetniki načrtov za gospodarjenje in drugih dovoljenj za pridobivanje lesa pri izvajanju dejavnosti, navedenih v letnih delovnih načrtih in drugih dovoljenjih za pridobivanje lesa, izpolnjujejo tehnične standarde za pridobivanje lesa.

Sredstva za preverjanje:

| 1. | poročila o inšpekcijskih pregledih na terenu (za borove gozdove in gozdove listavcev); |
| --- | --- |

1.

poročila o inšpekcijskih pregledih na terenu (za borove gozdove in gozdove listavcev);

| 2. | evidenca o (ne)izpolnjevanju tehničnih standardov ob koncu letnega delovnega načrta (samo za borove gozdove). |
| --- | --- |

2.

evidenca o (ne)izpolnjevanju tehničnih standardov ob koncu letnega delovnega načrta (samo za borove gozdove).

Pravna podlaga:

| | za 1. in 2. sredstvo: | naslova IX in XI upravnega priročnika za načrte za pridobivanje v borovih gozdovih; |
| --- | --- | --- |

za 1. in 2. sredstvo:

naslova IX in XI upravnega priročnika za načrte za pridobivanje v borovih gozdovih;

| | za 1. sredstvo: | oddelek 6.17, sporazum ICF št. 050-2012 o tehničnih standardih in smernicah za pripravo osnutka načrtov za gospodarjenje z gozdovi in delovnih načrtov za gozdove listavcev. |
| --- | --- | --- |

za 1. sredstvo:

oddelek 6.17, sporazum ICF št. 050-2012 o tehničnih standardih in smernicah za pripravo osnutka načrtov za gospodarjenje z gozdovi in delovnih načrtov za gozdove listavcev.

Pristojna institucija:

| | zadevni regionalni urad ICF za gozdarstvo. |
| --- | --- |

zadevni regionalni urad ICF za gozdarstvo.

Kazalnik 3.3.2: lastniki gozdnih območij ali njihovi uporabniki s pravico do uživanja, ki izvajajo dejavnosti pridobivanja, imajo potrjene in veljavne načrte za reševanje za gozdove, ki so jih prizadele naravne nesreče, bolezni ali napadi, javni in/ali zasebni gradbeni projekti ter spremembe vegetacije na zemljiščih, ki se uporabljajo za kmetijstvo.

Sredstva za preverjanje:

| 1. | odločitev o odobritvi načrta za reševanje. |
| --- | --- |

1.

odločitev o odobritvi načrta za reševanje.

Pravna podlaga:

| | člen 147, odlok št. 98-2007, zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah; |
| --- | --- |

člen 147, odlok št. 98-2007, zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah;

| | sporazum ICF št. 030/2013, odobritev načrtov za reševanje. |
| --- | --- |

sporazum ICF št. 030/2013, odobritev načrtov za reševanje.

Pristojna institucija:

| | zadevni regionalni urad ICF za gozdarstvo ter urad za gospodarjenje z gozdovi in njihov razvoj. |
| --- | --- |

zadevni regionalni urad ICF za gozdarstvo ter urad za gospodarjenje z gozdovi in njihov razvoj.

Kazalnik 3.3.3: lastniki gozdnih nasadov imajo potrjeno in veljavno potrdilo o nasadu ter dovoljenje za pridobivanje in prodajo proizvodov, pridobljenih z upravljanjem zasebnih, občinskih (ejido) in nacionalnih območij, ki so poseljena, pogozdena ali ponovno pogozdena.

Sredstva za preverjanje:

| 1. | potrdilo o gozdnem nasadu; |
| --- | --- |

1.

potrdilo o gozdnem nasadu;

| 2. | dovoljenje za pridobivanje v nasadu s potrdilom. |
| --- | --- |

2.

dovoljenje za pridobivanje v nasadu s potrdilom.

Pravna podlaga:

| | člen 149(10) in (11), odlok št. 98-2007, zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah; |
| --- | --- |

člen 149(10) in (11), odlok št. 98-2007, zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah;

| | resolucija ICF št. DE-MP-071-2010, priročnik o pravilih za izdajanje potrdil za gozdne nasade. |
| --- | --- |

resolucija ICF št. DE-MP-071-2010, priročnik o pravilih za izdajanje potrdil za gozdne nasade.

Pristojna institucija:

| | za 1. sredstvo: | ICF, nacionalni program ponovnega pogozdovanja; |
| --- | --- | --- |

za 1. sredstvo:

ICF, nacionalni program ponovnega pogozdovanja;

| | za 2. sredstvo: | zadevni regionalni urad ICF za gozdarstvo. |
| --- | --- | --- |

za 2. sredstvo:

zadevni regionalni urad ICF za gozdarstvo.

Merilo 3.4: imetniki dovoljenj za pridobivanje lesa in njihovi uporabniki s pravico do uživanja izvajajo ukrepe za varstvo okolja, ki izpolnjujejo pravne zahteve.

Kazalnik 3.4.1: lastniki, navedeni v načrtih za gospodarjenje z gozdovi za nacionalna, občinska (ejido) in zasebna gozdna območja, ravnajo v skladu s programom varstva v zvezi s požari, napadi, boleznimi gozdov, vodnimi viri, rastlinskimi in živalskimi vrstami.

Sredstva za preverjanje:

| 1. | letni program varstva; |
| --- | --- |

1.

letni program varstva;

| 2. | tehnično poročilo o skladnosti potrjenih letnih delovnih načrtov s programom varstva. |
| --- | --- |

2.

tehnično poročilo o skladnosti potrjenih letnih delovnih načrtov s programom varstva.

Pravna podlaga:

| | člen 172(3), izvršilni sporazum št. 031-2010, splošna izvedbena uredba za zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah; |
| --- | --- |

člen 172(3), izvršilni sporazum št. 031-2010, splošna izvedbena uredba za zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah;

| | oddelek 6.2, pododdelka 6.2.1 in 6.2.2, sporazum št. 050-2012 o tehničnih standardih in smernicah za pripravo osnutka načrtov za gospodarjenje z gozdovi in delovnih načrtov za gozdove listavcev; |
| --- | --- |

oddelek 6.2, pododdelka 6.2.1 in 6.2.2, sporazum št. 050-2012 o tehničnih standardih in smernicah za pripravo osnutka načrtov za gospodarjenje z gozdovi in delovnih načrtov za gozdove listavcev;

| | poglavje 1, odstavek 5, resolucija ICF št. DE-MP-285-2010, smernice in standardi za boljše gospodarjenje z gozdovi. |
| --- | --- |

poglavje 1, odstavek 5, resolucija ICF št. DE-MP-285-2010, smernice in standardi za boljše gospodarjenje z gozdovi.

Pristojna institucija:

| | zadevni regionalni urad ICF za gozdarstvo. |
| --- | --- |

zadevni regionalni urad ICF za gozdarstvo.

Kazalnik 3.4.2: lastniki, navedeni v načrtih za gospodarjenje z gozdovi, ravnajo v skladu s programom presoje vplivov na okolje za gozdarske dejavnosti.

Sredstva za preverjanje:

| 1. | potrjen in veljaven program presoje vplivov na okolje za gozdarske dejavnosti; |
| --- | --- |

1.

potrjen in veljaven program presoje vplivov na okolje za gozdarske dejavnosti;

| 2. | poročila o tehnični skladnosti za program presoje vplivov na okolje, ki ga vsebujejo potrjeni letni delovni načrti. |
| --- | --- |

2.

poročila o tehnični skladnosti za program presoje vplivov na okolje, ki ga vsebujejo potrjeni letni delovni načrti.

Pravna podlaga:

| | za 1. sredstvo: | člen 70, odlok št. 98-2007, zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah; |
| --- | --- | --- |

za 1. sredstvo:

člen 70, odlok št. 98-2007, zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah;

| | člen 170, izvršilni sporazum št. 031-2010, splošna izvedbena uredba za zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah; |
| --- | --- |

člen 170, izvršilni sporazum št. 031-2010, splošna izvedbena uredba za zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah;

| | za 2. sredstvo: | resolucija ICF št. DE-MP-285-2010, smernice in standardi za boljše gospodarjenje z gozdovi, odstavek 3.1 poglavja III. |
| --- | --- | --- |

za 2. sredstvo:

resolucija ICF št. DE-MP-285-2010, smernice in standardi za boljše gospodarjenje z gozdovi, odstavek 3.1 poglavja III.

Pristojna institucija:

| | ICF, urad za gospodarjenje z gozdovi in njihov razvoj (DMDF). |
| --- | --- |

ICF, urad za gospodarjenje z gozdovi in njihov razvoj (DMDF).

Merilo 3.5: les se prevaža v skladu z veljavno zakonodajo.

Kazalnik 3.5.1: za les, ki se prevaža iz gozda v center za zbiranje lesa, podjetja za primarne in sekundarne gozdne proizvode ter skladišča lesa, je bilo izdano dovoljenje za prevoz.

Sredstva za preverjanje:

| 1. | dovoljenje za prevoz. |
| --- | --- |

1.

dovoljenje za prevoz.

Opomba: ICF podeljuje tri vrste dovoljenj za prevoz: za okrogli les (1), proizvode in stranske proizvode (2) ter žagan les (3).

Pravna podlaga:

| | člen 103, odlok št. 98-2007, zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah; |
| --- | --- |

člen 103, odlok št. 98-2007, zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah;

| | člen 239, izvršilni sporazum št. 031-2010, splošna izvedbena uredba za zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah; |
| --- | --- |

člen 239, izvršilni sporazum št. 031-2010, splošna izvedbena uredba za zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah;

za gozdove listavcev:

| | pravno podlago, ki se bo uporabljala samo za gozdove listavcev, je treba oblikovati (glej ustrezni dopolnilni ukrep v Prilogi VIII). |
| --- | --- |

pravno podlago, ki se bo uporabljala samo za gozdove listavcev, je treba oblikovati (glej ustrezni dopolnilni ukrep v Prilogi VIII).

Pristojna institucija:

| | zadevni regionalni urad ICF za gozdarstvo. |
| --- | --- |

zadevni regionalni urad ICF za gozdarstvo.

Kazalnik 3.5.2: ne glede na namembni kraj se za prevoz obdelanega lesa, ki ga prodajajo podjetja za primarne ali sekundarne gozdne proizvode ali skladišča lesa, uporabljajo odobreni računi.

Sredstva za preverjanje:

| 1. | odobreni računi. |
| --- | --- |

1.

odobreni računi.

Pravna podlaga:

| | člen 12, sporazum št. 189-2014, izvedbena uredba za sistem izdajanja računov in njene spremembe; |
| --- | --- |

člen 12, sporazum št. 189-2014, izvedbena uredba za sistem izdajanja računov in njene spremembe;

| | člen 236, izvršilni sporazum št. 031-2010, splošna izvedbena uredba za zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah. |
| --- | --- |

člen 236, izvršilni sporazum št. 031-2010, splošna izvedbena uredba za zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah.

Pristojna institucija:

| | davčna služba (SAR), oddelek za izstavljanje računov; |
| --- | --- |

davčna služba (SAR), oddelek za izstavljanje računov;

| | zadevni regionalni urad ICF za gozdarstvo. |
| --- | --- |

zadevni regionalni urad ICF za gozdarstvo.

Kazalnik 3.5.3: ne glede na namembni kraj se za prevoz lesa uporabljajo veljavni tovorni listi.

Sredstva za preverjanje:

| 1. | tovorni list. |
| --- | --- |

1.

tovorni list.

Pravna podlaga:

| | členi 11, 19 in 44, sporazum št. 189-2014, izvedbena uredba za sistem izdajanja računov in njene spremembe. |
| --- | --- |

členi 11, 19 in 44, sporazum št. 189-2014, izvedbena uredba za sistem izdajanja računov in njene spremembe.

Pristojna institucija:

| | davčna služba (SAR), oddelek za izstavljanje računov; |
| --- | --- |

davčna služba (SAR), oddelek za izstavljanje računov;

Merilo 3.6: fizične ali pravne osebe, ki so lastniki podjetij in skladišč lesa, pri ustanavljanju in upravljanju podjetij za primarne in sekundarne gozdne proizvode ter skladišča lesa ravnajo v skladu z veljavno zakonodajo.

Kazalnik 3.6.1: fizične ali pravne osebe, ki so lastniki podjetja za primarne ali sekundarne gozdne proizvode ali skladišča lesa, so registrirani pri občini in ICF.

Sredstva za preverjanje:

| 1. | dovoljenje za opravljanje dejavnosti; |
| --- | --- |

1.

dovoljenje za opravljanje dejavnosti;

| 2. | obratovalno dovoljenje. |
| --- | --- |

2.

obratovalno dovoljenje.

Pravna podlaga:

| | za 1. sredstvo: | člen 119, sporazum št. 018-93, izvedbena uredba za zakon o občinah; |
| --- | --- | --- |

za 1. sredstvo:

člen 119, sporazum št. 018-93, izvedbena uredba za zakon o občinah;

| | za 2. sredstvo: | člen 98, odlok št. 98-2007, zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah. |
| --- | --- | --- |

za 2. sredstvo:

člen 98, odlok št. 98-2007, zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah.

Pristojna institucija:

| | za 1. sredstvo: | občina, upravni urad ali davčni inšpektorat; |
| --- | --- | --- |

za 1. sredstvo:

občina, upravni urad ali davčni inšpektorat;

| | za 2. sredstvo: | ICF, urad za gospodarjenje z gozdovi in njihov razvoj. |
| --- | --- | --- |

za 2. sredstvo:

ICF, urad za gospodarjenje z gozdovi in njihov razvoj.

Kazalnik 3.6.2: fizične ali pravne osebe, ki imajo v lasti podjetij za primarne in sekundarne gozdne proizvode ter skladišč lesa, spoštujejo ukrepe za spremljanje stanja okolja v skladu s kategorizacijo vplivov na okolje.

Sredstva za preverjanje:

| 1. | potrdilo o okoljskem dovoljenju; |
| --- | --- |

1.

potrdilo o okoljskem dovoljenju;

| 2. | tehnično mnenje pri spremljanju in preverjanju v zvezi s pogodbo o ukrepih za spremljanje stanja okolja. |
| --- | --- |

2.

tehnično mnenje pri spremljanju in preverjanju v zvezi s pogodbo o ukrepih za spremljanje stanja okolja.

Pravna podlaga:

MiAmbiente:

| — | člen 11(c), člen 83, odlok št. 104-93, splošni zakon o okolju; |
| --- | --- |

—

člen 11(c), člen 83, odlok št. 104-93, splošni zakon o okolju;

| — | člen 10(3), člen 24(6), izvršilni sporazum št. 008-2015, izvedbena uredba za nacionalni sistem za presojo vplivov na okolje; |
| --- | --- |

—

člen 10(3), člen 24(6), izvršilni sporazum št. 008-2015, izvedbena uredba za nacionalni sistem za presojo vplivov na okolje;

občine s pooblastili za izdajanje dovoljenj:

| — | člen 1(28-A), odlok št. 181-2007, sprememba splošnega zakona o okolju; |
| --- | --- |

—

člen 1(28-A), odlok št. 181-2007, sprememba splošnega zakona o okolju;

| — | člen 19, izvršilni sporazum št. 008-2015, izvedbena uredba za nacionalni sistem za presojo vplivov na okolje; |
| --- | --- |

—

člen 19, izvršilni sporazum št. 008-2015, izvedbena uredba za nacionalni sistem za presojo vplivov na okolje;

občine s pravno avtonomijo:

člena 12 in 12A zakona o občinah, odlok št. 134-90.

Pristojna institucija:

| | ministrstvo za energijo, naravne vire, okolje in rudnike (MiAmbiente), generalni direktorat za okoljsko presojo in spremljanje stanja okolja (DECA); |
| --- | --- |

ministrstvo za energijo, naravne vire, okolje in rudnike (MiAmbiente), generalni direktorat za okoljsko presojo in spremljanje stanja okolja (DECA);

| | občine s sporazumom o pooblastilih za izdajanje okoljskih dovoljenj ali s pravno avtonomijo. |
| --- | --- |

občine s sporazumom o pooblastilih za izdajanje okoljskih dovoljenj ali s pravno avtonomijo.

Merilo 3.7: subjekti v gozdni proizvodni verigi upoštevajo veljavna pravila v zvezi z notranjo trgovino z lesnimi proizvodi.

Kazalnik 3.7.1: subjekti v gozdni proizvodni verigi upoštevajo pravila iz teh kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti, ki se uporabljajo za domači trg lesnih proizvodov.

Sredstva za preverjanje:

| 1. | mesečno poročilo o podjetjih za primarne in sekundarne gozdne proizvode ter skladiščih lesa; |
| --- | --- |

1.

mesečno poročilo o podjetjih za primarne in sekundarne gozdne proizvode ter skladiščih lesa;

| 2. | evidence vložkov in izložkov; |
| --- | --- |

2.

evidence vložkov in izložkov;

| 3. | dokumentacija o potrebni skrbnosti. |
| --- | --- |

3.

dokumentacija o potrebni skrbnosti.

Pravna podlaga:

| | za 1. sredstvo: | člena 225 in 229 splošne izvedbene uredbe za zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah; |
| --- | --- | --- |

za 1. sredstvo:

člena 225 in 229 splošne izvedbene uredbe za zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah;

| | za 2. sredstvo: | člen 219 splošne izvedbene uredbe za zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah; |
| --- | --- | --- |

za 2. sredstvo:

člen 219 splošne izvedbene uredbe za zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah;

| | za 3. sredstvo: | posebni členi bodo pripravljeni po potrditvi ustrezne zakonodajo (glej ustrezni dopolnilni ukrep v Prilogi VIII). |
| --- | --- | --- |

za 3. sredstvo:

posebni členi bodo pripravljeni po potrditvi ustrezne zakonodajo (glej ustrezni dopolnilni ukrep v Prilogi VIII).

Pristojna institucija:

| | za 1., 2. in 3. sredstvo: | ICF, urad za trgovino in gospodarstvo (njegove pristojnosti bo do njegove ustanovitve izvajal urad za gospodarjenje z gozdovi in njihov razvoj). |
| --- | --- | --- |

za 1., 2. in 3. sredstvo:

ICF, urad za trgovino in gospodarstvo (njegove pristojnosti bo do njegove ustanovitve izvajal urad za gospodarjenje z gozdovi in njihov razvoj).

NAČELO ŠT. 4: DELODAJALCI V GOZDARSKEM SEKTORJU IZPOLNJUJEJO OBVEZNOSTI IZ DELOVNEGA RAZMERJA TER ZAHTEVE V ZVEZI Z ZDRAVJEM IN VARNOSTJO PRI DELU.

Merilo 4.1: delodajalci v gozdarskem sektorju upoštevajo zakonodajo, povezano z zaposlovanjem in plačami delavcev v gozdarskem sektorju.

Kazalnik 4.1.1: delodajalci v gozdarskem sektorju formalno zaposlujejo svoje (stalne ali začasne) delavce.

Sredstva za preverjanje:

| 1. | dokument ali poročilo o inšpekcijskem pregledu, ki potrjuje, da delodajalci v gozdarskem sektorju ravnajo v skladu s kazalnikom. |
| --- | --- |

1.

dokument ali poročilo o inšpekcijskem pregledu, ki potrjuje, da delodajalci v gozdarskem sektorju ravnajo v skladu s kazalnikom.

Pravna podlaga:

| | člen 11(e) in člen 13(1), odlok št. 178-2016 zakona o inšpektoratu za delo. |
| --- | --- |

člen 11(e) in člen 13(1), odlok št. 178-2016 zakona o inšpektoratu za delo.

Pristojna institucija:

| | ministrstvo za zaposlovanje in socialno varnost (STSS), generalni inšpektorat za delo (DGIT). |
| --- | --- |

ministrstvo za zaposlovanje in socialno varnost (STSS), generalni inšpektorat za delo (DGIT).

Kazalnik 4.1.2: delodajalci v gozdni proizvodni verigi svojim (stalnim ali začasnim) delavcem plačujejo najmanj minimalno plačo.

Sredstva za preverjanje:

| 1. | dokument ali poročilo o inšpekcijskem pregledu, ki potrjuje, da delodajalci v gozdni dobavni verigi ravnajo v skladu s kazalnikom. |
| --- | --- |

1.

dokument ali poročilo o inšpekcijskem pregledu, ki potrjuje, da delodajalci v gozdni dobavni verigi ravnajo v skladu s kazalnikom.

Pravna podlaga:

| | člen 11(e) in člen 13(1), odlok št. 178-2016 zakona o inšpektoratu za delo; |
| --- | --- |

člen 11(e) in člen 13(1), odlok št. 178-2016 zakona o inšpektoratu za delo;

| | člen 2, odlok št. 103 zakona o minimalni plači, potrjenega 3. junija 1971, in njegove spremembe; |
| --- | --- |

člen 2, odlok št. 103 zakona o minimalni plači, potrjenega 3. junija 1971, in njegove spremembe;

| | člena 381 in 387, odlok št. 189-1959, delovni zakonik. |
| --- | --- |

člena 381 in 387, odlok št. 189-1959, delovni zakonik.

Pristojna institucija:

| | ministrstvo za zaposlovanje in socialno varnost (STSS), generalni inšpektorat za delo (DGIT). |
| --- | --- |

ministrstvo za zaposlovanje in socialno varnost (STSS), generalni inšpektorat za delo (DGIT).

Merilo 4.2: delodajalci v gozdni proizvodni verigi spoštujejo pravila o zdravju in varnosti pri delu, ki veljajo za delavce.

Kazalnik 4.2.1: delodajalci v gozdni dobavni verigi svojim delavcem na delovnem mestu zagotavljajo zdravje in varnost pri delu.

Sredstva za preverjanje:

| 1. | poročilo o inšpekcijskem nadzoru zdravja in varnosti, ki potrjuje, da delodajalci gozdni v proizvodni verigi ravnajo v skladu s kazalnikom. |
| --- | --- |

1.

poročilo o inšpekcijskem nadzoru zdravja in varnosti, ki potrjuje, da delodajalci gozdni v proizvodni verigi ravnajo v skladu s kazalnikom.

Pravna podlaga:

| | člena 391 in 392, naslov V, poglavje I, odlok št. 189-1959, delovni zakonik; |
| --- | --- |

člena 391 in 392, naslov V, poglavje I, odlok št. 189-1959, delovni zakonik;

| | člen 36, poglavje VII, splošna izvedbena uredba o ukrepih za preprečevanje nezgod na delovnem mestu in poklicnih bolezni. |
| --- | --- |

člen 36, poglavje VII, splošna izvedbena uredba o ukrepih za preprečevanje nezgod na delovnem mestu in poklicnih bolezni.

Pristojna institucija:

| | ministrstvo za zaposlovanje in socialno varnost (STSS), generalni direktorat za socialno varnost, Urad za inšpekcijske službe ter zdravje in varnost pri delu. |
| --- | --- |

ministrstvo za zaposlovanje in socialno varnost (STSS), generalni direktorat za socialno varnost, Urad za inšpekcijske službe ter zdravje in varnost pri delu.

Merilo 4.3: delodajalci v gozdarskem sektorju upoštevajo pravila o socialni varnosti delavcev.

Kazalnik 4.3.1: delodajalci v gozdni proizvodni verigi registrirajo svoje delavce pri honduraškem inštitutu za socialno varnost (IHSS).

Sredstva za preverjanje:

| 1. | evidenca o registraciji in plačilni sposobnosti; |
| --- | --- |

1.

evidenca o registraciji in plačilni sposobnosti;

| 2. | podatki, pridobljeni iz podatkovne zbirke, s povzetkom plačilne liste; |
| --- | --- |

2.

podatki, pridobljeni iz podatkovne zbirke, s povzetkom plačilne liste;

| 3. | poročilo o inšpekcijskem nadzoru (če je na voljo). |
| --- | --- |

3.

poročilo o inšpekcijskem nadzoru (če je na voljo).

Pravna podlaga:

| | za 1. in 2. sredstvo: | člen 7, odlok št. 140-1959, zakon o socialni varnosti ter odlok št. 080-2001 z dne 1. junija 2001, ki vsebuje njegove spremembe; |
| --- | --- | --- |

za 1. in 2. sredstvo:

člen 7, odlok št. 140-1959, zakon o socialni varnosti ter odlok št. 080-2001 z dne 1. junija 2001, ki vsebuje njegove spremembe;

| | za 3. sredstvo: | člen 96, odlok št. 140-1959, zakon o socialni varnosti. |
| --- | --- | --- |

za 3. sredstvo:

člen 96, odlok št. 140-1959, zakon o socialni varnosti.

Pristojna institucija:

| | honduraški inštitut za socialno varnost (IHSS), urad za inšpekcijski nadzor poslovanja. |
| --- | --- |

honduraški inštitut za socialno varnost (IHSS), urad za inšpekcijski nadzor poslovanja.

NAČELO ŠT. 5: SUBJEKTI V GOZDARSKEM SEKTORJU UPOŠTEVAJO PRAVILA O MEDNARODNI TRGOVINI Z LESNIMI PROIZVODI.

Merilo 5.1: izvozniki in uvozniki lesnih proizvodov zakonito opravljajo dejavnost s potrebnim dovoljenjem ter izpolnjujejo svoje davčne in carinske obveznosti.

Kazalnik 5.1.1: uvozniki in izvozniki izpolnjujejo svoje carinske obveznosti v skladu s carinskim postopkom.

Sredstva za preverjanje:

| 1. | podatki, pridobljeni iz avtomatiziranega sistema za carinske prihodke (SARAH), s povzetkom carinskih evidenc posameznega izvoznika/uvoznika. |
| --- | --- |

1.

podatki, pridobljeni iz avtomatiziranega sistema za carinske prihodke (SARAH), s povzetkom carinskih evidenc posameznega izvoznika/uvoznika.

Pravna podlaga:

| | člen 23, resolucija št. 224-2008 (COMIECO-XLIX), izvedbena uredba za enotni carinski zakonik Srednje Amerike (RECAUCA). |
| --- | --- |

člen 23, resolucija št. 224-2008 (COMIECO-XLIX), izvedbena uredba za enotni carinski zakonik Srednje Amerike (RECAUCA).

Pristojna institucija:

| | generalni koordinacijski sekretariat vlade, poddirektorat za carinske prihodke (DARA). |
| --- | --- |

generalni koordinacijski sekretariat vlade, poddirektorat za carinske prihodke (DARA).

Kazalnik 5.1.2: uvozniki izpolnjujejo zahteve za potrebno skrbnost, ki veljajo za uvoz lesnih proizvodov.

Sredstva za preverjanje:

| 1. | dokumentacija uvoznika o potrebni skrbnosti. |
| --- | --- |

1.

dokumentacija uvoznika o potrebni skrbnosti.

Pravna podlaga:

| | posebni členi bodo pripravljeni po potrditvi ustrezne zakonodajo (glej ustrezni dopolnilni ukrep v Prilogi VIII). |
| --- | --- |

posebni členi bodo pripravljeni po potrditvi ustrezne zakonodajo (glej ustrezni dopolnilni ukrep v Prilogi VIII).

Pristojna institucija:

| | ICF, urad za trgovino in gospodarstvo (njegove pristojnosti bo do njegove ustanovitve izvajal urad za gospodarjenje z gozdovi in njihov razvoj). |
| --- | --- |

ICF, urad za trgovino in gospodarstvo (njegove pristojnosti bo do njegove ustanovitve izvajal urad za gospodarjenje z gozdovi in njihov razvoj).

Kazalnik 5.1.3: izvozniki lesnih proizvodov, pridobljenih iz vrst, zajetih s konvencijo CITES, ravnajo v skladu z navedeno konvencijo.

Sredstva za preverjanje:

| 1. | potrdilo CITES. |
| --- | --- |

1.

potrdilo CITES.

Pravna podlaga:

| | člen 116, odlok št. 098-2007, zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah; sporazum SAG št. 936-13, poslovnik za izvajanje Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES). |
| --- | --- |

člen 116, odlok št. 098-2007, zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah; sporazum SAG št. 936-13, poslovnik za izvajanje Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES).

Pristojna institucija:

| | SAG, nacionalni urad za CITES. |
| --- | --- |

SAG, nacionalni urad za CITES.

NAČELO ŠT. 6: SUBJEKTI V GOZDARSKEM SEKTORJU IZPOLNJUJEJO SVOJE OBVEZNOSTI V ZVEZI S TARIFAMI IN DAVKI.

Merilo 6.1: subjekti v gozdarskem sektorju so zakonito ustanovljeni.

Kazalnik 6.1.1: subjekti v gozdarskem sektorju so registrirani pri davčni upravi.

Sredstva za preverjanje:

| 1. | dokument nacionalnega davčnega registra (RTN). |
| --- | --- |

1.

dokument nacionalnega davčnega registra (RTN).

Pravna podlaga:

| | člena 1 in 2, zakonski odlok št. 102-1974, zakon o nacionalnem davčnem registru; |
| --- | --- |

člena 1 in 2, zakonski odlok št. 102-1974, zakon o nacionalnem davčnem registru;

| | člen 27, odlok št. 51-2003, zakon o pravični obdavčitvi. |
| --- | --- |

člen 27, odlok št. 51-2003, zakon o pravični obdavčitvi.

Pristojna institucija:

| | davčna služba (SAR), urad za pomoč davkoplačevalcem. |
| --- | --- |

davčna služba (SAR), urad za pomoč davkoplačevalcem.

Merilo 6.2: subjekti v gozdarskem sektorju izpolnjujejo svoje obveznosti v zvezi s centralno državo in občinsko upravo.

Kazalnik 6.2.1: imetniki dovoljenj za pridobivanje plačajo davek na izdajanje dovoljenj za dovoljenje za pridobivanje ali izkoriščanje naravnih virov v skladu z izvedbeno uredbo za zakon o občinah ter pristojbine, določene v veljavnem načrtu občinske obdavčitve.

Sredstva za preverjanje:

| 1. | potrdilo o plačilu davka za izdajo dovoljenja za pridobivanje ali izkoriščanje naravnih virov; |
| --- | --- |

1.

potrdilo o plačilu davka za izdajo dovoljenja za pridobivanje ali izkoriščanje naravnih virov;

| 2. | potrdilo o plačilu dajatve za izdajo dovoljenja za pridobivanje ali izkoriščanje naravnih virov. |
| --- | --- |

2.

potrdilo o plačilu dajatve za izdajo dovoljenja za pridobivanje ali izkoriščanje naravnih virov.

Pravna podlaga:

| | za 1. sredstvo: | člena 128 in 130, sporazum št. 18-93, splošna izvedbena uredba za zakon o občinah; |
| --- | --- | --- |

za 1. sredstvo:

člena 128 in 130, sporazum št. 18-93, splošna izvedbena uredba za zakon o občinah;

| | za 2. sredstvo: | člen 152(c)(15), sporazum št. 18-93, splošna izvedbena uredba za zakon o občinah. |
| --- | --- | --- |

za 2. sredstvo:

člen 152(c)(15), sporazum št. 18-93, splošna izvedbena uredba za zakon o občinah.

Pristojna institucija:

| | občina, upravni urad ali davčni inšpektorat. |
| --- | --- |

občina, upravni urad ali davčni inšpektorat.

Kazalnik 6.2.2: subjekti v gozdarskem sektorju plačajo davek od dohodkov, solidarnostni prispevek in davek od čistih sredstev.

Sredstva za preverjanje:

| 1. | davčne napovedi;






  (a) | izjava CPAT-272 (dohodek fizičnih oseb) ali |
| --- | --- | --- |

1.

davčne napovedi;

(a)

izjava CPAT-272 (dohodek fizičnih oseb) ali

| (b) | izjava CPAT-352 (dohodek pravnih oseb). |
| --- | --- |

(b)

izjava CPAT-352 (dohodek pravnih oseb).

Pravna podlaga:

| | člen 30, odlok št. 25-1963, zakon o davku od dohodkov. |
| --- | --- |

člen 30, odlok št. 25-1963, zakon o davku od dohodkov.

Pristojna institucija:

| | davčna služba (SAR), urad za davčne podatke. |
| --- | --- |

davčna služba (SAR), urad za davčne podatke.

Kazalnik 6.2.3: subjekti v gozdarskem sektorju uporabljajo sistem izdajanja računov za prodajo lesa in prodajo storitev žag.

Sredstva za preverjanje:

| 1. | podatki, pridobljeni iz modula za izdajanje računov, ki prikazujejo evidenco računov, ki jih je potrdila SAR. |
| --- | --- |

1.

podatki, pridobljeni iz modula za izdajanje računov, ki prikazujejo evidenco računov, ki jih je potrdila SAR.

Pravna podlaga:

| | člen 10, sporazum št. 189-2014, izvedbena uredba za sistem izdajanja računov, druge davčne dokumente in registracijo davčne številke tiskarn. |
| --- | --- |

člen 10, sporazum št. 189-2014, izvedbena uredba za sistem izdajanja računov, druge davčne dokumente in registracijo davčne številke tiskarn.

Pristojna institucija:

| | davčna služba (SAR), urad za izdajanje računov. |
| --- | --- |

davčna služba (SAR), urad za izdajanje računov.

Merilo 6.3: subjekti v gozdarskem sektorju izpolnjujejo obveznosti, ki jih imajo do centralne države v zvezi s tarifami.

Kazalnik 6.3.1: subjekti v gozdarskem sektorju izpolnjujejo svoje obveznosti v zvezi s tarifami.

Sredstva za preverjanje:

| 1. | potrdilo o davčni solventnosti. |
| --- | --- |

1.

potrdilo o davčni solventnosti.

Pravna podlaga:

| | člen 49, odlok št. 17-2010, zakon o povečanju prihodkov ter okrepitvi socialne pravičnosti in racionalizacije javnofinančnih odhodkov. |
| --- | --- |

člen 49, odlok št. 17-2010, zakon o povečanju prihodkov ter okrepitvi socialne pravičnosti in racionalizacije javnofinančnih odhodkov.

Pristojna institucija:

| | davčna služba (SAR), urad za izterjavo. |
| --- | --- |

davčna služba (SAR), urad za izterjavo.

---

Dodatki

1.

V tem sporazumu je „subjekt v gozdarskem sektorju“ vsaka fizična ali pravna oseba, ki izvaja dejavnosti v gozdni proizvodni verigi. Subjekti v gozdarskem sektorju morajo spoštovati različne kazalnike in sredstva za preverjanje, ki so opisani v tej prilogi in se nanašajo na njihovo sodelovanje v različnih fazah gozdne proizvodne verige.

| Subjekt | Opredelitev/koncept | Kazalnik/sredstvo za preverjanje |
| --- | --- | --- |
| 1. | Subjekti v gozdarskem sektorju |

Subjekt

Opredelitev/koncept

Kazalnik/sredstvo za preverjanje

1.

Subjekti v gozdarskem sektorju

Fizične ali pravne osebe, ki izvajajo dejavnosti v gozdni proizvodni verigi. Med temi dejavnostmi so gospodarjenje z gozdovi, pridobivanje, obdelava, prevoz, prodaja, uvoz in izvoz lesa in lesnih proizvodov ter spreminjanje uporabe gozdnega območja. Ta opredelitev zajema tudi subjekte, ki so pogodbeni podizvajalci teh dejavnosti, na primer upravitelji žag, izvajalci pregledov ali odpreme, trgovski zastopniki, prevozniki in prejemniki lesnih proizvodov.

V različnih razdelkih v celotni preglednici.

| 2. | Podeželska skupnost |
| --- | --- |

2.

Podeželska skupnost

Skupine fizičnih oseb in njihove organizacije, ki delujejo v kraju na podeželju (vasi ali zaselku), na gozdnih območjih ali krajih na obrobju teh območij ter imajo dostop do virov za gospodarjenje z gozdovi in drugih kmetijsko-gozdarskih virov.

1.1.1/1 - 1.2.1/2–1.2.2/1–2.1.2/1–3.1.2/1–3.3.2/1

| 3. | Skupina skupnosti |
| --- | --- |

3.

Skupina skupnosti

Organizacija skupnosti s pravno osebnostjo, vključno s kmetijsko-gozdarskimi organizacijami, etničnimi skupinami, podeželskimi gozdarskimi podjetji in organiziranimi skupnostmi na nacionalnem gozdnem območju, katerih cilj je upravljati, pridobivati, obdelovati in prodajati blago in storitve, povezane z gozdovi.

1.1.1/1–1.2.1/2–1.2.2/1–2.1.1/1–2.1.1/2–2.1.1/3–2.1.2/1–3.1.2/1–3.3.2/1

| 4. | Lastnik gozda |
| --- | --- |

4.

Lastnik gozda

Fizična ali pravna oseba, ki je lastnik zemljišča z gozdno površino, ki je lahko na primer zasebna, občinska (ejido), nacionalna, v lasti skupnosti ali skupni lasti domorodnih ljudstev.

1.1.1/1–.1.2/1–1.1.2/2–1.2.1/1–1.2.1/2–1.2.2/1–2.1.1/1–2.1.1/2–2.1.1/3–2.1.2/1–3.1.1/1–3.1.2/1–3.1.3/1–3.3.2/1–3.3.3/1–3.3.3/2

| 5. | Lastnik zasebnega gozda |
| --- | --- |

5.

Lastnik zasebnega gozda

Fizična ali pravna oseba s popolnim lastništvom nad zemljiščem z gozdno površino.

1.1.1/1–2.1.1/1–2.1.1/2–2.1.2/1–3.1.1/1–3.1.3/1–3.3.2/1–3.3.3/1–3.3.3/2

| 6. | Lastnik občinskega (ejido) gozda |
| --- | --- |

6.

Lastnik občinskega (ejido) gozda

Občina, ki ima v lasti zemljišče z gozdno površino.

1.1.1/1–1.2.2/1–2.1.1/1–2.1.1/2–2.1.2/1–3.1.1/1–3.1.3/1–3.3.2/1–3.3.3/1–3.3.3/2

| 7. | Lastnik, naveden v načrtu za gospodarjenje z gozdovi, izdelanem za nacionalni gozd |
| --- | --- |

7.

Lastnik, naveden v načrtu za gospodarjenje z gozdovi, izdelanem za nacionalni gozd

Fizična ali pravna oseba, ki je upravičenec potrjenega načrta za gospodarjenje z gozdovi, izdelanega za nacionalni gozd.

2.1.2/1–3.1.2/1–3.1.4/1–3.2.1/1–3.2.1/2–3.2.2/1–3.2.2/2–3.2.3/1–3.2.3/2–3.3.1/1– 3.3.1/2–3.3.2/1–3.4.1/1–3.4.1/2–3.4.2/1–3.4.2/2–3.5.1/1–3.5.2/1–3.5.3/1–6.2.1/1–6.2.1/2

| 8. | Lastnik, naveden v načrtu za gospodarjenje z gozdovi, izdelanem za občinski (ejido) gozd |
| --- | --- |

8.

Lastnik, naveden v načrtu za gospodarjenje z gozdovi, izdelanem za občinski (ejido) gozd

Fizična ali pravna oseba, ki je upravičenec potrjenega načrta za gospodarjenje z gozdovi, izdelanega za občinski (ejido) gozd.

2.1.2/1–3.1.1/1–3.1.4/1–3.2.1/1–3.2.1/2–3.2.2/1–3.2.2/2–3.2.3/1–3.2.3/2–3.3.1/1–3.3.1/2–3.3.2/1–3.4.1/1–3.4.1/2–3.4.2/1–3.4.2/2–3.5.1/1–3.5.2/1–3.5.3/1–6.2.1/1–6.2.1/2

| 9. | Lastnik, naveden v načrtu za gospodarjenje z gozdovi, izdelanem za zasebni gozd |
| --- | --- |

9.

Lastnik, naveden v načrtu za gospodarjenje z gozdovi, izdelanem za zasebni gozd

Fizična ali pravna oseba, ki je upravičenec potrjenega načrta za gospodarjenje z gozdovi, izdelanega za zasebni gozd.

2.1.2/1–3.1.1/1–3.1.4/1–3.2.1/1–3.2.1/2–3.2.2/1–3.2.2/2–3.2.3/1–3.2.3/2–3.3.1/1–3.3.1/2–3.3.2/1–3.4.1/1–3.4.1/2–3.4.2/1–3.4.2/2–3.5.1/1–3.5.2/1–3.5.3/1–6.2.1/1–6.2.1/2

| 10. | Lastnik območja s kmetijsko-gozdarskim sistemom |
| --- | --- |

10.

Lastnik območja s kmetijsko-gozdarskim sistemom

Fizična ali pravna oseba, ki ima v lasti zemljišče s proizvodnim sistemom, ki združuje kmetijske in gozdne proizvode.

1.1.1/1–2.1.1/1–2.1.1/2–2.1.2/1–3.1.3/1–3.1.4/2–3.2.1/1–3.2.1/2–3.2.2/1–3.2.3/1–3.2.3/2–3.3.1/1–3.3.2/1–3.5.1/1–3.5.2/1–3.5.3/1–6.2.1/1–6.2.1/2

| 11. | Lastnik gozdnega nasada |
| --- | --- |

11.

Lastnik gozdnega nasada

Fizična ali pravna oseba, ki je popolni ali dejanski lastnik zemljišča z gozdnim nasadom.

1.1.1/1–2.1.1/1–2.1.1/2–2.1.2/1–3.2.1/1–3.2.1/2–3.2.2/1–3.2.3/1–3.2.3/2–3.3.1/1–3.3.2/1–3.3.3/1–3.3.3/2–3.5.1/1–3.5.2/1–3.5.3/1–6.2.1/1–6.2.1/2

| 12. | Uporabnik/prebivalec |
| --- | --- |

12.

Uporabnik/prebivalec

Fizična ali pravna oseba, ki ima nacionalno ali občinsko (ejido) območje v lasti ali uporabi, vendar nima listine o lastništvu, ki dokazuje pravno lastništvo območja. Ta subjekt zaradi postopkov legalizacije pridobi pogodbo o užitku, ki mu med drugim omogoča izvajanje dejavnosti gospodarjenja z gozdovi.

1.2.1/1–2.1.2/1–3.1.2/1–3.3.2/1

| 13. | Uporabnik gozda s pravico do uživanja |
| --- | --- |

13.

Uporabnik gozda s pravico do uživanja

Fizična ali pravna oseba, ki jo je državna gozdarska ali občinska uprava imenovala, da trajnostno gospodari z javnim gozdom (nacionalnim ali občinskim/ejido) v svojo korist.

1.2.1/1–2.1.2/1–3.1.2/1–3.3.2/1

| 14. | Pogodbeni izvajalec |
| --- | --- |

14.

Pogodbeni izvajalec

Fizična ali pravna oseba, ki izvaja dejavnosti pridobivanja v naravnih in/ali zasajenih borovih gozdovih in gozdovih listavcev, za to pa jo je imenoval lastnik, naveden na potrjenem in veljavnem načrtu za gospodarjenje z gozdovi.

3.2.2/1–3.2.2/2–6.1.1/1–6.2.2/1–6.2.3/1–6.3.1/1

| 15. | Prevoznik |
| --- | --- |

15.

Prevoznik

Fizična ali pravna oseba v gozdarskem sektorju, ki prevaža lesne proizvode.

3.5.1/1–3.5.2/1–3.5.3/1–6.1.1/1–6.2.2/1–6.2.3/1–6.3.1/1

| 16. | Kvalificirani gozdarski tehnik |
| --- | --- |

16.

Kvalificirani gozdarski tehnik

Strokovnjak za gozdarstvo ali podobno področje, ki zagotavlja gospodarjenje z gozdovi in njihov trajnostni razvoj na podlagi načrtov za gospodarjenje ali potrjenih delovnih načrtov za javne ali zasebne gozdove ter je v skladu s svojimi poklicnimi nalogami uradno pooblaščena oseba za potrjevanje.

3.2.1/1–3.2.1/2–6.1.1/1–6.2.2/1–6.2.3/1–6.3.1/1

| 17. | Neodvisni gozdarski tehnik |
| --- | --- |

17.

Neodvisni gozdarski tehnik

Zasebni strokovnjak za gozdarstvo, ki opravlja dejavnosti v gozdarskem sektorju, razen izvajanja delovnih načrtov.

3.2.3/1–3.2.3/2–6.1.1/1–6.2.2/1–6.2.3/1–6.3.1/1

| 18. | Izvoznik |
| --- | --- |

18.

Izvoznik

Fizična ali pravna oseba, ki trguje z lesnimi proizvodi zunaj nacionalnega ozemlja.

5.1.1/1–5.1.3/1–6.1.1/1–6.2.2/1–6.2.3/1–6.3.1/1

| 19. | Uvoznik |
| --- | --- |

19.

Uvoznik

Fizična ali pravna oseba, ki kupuje lesne proizvode iz tujine za njihovo distribucijo, prodajo in/ali obdelavo v državi ali zunaj nje.

5.1.1/1–5.1.2/1–6.1.1/1–6.2.2/1–6.2.3/1–6.3.1/1

| 20. | Lastnik podjetja za primarne gozdne proizvode |
| --- | --- |

20.

Lastnik podjetja za primarne gozdne proizvode

Fizična ali pravna oseba, ki je lastnik ali pravni zastopnik podjetja za gozdne proizvode, ki izvaja začetno obdelavo okroglega lesa (v naravnem stanju) ali katere koli druge lesne ali nelesne surovine iz gozda.

3.6.1/1–3.6.1/2–3.6.2/1–3.6.2/2–3.7.1/1–3.7.1/2–3.7.1/3–6.1.1/1–6.2.2/1–6.2.3/1–6.3.1/1

| 21. | Lastnik podjetja za sekundarne gozdne proizvode |
| --- | --- |

21.

Lastnik podjetja za sekundarne gozdne proizvode

Fizična ali pravna oseba, ki je lastnik ali pravni zastopnik podjetja za gozdne proizvode, ki obdeluje proizvode iz podjetja za primarne gozdne proizvode ali katero koli drugo lesno ali nelesno surovino iz gozda.

3.6.1/1–3.6.1/2–3.6.2/1–3.6.2/2–3.7.1/1–3.7.1/2–3.7.1/3–6.1.1/1–6.2.2/1–6.2.3/1–6.3.1/1

| 22. | Lastnik skladišča lesa |
| --- | --- |

22.

Lastnik skladišča lesa

Fizična ali pravna oseba, ki je lastnik ali pravni zastopnik zemljišča, lokacije ali skladiščnega prostora, kjer se les kupuje in prodaja na nacionalni ravni/domačem trgu.

3.6.1/1–3.6.1/2–3.6.2/1–3.6.2/2–3.7.1/1–3.7.1/2–3.7.1/3–6.1.1/1–6.2.2/1–6.2.3/1–6.3.1/1

| 23. | Delodajalec |
| --- | --- |

23.

Delodajalec

Fizična ali pravna oseba v okviru zasebnega ali javnega prava, ki uporablja storitve enega ali več delavcev na podlagi pogodbe o zaposlitvi ali delovnega razmerja. Ta opredelitev se uporablja na vseh ravneh.

4.1.1/1–4.1.2/1–4.2.1/1–4.3.1/1–4.3.1/2–4.3.1/3–6.1.1/1–6.2.2/1–6.2.3/1–6.3.1/1

2.

| Zadevna institucija | Sredstvo za preverjanje |
| --- | --- |
| Nacionalni inštitut za ohranjanje in razvoj gozdov, zavarovana območja ter prostoživeče živali in rastline (ICF) | 1.1.2/2–1.2.1/1–1.2.1/2–1.2.2/1–2.1.1/3–2.1.2/1–3.1.1/1–3.1.2/1–3.1.3/1–3.1.4/1–3.1.4/2–3.2.1/1–3.2.1/2–3.2.2/1–3.2.2/2–3.2.3/1–3.2.3/2–3.3.1/1–3.3.1/2–3.3.2/1–3.3.3/1–3.3.3/2–3.4.1/1–3.4.1/2–3.4.2/1–3.4.2/2–3.5.1/1–3.5.2/1–3.6.1/2–3.7.1/1–3.7.1/2–3.7.1/3–5.1.2/1 |
| Občine | 1.2.2/1–3.6.1/1–3.6.2/1–3.6.2/2–6.2.1/1–6.2.1/2 |
| Davčna služba (SAR) | 3.5.2/1–3.5.3/1–6.1.1/1–6.2.2/1–6.2.3/1–6.3.1/1 |
| Inštitut za zemljišča (IP) | 1.1.1/1–1.1.2/1–2.1.1/1 |
| Ministrstvo za zaposlovanje in socialno varnost (STSS) | 4.1.1/1–4.1.2/1–4.2.1/1 |
| Ministrstvo za energijo, naravne vire, okolje in rudnike (MiAmbiente) | 3.6.2/1–3.6.2/2 |
| Nacionalni inštitut za kmetijstvo (INA) | 2.1.1/2 |
| Ministrstvo za kmetijstvo in živino (SAG) | 5.1.3/1 |
| Poddirektorat za carinske prihodke (DARA) | 5.1.1/1 |
| Honduraški inštitut za socialno varnost (IHSS) | 4.3.1/1 |

Zadevna institucija

Sredstvo za preverjanje

Nacionalni inštitut za ohranjanje in razvoj gozdov, zavarovana območja ter prostoživeče živali in rastline (ICF)

1.1.2/2–1.2.1/1–1.2.1/2–1.2.2/1–2.1.1/3–2.1.2/1–3.1.1/1–3.1.2/1–3.1.3/1–3.1.4/1–3.1.4/2–3.2.1/1–3.2.1/2–3.2.2/1–3.2.2/2–3.2.3/1–3.2.3/2–3.3.1/1–3.3.1/2–3.3.2/1–3.3.3/1–3.3.3/2–3.4.1/1–3.4.1/2–3.4.2/1–3.4.2/2–3.5.1/1–3.5.2/1–3.6.1/2–3.7.1/1–3.7.1/2–3.7.1/3–5.1.2/1

Občine

1.2.2/1–3.6.1/1–3.6.2/1–3.6.2/2–6.2.1/1–6.2.1/2

Davčna služba (SAR)

3.5.2/1–3.5.3/1–6.1.1/1–6.2.2/1–6.2.3/1–6.3.1/1

Inštitut za zemljišča (IP)

1.1.1/1–1.1.2/1–2.1.1/1

Ministrstvo za zaposlovanje in socialno varnost (STSS)

4.1.1/1–4.1.2/1–4.2.1/1

Ministrstvo za energijo, naravne vire, okolje in rudnike (MiAmbiente)

3.6.2/1–3.6.2/2

Nacionalni inštitut za kmetijstvo (INA)

2.1.1/2

Ministrstvo za kmetijstvo in živino (SAG)

5.1.3/1

Poddirektorat za carinske prihodke (DARA)

5.1.1/1

Honduraški inštitut za socialno varnost (IHSS)

4.3.1/1

3.

Seznam je bil pripravljen ob upoštevanju vrstnega reda pravnih podlag, navedenih na kontrolnih seznamih za preverjanje zakonitosti, od načela št. 1 naprej.

| 1. | Odlok št. 082-2004, zakon o lastninskih razmerjih. |
| --- | --- |

1.

Odlok št. 082-2004, zakon o lastninskih razmerjih.

| 2. | Odlok št. 098-2007, zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah. |
| --- | --- |

2.

Odlok št. 098-2007, zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah.

| 3. | Sporazum ICF št. 027-2015 o gospodarjenju z gozdovi na občinskih (ejido) območjih v okviru gozdarstva skupnosti. |
| --- | --- |

3.

Sporazum ICF št. 027-2015 o gospodarjenju z gozdovi na občinskih (ejido) območjih v okviru gozdarstva skupnosti.

| 4. | Odlok št. 026-94, ratifikacija Konvencije MOD št. 169. |
| --- | --- |

4.

Odlok št. 026-94, ratifikacija Konvencije MOD št. 169.

| 5. | Sporazum št. 003-2010, izvedbena uredba za zakon o lastninskih razmerjih. |
| --- | --- |

5.

Sporazum št. 003-2010, izvedbena uredba za zakon o lastninskih razmerjih.

| 6. | Zakonski odlok št. 170 o kmetijski reformi, spremenjen z odlokom št. 031-92 o posodobitvi in razvoju kmetijskega sektorja. |
| --- | --- |

6.

Zakonski odlok št. 170 o kmetijski reformi, spremenjen z odlokom št. 031-92 o posodobitvi in razvoju kmetijskega sektorja.

| 7. | Odlok št. 61-2013 o pooblastitvi ICF za odzivanje na vloge za listine o lastništvu za območja skupnosti in območja, ki si jih deli več skupnosti, ki jih predložijo organizacije domorodnih ljudstev in ljudstev afriškega porekla v Hondurasu. |
| --- | --- |

7.

Odlok št. 61-2013 o pooblastitvi ICF za odzivanje na vloge za listine o lastništvu za območja skupnosti in območja, ki si jih deli več skupnosti, ki jih predložijo organizacije domorodnih ljudstev in ljudstev afriškega porekla v Hondurasu.

| 8. | Sporazum ICF št. 031-2012 o postopku za izdajanje listin o lastništvu za zemljišča, ki so bila tradicionalno v lasti prednikov domorodnih ljudstev in ljudstev afriškega porekla, ki prebivajo v biosferi Río Plátano v Hondurasu. |
| --- | --- |

8.

Sporazum ICF št. 031-2012 o postopku za izdajanje listin o lastništvu za zemljišča, ki so bila tradicionalno v lasti prednikov domorodnih ljudstev in ljudstev afriškega porekla, ki prebivajo v biosferi Río Plátano v Hondurasu.

| 9. | Sporazum ICF št. 010-2015, navodila za uporabo tehničnih standardov za posebne načrte za kmetijsko-gozdarske sisteme (PESA), ki obsegajo manj kot 100 hektarov. |
| --- | --- |

9.

Sporazum ICF št. 010-2015, navodila za uporabo tehničnih standardov za posebne načrte za kmetijsko-gozdarske sisteme (PESA), ki obsegajo manj kot 100 hektarov.

| 10. | Sporazum št. 031-2010, splošna izvedbena uredba za zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah. |
| --- | --- |

10.

Sporazum št. 031-2010, splošna izvedbena uredba za zakon o gozdarstvu, zavarovanih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah.

| 11. | Navodila za uporabo sporazuma št. 045 A-2013 o zaračunavanju storitev, ki jih opravljajo podjetja za primarne in sekundarne gozdne proizvode ter skladišča lesa. |
| --- | --- |

11.

Navodila za uporabo sporazuma št. 045 A-2013 o zaračunavanju storitev, ki jih opravljajo podjetja za primarne in sekundarne gozdne proizvode ter skladišča lesa.

| 12. | Okrožnica ICF št. DE-ICF-001-2013, upravni priročnik za načrte za pridobivanje v borovih gozdovih. |
| --- | --- |

12.

Okrožnica ICF št. DE-ICF-001-2013, upravni priročnik za načrte za pridobivanje v borovih gozdovih.

| 13. | Odlok št. 073, zakon o obveznem članstvu v strokovnem organu. |
| --- | --- |

13.

Odlok št. 073, zakon o obveznem članstvu v strokovnem organu.

| 14. | Sporazum ICF št. 050-2012 o tehničnih standardih in smernicah za pripravo osnutka načrtov za gospodarjenje z gozdovi in delovnih načrtov za gozdove listavcev. |
| --- | --- |

14.

Sporazum ICF št. 050-2012 o tehničnih standardih in smernicah za pripravo osnutka načrtov za gospodarjenje z gozdovi in delovnih načrtov za gozdove listavcev.

| 15. | Sporazum ICF št. 030-2013, odobritev načrtov za reševanje. |
| --- | --- |

15.

Sporazum ICF št. 030-2013, odobritev načrtov za reševanje.

| 16. | Resolucija ICF št. DE-MP-071-2010, priročnik o pravilih za izdajanje potrdil za gozdne nasade. |
| --- | --- |

16.

Resolucija ICF št. DE-MP-071-2010, priročnik o pravilih za izdajanje potrdil za gozdne nasade.

| 17. | Resolucija ICF št. DE-MP-285-2010, smernice in standardi za boljše gospodarjenje z gozdovi. |
| --- | --- |

17.

Resolucija ICF št. DE-MP-285-2010, smernice in standardi za boljše gospodarjenje z gozdovi.

| 18. | Sporazum št. 189-2014, izvedbena uredba za sistem izdajanja računov in njene spremembe. |
| --- | --- |

18.

Sporazum št. 189-2014, izvedbena uredba za sistem izdajanja računov in njene spremembe.

| 19. | Sporazum št. 018-93, splošna izvedbena uredba za zakon o občinah. |
| --- | --- |

19.

Sporazum št. 018-93, splošna izvedbena uredba za zakon o občinah.

| 20. | Odlok št. 104-93, splošni zakon o okolju. |
| --- | --- |

20.

Odlok št. 104-93, splošni zakon o okolju.

| 21. | izvršilni sporazum št. 008-2015, izvedbena uredba za nacionalni sistem za presojo vplivov na okolje. |
| --- | --- |

21.

izvršilni sporazum št. 008-2015, izvedbena uredba za nacionalni sistem za presojo vplivov na okolje.

| 22. | Odlok št. 181-2007, spremembe splošnega zakona o okolju. |
| --- | --- |

22.

Odlok št. 181-2007, spremembe splošnega zakona o okolju.

| 23. | Odlok št. 134-90, zakon o občinah. |
| --- | --- |

23.

Odlok št. 134-90, zakon o občinah.

| 24. | Odlok št. 189-1959, delovni zakonik. |
| --- | --- |

24.

Odlok št. 189-1959, delovni zakonik.

| 25. | Odlok št. 178-2016, zakon o inšpektoratu za delo. |
| --- | --- |

25.

Odlok št. 178-2016, zakon o inšpektoratu za delo.

| 26. | Odlok št. 103, zakon o minimalni plači, potrjen 3. junija 1971, in njegove spremembe. |
| --- | --- |

26.

Odlok št. 103, zakon o minimalni plači, potrjen 3. junija 1971, in njegove spremembe.

| 27. | Sporazum št. 053-04, splošna izvedbena uredba o ukrepih za preprečevanje nezgod na delovnem mestu in poklicnih bolezni. |
| --- | --- |

27.

Sporazum št. 053-04, splošna izvedbena uredba o ukrepih za preprečevanje nezgod na delovnem mestu in poklicnih bolezni.

| 28. | Odlok št. 140-1959, zakon o socialni varnosti ter odlok št. 080-2001 z dne 1. junija 2001, ki vsebuje njegove spremembe. |
| --- | --- |

28.

Odlok št. 140-1959, zakon o socialni varnosti ter odlok št. 080-2001 z dne 1. junija 2001, ki vsebuje njegove spremembe.

| 29. | Resolucija št. 224-2008 (COMIECO-XLIX), izvedbena uredba za enotni carinski zakonik Srednje Amerike (RECAUCA). |
| --- | --- |

29.

Resolucija št. 224-2008 (COMIECO-XLIX), izvedbena uredba za enotni carinski zakonik Srednje Amerike (RECAUCA).

| 30. | sporazum SAG št. 936-13, poslovnik za izvajanje Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES). |
| --- | --- |

30.

sporazum SAG št. 936-13, poslovnik za izvajanje Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES).

| 31. | Zakonski odlok št. 102-1974, zakon o nacionalnem davčnem registru. |
| --- | --- |

31.

Zakonski odlok št. 102-1974, zakon o nacionalnem davčnem registru.

| 32. | Odlok št. 051-2003, zakon o pravični obdavčitvi. |
| --- | --- |

32.

Odlok št. 051-2003, zakon o pravični obdavčitvi.

| 33. | Odlok št. 25-1963, zakon o davku od dohodkov. |
| --- | --- |

33.

Odlok št. 25-1963, zakon o davku od dohodkov.

| 34. | Odlok št. 017-2010, zakon o povečanju prihodkov ter okrepitvi socialne pravičnosti in racionalizacije javnofinančnih odhodkov. |
| --- | --- |

34.

Odlok št. 017-2010, zakon o povečanju prihodkov ter okrepitvi socialne pravičnosti in racionalizacije javnofinančnih odhodkov.

---

PRILOGA III

POGOJI ZA SPROSTITEV LESNIH PROIZVODOV, KI SO IZVOŽENI IZ HONDURASA IN ZA KATERE JE BILO IZDANO DOVOLJENJE FLEGT, V PROSTI PROMET V UNIJI

OKVIR

Uredba Sveta (ES) št. 2173/2005 z dne 20. decembra 2005 o vzpostavitvi sheme izdajanja dovoljenj FLEGT za uvoz lesa v Evropsko skupnost (1) ter njena izvedbena uredba (2) urejata pogoje za vstop lesa in lesnih proizvodov iz Hondurasa, za katere je bilo izdano dovoljenje FLEGT, na trg Unije.

V teh uredbah je predvidena prilagoditev postopkov, določenih v njima, glede na nacionalne pogoje in zlasti možnost, da so pristojni organi, odgovorni za priznavanje dovoljenj FLEGT ob vstopu v Unijo, carinski organi ali drug upravni organ. Zato je preverjanje pri opisu postopka razdeljeno na dva koraka: (1) preglede dokumentacije dovoljenj in (2) fizične preglede za zagotovitev skladnosti dejanske pošiljke z FLEGT dovoljenjem.

Namen tega postopka je dopolniti preglede, ki jih opravi Honduras, ter preveriti, ali so dovoljenja FLEGT, predložena ob vstopu v Unijo, dejansko dovoljenja, ki jih je ustrezno izdal in registriral honduraški organ za izdajanje dovoljenj FLEGT, ter se nanašajo na pošiljke, ki so jih obravnavali honduraški organi. Pristojni organi lahko vprašanja v zvezi s sistemom za zagotavljanje zakonitosti in veljavnosti honduraških dovoljenj FLEGT naslovijo na skupni odbor za izvajanje Sporazuma v skladu s členi 9, 11, 19 in 24 tega sporazuma, pri čemer upoštevajo postopke za zahtevo po informacijah iz člena 3 te priloge, ki veljajo za pristojne organe.

ČLEN 1

Obdelava dovoljenj FLEGT

1.   Dovoljenje FLEGT se predloži pristojnim organom države članice, v kateri je pošiljka, za katero je bilo navedeno dovoljenje FLEGT izdano, prijavljena za sprostitev v prosti promet (3). To se lahko opravi elektronsko ali na drug hiter način.

2.   Pristojni organi iz odstavka 1 v skladu z veljavnimi nacionalnimi postopki obvestijo carinske organe takoj, ko je dovoljenje FLEGT priznano.

ČLEN 2

Pregledi veljavnosti dokumentacije dovoljenja FLEGT

1.   Dovoljenja FLEGT v papirni obliki so v skladu z vzorcem, opisanim v Prilogi IV. Dovoljenje FLEGT, ki ne izpolnjuje zahtev in specifikacij iz Priloge IV, je neveljavno.

2.   Dovoljenje FLEGT šteje za neveljavno, če je predloženo na datum po roku veljavnosti, navedenem v dovoljenju.

3.   Kakršen koli izbris ali sprememba v dovoljenju FLEGT se prizna samo, če je takšen izbris ali spremembo potrdil organ za izdajanje dovoljenj.

4.   Podaljšanje veljavnosti dovoljenja FLEGT se prizna samo, če je podaljšanje potrdil organ za izdajanje dovoljenj.

5.   Dvojnik ali nadomestno dovoljenje FLEGT se prizna samo, če ga je izdal in potrdil organ za izdajanje dovoljenj.

ČLEN 3

Zahteva za dodatne informacije

1.   V primeru dvoma o veljavnosti ali pristnosti dovoljenja FLEGT, dvojnika ali nadomestnega dovoljenja FLEGT lahko pristojni organi od organa za izdajanje dovoljenj zahtevajo dodatne informacije.

2.   Skupaj z zahtevkom se lahko predloži izvod zadevnega dovoljenja FLEGT, dvojnika ali nadomestnega dovoljenja FLEGT.

3.   Organ za izdajanje dovoljenj FLEGT po potrebi dovoljenje FLEGT prekliče in izda popravljen izvod, ki je overovljen z žigom „Duplicado“ (Dvojnik), ter ga pošlje pristojnemu organu.

ČLEN 4

Preverjanje ujemanja dovoljenja FLEGT s pošiljko

1.   Če je potrebno nadaljnje preverjanje pošiljke, preden lahko pristojni organi odločijo o priznanju dovoljenja FLEGT, se lahko opravijo pregledi za ugotovitev, ali se zadevna pošiljka ujema z informacijami iz dovoljenja FLEGT in evidencami o zadevnem dovoljenju, ki jih vodi organ za izdajanje dovoljenj.

2.   Če se količina ali teža lesnih proizvodov v pošiljki, predloženi za sprostitev v prosti promet, ne razlikujeta za več kot 10 % od količine ali teže, navedene v ustreznem dovoljenju FLEGT, se šteje, da pošiljka ustreza informacijam iz dovoljenja FLEGT, kar zadeva količino ali težo.

3.   Pristojni organ lahko v primeru dvoma o ujemanju pošiljke z dovoljenjem FLEGT organ za izdajanje dovoljenj zaprosi za dodatna pojasnila.

4.   Organ za izdajanje dovoljenj lahko pristojni organ pozove, naj pošlje izvod zadevnega dovoljenja FLEGT ali nadomestno dovoljenje FLEGT.

5.   Organ za izdajanje dovoljenj po potrebi dovoljenje FLEGT prekliče in izda popravljen izvod, ki je overovljen z žigom „Duplicado“ (Dvojnik), ter ga pošlje pristojnemu organu.

6.   Če pristojni organ ne prejme odgovora v 21 delovnih dneh od datuma zahteve za dodatna pojasnila, kot je določeno v členu 9 tega sporazuma, dovoljenja FLEGT ne prizna ter ukrepa v skladu z veljavno zakonodajo in postopki.

7.   Dovoljenje FLEGT se ne prizna, če je bilo po predložitvi dodatnih informacij v skladu s členom 3 te priloge ali po nadaljnjem preverjanju v skladu s tem členom ugotovljeno, da se dovoljenje FLEGT ne ujema s pošiljko.

ČLEN 5

Preverjanje pred prispetjem pošiljke

1.   Dovoljenje FLEGT se lahko predloži pred prispetjem pošiljke, za katero je bilo izdano.

2.   Dovoljenje FLEGT se prizna, če izpolnjuje vse zahteve iz Priloge IV in niso potrebna dodatna preverjanja v skladu s členi 2, 3 in 4 te priloge.

ČLEN 6

Razno

1.   Stroške, nastale med preverjanjem, nosi uvoznik, razen če veljavna zakonodaja in postopki zadevne države članice Unije ne določajo drugače.

2.   V primeru trajnih nesoglasij ali težav pri preverjanju dovoljenj FLEGT se lahko zadeva predloži v obravnavo skupnemu odboru za izvajanje Sporazuma.

ČLEN 7

Sprostitev v prosti promet

1.   V okencu 44 enotne upravne listine, ki se uporabi za carinsko deklaracijo za sprostitev v prosti promet, se navede številka dovoljenja za lesne proizvode, ki so predmet carinske deklaracije.

2.   Če se carinska deklaracija naredi elektronsko, se to navede v ustreznem okencu.

3.   Les in lesni proizvodi se sprostijo v prosti promet šele po koncu postopkov, opisanih v tej prilogi.

---

(1)  UL L 347, 30.12.2005, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 1024/2008 z dne 17. oktobra 2008 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 2173/2005 o vzpostavitvi sheme izdajanja dovoljenj FLEGT za uvoz lesa v Evropsko skupnost (UL L 277, 18.10.2008, str. 23).

2

(3)  Sprostitev v prosti promet je carinski postopek Unije. V skladu s členom 201(2) in (3) Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne9. oktobra 2013o carinskem zakoniku Unije sprostitev v prosti promet obsega: (a) pobiranje kakršnih koli zapadlih uvoznih dajatev; (b) po potrebi pobiranje drugih dajatev, kakor določajo veljavne zadevne določbe o pobiranju navedenih dajatev; (c) uporabo ukrepov trgovinske politike ter prepovedi in omejitev, kolikor niso bili uporabljeni že v zgodnejši fazi (v takem zadevnem primeru se preveri obstoj dovoljenja FLEGT), ter (d) izpolnitev drugih predpisanih formalnosti glede uvoza blaga. S sprostitvijo v prosti promet dobi neunijsko blago carinski status unijskega blaga.

3

Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne

o carinskem zakoniku Unije

---

PRILOGA IV

POSTOPEK ZA IZDAJANJE DOVOLJENJ FLEGT

ČLEN 1

Splošne zahteve za dovoljenja FLEGT

1.   Za vstop lesnih proizvodov iz Hondurasa, ki so navedeni v Prilogi I, v Unijo je potrebno dovoljenje FLEGT.

2.   Dovoljenje FLEGT, ki ga izda Instituto de Conservación y Desarrollo Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre (ICF), potrjuje, da so bili lesni proizvodi v pošiljki, namenjeni za izvoz v Unijo, zakonito proizvedeni in preverjeni v skladu z merili in postopki iz tega sporazuma.

3.   Dovoljenja FLEGT se izdajo v papirni ali elektronski obliki.

4.   Dovoljenje FLEGT se izda za vsako pošiljko posameznega izvoznika za prvo vstopno točko v Unijo.

5.   Dovoljenja FLEGT v papirni in elektronski obliki vsebujejo informacije iz Dodatka 1, ki jih je treba navesti v skladu z navodili iz Dodatka 2.

6.   Vložnik carinskemu organu pred carinjenjem predloži dovoljenje FLEGT za izvoz v Unijo ali dovoljenje H-Legal za izvoz v druge namembne kraje ter priloži druge potrebne dokumente. Postopki za izdajanje dovoljenja FLEGT ali dovoljenja H-Legal ter njegov odnos z enotno carinsko deklaracijo (DUA) bodo oblikovani v fazi priprave in organizacije tega sporazuma.

7.   Dovoljenje FLEGT je po poteku roka veljavnosti neveljavno.

8.   Če za pošiljke, ki obsegajo različne vrste lesnih proizvodov, ni mogoče navesti vseh informacij iz obrazca iz oddelka 1 Dodatka 1, se lahko dovoljenju FLEGT priloži dovoljena priloga, pri čemer se kvantitativne in kvalitativne informacije navedejo v obrazcu iz oddelka 2 Dodatka 1.

9.   Dovoljena priloga v skladu z odstavkom 8 vključuje informacije o opisu pošiljke, ki jih ni mogoče navesti v ustreznih okencih obrazca iz oddelka 1 Dodatka 1.

10.   Če se kvalitativne informacije navedejo v prilogi (na dodatnih straneh), ustrezna okenca v dovoljenju FLEGT ne vsebujejo informacij o pošiljki, ampak sklic na prilogo (dodatne strani).

11.   Zahteve in postopki za podaljšanje veljavnosti ter opredelitev preklica, nadomestitve in upravljanja dovoljenj FLEGT bodo določeni v fazi priprave in organizacije tega sporazuma. Postopki za izdajanje dovoljenj FLEGT bodo javno objavljeni.

12.   Honduraška vlada bo Uniji predložila overjen vzorec dovoljenja FLEGT, primerke žigov organa za izdajanje dovoljenj in podpise pooblaščenega osebja.

13.   Šteje se, da izvirnik in dvojnik dovoljenja FLEGT ter nadomestno dovoljenje FLEGT niso veljavni, in ne bodo priznani, če so bili načini za njihovo izdajanje, kot so določeni v tej prilogi, spremenjeni ali prilagojeni.

14.   Za vsa potrjena dovoljenja FLEGT se izvozniku izdajo izvirnik in vse vrste izvodov v skladu z ustreznimi določbami tega sporazuma.

ČLEN 2

Odgovornost organa za izdajanje dovoljenj FLEGT

1.   Organ za izdajanje dovoljenj v Hondurasu je ICF, nalogo izdajanja pa opravlja enota za izdajanje dovoljenj FLEGT. Enota ICF za preverjanje zakonitosti je odgovorna za preverjanje pravne skladnosti.

2.   Organ za izdajanje dovoljenj je odgovoren za izmenjavo informacij med Hondurasom in pristojnimi organi držav članic Unije ter drugimi honduraškimi organi, pristojnimi za vprašanja, povezana z dovoljenji FLEGT.

3.   Organ za izdajanje dovoljenj lahko na zahtevo izvoznika (samo enkrat) podaljša veljavnost za največ tri (3) mesece. Ob podaljšanju veljavnosti dovoljenja FLEGT vpiše in potrdi nov rok veljavnosti.

4.   Da bi organ za izdajanje dovoljenj zagotovil pristnost dovoljenj FLEGT ter preprečil izbrise ali spremembe, uporabi metodo, ki onemogoča nedovoljeno spreminjanje.

5.   Organ za izdajanje dovoljenj vzpostavi sisteme za vodenje papirnih in elektronskih evidenc dovoljenj, da se lahko odziva na vloge izvoznika, pri čemer upošteva njegovo zemljepisno lokacijo. Shema izdajanja dovoljenj FLEGT bo postopoma povezana s honduraškim sistemom enotne vstopne točke za zunanjo trgovino (Sistema de Ventanilla Única de Comercio Exterior de Honduras – VUCEH), kolikor bodo pogoji to omogočali.

6.   Vsekakor organ za izdajanje dovoljenj v primeru podaljšanja veljavnosti dovoljenja FLEGT ali preklica ali nadomestitve dovoljenja obvesti pristojni organ zadevne države članice Unije.

7.   Organ za izdajanje dovoljenj bo upravljal podatkovno zbirko za prejete vloge, izdana dovoljenja FLEGT in zavrnjene vloge.

ČLEN 3

Postopek za izdajanje dovoljenj FLEGT

1.   Pred izdajo dovoljenja FLEGT bo izveden postopek za zagotavljanje zakonitosti proizvodov v skladu s Prilogo V. Koraki za upravljanje dovoljenj FLEGT so opisani v nadaljevanju (glej sliko 1).

| (a) | Izvoznik za pridobitev dovoljenja FLEGT predloži:






  — | vlogo za izdajo dovoljenja FLEGT in |
| --- | --- | --- |

(a)

Izvoznik za pridobitev dovoljenja FLEGT predloži:

—

vlogo za izdajo dovoljenja FLEGT in

| — | račun o izvozu, ki ga je potrdila davčna služba (SAR). |
| --- | --- |

—

račun o izvozu, ki ga je potrdila davčna služba (SAR).

| (b) | Enota za izdajanje dovoljenj FLEGT po prejemu vloge:






  (i) | pri enoti za preverjanje zakonitosti preveri, ali zainteresirana stran (izvoznik) izpolnjuje vse ustrezne kazalnike v okviru opredelitve zakonitosti; |
| --- | --- | --- |

(b)

Enota za izdajanje dovoljenj FLEGT po prejemu vloge:

(i)

pri enoti za preverjanje zakonitosti preveri, ali zainteresirana stran (izvoznik) izpolnjuje vse ustrezne kazalnike v okviru opredelitve zakonitosti;

| (ii) | preveri, ali je v dobavni verigi za zadevno pošiljko izpolnjena zahteva za zakonitost. |
| --- | --- |

(ii)

preveri, ali je v dobavni verigi za zadevno pošiljko izpolnjena zahteva za zakonitost.

| (c) | Enota za preverjanje zakonitosti na podlagi zbranih informacij o skladnosti z vsemi veljavnimi kazalniki s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti ter izpolnjevanju zahtev za dobavno verigo presodi, ali so zahteve za zakonitost izpolnjene, ter enoti za izdajanje dovoljenj FLEGT predloži:






  (i) | če subjekt ne izpolnjuje zahtev za zakonitost, mnenje z obrazložitvijo razlogov za neizpolnjevanje, na podlagi katerega bo lahko enota za izdajanje dovoljenj FLEGT vložnika obvestila o zavrnitvi vloge; |
| --- | --- | --- |

(c)

Enota za preverjanje zakonitosti na podlagi zbranih informacij o skladnosti z vsemi veljavnimi kazalniki s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti ter izpolnjevanju zahtev za dobavno verigo presodi, ali so zahteve za zakonitost izpolnjene, ter enoti za izdajanje dovoljenj FLEGT predloži:

(i)

če subjekt ne izpolnjuje zahtev za zakonitost, mnenje z obrazložitvijo razlogov za neizpolnjevanje, na podlagi katerega bo lahko enota za izdajanje dovoljenj FLEGT vložnika obvestila o zavrnitvi vloge;

| (ii) | če subjekt izpolnjuje zahteve za zakonitost, odločitev o „neobstoju ugovora“, ki jo uporabi enota za izdajanje dovoljenj FLEGT. |
| --- | --- |

(ii)

če subjekt izpolnjuje zahteve za zakonitost, odločitev o „neobstoju ugovora“, ki jo uporabi enota za izdajanje dovoljenj FLEGT.

| (d) | Enota za izdajanje dovoljenj FLEGT izda ali zavrne dovoljenj FLEGT na podlagi vloge, spremnih listin in odločitve enote za preverjanje zakonitosti v zvezi s pravno skladnostjo. |
| --- | --- |

(d)

Enota za izdajanje dovoljenj FLEGT izda ali zavrne dovoljenj FLEGT na podlagi vloge, spremnih listin in odločitve enote za preverjanje zakonitosti v zvezi s pravno skladnostjo.

| (e) | Vse informacije v zvezi s podelitvijo dovoljenja FLEGT se vnesejo v posebno podatkovno zbirko. |
| --- | --- |

(e)

Vse informacije v zvezi s podelitvijo dovoljenja FLEGT se vnesejo v posebno podatkovno zbirko.

2.   Za vse lesne proizvode, navedene v Prilogi I, vključno z vzorci in predstavitvenimi proizvodi, se pri izvažanju na trg Unije uporablja shema izdajanja dovoljenj FLEGT.

ČLEN 4

Tehnične specifikacije za dovoljenja FLEGT v papirni obliki

1.   Dovoljenja FLEGT v papirni obliki ustrezajo obrazcu iz Dodatka 1.

2.   Papir je format A4. Papir poleg pečata vsebuje vodne znake, ki prikazujejo različne logotipe, vključno z državnim grbom ali simbolom Hondurasa.

3.   Dovoljenja FLEGT se izpolnijo s pisalnim strojem ali računalnikom. Po potrebi se lahko izpolnijo ročno.

4.   Organ za izdajanje dovoljenj uporablja kovinski žig, po možnosti iz jekla. Uporabi pa lahko tudi reliefni žig skupaj z luknjanimi črkami in številkami.

5.   Organ za izdajanje dovoljenj za zapis količine, navedene v številkah in črkah, uporabi metodo, ki onemogoča nedovoljeno spreminjanje ter vnos dodatnih številk ali sklicev.

6.   Na obrazcu za dovoljenje FLEGT ni izbrisov ali sprememb, razen če so overovljeni z žigom in podpisom organa za izdajanje dovoljenj.

7.   Dovoljenje FLEGT se izpolni in natisne v španščini.

ČLEN 5

Oblika za izdajanje dovoljenj FLEGT

1.   Dovoljenja FLEGT se lahko izdajo z računalniškim sistemom v okviru honduraškega sistema za zagotavljanje zakonitosti za lesne proizvode (LAS).

2.   Za države članice Unije, ki niso povezane z računalniškim sistemom, se da na voljo dovoljenje FLEGT v papirni obliki.

ČLEN 6

Izvodi dovoljenja FLEGT

1.   Dovoljenje FLEGT sestavljajo izvirni dokument in pet izvodov.

2.   Izvirnik se izroči imetniku dovoljenja FLEGT.

3.   Izvodi, ki so oštevilčeni, so:

| (a) | izvod 1: zadrži organ za izdajanje dovoljenj FLEGT zaradi prihodnjega preverjanja; |
| --- | --- |

(a)

izvod 1: zadrži organ za izdajanje dovoljenj FLEGT zaradi prihodnjega preverjanja;

| (b) | izvod 2: se priloži pošiljki. Izroči se imetniku dovoljenja FLEGT, ki ga skupaj s pošiljko pošlje kupcu proizvoda, da se predloži carinskemu organu države članice, v katero pošiljka, za katero je bilo izdano dovoljenje, prispe za sprostitev v prosti promet; |
| --- | --- |

(b)

izvod 2: se priloži pošiljki. Izroči se imetniku dovoljenja FLEGT, ki ga skupaj s pošiljko pošlje kupcu proizvoda, da se predloži carinskemu organu države članice, v katero pošiljka, za katero je bilo izdano dovoljenje, prispe za sprostitev v prosti promet;

| (c) | izvod 3: izroči se imetniku dovoljenja FLEGT, ki ga pošlje kupcu, da se predloži ustreznim organom, pristojnim za dovoljenja FLEGT v državi članici, v katero pošiljka, za katero je bilo izdano dovoljenje, prispe za sprostitev v prosti promet; |
| --- | --- |

(c)

izvod 3: izroči se imetniku dovoljenja FLEGT, ki ga pošlje kupcu, da se predloži ustreznim organom, pristojnim za dovoljenja FLEGT v državi članici, v katero pošiljka, za katero je bilo izdano dovoljenje, prispe za sprostitev v prosti promet;

| (d) | izvod 4: se izroči honduraškim carinskim organom zaradi nadzora nad izvozom; |
| --- | --- |

(d)

izvod 4: se izroči honduraškim carinskim organom zaradi nadzora nad izvozom;

| (e) | izvod 5: je namenjen za evidenco imetnika dovoljenja FLEGT. |
| --- | --- |

(e)

izvod 5: je namenjen za evidenco imetnika dovoljenja FLEGT.

ČLEN 7

Veljavnost, preklic in nadomestitev dovoljenja FLEGT

1.   Veljavnost in podaljšanje veljavnosti dovoljenja FLEGT

Dovoljenja FLEGT začnejo veljati na dan izdaje in so veljavna šest (6) mesecev od datuma izdaje. Datum poteka veljavnosti je naveden na dovoljenju.

2.   Preklic dovoljenja FLEGT

| 2.1. | Dovoljenje FLEGT preneha veljati in bi ga bilo treba vrniti organu za izdajanje dovoljenj, če so bili lesni proizvodi, za katere je bilo zadevno dovoljenje izdano, med prevozom izgubljeni ali uničeni pred prispetjem v Unijo. |
| --- | --- |

2.1.

Dovoljenje FLEGT preneha veljati in bi ga bilo treba vrniti organu za izdajanje dovoljenj, če so bili lesni proizvodi, za katere je bilo zadevno dovoljenje izdano, med prevozom izgubljeni ali uničeni pred prispetjem v Unijo.

| 2.2. | Dovoljenje FLEGT se prekliče v naslednjih okoliščinah:






  (a) | za vsako kršitev s strani izvoznika, ki se nanaša na pošiljko in ugotovi po izdaji dovoljenja FLEGT; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Dovoljenje FLEGT se prekliče v naslednjih okoliščinah:

(a)

za vsako kršitev s strani izvoznika, ki se nanaša na pošiljko in ugotovi po izdaji dovoljenja FLEGT;

| (b) | ko izvoza ni bilo, upravičenec pa ni zaprosil za podaljšanje. |
| --- | --- |

(b)

ko izvoza ni bilo, upravičenec pa ni zaprosil za podaljšanje.

| 2.3. | Izvoznik lahko tudi prostovoljno vrne dovoljenje, če se odloči, da ga ne bo uporabil. |
| --- | --- |

2.3.

Izvoznik lahko tudi prostovoljno vrne dovoljenje, če se odloči, da ga ne bo uporabil.

3.   Nadomestitev dovoljenja FLEGT

| 3.1. | V primeru izgube, kraje ali uničenja izvirnika in/ali izvodov dovoljenja za pristojne organe Unije lahko imetnik dovoljenja FLEGT ali njegov pooblaščeni zastopnik pri organu za izdajanje dovoljenj zaprosi za nadomestitev, pri čemer predloži dokaz o izgubi, kraji ali uničenju izvirnika in/ali izvodov. |
| --- | --- |

3.1.

V primeru izgube, kraje ali uničenja izvirnika in/ali izvodov dovoljenja za pristojne organe Unije lahko imetnik dovoljenja FLEGT ali njegov pooblaščeni zastopnik pri organu za izdajanje dovoljenj zaprosi za nadomestitev, pri čemer predloži dokaz o izgubi, kraji ali uničenju izvirnika in/ali izvodov.

| 3.2. | Organ za izdajanje dovoljenj bo po prejemu in preučitvi zahteve imetnika dovoljenja izdal nadomestno dovoljenje FLEGT. |
| --- | --- |

3.2.

Organ za izdajanje dovoljenj bo po prejemu in preučitvi zahteve imetnika dovoljenja izdal nadomestno dovoljenje FLEGT.

| 3.3. | Honduraška vlada bo Uniji predložila overjen vzorec dovoljenja FLEGT, primerke žigov organa za izdajanje dovoljenj in podpise pooblaščenega osebja. |
| --- | --- |

3.3.

Honduraška vlada bo Uniji predložila overjen vzorec dovoljenja FLEGT, primerke žigov organa za izdajanje dovoljenj in podpise pooblaščenega osebja.

| 3.4. | Nadomestno FLEGT dovoljenje vsebuje informacije in navedbe iz izvirnika dovoljenja FLEGT, vključno s številko dovoljenja. Na nadomestnem dovoljenju FLEGT je zaznamek „ licencia de sustitución “ (nadomestno dovoljenje). |
| --- | --- |

3.4.

Nadomestno FLEGT dovoljenje vsebuje informacije in navedbe iz izvirnika dovoljenja FLEGT, vključno s številko dovoljenja. Na nadomestnem dovoljenju FLEGT je zaznamek „ licencia de sustitución “ (nadomestno dovoljenje).

| 3.5. | V primeru najdbe izgubljenega ali ukradenega dovoljenja FLEGT se to ne sme uporabiti, ampak ga je treba vrniti organu za izdajanje dovoljenj. |
| --- | --- |

3.5.

V primeru najdbe izgubljenega ali ukradenega dovoljenja FLEGT se to ne sme uporabiti, ampak ga je treba vrniti organu za izdajanje dovoljenj.

ČLEN 8

Upravljanje kršitev, povezanih z izdajanjem dovoljenj FLEGT

V primeru kakršne koli kršitve ali goljufivih informacij v zvezi z lesnimi proizvodi, ponarejanja ali spreminjanja informacij v dovoljenju FLEGT ali kršitve predpisov v zvezi s shemo izdajanja dovoljenj FLEGT se v skladu s honduraško zakonodajo sprejmejo upravni ali pravni ukrepi, ki ustrezajo stopnji kršitve.

ČLEN 9

Dvomi o veljavnosti in pristnosti dovoljenja FLEGT

1.   V primeru dvoma o veljavnosti ali pristnosti dovoljenja FLEGT, izvoda ali nadomestnega dovoljenja lahko pristojni organ preveri v sistemu ali zahteva dodatne informacije od organa za izdajanje dovoljenj FLEGT. Za zagotavljanje informacij o veljavnosti ali pristnosti dovoljenja je pristojen in pooblaščen samo organ za izdajanje dovoljenj FLEGT.

2.   Če se organu za izdajanje dovoljenj zdi potrebno, lahko pristojne organe pozove, naj mu pošljejo izvod zadevnega dovoljenja FLEGT ali nadomestno dovoljenje.

3.   Če se organu za izdajanje dovoljenj zdi potrebno, dovoljenje prekliče in izda popravljen izvod, ki je overovljen z žigom „Duplicado“ (Dvojnik), ter ga pošlje pristojnemu organu.

4.   V primeru potrditve veljavnosti dovoljenja FLEGT organ za izdajanje dovoljenj o tem nemudoma elektronsko obvesti pristojni organ. Organ za izdajanje dovoljenj FLEGT ustrezno overi vrnjene izvode.

5.   Če zadevno dovoljenje FLEGT ni veljavno, organ za izdajanje dovoljenj o tem obvesti pristojni organ, po možnosti elektronsko.

6.   V primeru dvoma o pristnosti in veljavnosti dovoljenja FLEGT mora organ za izdajanje dovoljenj odgovoriti na vprašanja pristojnih organov in drugih honduraških organov ter na zahtevo zagotoviti dodatne informacije in pojasnila.

---

Dodatek 1

1.

Image 3

2.

Na dovoljenje FLEGT se nanašajo naslednje informacije:

| Št. vnosa | Trgovsko ime lesa ali lesnih proizvodov | Oznaka HS | Splošno in znanstveno ime | Država pridobivanja | Oznaka ISO države pridobivanja | Količina (m3) | Teža (kg) | Število enot |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | | | | | | |
| 2 | | | | | | | | |
| 3 | | | | | | | | |
| 4 | | | | | | | | |
| 5 | | | | | | | | |
| 6 | | | | | | | | |
| 7 | | | | | | | | |
| 8 | | | | | | | | |
| 9 | | | | | | | | |
| 10 | | | | | | | | |
| |
| Kraj izdaje | Datum (dan/mesec/leto) | Podpis in žig organa za izdajanje dovoljenj FLEGT | | | |

Št. vnosa

Trgovsko ime lesa ali lesnih proizvodov

Oznaka HS

Splošno in znanstveno ime

Država pridobivanja

Oznaka ISO države pridobivanja

Količina (m3)

Teža (kg)

Število enot

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

Kraj izdaje

Datum (dan/mesec/leto)

Podpis in žig organa za izdajanje dovoljenj FLEGT

---

Dodatek 2

NAVODILA ZA IZPOLNITEV OBRAZCA

Splošno

| — | Izpolnite z velikimi tiskanimi črkami |
| --- | --- |

—

Izpolnite z velikimi tiskanimi črkami

| — | Oznake ISO za države ustrezajo mednarodni standardni dvočrkovni oznaki države.







  Okence 1 | Organ za izdajanje dovoljenj FLEGT | Navedite naziv in naslov organa za izdajanje dovoljenj FLEGT. |
| --- | --- | --- | --- |
| Okence 2 | Uvoznik | Ime in naslov uvoznika. |
| Okence 3 | Številka dovoljenja FLEGT | Navedite številko izdaje. |
| Okence 4 | Datum poteka veljavnosti | Obdobje veljavnosti dovoljenja FLEGT. |
| Okence 5 | Država izvoznica | Država partnerica, iz katere so bili lesni proizvodi izvoženi v Unijo. |
| Okence 6 | Oznaka ISO | Navedite dvomestno oznako države partnerice iz okenca 5. |
| Okence 7 | Prevozno sredstvo | Navedite sredstvo prevoza do kraja izvoza. |
| Okence 8 | Imetnik dovoljenja FLEGT | Navedite ime in naslov izvoznika. |
| Okence 9 | Trgovsko ime lesa ali lesnih proizvodov | Navedite trgovsko ime lesnih proizvodov. |
| Okence 10 | Oznake HS | Navedite štiri- ali šestštevilsko oznako izdelka, določeno v skladu s harmoniziranim sistemom poimenovanj in šifrskih oznak blaga. |
| Okence 11 | Splošno in znanstveno ime | Navedite splošno in znanstvo ime kategorij lesa, uporabljenih v proizvodu. Če je v proizvodu uporabljenih več kategorij, jih navedite v ločenih vrsticah. Ta podatek lahko izpustite pri sestavljenih proizvodih ali sestavnih delih, ki vsebujejo več neopredeljivih kategorij (npr. iverne plošče). |
| Okence 12 | Država pridobivanja | Navedite države, v katerih so bile posekane kategorije lesa iz okenca 10. Če je v proizvodu uporabljenih več kategorij, navedite vse vire uporabljenega lesa.
  Ta podatek lahko izpustite pri sestavljenih proizvodih ali sestavnih delih, ki vsebujejo več neopredeljivih kategorij (npr. iverne plošče). |
| Okence 13 | Oznake ISO | Navedite oznako ISO za države iz okenca 12.
  Ta podatek lahko izpustite pri sestavljenih proizvodih ali sestavnih delih, ki vsebujejo več neopredeljivih kategorij (npr. iverne plošče). |
| Okence 14 | Količina (m3) | Navedite celotno količino v kubičnih metrih. Ta podatek lahko izpustite, razen če so bile izpuščene informacije iz okenca 15. |
| Okence 15 | Neto teža (kg) | Navedite skupno težo v kilogramih, in sicer neto maso lesnih proizvodov brez izvirne embalaže ali kakršnega koli pakiranja, razen nosilcev, distančnikov, nalepk itd. Ta podatek lahko izpustite, razen če so bile izpuščene informacije iz okenca 14. |
| Okence 16 | Število enot | Navedite število enot, če se tako najbolje opredeli količina proizvoda. Ta podatek lahko izpustite. |
| Okence 17 | Razpoznavni znaki | Po potrebi navedite morebitne razpoznavne znake, npr. serijsko številko, številko nakladnice. Ta podatek lahko izpustite. |
| Okence 18 | Podpis in žig organa za izdajanje dovoljenj FLEGT | Okence je treba opremiti s podpisom pooblaščenega uradnika in uradnim žigom organa za izdajanje dovoljenj FLEGT. Navesti je treba tudi kraj in datum. |

—

Oznake ISO za države ustrezajo mednarodni standardni dvočrkovni oznaki države.

Okence 1

Organ za izdajanje dovoljenj FLEGT

Navedite naziv in naslov organa za izdajanje dovoljenj FLEGT.

Okence 2

Uvoznik

Ime in naslov uvoznika.

Okence 3

Številka dovoljenja FLEGT

Navedite številko izdaje.

Okence 4

Datum poteka veljavnosti

Obdobje veljavnosti dovoljenja FLEGT.

Okence 5

Država izvoznica

Država partnerica, iz katere so bili lesni proizvodi izvoženi v Unijo.

Okence 6

Oznaka ISO

Navedite dvomestno oznako države partnerice iz okenca 5.

Okence 7

Prevozno sredstvo

Navedite sredstvo prevoza do kraja izvoza.

Okence 8

Imetnik dovoljenja FLEGT

Navedite ime in naslov izvoznika.

Okence 9

Trgovsko ime lesa ali lesnih proizvodov

Navedite trgovsko ime lesnih proizvodov.

Okence 10

Oznake HS

Navedite štiri- ali šestštevilsko oznako izdelka, določeno v skladu s harmoniziranim sistemom poimenovanj in šifrskih oznak blaga.

Okence 11

Splošno in znanstveno ime

Navedite splošno in znanstvo ime kategorij lesa, uporabljenih v proizvodu. Če je v proizvodu uporabljenih več kategorij, jih navedite v ločenih vrsticah. Ta podatek lahko izpustite pri sestavljenih proizvodih ali sestavnih delih, ki vsebujejo več neopredeljivih kategorij (npr. iverne plošče).

Okence 12

Država pridobivanja

Navedite države, v katerih so bile posekane kategorije lesa iz okenca 10. Če je v proizvodu uporabljenih več kategorij, navedite vse vire uporabljenega lesa.

Ta podatek lahko izpustite pri sestavljenih proizvodih ali sestavnih delih, ki vsebujejo več neopredeljivih kategorij (npr. iverne plošče).

Okence 13

Oznake ISO

Navedite oznako ISO za države iz okenca 12.

Ta podatek lahko izpustite pri sestavljenih proizvodih ali sestavnih delih, ki vsebujejo več neopredeljivih kategorij (npr. iverne plošče).

Okence 14

Količina (m3)

Navedite celotno količino v kubičnih metrih. Ta podatek lahko izpustite, razen če so bile izpuščene informacije iz okenca 15.

Okence 15

Neto teža (kg)

Navedite skupno težo v kilogramih, in sicer neto maso lesnih proizvodov brez izvirne embalaže ali kakršnega koli pakiranja, razen nosilcev, distančnikov, nalepk itd. Ta podatek lahko izpustite, razen če so bile izpuščene informacije iz okenca 14.

Okence 16

Število enot

Navedite število enot, če se tako najbolje opredeli količina proizvoda. Ta podatek lahko izpustite.

Okence 17

Razpoznavni znaki

Po potrebi navedite morebitne razpoznavne znake, npr. serijsko številko, številko nakladnice. Ta podatek lahko izpustite.

Okence 18

Podpis in žig organa za izdajanje dovoljenj FLEGT

Okence je treba opremiti s podpisom pooblaščenega uradnika in uradnim žigom organa za izdajanje dovoljenj FLEGT. Navesti je treba tudi kraj in datum.

---

PRILOGA V

HONDURAŠKI SISTEM ZA ZAGOTAVLJANJE ZAKONITOSTI ZA LESNE PROIZVODE (LAS)

Kazalo

| 1. | UVOD |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Splošno ozadje |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Cilj honduraškega sistema za zagotavljanje zakonitosti za lesne proizvode (LAS) |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Nova orodja in elementi za izboljšanje upravljanja gozdarstva |
| --- | --- |

1.3.

| 2. | HONDURAŠKI PRAVNI OKVIR, KI SE UPORABLJA ZA LAS |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Mednarodne konvencije in pogodbe |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Regionalne konvencije in pogodbe |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Nacionalna zakonodaja o trajnostnem gospodarjenju z naravnimi viri |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Nacionalna zakonodaja o trgu dela |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Nacionalna zakonodaja o plačilu državnih in občinskih davkov za izvoz lesnih proizvodov |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Nacionalna zakonodaja o upravnih postopkih, mehanizmih za preglednost in udeležbi javnosti |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Nacionalna zakonodaja, ki jo uporabljajo sodni uradniki |
| --- | --- |

2.7.

| 3. | ELEMENTI LAS |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Opredelitev zakonitosti |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Preverjanje skladnosti z opredelitvijo zakonitosti |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Nadzor nad dobavno verigo |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Postopek izdajanja dovoljenj FLEGT in H-Legal |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Neodvisni nadzor |
| --- | --- |

3.5.

| 4. | INSTITUCIONALNI OKVIR IN VLOGA AKTERJEV, VKLJUČENIH V IZVAJANJE LAS |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Akterji, vključeni v izvajanje LAS |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Državne institucije |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Nacionalni inštitut za ohranjanje in razvoj gozdov, zavarovana območja ter prostoživeče živali in rastline (ICF) |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Davčna služba (SAR) |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Občine |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Inštitut za zemljišča (IP) |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Ministrstvo za zaposlovanje in socialno varnost (STSS) |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | Honduraški inštitut za socialno varnost (IHSS) |
| --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.7. | Ministrstvo za energijo, naravne vire, okolje in rudnike (MiAmbiente) |
| --- | --- |

4.2.7.

| 4.2.8. | Nacionalni inštitut za kmetijstvo (INA) |
| --- | --- |

4.2.8.

| 4.2.9. | Ministrstvo za kmetijstvo in živino (SAG) |
| --- | --- |

4.2.9.

| 4.2.10. | Poddirektorat za carinske prihodke (DARA) |
| --- | --- |

4.2.10.

| 4.2.11. | Posredno vključene državne institucije |
| --- | --- |

4.2.11.

| 4.3. | Zasebni gozdarski sektor |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Organizacije civilne družbe |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | Lokalne organizacije |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Nevladne razvojne organizacije |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.5. | Domorodna ljudstva in ljudstva afriškega porekla v Hondurasu (PIAH) |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Krepitev zmogljivosti |
| --- | --- |

4.6.

| 5. | OBSEG/PODROČJE UPORABE LAS |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | Lesni proizvodi, vključeni v LAS |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Trgi, zajeti z LAS |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Viri lesa, zajeti z LAS |
| --- | --- |

5.3.

| 5.3.1. | Les, pridobljen v Hondurasu |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Uvožen les |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | Les, ki ni zajet s tem sporazumom |
| --- | --- |

5.3.3.

| 5.4. | Obseg subjektov, vključenih v LAS |
| --- | --- |

5.4.

| 6. | PREVERJANJE SKLADNOSTI Z OPREDELITVIJO ZAKONITOSTI |
| --- | --- |

6.

| 6.1 | Načela preverjanja zakonitosti |
| --- | --- |

6.1

| 6.1.1. | Institucije, vključene v preverjanje zakonitosti |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Postopki preverjanja na podlagi kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | Hramba sredstev za preverjanje zakonitosti |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.4. | Informacijski sistemi in funkcije preverjanja |
| --- | --- |

6.1.4.

| 6.1.5. | Načelo obvladovanja tveganja |
| --- | --- |

6.1.5.

| 6.1.6. | Pregled zakonitosti, po katerem se izda potrdilo o pravni skladnosti |
| --- | --- |

6.1.6.

| 6.2. | Obveznost subjektov v zvezi s preverjanjem zakonitosti |
| --- | --- |

6.2.

| 7. | PREVERJANJE DOBAVNE VERIGE LESA IN LESNIH PROIZVODOV |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | Načela preverjanja dobavne verige |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Opredelitev lesnih proizvodov |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Informacije o dobavni verigi, ki jih zagotovijo subjekti |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Preverjanje uvoženih lesnih proizvodov |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Preverjanje lesnih proizvodov v tranzitu |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Preverjanje zaplenjenih lesnih proizvodov |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | Preverjanje lesnih proizvodov, pridobljenih z zemljišč, katerih raba je bila spremenjena |
| --- | --- |

7.7.

| 8. | PRIZNAVANJE ZASEBNEGA POTRJEVANJA |
| --- | --- |

8.

| 9. | OBRAVNAVANJE PRIMEROV NESKLADNOSTI Z LAS |
| --- | --- |

9.

| 10. | MEHANIZMI ZA OBRAVNAVANJE PRITOŽB |
| --- | --- |

10.

| 10.1. | Uvod |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Cilji |
| --- | --- |

10.2.

| 10.3. | Vrste mehanizmov za obravnavanje pritožb |
| --- | --- |

10.3.

| 10.4. | Vzpostavitev mehanizmov za obravnavanje pritožb in določitev vodilnih načel |
| --- | --- |

10.4.

| 11. | MEHANIZMI ZA POSVETOVANJE, SODELOVANJE IN USKLAJEVANJE V ZVEZI Z IZVAJANJEM LAS |
| --- | --- |

11.

| 11.1. | Skupni odbor za izvajanje Sporazuma |
| --- | --- |

11.1.

| 11.2. | Tehnični odbor |
| --- | --- |

11.2.

| 11.3. | Medinstitucionalni sekretariat za izvajanje prostovoljnega sporazuma o partnerstvu FLEGT |
| --- | --- |

11.3.

| 11.4. | Nacionalna strategija za nadzor nad nezakonito sečnjo in prevozom gozdnih proizvodov (ENCTI) in njene povezave s tem sporazumom |
| --- | --- |

11.4.

| 12. | SPODBUJEVALNI, PROMOCIJSKI, ZAŠČITNI IN BLAŽITVENI UKREPI, NAMENJENI VKLJUČEVANJU RAZLIČNIH AKTERJEV IZ SEKTORJA V IZVAJANJE LAS |
| --- | --- |

12.

| Dodatek 1: | Členi v dobavni verigi (borov gozd) |
| --- | --- |

Dodatek 1:

| Dodatek 2: | Členi v dobavni verigi (gozd listavcev) |
| --- | --- |

Dodatek 2:

1.   UVOD

1.1.   Splošno ozadje

Latinska Amerika ima najvišjo stopnjo krčenja gozdov na svetu, Honduras pa eno od najvišjih letnih stopenj krčenja gozdov v regiji. Razlogov za krčenje in degradacijo gozdov je veliko, med glavnimi pa so širjenje ekstenzivne govedoreje in monokultur (kot je oljna palma), nezakonita sečnja v obliki goloseka, gozdni požari in netrajnostno pridobivanje.

Posledice in negativni vplivi, razvidni iz uničenja in slabšanja stanja gozdov zaradi nezakonite sečnje, ter spreminjanje deževnega gozda v kmetijske površine povzročajo zmanjšanje biotske raznovrstnosti ter omejitev ali izgubo naravne odpornosti gozdnih ekosistemov. Poleg tega zaradi neplačevanja pristojbin in davčnih utaj nastaja finančna izguba.

1.2.   Cilj honduraškega sistema za zagotavljanje zakonitosti za lesne proizvode (LAS)

Cilj LAS je izboljšati upravljanje v državnem gozdarskem sektorju in zagotoviti strogo pravno skladnost vseh subjektov v gozdni dobavni verigi.

Ta cilj zajema podeljevanje pravic do uporabe gozdov, pridobivanje surovin, prevoz lesa, primarno obdelavo, sekundarno obdelavo ter trgovanje z lesnimi proizvodi na domačem in mednarodnih trgih, temelji pa na uporabi in izvrševanju veljavne zakonodaje ter izboljšanju obstoječih sistemov državnega nadzora.

1.3.   Nova orodja in elementi za izboljšanje upravljanja gozdarstva

Izdajanje dovoljenj za zakoniti les v okviru FLEGT je sicer ključni cilj postopka pogajanj in izvajanja prostovoljnega sporazuma o partnerstvu, vendar ni edini pričakovani rezultat. Za izdajanje teh dovoljenj ter izpolnitev pričakovanj Hondurasa in EU v zvezi z izboljšanjem upravljanja gozdov in spodbujanjem trgovine z zakonitim lesom je treba razviti nova orodja za okrepitev preverjanja zakonitosti. Zato so v sporazumu predlagani številni novi in inovativni elementi, ki naj bi pozitivno vplivali na upravljanje gozdarskega sektorja. Ta nabor elementov, ki so že bili uvedeni ali jih je še treba razviti, sestavljajo honduraški sistem za zagotavljanje zakonitosti za lesne proizvode (LAS). Ti elementi na organizacijski in institucionalni ravni vključujejo zlasti naslednje.

Opredelitev zakonitega lesa

| (a) | Določitev pravnih zahtev, vključenih v kontrolne sezname za preverjanje zakonitosti, za vse vire lesa, iz katerih se oskrbuje domači trg, in izvoz v vse namembne kraje, vključno z uvoženim lesom. |
| --- | --- |

(a)

Določitev pravnih zahtev, vključenih v kontrolne sezname za preverjanje zakonitosti, za vse vire lesa, iz katerih se oskrbuje domači trg, in izvoz v vse namembne kraje, vključno z uvoženim lesom.

Nadzor nad dobavno verigo

| (b) | Mejnik pri izvajanju tega sporazuma: razvoj in izvajanje informacijskega sistema za sledljivost lesa (SIRMA): izboljšano pregledovanje in kontrole količin lesa vzdolž dobavne verige zaradi povezave z drugimi informacijskimi sistemi (notranjim sistemom ICG in vzpostavljenimi sistemi drugih institucij) ter izmenjave informacij z drugimi državami (srednjeročno). |
| --- | --- |

(b)

Mejnik pri izvajanju tega sporazuma: razvoj in izvajanje informacijskega sistema za sledljivost lesa (SIRMA): izboljšano pregledovanje in kontrole količin lesa vzdolž dobavne verige zaradi povezave z drugimi informacijskimi sistemi (notranjim sistemom ICG in vzpostavljenimi sistemi drugih institucij) ter izmenjave informacij z drugimi državami (srednjeročno).

| (c) | Izmenjava informacij in sklicevanje med sistemom SIRMA in avtomatiziranim sistemom Hondurasa za carinske prihodke (SARAH) (srednjeročno). |
| --- | --- |

(c)

Izmenjava informacij in sklicevanje med sistemom SIRMA in avtomatiziranim sistemom Hondurasa za carinske prihodke (SARAH) (srednjeročno).

| (d) | Mejnik pri izvajanju tega sporazuma: uvedba potrebne skrbnosti za vse subjekte. V pravni okvir se vključi obveznost, s katero se čim bolj zmanjša tveganje neskladnosti subjekta, in sicer ne glede na to, ali je proizvod pridobljen lokalno ali iz tujine (srednjeročno). |
| --- | --- |

(d)

Mejnik pri izvajanju tega sporazuma: uvedba potrebne skrbnosti za vse subjekte. V pravni okvir se vključi obveznost, s katero se čim bolj zmanjša tveganje neskladnosti subjekta, in sicer ne glede na to, ali je proizvod pridobljen lokalno ali iz tujine (srednjeročno).

Postopki preverjanja

| (e) | Strožja uporaba celotne zakonodaje, vključene v kontrolne sezname za preverjanje zakonitosti (dolgoročno). |
| --- | --- |

(e)

Strožja uporaba celotne zakonodaje, vključene v kontrolne sezname za preverjanje zakonitosti (dolgoročno).

| (f) | Okrepitev nadzora nad pridobivanjem na gozdnih območjih, za katera se uporabljajo načrti za reševanje in obnovo, zlasti kadar so za spremljanje vzdolž dobavne verige potrebna večja prizadevanja (dolgoročno). |
| --- | --- |

(f)

Okrepitev nadzora nad pridobivanjem na gozdnih območjih, za katera se uporabljajo načrti za reševanje in obnovo, zlasti kadar so za spremljanje vzdolž dobavne verige potrebna večja prizadevanja (dolgoročno).

| (g) | Uskladitev nacionalnega informacijskega sistema za gozdarstvo (SNIF), da bi se vzpostavila učinkovita in ustrezna povezava z drugimi povezanimi institucijami, uporabnikom pa zagotovil dostop do informacij, ki so zanje zanimive (srednjeročno). |
| --- | --- |

(g)

Uskladitev nacionalnega informacijskega sistema za gozdarstvo (SNIF), da bi se vzpostavila učinkovita in ustrezna povezava z drugimi povezanimi institucijami, uporabnikom pa zagotovil dostop do informacij, ki so zanje zanimive (srednjeročno).

| (h) | Mejnik pri izvajanju tega sporazuma: izdelava in upravljanje podatkovne zbirke o stopnji neskladnosti subjektov z zahtevami LAS (srednjeročno). |
| --- | --- |

(h)

Mejnik pri izvajanju tega sporazuma: izdelava in upravljanje podatkovne zbirke o stopnji neskladnosti subjektov z zahtevami LAS (srednjeročno).

| (i) | Mejnik pri izvajanju tega sporazuma: izvajanje pregleda zakonitosti na podlagi tveganja kot sredstva za preverjanje, ali vsi subjekti izpolnjujejo kazalnike in zahteve LAS (srednjeročno). |
| --- | --- |

(i)

Mejnik pri izvajanju tega sporazuma: izvajanje pregleda zakonitosti na podlagi tveganja kot sredstva za preverjanje, ali vsi subjekti izpolnjujejo kazalnike in zahteve LAS (srednjeročno).

| (j) | Mejnik pri izvajanju tega sporazuma: oblikovanje potrdila o pravni skladnosti, ki se izda na podlagi pregleda zakonitosti in dokazuje skladnost z zahtevami LAS (srednjeročno). |
| --- | --- |

(j)

Mejnik pri izvajanju tega sporazuma: oblikovanje potrdila o pravni skladnosti, ki se izda na podlagi pregleda zakonitosti in dokazuje skladnost z zahtevami LAS (srednjeročno).

| (k) | Priznanje zasebnega prostovoljnega potrjevanja, če je enakovredno kontrolnim seznamom za preverjanje zakonitosti. Ob upoštevanju postopkov iz oddelka 8 se lahko potrdila v zvezi z zakonitostjo, gospodarjenjem z gozdovi in/ali nadzorno verigo, ki jih izdajo akreditirani organi za potrjevanje, priznajo kot dokaz delne ali popolne skladnosti s kazalniki zakonitosti, da bi se preprečilo podvajanje dela in poenostavilo to preverjanje (srednjeročno). |
| --- | --- |

(k)

Priznanje zasebnega prostovoljnega potrjevanja, če je enakovredno kontrolnim seznamom za preverjanje zakonitosti. Ob upoštevanju postopkov iz oddelka 8 se lahko potrdila v zvezi z zakonitostjo, gospodarjenjem z gozdovi in/ali nadzorno verigo, ki jih izdajo akreditirani organi za potrjevanje, priznajo kot dokaz delne ali popolne skladnosti s kazalniki zakonitosti, da bi se preprečilo podvajanje dela in poenostavilo to preverjanje (srednjeročno).

Postopki za izdajanje dovoljenj FLEGT

| (l) | Izdajanje dovoljenj FLEGT za zagotovitev skladnosti z zahtevami LAS za vse pošiljke lesa v EU. Za les, ki se izvaža v druge države, je treba izpolniti tudi zahteve za izdajanje dovoljenj H-Legal (srednjeročno). |
| --- | --- |

(l)

Izdajanje dovoljenj FLEGT za zagotovitev skladnosti z zahtevami LAS za vse pošiljke lesa v EU. Za les, ki se izvaža v druge države, je treba izpolniti tudi zahteve za izdajanje dovoljenj H-Legal (srednjeročno).

Neodvisni nadzor

| (m) | Neodvisni nadzor nad sistemom za zagotovitev verodostojnosti vseh elementov LAS ter predlaganje prilagoditev za odpravo ugotovljenih pomanjkljivosti (srednjeročno). |
| --- | --- |

(m)

Neodvisni nadzor nad sistemom za zagotovitev verodostojnosti vseh elementov LAS ter predlaganje prilagoditev za odpravo ugotovljenih pomanjkljivosti (srednjeročno).

| (n) | Mejnik pri izvajanju tega sporazuma: ustanovitev medinstitucionalnega sekretariata za izvajanje prostovoljnega sporazuma o partnerstvu FLEGT (SIIAVA) za usklajevanje dejavnosti in prispevkov različnih državnih institucij, vključenih v razvoj in izvajanje LAS. Ta organ bo zagotavljal možnost za dialog in usklajevanje, da bi skupaj z drugimi organi, kot je tehnični odbor, zagotovil uspešno izvajanje tega sporazuma na podlagi interakcije in razprav, tako da bodo vsi deležniki vključeni v izboljševanje upravljanja gozdov, seznanjeni s tem in zavezani temu cilju (kratkoročno). |
| --- | --- |

(n)

Mejnik pri izvajanju tega sporazuma: ustanovitev medinstitucionalnega sekretariata za izvajanje prostovoljnega sporazuma o partnerstvu FLEGT (SIIAVA) za usklajevanje dejavnosti in prispevkov različnih državnih institucij, vključenih v razvoj in izvajanje LAS. Ta organ bo zagotavljal možnost za dialog in usklajevanje, da bi skupaj z drugimi organi, kot je tehnični odbor, zagotovil uspešno izvajanje tega sporazuma na podlagi interakcije in razprav, tako da bodo vsi deležniki vključeni v izboljševanje upravljanja gozdov, seznanjeni s tem in zavezani temu cilju (kratkoročno).

| (o) | Mejnik pri izvajanju tega sporazuma: izvajanje prostovoljnega predhodnega in informiranega posvetovanja (FPIC) v gozdarskem sektorju v skladu z določbami ustrezne zakonodaje, ko bo začela veljati (srednjeročno). |
| --- | --- |

(o)

Mejnik pri izvajanju tega sporazuma: izvajanje prostovoljnega predhodnega in informiranega posvetovanja (FPIC) v gozdarskem sektorju v skladu z določbami ustrezne zakonodaje, ko bo začela veljati (srednjeročno).

| (p) | Okrepitev prizadevanj za prenos gozdnih območij, za katera ne obstajajo listine o lastništvu, na državo, pri čemer je poudarek na legalizaciji („regularización“ in „saneamiento jurídico“) zemljišč, ki niso v državni lasti in zajeta s pogodbami o gospodarjenju z gozdovi skupnosti, ki jih je sklenil ICF (dolgoročno). |
| --- | --- |

(p)

Okrepitev prizadevanj za prenos gozdnih območij, za katera ne obstajajo listine o lastništvu, na državo, pri čemer je poudarek na legalizaciji („regularización“ in „saneamiento jurídico“) zemljišč, ki niso v državni lasti in zajeta s pogodbami o gospodarjenju z gozdovi skupnosti, ki jih je sklenil ICF (dolgoročno).

| (q) | Okrepitev prizadevanj PIAH za legalizacijo lastništva na zemljiščih, ki so bila tradicionalno v njihovi lasti (dolgoročno). |
| --- | --- |

(q)

Okrepitev prizadevanj PIAH za legalizacijo lastništva na zemljiščih, ki so bila tradicionalno v njihovi lasti (dolgoročno).

| (r) | Okrepitev institucionalne zmogljivosti ministrstva za zaposlovanje in socialno varnost (STSS) ter honduraškega inštituta za socialno varnost (IHSS) z zagotovitvijo virov, potrebnih za učinkovito olajševanje in nadzor nad kazalniki in sredstvi za preverjanje s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti (dolgoročno). |
| --- | --- |

(r)

Okrepitev institucionalne zmogljivosti ministrstva za zaposlovanje in socialno varnost (STSS) ter honduraškega inštituta za socialno varnost (IHSS) z zagotovitvijo virov, potrebnih za učinkovito olajševanje in nadzor nad kazalniki in sredstvi za preverjanje s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti (dolgoročno).

| (s) | Krepitev zmogljivosti za obrtne subjekte v sektorju, kar zadeva njihovo pravno skladnost (dolgoročno). |
| --- | --- |

(s)

Krepitev zmogljivosti za obrtne subjekte v sektorju, kar zadeva njihovo pravno skladnost (dolgoročno).

2.   HONDURAŠKI PRAVNI OKVIR, KI SE UPORABLJA ZA LAS

Honduraški pravni okvir za lesne proizvode vključuje različne elemente, ki obsegajo mednarodne konvencije in pogodbe (regionalne in zunajregionalne), ustavo republike, sekundarno zakonodajo, druge predpise in druge standarde, ki jih predvsem uporabljajo različne državne institucije glede na obseg svojih pristojnosti. Institucije, vključene v LAS, med sabo sodelujejo, da bi preverjale zakonitost lesnih proizvodov iz Hondurasa.

Na kontrolnih seznamih za preverjanje zakonitosti, predstavljenih v Prilogi II in v nadaljevanju, so opisani ključni pravni instrumenti v zvezi z različnimi elementi zakonitosti in LAS, ki se preverjajo pred izdajo vsakega dovoljenja FLEGT.

2.1.   Mednarodne konvencije in pogodbe

| — | Konvencija Mednarodne organizacije dela št. 169 v zvezi z domorodnimi in plemenskimi ljudstvi v neodvisnih državah; |
| --- | --- |

—

Konvencija Mednarodne organizacije dela št. 169 v zvezi z domorodnimi in plemenskimi ljudstvi v neodvisnih državah;

| — | Konvencija o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami; |
| --- | --- |

—

Konvencija o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami;

| — | Konferenca Združenih narodov o okolju in razvoju; |
| --- | --- |

—

Konferenca Združenih narodov o okolju in razvoju;

| — | Okvirna konvencija Združenih narodov o spremembi podnebja ter zlasti Pariški sporazum iz leta 2015, ki je postal glavni mednarodni instrument za spopadanje s podnebnimi spremembami. |
| --- | --- |

—

Okvirna konvencija Združenih narodov o spremembi podnebja ter zlasti Pariški sporazum iz leta 2015, ki je postal glavni mednarodni instrument za spopadanje s podnebnimi spremembami.

2.2.   Regionalne konvencije in pogodbe

| — | Konvencija o ohranjanju biotske raznovrstnosti in varstvu območij divjine v Srednji Ameriki. Namen te konvencije je čim bolj ohraniti biotsko raznovrstnost na kopnem in v morju v srednjeameriški regiji. Leta 1992 so jo v Managui v Nikaragvi podpisali predsedniki republik Kostarika, Salvador, Gvatemala, Honduras, Nikaragva in Panama; |
| --- | --- |

—

Konvencija o ohranjanju biotske raznovrstnosti in varstvu območij divjine v Srednji Ameriki. Namen te konvencije je čim bolj ohraniti biotsko raznovrstnost na kopnem in v morju v srednjeameriški regiji. Leta 1992 so jo v Managui v Nikaragvi podpisali predsedniki republik Kostarika, Salvador, Gvatemala, Honduras, Nikaragva in Panama;

| — | Srednjeameriška zveza za trajnostni razvoj (ALIDES). To je regionalna strategija za usklajevanje interesov, razvojnih pobud, pristojnosti in pravic ter posvetovanje o njih, ki so jo leta 1994 podpisali predsedniki in predstavniki republik Belize, Kostarika, Salvador, Gvatemala, Honduras, Nikaragva in Panama; |
| --- | --- |

—

Srednjeameriška zveza za trajnostni razvoj (ALIDES). To je regionalna strategija za usklajevanje interesov, razvojnih pobud, pristojnosti in pravic ter posvetovanje o njih, ki so jo leta 1994 podpisali predsedniki in predstavniki republik Belize, Kostarika, Salvador, Gvatemala, Honduras, Nikaragva in Panama;

| — | Regionalna konvencija za upravljanje in ohranjanje ekosistemov v naravnih gozdovih ter razvoj gozdnih nasadov. Namen te konvencije je spodbujati nacionalne in regionalne mehanizme za preprečevanje sprememb pri uporabi območij z gozdnimi površinami na zemljiščih s proizvodnim potencialom gozdov ter obnovo območij, prizadetih zaradi krčenja gozdov. Leta 1993 so jo v mestu Ciudad de Guatemala, prestolnici Gvatemale, podpisali zunanji ministri republik Kostarika, Salvador, Gvatemala, Honduras, Nikaragva in Panama. |
| --- | --- |

—

Regionalna konvencija za upravljanje in ohranjanje ekosistemov v naravnih gozdovih ter razvoj gozdnih nasadov. Namen te konvencije je spodbujati nacionalne in regionalne mehanizme za preprečevanje sprememb pri uporabi območij z gozdnimi površinami na zemljiščih s proizvodnim potencialom gozdov ter obnovo območij, prizadetih zaradi krčenja gozdov. Leta 1993 so jo v mestu Ciudad de Guatemala, prestolnici Gvatemale, podpisali zunanji ministri republik Kostarika, Salvador, Gvatemala, Honduras, Nikaragva in Panama.

2.3.   Nacionalna zakonodaja o trajnostnem gospodarjenju z naravnimi viri

| — | Odlok št. 131-1982, ustava Republike Honduras; |
| --- | --- |

—

Odlok št. 131-1982, ustava Republike Honduras;

| — | Odlok št. 181-2009, splošni zakon o vodah. |
| --- | --- |

—

Odlok št. 181-2009, splošni zakon o vodah.

2.4.   Nacionalna zakonodaja o vprašanjih, povezanih z delom

| — | Sporazum št. 101-JD-71, izvedbena uredba za zakon o socialni varnosti. |
| --- | --- |

—

Sporazum št. 101-JD-71, izvedbena uredba za zakon o socialni varnosti.

2.5.   Nacionalna zakonodaja o plačilu državnih in občinskih davkov za izvoz lesnih proizvodov

| — | Odlok št. 170-2016, davčni zakonik; |
| --- | --- |

—

Odlok št. 170-2016, davčni zakonik;

| — | odlok št. 194-2002, zakon o finančnem ravnovesju in socialni zaščiti; |
| --- | --- |

—

odlok št. 194-2002, zakon o finančnem ravnovesju in socialni zaščiti;

| — | resolucija št. 223-2008 o enotnem carinskem zakoniku Srednje Amerike (CAUCA); |
| --- | --- |

—

resolucija št. 223-2008 o enotnem carinskem zakoniku Srednje Amerike (CAUCA);

| — | sporazum ministrstva za finance št. 0630, izvedbena uredba za zakon o prihodkih od menjalniških poslov pri izvozu. |
| --- | --- |

—

sporazum ministrstva za finance št. 0630, izvedbena uredba za zakon o prihodkih od menjalniških poslov pri izvozu.

2.6.   Nacionalna zakonodaja o upravnih postopkih, mehanizmih za preglednost in udeležbi javnosti

| — | Odlok št. 170-2006, zakon o preglednosti in dostopu do javnih informacij; |
| --- | --- |

—

Odlok št. 170-2006, zakon o preglednosti in dostopu do javnih informacij;

| — | odlok št. 152-1987, zakon o upravnih postopkih in njegova izvedbena uredba. |
| --- | --- |

—

odlok št. 152-1987, zakon o upravnih postopkih in njegova izvedbena uredba.

2.7.   Nacionalna zakonodaja, ki jo uporabljajo sodni uradniki

| — | Odlok št. 144-1983, kazenski zakonik Hondurasa. |
| --- | --- |

—

Odlok št. 144-1983, kazenski zakonik Hondurasa.

3.   ELEMENTI LAS

LAS zajema elemente, navedene v nadaljevanju.

| (1) | Opredelitev zakonitega lesa, s katero so jasno določeni vidiki zakonodaje, v zvezi s katerimi se v okviru LAS sistematično pridobivajo dokazi o skladnosti, in sicer ne glede na to, za kateri trg so proizvodi namenjeni. |
| --- | --- |

(1)

Opredelitev zakonitega lesa, s katero so jasno določeni vidiki zakonodaje, v zvezi s katerimi se v okviru LAS sistematično pridobivajo dokazi o skladnosti, in sicer ne glede na to, za kateri trg so proizvodi namenjeni.

| (2) | Nadzor nad dobavno verigo za sledenje lesu od gozdarskih dejavnosti ali točke uvoza do zadnjega člena v dobavni verigi. |
| --- | --- |

(2)

Nadzor nad dobavno verigo za sledenje lesu od gozdarskih dejavnosti ali točke uvoza do zadnjega člena v dobavni verigi.

| (3) | Postopke preverjanja za zagotovitev in dokumentiranje skladnosti z vsemi elementi opredelitve zakonitosti in nadzora nad dobavno verigo. |
| --- | --- |

(3)

Postopke preverjanja za zagotovitev in dokumentiranje skladnosti z vsemi elementi opredelitve zakonitosti in nadzora nad dobavno verigo.

| (4) | Postopke za izdajanje dovoljenj FLEGT za lesne proizvode, namenjene za Unijo. |
| --- | --- |

(4)

Postopke za izdajanje dovoljenj FLEGT za lesne proizvode, namenjene za Unijo.

| (5) | Neodvisni nadzor za zagotavljanje, da je sistem tako uspešen in učinkovit, kot bi moral biti v skladu z dogovorom med pogodbenicama. |
| --- | --- |

(5)

Neodvisni nadzor za zagotavljanje, da je sistem tako uspešen in učinkovit, kot bi moral biti v skladu z dogovorom med pogodbenicama.

3.1.   Opredelitev zakonitosti

Zakonitost lesa na podlagi tega sporazuma je opredeljena v Prilogi II. Navedena priloga je tesno povezana z drugimi prilogami kot del LAS. Vključuje opredelitev pravnih zahtev, ki se uporabljajo na podlagi prostovoljnega sporazuma o partnerstvu ter so povezane z izzivi na področju upravljanja gozdov, ki so jih v okviru nacionalnega dialoga opredelili akterji iz sektorja.

Kontrolni seznami za preverjanje zakonitosti s podrobno opredelitvijo zakonitosti zagotavljajo podlago za preverjanje skladnosti različnih subjektov v dobavni verigi s kazalniki, sredstvi za preverjanje in zahtevami za sledljivost ter za spremljanje in nadzor, ki ga izvajajo ustrezne institucije. Neodvisni nadzor zagotavlja, da je sistem tako uspešen in učinkovit, kot bi moral biti.

3.2.   Preverjanje skladnosti z opredelitvijo zakonitosti

S preverjanjem zakonitosti se:

| — | zagotavlja zakonitost lesnih proizvodov. To pomeni, da se preverja, ali subjekti v okviru svojih pristojnosti v gozdarskem sektorju izpolnjujejo vse kazalnike s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti; |
| --- | --- |

—

zagotavlja zakonitost lesnih proizvodov. To pomeni, da se preverja, ali subjekti v okviru svojih pristojnosti v gozdarskem sektorju izpolnjujejo vse kazalnike s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti;

| — | zagotavljata obravnava primerov neskladnosti in uporaba popravnih ali preventivnih ukrepov; |
| --- | --- |

—

zagotavljata obravnava primerov neskladnosti in uporaba popravnih ali preventivnih ukrepov;

| — | zahtevajo nedvoumni dokazi, da lesni proizvodi in povezane dejavnosti izpolnjujejo zahteve, določene v opredelitvi zakonitosti; |
| --- | --- |

—

zahtevajo nedvoumni dokazi, da lesni proizvodi in povezane dejavnosti izpolnjujejo zahteve, določene v opredelitvi zakonitosti;

| — | skladnost dokazuje s fizičnimi pregledi ter pregledi dokumentacije in sistematično zbranih informacij in podatkov, ki se preverjajo na različnih točkah dobavne verige; |
| --- | --- |

—

skladnost dokazuje s fizičnimi pregledi ter pregledi dokumentacije in sistematično zbranih informacij in podatkov, ki se preverjajo na različnih točkah dobavne verige;

| — | dokumentirajo postopki in zbirajo dokazi, da lahko organ za izdajanje dovoljenj oceni zakonitost pošiljke pred izdajo dovoljenja FLEGT ali dovoljenja H-Legal, ter |
| --- | --- |

—

dokumentirajo postopki in zbirajo dokazi, da lahko organ za izdajanje dovoljenj oceni zakonitost pošiljke pred izdajo dovoljenja FLEGT ali dovoljenja H-Legal, ter

| — | jasno opredelijo in dokumentirajo naloge in odgovornosti vseh institucij, vključenih v postopek preverjanja. |
| --- | --- |

—

jasno opredelijo in dokumentirajo naloge in odgovornosti vseh institucij, vključenih v postopek preverjanja.

Honduras bo s svojimi specializiranimi institucijami in priročnikom za preverjanje, ki ga je potrdil skupni odbor za izvajanje Sporazuma, imel vzpostavljene metodologije in sredstva za preverjanje, ali različni akterji in subjekti v sektorju izpolnjujejo pravne zahteve. Te metodologije in sredstva za preverjanje so predstavljeni v oddelku 6.1.4.

S sistemom se odkrivajo morebitna neizpolnjevanja in primeri neskladnosti, po potrebi naložijo kazni in predlagajo potrebni popravni ukrepi ter priskrbi zagotovilo, da bodo sprejeti ukrepi za odpravo teh neizpolnjevanj.

Institucije, vključene v LAS, imajo na voljo informacijska orodja in protokole za preverjanje skladnosti s kazalniki s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti, ki so podrobneje opisani v oddelku 4.

Preverjanje zakonitosti vključuje ukrepe na terenu, kot so nadzorniški in tehnični pregledi ter rutinski inšpekcijski pregledi za preverjanje skladnosti s tehničnimi in upravnimi standardi, ki jih izvajajo ustrezni organi glede na vrsto zadevnega kazalnika.

S podporo sodnih uradnikov (1) in v sodelovanju z organi kazenskega pregona, oboroženimi silami Hondurasa (FFAA), nacionalno policijaoza preventivne ukrepe, MP, PGR se izvajajo tudi inšpekcijski pregledi ob cesti in na kontrolnih točkah, da bi se preverjala skladnost z zakonodajo pri prevozu lesnih proizvodov, pri čemer je treba vselej poročati pristojnim organom, da bi se sprejeli ustrezni ukrepi.

Organizacije civilne družbe, in scier svetovalni sveti za gozdarstvo, zavarovana območja ter prostoživeče živali in rastline (CCFs) (2), skupaj izvajajo družbeni nadzor, da bi zagotavljale skladnost s tehničnimi in upravnimi predpisi, s katerimi se ureja izvajanje načrtov za gospodarjenje, delovnih načrtov in drugih dovoljenj za pridobivanje. CCFs lahko svoje ugotovitve in priporočila sporočijo sekretariatu SIIAVA, skupnemu odboru za izvajanje prostovoljnega sporazuma o partnerstvu FLEGT ali njegovih tehničnim podružnicam, oddelku za neodvisni nadzor iz tega sporazuma ter širši javnosti.

Pogostost preverjanja bo določena s pristopom na podlagi tveganja, pri čemer se bodo upoštevale pristojnosti in odgovornosti javnih institucij, vključenih v dobavno verigo, ter upravne evidence (globe, pritožbe in drugo), ki nakazujejo na tveganje nezakonitosti. Ta tveganja so bila upoštevana za gozdarske subjekte in same ponudnike storitev. Pogostost preverjanja, ki ga izvajajo različne javne institucije, bo opisana v priročniku za preverjanje zakonitosti, predstavljenem v oddelku 6.1.

Institucije, pristojne za preverjanje zakonitosti, hranijo kartoteke sredstev za preverjanje, ki vsebujejo digitalne in fizične dokumente (slike dokumentov, geografske informacije itd.). Te kartoteke vsebujejo kronološko zaporedje dokumentiranih dejstev. Zaradi varnosti bodo državne institucije hranile digitalni izvod teh kartotek kot rezervno kopijo. V skladu s Prilogo IX so vse te kartoteke javne, kolikor se v skladu z zakonom o preglednosti in dostopu do javnih informacij šteje, da so javne informacije.

Preverjanje pravne skladnosti je ključna faza pri izvozu lesnih proizvodov, vključno z izdajanjem dovoljenj FLEGT in dovoljenj H-Legal, saj se z njim pridobivajo dokazi o skladnosti.

3.3.   Nadzor nad dobavno verigo

Sledljivost lesa je v skladu s honduraškim pravnim okvirom ena od zahtev LAS. ICF ima orodja za spremljanje dobavne verige, kot sta med drugim SNIF in SIRMA. Oba sistema že delujeta, vendar se načrtujejo novi moduli v skladu z zahtevami, določenimi na podlagi tega sporazuma. Zato se šteje, da se sistema izdelujeta, razvoj nekaterih funkcij pa je vključen v dopolnilne ukrepe v Prilogi VIII.

Izhodišče pri spremljanju dobavne verige sta dovoljenje za pridobivanje, ki velja za les, posekan v Hondurasu, ter enotna carinska deklaracija (DUA) za les, uvožen v Honduras.

Ključni dokumenti za spremljanje toka lesnih proizvodov na podlagi LAS so dovoljenja za pridobivanje, dovoljenja za prevoz in tovorni listi, poročila o proizvodnji, poročila o vložkih in izložkih ter dobavi za račune, ki jih potrdi SAR, ter DUA. Ti dokumenti se bodo vnašali v sistema SNIF in SIRMA, ko bosta v celoti razvita, to pa bo omogočilo izračunavanje količine lesa v obtoku v posameznih fazah dobavne verige, kot je opisano v oddelku 7.1.

Organi preverjajo podatke na dva načina: s potrjevanjem in usklajevanjem. Potrjevanje zajema primerjanje in primerjalno analizo podatkov, ki jih ustvarijo subjekti, s podatki, ki jih zberejo vladni predstavniki, kot je prikazano v stolpcu 3.1 dodatkov 1 in 2.

Usklajevanje podatkov zajema primerjanje in analizo podatkov, sporočenih med dvema zaporednima fazama dobavne verige, da bi se odkrile razlike, ki kažejo navzočnost nepreverjenega ali nezakonitega lesa. Usklajevanje podatkov je predstavljeno v stolpcu 3.2 dodatkov 1 in 2.

Ustrezen nadzor ter uporaba jasno opredeljenih postopkov za potrjevanje in usklajevanje v vsaki fazi dobavne verige sta odločilna pri zagotavljanju zakonitosti lesa, ki prehaja z ene točke na drugo, ter posledičnem preprečevanju, da bi se zakoniti les v obtoku pomešal z lesom iz nepreverjenih ali nezakonitih virov.

3.4.   Postopek izdajanja dovoljenj FLEGT in H-Legal

Dovoljenja FLEGT in H-Legal se izdajo po pozitivnem in nedvomnem rezultatu preverjanja skladnosti z vsemi zahtevami v zvezi z opredelitvijo zakonitosti in spremljanjem dobavne verige za lesne proizvode.

Dovoljenje FLEGT je končna obvezna zahteva za izvoz lesnih proizvodov, vključenih na seznam proizvodov, o katerem sta se dogovorili pogodbenici in je določen v Prilogi I k temu sporazumu, iz Hondurasa v katero koli državo Unije. Za izvoz v države zunaj Unije se izvaja enako preverjanje zakonitosti. Razlika je ta, da se namesto dovoljenja FLEGT zahteva dovoljenje H-Legal.

Postopek za izdajanje dovoljenj FLEGT je opisan v Prilogi IV. Izvoznik predloži dovoljenje FLEGT za carinjenje, ko izvaža v Unijo, ali dovoljenje H-Legal, ko izvaža na trge, ki niso trg Unije, priloži pa mu drugo dokumentacijo, ki jo zahteva carinski organ.

3.5.   Neodvisni nadzor

Neodvisni nadzor je nepogrešljiv element LAS, saj se z njim ohranja verodostojnost sistema. Pri neodvisnem nadzoru se preveri, ali mehanizmi, ki se izvajajo v okviru LAS za dokazovanje zakonitosti v vseh fazah dobavne verige lesnih proizvodov (vključno s sečnjo, prevozom, primarno obdelavo, sekundarno obdelavo in trgovino), delujejo ter v celoti izpolnjujejo vse zahteve za dobavno verigo in določbe, ki jih določi organ za izdajanje dovoljenj FLEGT in H-Legal.

Neodvisni nadzor je del LAS in mora biti izveden pred izdajo dovoljenja FLEGT. Postopki nadzora in njihovo izvajanje bodo podrobneje opredeljeni med pripravljalno in organizacijsko fazo tega sporazuma.

Obseg in načela nadzora so opredeljeni pri nalogah in pristojnostih za neodvisni nadzor v Prilogi VI.

4.   INSTITUCIONALNI OKVIR IN VLOGA AKTERJEV, VKLJUČENIH V IZVAJANJE LAS

V tem oddelku so opisane vloge različnih akterjev, vključenih v izvajanje LAS. Opisano je, kako v skladu s svojimi pristojnostmi podpirajo ali v praksi izvajajo zahteve iz tega sporazuma ali izvajajo preverjanje, potrebno za zagotavljanje izpolnjevanja teh zahtev, ter kako medsebojno sodelujejo in se dopolnjujejo, da bi zagotovili zakonitost lesnih proizvodov.

Za pripravljalno in organizacijsko fazo tega sporazuma morajo institucije, subjekti v zasebnem sektorju in civilna družba, vključno s kmetijsko-gozdarskimi organizacijami ter predstavniki PIAH, opraviti kritični pregled svojih zmogljivosti glede na svoje pristojnosti za preverjanje zakonitosti in skladnost. V Prilogi VIII so obravnavani vsi vidiki krepitve tehničnih in institucionalnih zmogljivosti, navedenih v tem oddelku.

Poznavanje in ustrezno upravljanje celotnega postopka, potrebnega za izvajanje LAS, institucionalnih ciljev za udeležbo in dobro prakso, odgovornosti vsakega vključenega akterja in ustreznega medinstitucionalnega usklajevanja, zahtevata visoko stopnjo usposabljanja in krepitve zmogljivosti. Zato so bili v Prilogo VIII vključeni dopolnilni ukrepi za krepitev zmogljivosti akterjev, vključenih v ta sporazum.

V oddelku 11 so določeni usklajevalni organi, kot je medinstitucionalni sekretariat za izvajanje prostovoljnega sporazuma o partnerstvu FLEGT, ki bodo ustanovljeni ali ohranjeni za izvajanje LAS. Zaradi ponovne potrditve institucionalnih sporazumov o izvajanju tega sporazuma bo med institucijami javnega sektorja sklenjen en ali več memorandumov o soglasju, ki bodo vključevali vsaj: Nacionalni inštitut za ohranjanje in razvoj gozdov, zavarovana območja ter prostoživeče živali in rastline (ICF); davčno službo (SAR); Združenje honduraških občin (AMHON); inštitut za zemljišča (IP); nacionalni inštitut za kmetijstvo (INA); ministrstvo za zaposlovanje in socialno varnost (STSS); honduraški inštitut za socialno varnost (IHSS); ministrstvo za energijo, naravne vire, okolje in rudnike (MiAmbiente); ministrstvo za kmetijstvo in živino (SAG); poddirektorat za carinske prihodke (DARA); nacionalno policijo za preventivne ukrepe, ki poroča ministrstvu za varnost (SSN); javno tožilstvo (MP); urad generalnega tožilca (PGR); vrhovno sodišče (CSJ); honduraške oborožene sile (FFAA), ki poročajo ministrstvu za nacionalno obrambo (SEDENA); nacionalni direktorat za domorodna ljudstva in honduraška ljudstva afriškega porekla (DINAFROH); inštitut za dostop do javnih informacij (IAIP) ter nacionalno komisijo za človekove pravice (CONADEH).

Poleg tega bodo sklenjeni sporazumi o sodelovanju za zagotovitev ustreznega usklajevanja med temi institucijami, ki bodo temeljili na sedanjih sporazumih, kot je Medinstitucionalni sporazum za legalizacijo lastništva na zemljiščih, ki so ga oktobra 2015 podpisali INA, IP in ICF.

Glede na to, da je neopredeljeno lastništvo eden od osnovnih vzrokov za razširjeno slabo upravljanje v gozdarskem sektorju, so v tem sporazumu zadeve v zvezi z lastništvom in legalizacijo zemljišč obravnavane v Prilogi II o kontrolnih seznamih za preverjanje zakonitosti, v kateri so našteti posebni kazalniki za to temo, ter Prilogi VIII o dopolnilnih in spremljevalnih ukrepih, na podlagi katerih se določi poseben načrt za legalizacijo posesti zemljišč, o katerem se pogodbenici dogovorita, da bi se legalizacija pospešila v skladu s prednostnimi nalogami, opredeljenimi v tem sporazumu.

Posebni načrt za legalizacijo posesti zemljišč je osredotočen na lastništvo nad nacionalnimi gozdnimi območji in zavarovanimi območji. Kar zadeva zavarovana območja, so obravnavani samo varovalni pasovi, kjer je dovoljeno pridobivanje v gozdovih za državo, da bi se zagotovili potrebna pravna varnost in podlaga za pogodbe o gospodarjenju z gozdovi skupnosti, ki so bile ali bodo sklenjene s skupnostmi na navedenih območjih. Poleg tega je v načrtu predvideno sklepanje pogodb o užitku za uporabnike teh zemljiščih ali prebivalce na njih. Pogodba o užitku je pravni instrument, s katerim se ohrani lastništvo države nad zemljiščem in hkrati prebivalcem na njem zagotovi pravna varnost v zvezi s pridobivanjem finančnih, ekoloških in družbenih koristi, ki izboljšujejo kakovost življenja, ter racionalno uporabo naravnih virov v skladu z veljavno zakonodajo. Namen teh dejavnosti je okrepiti upravljanje gozdov in načrtovanje rabe zemljišč.

Kar zadeva lastništvo nad zemljišči, posest zemljišč in postopek legalizacije ter vodilno vlogo navedenih treh institucij, tj. INA, IP in ICF, je treba poudariti usklajevanje med njimi in honduraškim inštitutom za kavo (IHCAFE), katerega cilj je povečati socialno-ekonomski donos, ki ga ustvarjajo honduraški pridelovalci kave, z izboljšanjem konkurenčnosti proizvodne verige kave.

Usklajevanje med temi štirimi institucijami mora biti osredotočeno na doseganje razumevanja postopka izdajanja listin o lastništvu za pridelovalce kave na nacionalnih gozdnih območjih na način, s katerim se spoštujejo pogozdena območja, zavarovana območja in zbirna območja, da bi se preprečilo, da bi izdajanje novih listin o lastništvu povzročilo dodatno uničevanje in slabšanje stanja gozdov in okolja.

4.1.   Akterji, vključeni v izvajanje LAS

Po vrstnem redu pomembnosti državnih institucij, ki so neposredno vključene v izvajanje LAS, je ICF kot vodja postopka institucija za nadzor nad gozdarstvom, ki izvršuje nacionalno politiko za ohranjanje in razvoj gozdov, zavarovanih območij ter prostoživečih živali in rastlin. Njegove dejavnosti so osredotočene na upravljanje gozdnih virov, zavarovanih območij ter prostoživečih živali in rastlin ter gospodarjenje z njimi, vključno z njihovim varstvom, obnavljanjem, pridobivanjem, ohranjanjem in spodbujanjem, pri čemer je njegov cilj spodbujati trajnostni razvoj ter tako podpirati družbene, gospodarske, okoljske in kulturne interese države.

Druge institucije, ki so neposredno vključene v izvajanje LAS, so navedene v oddelku 4.2 ter razvrščene glede na število kazalnikov in sredstev za preverjanje, za katere so pristojne na podlagi kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti, med drugim v zvezi z registracijo davkov in nadzorom nad njimi, lastninskimi pravicami, socialno varnostjo in okoljem. Opis in kazalniki s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti, za katere je pristojna posamezna institucija, ter viri, potrebni za vsakega od njih, bodo predstavljeni v priročniku za preverjanje, ki ga bo potrdil skupni odbor za izvajanje Sporazuma, kot je določeno v Prilogi II.

V LAS so vključeni institucije in akterji, navedeni v nadaljevanju.

Sodni uradniki in organi kazenskega pregona (nacionalna policija za preventivne ukrepe, FFAA, PGR in MP) so pristojni za preprečevanje, nadzor in kazenski pregon. IAIP obravnava zadeve v zvezi z javnimi informacijami in preglednostjo.

Nacionalni direktorat za domorodna ljudstva in honduraška ljudstva afriškega porekla (DINAFROH) poroča ministrstvu za socialno vključenost (SEDIS) ter si prizadeva izboljšati kakovost življenja domorodnih ljudstev in ljudstev afriškega porekla v Hondurasu s produktivnim gospodarskim, kulturnim, političnim in socialnim razvojem.

Zasebni gozdarski subjekti so subjekti, ki opravljajo dejavnosti vzdolž dobavne verige lesa, upoštevajo kazalnike s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti ter zagotavljajo potrebne spremne listine. Izvajajo potrebne in ustrezne preglede, da bi zagotovili zakonitost lesa, ki ga obdelujejo, pri čemer zanje veljajo mehanizmi za preverjanje zakonitosti, ki jih izvajajo različne državne institucije glede na svoje pristojnosti. Ta skupina subjektov vključuje fizične in pravne osebe, ki so lastniki gozdov; mikro, mala, srednja in velika gozdarska podjetja; industrijske izvajalce sečnje; zasebne organe za potrjevanje; lokalne skupine itd. Ti subjekti morajo tudi privoliti v družbeni nadzor, ki ga skupaj z državnimi institucijami izvajajo organizacije civilne družbe prek CCFs.

V tem sporazumu organizacije civilne družbe vključujejo CCFs, ki delujejo na ravni skupnosti ter občinski, regionalni in nacionalni ravni, nevladne razvojne organizacije ter druge, ki dejavno sodelujejo pri nadzoru nad gozdnimi viri in njihovim vplivom na prebivalstvo ter izvajajo družbeni nadzor nad dejavnostmi organov in subjektov. Za to uporabljajo postopke in protokole za obravnavo pritožb, opisane v oddelku 10.3.

DPIAH so prek svojih upravljalnih organov in organizacij vključena v družbeni nadzor ter izvajanje mehanizmov in postopkov za prostovoljno predhodno in informirano posvetovanje. So upravičenci postopka legalizacije za gozdna območja, ki jih vodijo specializirane državne institucije, da bi se priznala njihova podedovana pravica do zemljišč. Če PIAH sodelujejo pri komercialnih gozdarskih dejavnostih kot subjekti, se zanje uporabljajo postopki LAS.

4.2.   Državne institucije

V izvajanje kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti iz tega sporazuma je neposredno vključenih deset državnih institucij. Da bi se olajšalo izdajanje potrdil o pravni skladnosti vsem subjektom, ki upoštevajo kazalnike s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti in izpolnjujejo zahteve LAS, bodo vse institucije, vključene v ta sporazum, enoti ICF za preverjanje zakonitosti zagotovile informacije o skladnosti s kazalniki, za katere so pristojne. Ta obveznost velja tudi za različne organe ICF.

V nadaljevanju je predstavljena vsaka institucija, vključena v izvajanje kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti, navedeno pa je tudi število kazalnikov in sredstev za preverjanje, za katere je pristojna.

4.2.1.   Nacionalni inštitut za ohranjanje in razvoj gozdov, zavarovana območja ter prostoživeče živali in rastline (ICF)

ICF je nadzorna institucija za gozdarski sektor; izvršuje nacionalno politiko za ohranjanje in razvoj gozdov, zavarovanih območij ter prostoživečih živali in rastlin ter je pooblaščen za oblikovanje programov, projektov in načrtov ter ustanavljanje tehničnih in operativnih upravnih enot, potrebnih za uresničevanje namena in ciljev zakona o gozdarstvu, zaščitenih območjih ter prostoživečih živalih in rastlinah (LFAPVS). Poleg tega opravlja funkcije v zvezi z izvrševanjem drugih zakonov, kot so zakoni o lastnini, splošni zakon o vodah in splošni zakon o okolju.

Dejavnosti ICF so osredotočene na upravljanje gozdnih virov, zavarovanih območij in prostoživečih živali in rastlin ter gospodarjenje z njimi, vključno z njihovim varstvom, obnavljanjem, produktivno uporabo, ohranjanjem in spodbujanjem, ter spodbujanje trajnostnega razvoja, ustreznega glede na družbene, gospodarske, okoljske in kulturne interese države.

4.2.2.   Davčna služba (SAR)

Davčna služba (SAR) za registracijo davkov in nadzor nad njimi deluje ob centraliziranem usklajevanju z ICF, da bi zagotovila, da subjekti v gozdarski proizvodni verigi izpolnjujejo svoje davčne obveznosti.

V skladu s kontrolnimi seznami za preverjanje zakonitosti so glavne odgovornosti SAR, ki je nadomestila upravni odbor za prihodke (DEI), skladnost z nacionalnimi in mednarodnimi davčnimi predpisi ter njihovo izvrševanje, pa tudi upravljanje pobiranja dajatev in pristojbin, določenih na podlagi različnih zakonov.

4.2.3.   Občine

Občinski organi so upravljalni in upravni organi za svoje občine, njihov cilj pa je zagotoviti blaginjo lokalnih prebivalcev, spodbujati celostni razvoj in varovati okolje.

V okviru LAS imajo občine dvojno vlogo: prvič, izpolnjevati svoje obveznosti na podlagi kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti kot lastniki občinskih gozdnih območij in, drugič, kot lokalna uprava razvijati in izvrševati občinsko obdavčitev. Občine uporabljajo orodje SAFT za upravljanje davkov in financ, ki olajšuje postopke notranje kontrole in zagotavlja popolne informacije o občinskih financah.

4.2.4.   Inštitut za zemljišča (IP)

IP je decentralizirana državna institucija, pooblaščena za registracijo in opredelitev zemljišč in lastnikov zemljišč v celi državi; kot tak vodi nacionalni register vseh aktov in listin v zvezi z registracijo zemljišč in lastništva, vključno z evidentiranjem, priznavanjem, prenosom, spremembo, obdavčitvijo in preklicem lastninskih pravic.

4.2.5.   Ministrstvo za zaposlovanje in socialno varnost (STSS)

STSS je na splošno pristojno za politiko zaposlovanja in sisteme socialne zaščite za socialno skrbstvo in socialno varnost delavcev in delodajalcev.

4.2.6.   Honduraški inštitut za socialno varnost (IHSS)

Honduraški inštitut za socialno varnost je avtonomni subjekt s pravno osebnostjo in lastnimi sredstvi, ki je neodvisen od nacionalnega davčnega organa. Odkar je bil ustanovljen, je pristojen za vodenje, usmerjanje, zagotavljanje in upravljanje storitev socialne varnosti za delovno aktivno prebivalstvo Hondurasa. V skladu z ustavo republike morajo vlada, delodajalci in delavci prispevati k financiranju, izboljševanju in širjenju sistema socialne varnosti.

Socialna varnost za delavski razred v Hondurasu temelji predvsem na kritju, ki ga zagotavlja IHSS, zato ima inštitut pomemben vpliv na upravljanje pri vprašanjih zdravja in socialne varnosti. IHSS je zastopan v večjih mestih države (Tegucigalpa, San Pedro Sula, Ceiba in Puerto Cortés), kjer imajo sedež največji gozdarski subjekti, ne pa tudi v drugih populacijskih središčih države, še manj pa na podeželju, kjer dela večina gozdarskih subjektov.

4.2.7.   Ministrstvo za energijo, naravne vire, okolje in rudnike (MiAmbiente)

MiAmbiente je pristojno za oblikovanje, usklajevanje, izvajanje in oceno politik v zvezi z okoljem, ekosistemi, varstvom in rabo vodnih virov, usklajevanjem, varstvom rastlinskih in živalskih vrst ter skladnostjo s presojo vplivov podjetij za primarne in sekundarne gozdne proizvode na okolje.

4.2.8.   Nacionalni inštitut za kmetijstvo (INA)

V zvezi z inštitutom INA se zdaj izvaja institucionalno prestrukturiranje, zato ni jasno, kje bo njegov sedež, njegove sedanje funkcije pa se lahko v prihodnje spremenijo. Če bodo katere koli funkcije, pomembne za LAS, ki jih zdaj izvaja inštitut INA, v prihodnje dodeljene drugim institucijam, bodo zadevne nove institucije uradno evidentirane za potrebe tega sporazuma kot institucije, ki so nadomestile inštitut INA.

Inštitut INA je na videz avtonomni organ, pristojen za izvajanje nacionalne politike kmetovanja, izdajanje listin o lastništvu za kmetijsko-gozdarska zemljišča ter zagotavljanje tehnične pomoči deležnikom na podeželju ter skupnostim domorodnih ljudstev in ljudstev afriškega porekla v Hondurasu, s čimer podeželsko prebivalstvo vključuje v celostni razvoj države. Pristojen je za registracijo lastništva nad kmetijskimi zemljišči ob usklajevanju z ICF in IP v postopku legalizacije lastništva nad zemljišči. V primeru vlog za lastništvo za nacionalna gozdna območja inštitut INA sodeluje z ICF, da bi se ohranila uporaba takih območij za gozdarstvo; za registracijo lastništva nad gozdnimi območji ni pristojen. Za dodelitev lastništva nad gozdnimi območji je vselej potrebno pozitivno tehnično mnenje ICF.

4.2.9.   Ministrstvo za kmetijstvo in živino (SAG)

Ministrstvo za kmetijstvo in živino usklajuje vidike v zvezi s sektorskimi politikami, za izvajanje katerih so pristojne institucije, ki sestavljajo javni kmetijski sektor, zlasti tiste v zvezi s pravico do posesti, financiranjem podeželja, trgovino, gozdarstvom, pridelavo kmetijskih rastlin in živinorejo ter razvojem podeželja in gozdov.

SAG je pristojno za urejanje mednarodne trgovine s prostoživečimi živalmi in rastlinami na podlagi izvajanja Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami. V okviru tega sporazuma se to nanaša na lesne proizvode, pridobljene iz vrst, zajetih s konvencijo CITES.

4.2.10.   Poddirektorat za carinske prihodke (DARA)

V skladu z izvršnim odlokom št. PCM-083-2016 je bila ustanovljena predsedniška komisija za celovito reformo carinskega sistema in trgovinskih organov (COPRISAO). Med postopkom celovite reforme carinskega sistema in trgovinskih organov bo ta komisija zdaj neposredno pristojna za poddirektorat za carinske prihodke (DARA).

V okviru LAS poddirektorat za carinske prihodke sodeluje pri nadzoru nad izvoženimi in uvoženimi lesnimi proizvodi in lesnimi proizvodi v tranzitu ter njihovo preverjanje. Med pripravljalno in organizacijsko fazo tega sporazuma bi se moral končati temeljit pregled carinskih postopkov v zvezi z izvozom za ugotavljanje morebitnih vrzeli in drugih šibkosti, ki bi lahko vplival na metodologijo preverjanja.

4.2.11.   Posredno vključene državne institucije

V nadaljevanju so opisane državne institucije, ki so posredno povezane z LAS, tj. niso v celoti ali neposredno odgovorne ali soodgovorne za preverjanje kazalnikov s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti, ampak sodelujejo kot organi za državni nadzor, katerih funkcije so pomembne za zagotavljanje učinkovitega delovanja institucij centralne države in občinskih organov v zvezi z LAS.

Posebne enote, kot sta nacionalna medinstitucionalna varnostna sila (FUSINA) FFAA in medinstitucionalna projektna skupina za boj proti okoljski kriminaliteti (FTIA), so operativni organi za pregon okoljskih kaznivih dejanj na podlagi Nacionalne strategije za nadzor nad nezakonito sečnjo in prevozom gozdnih proizvodov (ENCTI). Vlada je začasno ustanovila te organe, ki olajšujejo usklajevanje med institucijami, da bi se zaustavila nezakonita dejanja in izvrševala okoljska zakonodaja. Zlasti FTIA obsega ICF, MiAmbiente, sodne uradnike in organe kazenskega pregona (MP, PGR, nacionalna policija za preventivne ukrepein FFAAH). Vodi jo ICF in deluje kot medinstitucionalni usklajevalni mehanizem za obravnavo preiskav, kazni in spremljanja, zlasti za kazniva dejanja z velikim vplivom na okolje. Izkušnje, pridobljene s temi organi, se bodo uporabile kot zgled, če bo vzpostavljen stalen in dolgoročen mehanizem. Nacionalno medinstitucionalno varnostno silo FUSINA vodi FFAA, ukrepa pa na podlagi sodnih odločb.

4.2.11.1.   Nacionalna policija za preventivne ukrepe (PNP)

Nacionalna policija za preventivne ukrepe zagotavlja, da lahko rezidenti na ozemlju Hondurasa svobodno uresničujejo svoje pravice in svoboščine, z izvrševanjem zakonov in drugih predpisov o varovanju življenja, ohranjanju naravne lepote ter varstvu okolja v mestih in na podeželju.

PNP v okviru LAS pomaga pri pregledih prevoza lesnih proizvodov, in sicer skupaj z ICF, sodnimi uradniki in vsemi drugimi organi kazenskega pregona. Na primer PNP skupaj z ICF in SAR deluje na kontrolnih točkah med tranzitom (zelene kontrolne točke).

4.2.11.2.   Javno tožilstvo (MP)

Javno tožilstvo zastopa družbo in pri sodiščih vlaga tožbe v imenu javnosti. Ena od nalog tožilstva je preiskovati kazniva dejanja zoper okolje v skladu z veljavnimi pravnimi instrumenti za kaznovanje okoljskih dejanj, ki v Hondurasu pomenijo kazniva dejanja zoper okolje, in mednarodnimi pogodbami.

V gozdarskem sektorju javno tožilstvo deluje prek posebne službe za pregon okoljske kriminalitete (FEMA). Glavna vloga tožilstva kot predstavnika honduraške družbe zajema preiskovanje, dokumentiranje in predstavitev obtožb pri honduraških sodiščih v kazenskih postopkih zaradi dejanj, ki povzročajo škodo za okolje, ekosisteme, naravne vire in javno zdravje.

4.2.11.3.   Urad generalnega tožilca (PGR)

Urad generalnega tožilca je pristojen za spodbujanje, zastopanje in varovanje pravic države v vseh sodnih postopkih, v katerih je država ena od strank; deluje kot splošni predstavnik države.

4.2.11.4.   Vrhovno sodišče (CSJ)

Pooblastilo za izrekanje in izvrševanje sodb imajo izključno sodišča republike. Za izvrševanje pravice so pooblaščeni neodvisni sodniki.

4.2.11.5.   Honduraške oborožene sile (FFAA)

FFAA so nacionalna institucija, katere glavne naloge so obramba ozemeljske celovitosti in suverenosti Hondurasa, ohranjanje miru in javnega reda ter zagotavljanje spoštovanja ustave.

Od leta 2006 so FFAA pristojne za podpiranje dela, ki se izvaja za varovanje državnih gozdov in ekosistemov; to nalogo izvajajo prek Dirección de Apoyo al Manejo de Ecosistemas y Ambiente (direktorat za podporo upravljanju ekosistemov in okolja) (C-9), preko katerega pomagajo pristojnim organom za pregon.

4.2.11.6.   Nacionalni direktorat za domorodna ljudstva in honduraška ljudstva afriškega porekla (DINAFROH)

To je oddelek ministrstva za socialno vključenost (SEDIS), ki si prizadeva izboljšati kakovost življenja domorodnih ljudstev in ljudstev afriškega porekla v Hondurasu s produktivnim gospodarskim, kulturnim, političnim in socialnim razvojem. Honduraška vlada ob usklajevanju z ministrstvom za zaposlovanje in socialno varnost (STSS) in podpori DINAFROH zdaj izvaja posvetovanje, ki bo podlaga za pripravo in sprejetje zakona o prostovoljnem predhodnem in informiranem soglasju z vsemi organizacijami devetih domorodnih ljudstev in ljudstev afriškega porekla v Hondurasu ob podpori Programa Združenih narodov za razvoj in posebnega poročevalca ZN o pravicah domorodnih ljudstev.

4.2.11.7.   Inštitut za dostop do javnih informacij (IAIP)

IAIP je decentraliziran državni organ, pristojen za spodbujanje in olajševanje dostopa državljanov do javnih informacij ter za urejanje institucionalnih postopkov za varstvo, razvrščanje in hrambo javnih informacij ter nadzor nad temi postopki.

V okviru LAS je IAIP med drugim pristojen za zagotavljanje, da lahko državljani uveljavljajo pravico do udeležbe pri upravljanju javnih zadev, ter zagotavljanje preglednosti pri izvajanju javnih funkcij in v odnosih med državo in fizičnimi osebami. Informacije v zvezi z gozdarskim sektorjem so objavljene na enotnem portalu IAIP za preglednosti in portalu ICF ter podrobno opisane na portalu vsake institucije. Poleg tega Priloga VIII vključuje dopolnilni ukrep za vzpostavitev sistema upravljanja za informacije, namenjene javnosti.

4.2.11.8.   Nacionalna komisija za človekove pravice (CONADEH)

CONADEH spremlja spoštovanje pravic in jamstev, določenih v ustavi republike, Splošni deklaraciji človekovih pravic ter drugih pogodbah in konvencijah, ki jih je ratificiral Honduras.

4.2.11.9.   Nacionalni raziskovalni sistem za gozdove, zavarovana območja ter prostoživeče živali in rastline (SINFOR)

SINFOR je javno-zasebna medinstitucionalna platforma, vzpostavljena z LFAPVS, za organizacijo, spodbujanje in promocijo znanstvenih raziskav v gozdarskem sektorju, na področju zavarovanih območij, prostoživečih živali in rastlin ter podobnega, pa tudi za spodbujanje prenosa strokovnega znanja in izkušenj ter tehnologije v Hondurasu.

Poleg tega zagotavlja najnovejše informacije za oblikovanje politik, pravil in predpisov, s katerimi se zagotavljata trajnost in upravljanje za sektor. V zvezi z načrtovanjem in spodbujanjem raziskav na področju gozdov, zavarovanih območij ter prostoživečih živali in rastlin je SINFOR prednostno usmerjen v iskanje raziskovalnih priložnosti, ki jih je mogoče opredeliti v nacionalnih načrtih in strategijah, kot je ENCTI, ter strateških načrtih vsake udeležene institucije in drugih pobudah v zvezi s sektorjem.

4.3.   Zasebni gozdarski sektor

V okviru LAS zasebni gozdarski sektor vključuje akterje, ki z namenom ustvarjanja dobička upravljajo ali proizvajajo surovino, jo pridobivajo iz gozdov, prevažajo, obdelujejo in dajejo na trg ter izvažajo in uvažajo.

Zaradi raznovrstnosti vključenih organizacij in njihovih komercialnih dejavnosti je bilo določenih več razvrstitev. V skladu z davčnim zakonikom so razvrščene na: (i) fizične osebe; (ii) pravne osebe, ki vključujejo poklicna partnerstva in poslovne družbe, zadruge in podjetja na podlagi združevanja, na splošno pa tudi združenja ali subjekte, ki imajo na podlagi javnega ali zasebnega prava status pravne osebe, ter (iii) subjekte, skupnosti, organizacije (domorodna ljudstva in ljudstva afriškega porekla v Hondurasu, lokalne skupine) ali pravne posle, ki pomenijo funkcionalno enoto ali enoto sredstva, tudi če nimajo pravne osebnosti.

Druga kategorija se nanaša na število zaposlenih pri posameznem podjetju: gozdarska mikro podjetja, večinoma ustanovljena kot družinska podjetja, imajo največ štiri zaposlene; mala gozdarska podjetja imajo 5–10 zaposlenih; srednja gozdarska podjetja imajo 11–100 zaposlenih, velika gozdarska podjetja pa imajo več kot 100 zaposlenih.

V skladu z LFAPVS so podjetja razvrščena v tri kategorije: podjetje za primarne gozdne proizvode, ki izvaja začetno obdelavo okroglega lesa ali katere koli druge lesne ali nelesne surovine, pridobljene iz gozda; podjetje za sekundarne gozdne proizvode ali obdelovalno podjetje, ki obdeluje proizvode iz podjetja za primarne gozdne proizvode.; in nazadnje, skladišča lesa ali lesnih proizvodov, ki dajejo različne lesne proizvode na trg.

Opozoriti je treba, da zgornji opis velja samo za industrijo, ki uporablja borov les; kar zadeva les listavcev, na datum začetka veljavnosti tega sporazuma v Hondurasu ni registriranih ali dejavnih podjetij za primarne gozdne proizvode. Poleg tega je les, pridobljen iz gozdov, praviloma grobo obdelan in ne okrogel les, saj se grobo obdela v gozdu in prepelje do zbirnih točk za nadaljnji prevoz z motornimi vozili do podjetja za sekundarne gozdne proizvode ali obdelavno podjetje ali skladišča lesa za prodajo. Zbirališča ali zbirni centri so po definiciji kraji, na katerih se lesni proizvodi zlagajo za naknaden prevoz, pri čemer se njihovo lastništvo ne spremeni. V nasprotju s tem so skladišča lesa kraji, na katerih njihovi lastniki kupujejo lesne proizvode od svojih dobaviteljev in jih prodajajo strankam.

ICF bo pri svojih rutinskih inšpekcijskih pregledih in na podlagi poročil o družbenem nadzoru, ki jih pripravljajo CCFs, redno spremljal vse morebitne spremembe gozdarske proizvodne verige, vključno z borovimi gozdovi in gozdovi listavcev, gozdnimi nasadi ali posameznimi drevesi zunaj gozdov, da bi preprečil pojav gozdarskih dejavnosti, ki niso zajete z LAS. Če se bo zaradi pregleda veljavnega pravnega okvira v prihodnje spremenila organizacija gozdarskega sektorja, bo LAS prilagojen, da se bo zagotovila pokritost vseh virov lesa.

Ti subjekti so tisti, ki izvajajo proizvodne procese, zato morajo v obsegu svojih pristojnosti ravnati v skladu s kazalniki in sredstvi za preverjanje. V ta namen izvajajo zadostne in ustrezne notranje kontrole v zvezi z dovoljenji za pridobivanje in proizvodnjo, pri čemer izpolnjujejo svoje obveznosti v zvezi z zaposlovanjem, okoljem, davki (nacionalnimi in občinskimi), prevozom in trgovino ter vse druge obveznosti, določene na podlagi posameznih kazalnikov. Poleg tega morajo voditi ustrezne evidence potrebnih spremnih listin in predvidenih sredstev za preverjanje.

Prav tako se za zasebne organizacije gozdarskega sektorja uporabljajo mehanizmi za preverjanje pravne skladnosti, ki jih v skladu s svojimi pristojnostmi izvajajo institucije države.

4.4.   Organizacije civilne družbe

V skladu s honduraškim pravnim okvirom imajo državljani pravico in dolžnost sodelovati pri ukrepih, ki jih sprejemajo organi, in izvajati družbeni nadzor nad njimi. Gozdarski sektor vključuje različne organizacije civilne družbe, usmerjene v izvrševanje zakonodaje, ki imajo zelo dejavno in učinkovito vlogo pri sredstvih za preverjanje. Te organizacije so:

4.4.1.   Lokalne organizacije

V skladu z LFAPVS se ustanovijo organi za udeležbo javnosti, posvetovanje in podporo za ICF, kot so CCFs, ki so organizirani in delujejo na lokalni ravni ali ravni skupnosti ter na občinski, regionalni in centralni podlagi. ENCTI nakazuje pomen teh organov za izvajanje družbenega nadzora, zlasti na občinski ravni in ravni skupnosti, podpiranje preverjanja gozdarskih načrtov za gospodarjenje, letnih delovnih načrtov ali drugih vrst dovoljenj, pa tudi za spodbujanje porabe zakonitega lesa. To se dosega ob usklajevanju z institucijami države ter zlasti ICF.

4.4.2.   Nevladne razvojne organizacije

Ukrepe gozdarskega sektorja na institucionalni in ozemeljski ravni podpirajo različne nacionalne in mednarodne nevladne razvojne organizacije (3). Med drugim pri svojih dejavnostih obravnavajo organizacijo, krepitev zmogljivosti za organe za udeležbo javnosti na občinski ravni in ravni skupnosti, politični vpliv, družbeni nadzor, tehnično podporo ter varstvo človekovih pravic.

Med pripravljalno in organizacijsko fazo tega sporazuma bodo nevladne razvojne organizacije razvile svojo metodologijo za izvajanje ukrepov družbenega nadzora. Poročila o tem družbenem nadzoru bodo predložena skupnemu odboru za izvajanje Sporazuma in drugim organom, da bi se sprejeli ustrezni ukrepi. Tako bo vzpostavljen sistem za udeležbo, ki bo prispeval k nenehnemu izboljševanju postopkov upravljanja, določenih na podlagi tega sporazuma.

Poleg tega bo vzpostavljen sistem za obravnavanje pritožb, ki bo podpiral delovanje te funkcije družbenega nadzora; opisan je v oddelkih 10 in 11.

4.5.   Domorodna ljudstva in ljudstva afriškega porekla v Hondurasu

V Hondurasu prebiva devet domorodnih ljudstev in ljudstev afriškega porekla. Večina jih prebiva na obsežnih gozdnih območjih, ki zajemajo tudi zavarovana območja in produktivne gozdove. Ta ljudstva so: Pech, Tawahka, Lenca, Maja Chortí, Tolupan, Miskito, Nahua, Garífuna ter angleško govoreči ljudje afriškega porekla; zastopajo jih različne organizacije, vključno z nacionalno konfederacijo domorodnih ljudstev v Hondurasu (CONPAH).

Ta ljudstva so akterji pri izvajanju LAS, vključno glede načela št. 2 kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti: „Honduras spoštuje pravice domorodnih ljudstev in ljudstev afriškega porekla v Hondurasu, ki prebivajo na gozdnih območjih.“

V gozdarskem sektorju so domorodna ljudstva in ljudstva afriškega porekla v Hondurasu:

| — | upravičenci postopka legalizacije, pravica do lastništva na ozemljih, ki so tradicionalno pripadala njihovim prednikom, pa se spoštuje; |
| --- | --- |

—

upravičenci postopka legalizacije, pravica do lastništva na ozemljih, ki so tradicionalno pripadala njihovim prednikom, pa se spoštuje;

| — | vključena v izvajanje mehanizmov in postopkov za prostovoljno predhodno in informirano soglasje (FPIC), vzpostavljenih za spoštovanje samoodločbe in avtonomije v skladu s Konvencijo MOD št. 169 in Deklaracijo ZN o pravicah domorodnih ljudstev, ter |
| --- | --- |

—

vključena v izvajanje mehanizmov in postopkov za prostovoljno predhodno in informirano soglasje (FPIC), vzpostavljenih za spoštovanje samoodločbe in avtonomije v skladu s Konvencijo MOD št. 169 in Deklaracijo ZN o pravicah domorodnih ljudstev, ter

| — | vključena v gospodarske dejavnosti na produktivnih gozdnih območjih v skladu s kontrolnimi seznami za preverjanje zakonitosti in veljavnimi zahtevami LAS. |
| --- | --- |

—

vključena v gospodarske dejavnosti na produktivnih gozdnih območjih v skladu s kontrolnimi seznami za preverjanje zakonitosti in veljavnimi zahtevami LAS.

4.6.   Krepitev zmogljivosti

Krepitev zmogljivosti za zagotavljanje učinkovitega delovanja sistema in zakonitosti lesnih proizvodov je opisana v Prilogi VIII. Pri načrtovanju vsakega ukrepa bo opravljen pregled zmogljivosti, ki jih potrebujejo vsi akterji, vključeni v izvajanje LAS.

5.   OBSEG/PODROČJE UPORABE LAS

Ves les in vse lesne proizvode s poreklom iz Hondurasa, ki so zajeti z LAS, je treba pridobivati iz zasebnih, občinskih ali nacionalnih gozdov (naravnih ali posajenih), s katerimi se gospodari na podlagi upravnih in tehničnih meril čim večje uspešnosti, številnih vrst uporabe in družbene enakopravnosti, da bi se zagotovili trajnost ekosistemov ter njihova produktivna, varovalna in okoljska zmogljivost.

LAS se bo uporabljal tudi za les iz drugih držav, če lahko njegovi uvozniki dokažejo, da je bil pridobljen iz zakonitih virov in uvožen v skladu z zakoni države porekla lesa in Hondurasa. LAS se bo uporabljal za vse subjekte, vključno s tistimi, ki imajo zasebna potrdila o gospodarjenju z gozdovi in nadzorni verigi, in tistimi, ki so lastniki nasadov dreves za komercialne namene.

5.1.   Lesni proizvodi, vključeni v LAS

LAS zajema vse proizvode, opredeljene v Prilogi I k temu sporazumu. V skladu s členom 102 LFAPVS je izvoz nekaterih lesnih proizvodov prepovedan, pri čemer je navedeno, da se lahko les, pridobljen iz vrst listavcev v naravnih gozdovih, izvaža samo kot obdelan les. Zato izvoz okroglega ali grobo obdelanega lesa iz teh vrst ni dovoljen.

Čeprav se okrogli les in grobo obdelani les iz teh vrst ne smeta izvažati, sta zajeta z LAS ne glede na stopnjo obdelave.

Kadar se lesni proizvodi, ki niso navedeni v Prilogi I k temu sporazumu, izvažajo v Unijo, se zanje ne uporablja postopek izdajanja dovoljenj FLEGT. V tem primeru morajo uvozniki v Uniji, ki uvažajo te proizvode iz Hondurasa, izvajati potrebno skrbnost v skladu z Uredbo(EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode (4) , da lahko dokažejo njihovo zakonitost.

5.2.   Trgi, zajeti z LAS

LAS se bo uporabljal za lesne proizvode, dane na vse trge, tj. izvozne in nacionalnega. Vseeno pa bodo prizadevanja za izvajanje LAS prednostno razvrščena glede na naslednjo razvrstitev trgov:

| — | trg Unije: preverjanje zakonitosti proizvodov, izvoženih na trg Unije, se bo izvajalo, kot je določeno v tem sporazumu, pri čemer se šteje, da je dovoljenje FLEGT osnovni pogoj takoj, ko se potrdi, da je shema pripravljena za izdajanje dovoljenj FLEGT po postopku iz Priloge VII; |
| --- | --- |

—

trg Unije: preverjanje zakonitosti proizvodov, izvoženih na trg Unije, se bo izvajalo, kot je določeno v tem sporazumu, pri čemer se šteje, da je dovoljenje FLEGT osnovni pogoj takoj, ko se potrdi, da je shema pripravljena za izdajanje dovoljenj FLEGT po postopku iz Priloge VII;

| — | drugi mednarodni trgi: preverjanje zakonitosti izvoženih proizvodov se bo izvajalo, kot je določeno v tem sporazumu, ne glede na namembno državo izvoza, pri čemer se zakonitost dokaže z dovoljenjem H-Legal; |
| --- | --- |

—

drugi mednarodni trgi: preverjanje zakonitosti izvoženih proizvodov se bo izvajalo, kot je določeno v tem sporazumu, ne glede na namembno državo izvoza, pri čemer se zakonitost dokaže z dovoljenjem H-Legal;

| — | domači trg: tudi preverjanje zakonitosti proizvodov, danih na domači trg, se bo izvajalo, kot je določeno v tem sporazumu, pri čemer se zakonitost subjektov, ki so lastniki teh proizvodov, dokaže s potrdili o pravni skladnosti. |
| --- | --- |

—

domači trg: tudi preverjanje zakonitosti proizvodov, danih na domači trg, se bo izvajalo, kot je določeno v tem sporazumu, pri čemer se zakonitost subjektov, ki so lastniki teh proizvodov, dokaže s potrdili o pravni skladnosti.

V vseh teh fazah izvajanja LAS bodo sprejeti ukrepi za preprečevanje vstopa lesa neznanega ali nezakonitega porekla v gozdno dobavno verigo. Sposobnost za izvajanje LAS bo okrepljena z uporabo ukrepov, vključenih v Prilogo VIII.

5.3.   Viri lesa, zajeti z LAS

Viri lesa, ki so zajeti z LAS, so razvrščeni, kot je opisano v nadaljevanju.

5.3.1.   Les, pridobljen na nacionalnem ozemlju

Les, pridobljen na nacionalnem ozemlju, se pridobiva od naslednjih virov:

| 1. | gozdov, in sicer naravnih ali nasadov; |
| --- | --- |

1.

gozdov, in sicer naravnih ali nasadov;

| 2. | območij, na katerih so vzpostavljeni kmetijsko-gozdarski sistemi, tj. naravna ali posajena drevesa v povezavi z drugimi vrstami, kot so kava, kakav ali druge kmetijske rastline; |
| --- | --- |

2.

območij, na katerih so vzpostavljeni kmetijsko-gozdarski sistemi, tj. naravna ali posajena drevesa v povezavi z drugimi vrstami, kot so kava, kakav ali druge kmetijske rastline;

| 3. | posameznih iglavcev ali listavcev zunaj gozdov. |
| --- | --- |

3.

posameznih iglavcev ali listavcev zunaj gozdov.

Pridobivanje se lahko izvaja v gozdovih listavcev ali borovih gozdovih, in sicer ne glede na to, kdo ima posest nad zemljiščem. Pridobivanje se dovoli na enega od naslednjih načinov:

| — | na podlagi načrta za gospodarjenje z gozdovi in povezanih letnih delovnih načrtov, ki jih ICF potrdi za:






  — | upravičene skupnosti, ki imajo sklenjene pogodbe o gospodarjenju z gozdovi skupin (pogodbe o gospodarjenju z gozdovi skupnosti, CMFC); |
| --- | --- | --- |

—

na podlagi načrta za gospodarjenje z gozdovi in povezanih letnih delovnih načrtov, ki jih ICF potrdi za:

—

upravičene skupnosti, ki imajo sklenjene pogodbe o gospodarjenju z gozdovi skupin (pogodbe o gospodarjenju z gozdovi skupnosti, CMFC);

| — | posamezne upravičence pogodb o gospodarjenju z gozdovi ter |
| --- | --- |

—

posamezne upravičence pogodb o gospodarjenju z gozdovi ter

| — | lastnike zasebnih, občinskih (ejido), nacionalnih in državnih gozdov; |
| --- | --- |

—

lastnike zasebnih, občinskih (ejido), nacionalnih in državnih gozdov;

| — | na podlagi posebnega načrta za kmetijsko-gozdarske sisteme in povezanega letnega načrta sečnje za lastnike kmetijsko-gozdarskih sistemov na zasebnih in občinskih (ejido) zemljiščih; |
| --- | --- |

—

na podlagi posebnega načrta za kmetijsko-gozdarske sisteme in povezanega letnega načrta sečnje za lastnike kmetijsko-gozdarskih sistemov na zasebnih in občinskih (ejido) zemljiščih;

| — | na podlagi načrta za reševanje za pridobivanje v gozdovih, ki so jih prizadeli naravne nesreče, škodljivci ali bolezni, javna ali zasebna gradbena dela in spremembe vegetacije na kmetijskih zemljiščih. V zvezi z načrti za reševanje za območja, na katerih so predvidena javna ali zasebna gradbena dela ali spremembe vegetacije na kmetijskih zemljiščih, je potrebna presoja vplivov na okolje, preden MiAmbiente izda potrdilo o okoljskem dovoljenju. Načrti za reševanje, povezani s spremembo vegetacije za začasne ali trajne kmetijske rastline, se uporabljajo samo za kmetijska zemljišča. V členu 93 LFAPVS je določeno, da je treba naravno uporabo gozdnega zemljišča ohraniti in spoštovati v skladu s politikami in pravnimi predpisi o načrtovanju rabe zemljišč. Poleg tega so v členu 294 uredbe za LFAPVS prepovedane spremembe vegetacije v produktivnih gozdovih z načrti za gospodarjenje in na območjih z velikim proizvodnim potencialom gozdov. V oddelku 7.7 te priloge je podrobneje opisano preverjanje lesnih proizvodov, pridobljenih zaradi spremembe rabe zemljišč; |
| --- | --- |

—

na podlagi načrta za reševanje za pridobivanje v gozdovih, ki so jih prizadeli naravne nesreče, škodljivci ali bolezni, javna ali zasebna gradbena dela in spremembe vegetacije na kmetijskih zemljiščih. V zvezi z načrti za reševanje za območja, na katerih so predvidena javna ali zasebna gradbena dela ali spremembe vegetacije na kmetijskih zemljiščih, je potrebna presoja vplivov na okolje, preden MiAmbiente izda potrdilo o okoljskem dovoljenju. Načrti za reševanje, povezani s spremembo vegetacije za začasne ali trajne kmetijske rastline, se uporabljajo samo za kmetijska zemljišča. V členu 93 LFAPVS je določeno, da je treba naravno uporabo gozdnega zemljišča ohraniti in spoštovati v skladu s politikami in pravnimi predpisi o načrtovanju rabe zemljišč. Poleg tega so v členu 294 uredbe za LFAPVS prepovedane spremembe vegetacije v produktivnih gozdovih z načrti za gospodarjenje in na območjih z velikim proizvodnim potencialom gozdov. V oddelku 7.7 te priloge je podrobneje opisano preverjanje lesnih proizvodov, pridobljenih zaradi spremembe rabe zemljišč;

| — | na podlagi načrta za obnovo, izdelanega za pridobivanje gozdarskih stranskih proizvodov, zajetih s predhodnim dovoljenjem (letni delovni načrt, letni načrt sečnje, dovoljenja za pridobivanje v nasadih s potrdilom in načrti za reševanje); |
| --- | --- |

—

na podlagi načrta za obnovo, izdelanega za pridobivanje gozdarskih stranskih proizvodov, zajetih s predhodnim dovoljenjem (letni delovni načrt, letni načrt sečnje, dovoljenja za pridobivanje v nasadih s potrdilom in načrti za reševanje);

| — | na podlagi dovoljenj za pridobivanje v nasadih s potrdilom (APC) za pridobivanje lesa iz gozdnih nasadov, ki jih potrdi ICF. |
| --- | --- |

—

na podlagi dovoljenj za pridobivanje v nasadih s potrdilom (APC) za pridobivanje lesa iz gozdnih nasadov, ki jih potrdi ICF.

Tradicionalno so bila posamezna drevesa zunaj gozdov, ki rastejo predvsem na stanovanjskih in živinorejskih območjih, glavni vir lesa za mizarje. Vendar Honduras še nima zakonodaje, ki bi urejala posek teh dreves za trg, zato je bil v Prilogo VIII vključen dopolnilni ukrep v zvezi s tem. Ko bo ta zakonodaja začela veljati, bo vključena v ustrezni kazalnik kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti po postopku, predvidenem v oddelku 4 Priloge II.

Ta vir lesa bo vključen v LAS pred posodobitvijo kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti, subjekti v gozdarskem sektorju, ki pridobivajo ta vir lesa, pa morajo izpolnjevati vse druge zahteve LAS.

5.3.2.   Uvožen les

Fizične in pravne osebe, ki uvažajo les, morajo izvajati postopke potrebne skrbnosti, da bi dokazale, da je tveganje nezakonitega ravnanja v zvezi z uvoženim lesom zanemarljivo in da izvozniki iz države pridobivanja spoštujejo zakone. Obseg tega postopka potrebne skrbnosti bo določen med pripravljalno in organizacijsko fazo tega sporazuma; v Prilogo VIII je bil vključen dopolnilni ukrep v zvezi z izvajanjem postopkov potrebne skrbnosti v Hondurasu.

5.3.3.   Les, ki ni zajet z LAS

LAS ne vključuje v nadaljevanju navedenih dveh vrst lesa, za kateri se ne uporablja shema izdajanja dovoljenj FLEGT.

| — | Les v tranzitu
  Les v tranzitu je les iz tretjih držav ali les, ki začasno vstopa v Honduras na podlagi enotne tranzitne deklaracije, njegov končni cilj pa je druga država. Ta les je treba opredeliti in ločiti od dobavne verige lesa, pridobljenega v Hondurasu, ali uvoženega lesa. Les v tranzitu ne bo vključen v LAS, zato zanj ni mogoče izdati dovoljenja FLEGT ali dovoljenja H-Legal za izvoz.
  V oddelku 7.5 je pojasnjeno, kako bo deloval mehanizem za nadzor nad tranzitom teh proizvodov, da bi se zagotovilo, da ne vstopijo v dobavno verigo za nacionalni trg. |
| --- | --- |

—

Les v tranzitu

Les v tranzitu je les iz tretjih držav ali les, ki začasno vstopa v Honduras na podlagi enotne tranzitne deklaracije, njegov končni cilj pa je druga država. Ta les je treba opredeliti in ločiti od dobavne verige lesa, pridobljenega v Hondurasu, ali uvoženega lesa. Les v tranzitu ne bo vključen v LAS, zato zanj ni mogoče izdati dovoljenja FLEGT ali dovoljenja H-Legal za izvoz.

V oddelku 7.5 je pojasnjeno, kako bo deloval mehanizem za nadzor nad tranzitom teh proizvodov, da bi se zagotovilo, da ne vstopijo v dobavno verigo za nacionalni trg.

| — | Zaplenjeni les
  Lesni proizvodi, zaplenjeni zaradi kršitve honduraške zakonodaje ali neizpolnitve obveznosti potrebne skrbnosti v primeru uvoženega lesa, niso vključeni v LAS. ICF in varnostne sile so pooblaščeni za izvajanje preiskav, potrebnih za pregon primerov, ki ga izvaja javno tožilstvo. V oddelku 7.6 je pojasnjeno, kaj se zgodi z zaseženim ali zaplenjenim lesom. |
| --- | --- |

—

Zaplenjeni les

Lesni proizvodi, zaplenjeni zaradi kršitve honduraške zakonodaje ali neizpolnitve obveznosti potrebne skrbnosti v primeru uvoženega lesa, niso vključeni v LAS. ICF in varnostne sile so pooblaščeni za izvajanje preiskav, potrebnih za pregon primerov, ki ga izvaja javno tožilstvo. V oddelku 7.6 je pojasnjeno, kaj se zgodi z zaseženim ali zaplenjenim lesom.

5.4.   Obseg subjektov, vključenih v LAS

V tem sporazumu je „subjekt“ vsaka fizična ali pravna oseba, ki izvaja dejavnosti v gozdni proizvodni verigi. Obseg dejavnosti subjektov, zajetih z LAS, je opisan v preglednici 1.

Preglednica 1.

Obseg dejavnosti subjektov v gozdarskem sektorju

| Subjekt | Obseg dejavnosti v okviru LAS |
| --- | --- |
| 1. | Lastnik zasebnega gozdnega območja (vključno z domorodnimi skupnostmi z zemljiško pravico) in skupnega zemljišča (občine) |

Subjekt

Obseg dejavnosti v okviru LAS

1.

Lastnik zasebnega gozdnega območja (vključno z domorodnimi skupnostmi z zemljiško pravico) in skupnega zemljišča (občine)

Predloži vlogo za posest zemljišča ali dokaze o posesti zemljišča.

Pred izvajanjem dejavnosti pridobivanja pri ICF predloži vlogo za odobritev načrta za gospodarjenje z gozdovi in povezanih letnih delovnih načrtov, načrta za reševanje ali načrta za obnovo.

Pri ICF predloži vlogo za dovoljenja za prevoz pridobljenega lesa in poroča o uporabljenih dovoljenjih za prevoz, ki so evidentirana v podatkovni zbirki SIRMA.

Po potrebi predloži dokaze o upoštevanju načel FPIC.

| 2. | Lastnik območja s kmetijsko-gozdarskim sistemom |
| --- | --- |

2.

Lastnik območja s kmetijsko-gozdarskim sistemom

Predloži vlogo za odobritev PESA in AFP za pridobivanje v okviru kmetijsko-gozdarskega sistema. Pri ICF predloži vlogo za dovoljenja za prevoz pridobljenega lesa in poroča o uporabljenih dovoljenjih za prevoz, ki so evidentirana v podatkovni zbirki SIRMA.

| 3. | Lastnik gozdnega nasada |
| --- | --- |

3.

Lastnik gozdnega nasada

Pri ICF predloži vlogo za pridobitev potrdila za gozdni nasad in pridobivanje na njem.

Pri ICF predloži vlogo za dovoljenja za prevoz pridobljenega lesa in poroča o uporabljenih dovoljenjih za prevoz, ki so evidentirana v podatkovni zbirki SIRMA.

| 4. | Uporabnik/prebivalec |
| --- | --- |

4.

Uporabnik/prebivalec

Na podlagi postopka legalizacije zemljišč pridobi pogodbo o užitku, v skladu s katero lahko opravlja dejavnosti gospodarjenja z gozdovi. Zahteve, ki jih morajo izpolniti zasebni upravičenci legalizacije nacionalnih gozdnih območij, so določene v LFAPVS.

Pri ICF predloži vlogo za dovoljenje za ponovno pogozdovanje posesti ali izvajanje drugih gozdarskih/okoljskih dejavnosti.

Predloži vlogo za pridobitev potrdila za nasad, nato pa še vlogo za dovoljenje za pridobivanje v njem.

| 5. | Uporabnik gozdnih območij s pravico do užitka (vključno z lokalnimi skupinami) |
| --- | --- |

5.

Uporabnik gozdnih območij s pravico do užitka (vključno z lokalnimi skupinami)

Predloži vlogo za sklenitev pogodbe o gospodarjenju z gozdovi, da bi lahko opravljal dejavnosti gospodarjenja z gozdovi; pri ICF predloži vlogo za odobritev načrta za gospodarjenje z gozdovi, načrta za reševanje ali načrta za obnovo, da bi lahko pridobival na gozdnem območju.

| 6. | Pogodbeni izvajalec |
| --- | --- |

6.

Pogodbeni izvajalec

Lastnik gozda ga najame, ko sam z lastnimi sredstvi neposredno ne pridobiva lesa. Pridobiva in prevaža les iz gozda do podjetij za primarne gozdne proizvode ali skladišča lesa ter ga lahko tudi prodaja.

Pri regionalnem uradu za gozdarstvo vloži dokument o registraciji ter navede opremo in ključno osebje, ki ju uporablja za dejavnosti pridobivanja in prevoza.

Uporabljati mora dovoljenje za prevoz (ki ga odobri ICF) in tovorni list (ki ga odobri SAR). Upravičenec ali imetnik dovoljenja za pridobivanje, ki sklene pogodbo s podizvajalcem, je odgovoren za zagotavljanje skladnosti z veljavnimi predpisi.

| 7. | Prevoznik |
| --- | --- |

7.

Prevoznik

Opravlja storitev prevoza blaga, v tem primeru lesa, bodisi okroglega z lokacije pridobivanja do podjetja za gozdne proizvode ali skladišča lesa bodisi obdelanih lesnih proizvodov iz podjetja za gozdne proizvode do končnega namembnega kraja. Na splošno to storitev naroči lastnik gozda, pogodbeni izvajalec ali podjetje za gozdne proizvode.

V primeru gozdov listavcev se od datuma začetka veljavnosti tega sporazuma šteje, da je prevoznik vključen od trenutka, ko je grobo obdelani les iz gozda naložen na zbirni točki zunaj gozda in se z vozili prevaža od tam do gozdarskih podjetij ali skladišč lesa.

Organom predloži dokumente, ki dokazujejo zakonitost proizvodov, ki jih prevaža (dovoljenje za prevoz, račun, ki ga potrdi SAR, in po potrebi tovorni list ali račun).

| 8. | Kvalificirani gozdarski tehnik (TFC) |
| --- | --- |

8.

Kvalificirani gozdarski tehnik (TFC)

V imenu lastnika gozda pripravi načrte za gospodarjenje z gozdovi, posebne načrte za kmetijsko-gozdarske sisteme in povezane letne načrte, načrte za reševanje in načrte za obnovo.

(Sam je odgovoren za upravljanje izvajanja letnih delovnih načrtov iz načrtov za gospodarjenje z gozdovi. V ta namen v imenu lastnika gozda pri ICF predloži memorandum o imenovanju in sprejetju ter postane upravitelj letnega delovnega načrta.)

Pristojen je za skladnost s tehničnimi standardi, ki urejajo vse načine pridobivanja, ki jih upravlja. Poleg tega je pristojen za predložitev mesečnih poročil o napredku v zvezi z dovoljenji za prevoz, ki se uporabljajo za gozd, pri čemer navede podrobne informacije o pridobljenem lesu, podprte z izvodi uporabljenih dovoljenj.

| 9. | Neodvisni gozdarski tehnik (TFI) |
| --- | --- |

9.

Neodvisni gozdarski tehnik (TFI)

Pripravi načrte za gospodarjenje z gozdovi, posebne načrte za kmetijsko-gozdarske sisteme in povezane letne načrte, načrte za reševanje in načrte za obnovo.

Pristojen je za skladnost s tehničnimi standardi, ki urejajo vse načine pridobivanja, ki jih upravlja. Poleg tega je pristojen za predložitev mesečnih poročil o napredku v zvezi z dovoljenji za prevoz, ki se uporabljajo za gozd, pri čemer navede podrobne informacije o pridobljenem lesu, podprte z izvodi uporabljenih dovoljenj.

| 10. | Izvoznik |
| --- | --- |

10.

Izvoznik

Pri ICF predloži vlogo za izdajo dovoljenja FLEGT (za Unijo) ali dovoljenja H-Legal (za druge namembne kraje), odvisno od tega, kam naj bi se pošiljke poslale.

Pri carinskem organu predloži vlogo za izvozna dovoljenja, vključno z računom o uvozu, enotno carinsko deklaracijo (DUA) in drugimi dokumenti, ki dokazujejo zakonitost proizvodov, ki se izvažajo, v zvezi z omejitvami za javno zdravje ter tarifnimi in netarifnimi predpisi, vključno s potrdili CITES, kadar je ustrezno.

| 11. | Uvoznik |
| --- | --- |

11.

Uvoznik

Pri carinskem organu predloži vlogo za uvozna dovoljenja, vključno z računom o uvozu, DUA in drugimi dokumenti, ki dokazujejo zakonitost proizvodov, ki se uvažajo, v zvezi z omejitvami za javno zdravje ter tarifnimi in netarifnimi predpisi, vključno s potrdili CITES, kadar je ustrezno.

Izvaja mehanizme potrebne skrbnosti za preverjanje zakonitosti lesnega proizvoda, ki se kupuje.

| 12. | Lastnik podjetja za primarne gozdne proizvode |
| --- | --- |

12.

Lastnik podjetja za primarne gozdne proizvode

Vodi evidenco z najnovejšimi informacijami o vložkih in izložkih ter ICF predlaga mesečna poročila o proizvodnji, ki jim priloži potrjene račune o prodaji. Zahteva izdajo računov ter SAR predlaga mesečne in letne obračune prodaje, ki jim priloži ustrezne potrjene račune o prodaji in tovorne liste.

Izvaja mehanizme potrebne skrbnosti za preverjanje zakonitosti proizvodov, ki se kupujejo.

Kar zadeva gozdove listavcev, podjetij za primarne gozdne proizvode zdaj ni, saj se les grobo obdela, preden se prepelje iz gozda in da na trg prek podjetij za sekundarne gozdne proizvode ali skladišč lesa.

| 13. | Lastnik podjetja za sekundarne gozdne proizvode (vključno z mizarskimi delavnicami ter drugimi mikro, malimi in srednjimi podjetji (MiPyME)) |
| --- | --- |

13.

Lastnik podjetja za sekundarne gozdne proizvode (vključno z mizarskimi delavnicami ter drugimi mikro, malimi in srednjimi podjetji (MiPyME))

Vodi evidenco z najnovejšimi informacijami o vložkih in izložkih ter ICF predlaga mesečna poročila o proizvodnji, ki jim priloži potrjene račune o prodaji.

Zahteva izdajo računov ter SAR predlaga mesečne in letne obračune prodaje, ki jim priloži ustrezne potrjene račune o prodaji in tovorne liste.

Izvaja mehanizme potrebne skrbnosti za preverjanje zakonitosti proizvodov, ki se kupujejo.

| 14. | Lastnik skladišča lesa |
| --- | --- |

14.

Lastnik skladišča lesa

Vodi evidenco z najnovejšimi informacijami o vložkih in izložkih ter ICF predlaga mesečna poročila o proizvodnji, ki jim priloži potrjene račune o prodaji.

Zahteva izdajo računov ter SAR predlaga mesečne in letne obračune prodaje, ki jim priloži ustrezne potrjene račune o prodaji in tovorne liste.

Izvaja mehanizme potrebne skrbnosti za preverjanje zakonitosti proizvodov, ki se kupujejo.

| 15. | Delodajalec (pri katerem koli podjetju, ki spada v zgoraj opisane kategorije subjektov) |
| --- | --- |

15.

Delodajalec (pri katerem koli podjetju, ki spada v zgoraj opisane kategorije subjektov)

Registrira zaposlene pri honduraškem inštitutu za socialno varnost in spoštuje delovno zakonodajo.

6.   PREVERJANJE SKLADNOSTI Z OPREDELITVIJO ZAKONITOSTI

Lesni proizvodi iz Hondurasa so zakoniti, če so v skladu z opredelitvijo, opisano v Prilogi II.

Preverjanje opravljajo državne agencije (po potrebi z uporabo prispevkov priznanih zasebnih mehanizmov potrjevanja, kot je določeno v oddelku 8), ki izvajajo ustrezne preglede za zagotavljanje zakonitosti lesnih proizvodov.

Preverjanje mora biti dovolj zanesljivo in učinkovito, da se zagotovi odkritje kakršnega koli neizpolnjevanja zahtev s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti iz Priloge II v različnih fazah dobavne verige na nacionalnem trgu. Preverjanje zakonitosti je potrebno tudi za les, ki se uvaža in bo vstopil v nacionalno dobavno verigo.

6.1.   Načela preverjanja zakonitosti

Pogodbenici bosta med pripravljalno in organizacijsko fazo tega sporazuma prek skupnega odbora za izvajanje Sporazuma posodobili in potrdili priročnik za preverjanje, v katerem je opisana metodologija preverjanja, ki jo je treba uporabljati za preverjanje pravne skladnosti za vse kazalnike in sredstva za preverjanje, ki so opredeljeni kot ključni elementi za določitev kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti. Za vsak kazalnik so določeni organ ali enota pri vsaki instituciji, pristojni za preverjanje, ter dokumenti, ki jih je treba preveriti. Poleg tega bosta določeni pogostost preverjanja kazalnika ter lokacija, navedena v evidencah, ki vsebujejo informacije in dokumente (v papirni in digitalni obliki), ki jih hranijo različne institucije v skladu s svojimi pristojnostmi.

6.1.1.   Institucije, vključene v preverjanje zakonitosti

Preverjanje izvajajo jasno opredeljene institucije, ki imajo ustrezne vire, upravljavske sisteme in usposobljeno osebje pa tudi zanesljive in učinkovite mehanizme za nadzor nad navzkrižji interesov. Pri vsaki instituciji ima osebje za preverjanje znanje, spretnosti in izkušnje, potrebne za opravljanje dela, in je pod ustreznim nadzorom.

ICF in druge institucije, vključene v LAS, imajo organizacijsko in funkcionalno strukturo za preverjanje, ali vsi subjekti spoštujejo kazalnike zakonitosti. Zaradi količine informacij, ki jih bo vsaka institucija ustvarila pri preverjanju subjektov, ter potrebe po evidentiranju in posodabljanju teh informacij se bodo rezultati preverjanja vnašali v podatkovno zbirko, ki bo na voljo enoti ICF za preverjanje zakonitosti. Tako bo enota za preverjanje stalno imela na voljo vse informacije, potrebne za izdajanje potrdil o pravni skladnosti subjektom in pregledovanje njihove veljavnosti. Da bi bili zbiranje in posodabljanje podatkov izvedljivi, je potrebno usklajevanje institucij, kot je opisano v oddelku 11.

Spodnji diagram prikazuje tok podatkov med različnimi akterji, vključenimi v LAS, za preverjanje pravne skladnosti.

Image 4

Preglednica 2 vsebuje opis mehanizmov za preverjanje pravne skladnosti, predstavljenih v zgornjem diagramu.

Preglednica 2.

Opis mehanizmov za preverjanje pravne skladnosti

| Št. | Opis |
| --- | --- |
| 1. | Subjekt v gozdarskem sektorju: fizična ali pravna oseba, ki izvaja dejavnosti v dobavni verigi z gozdnimi proizvodi. |
| 2. | Vloga za sredstva za preverjanje (Priloga II). |
| 3. | Metodologija za izdelavo sredstev za preverjanje v vsaki instituciji. Nekatera sredstva za preverjanje se izdelajo samo enkrat, druga pa se izdelujejo v rednih presledkih. |
| 4. | Izdelava fizičnih in/ali elektronskih sredstev za preverjanje (Priloga II). |
| 5. | Metodologija za preverjanje. Po odkritju primera neskladnosti vsaka institucija izvede postopke za dokumentiranje, obdelavo, spremljanje in vnos podatkov v podatkovno zbirko enote za preverjanje zakonitosti. |
| 6. | Popravni ali kazenski ukrepi v zvezi s pravno neskladnostjo na podlagi upravnega ukrepa ali ukrepa po uradni dolžnosti (oddelek 9 Priloge V). |
| 7. | Zbiranje podatkov vseh institucij o skupnem preverjanju pravne skladnosti, pri čemer se uporabljajo SIRMA, SNIF in Geoportal ICF ter druga orodja navedenih institucij (oddelka 6 in 7 Priloge V). |
| 8. | Predložitev vloge enoti za preverjanje zakonitosti za potrdilo o pravni skladnosti, ki dokazuje zakonitost subjekta (oddelka 6 in 7 Priloge V). |
| 9. | Zbiranje podatkov, ki jih hrani enota za preverjanje zakonitosti, za oceno skladnosti subjekta s kontrolnimi seznami za preverjanje zakonitosti in njegovega nadzora nad dobavno verigo. Če je sklep pozitiven, enota za preverjanje zakonitosti izda potrdilo o pravni skladnosti, ki kupcem na domačem trgu dokazuje, da subjekt izpolnjuje zahteve LAS (oddelka 6 in 7 Priloge V). |
| 10. | Predložitev vloge enoti za izdajanje dovoljenj FLEGT za dovoljenje FLEGT ali dovoljenje H-Legal, ki dokazuje zakonitost dejavnosti subjekta, da lahko subjekt izvaža svoje proizvode na kateri koli trg (Priloga IV). |
| 11. | Enota za izdajanje dovoljenj FLEGT sprejme odločitev o pravni skladnosti subjekta. Če je sklep enote za preverjanje pozitiven (tj. subjekt izpolnjuje vse zahteve LAS), se izda dovoljenje FLEGT (trg Unije) ali dovoljenje H-Legal (drugi trgi), ki strankam na mednarodnem trgu dokazuje, da subjekt izpolnjuje zahteve LAS. Če je odločitev negativna, enota za izdajanje dovoljenj FLEGT o tem obvesti vložnika (subjekt) (Priloga IV). |
| 12. | Neodvisni nadzorniki LAS pripravijo poročila o svojih ugotovitvah, ki vključujejo sklepe in priporočila skupnemu odboru za izvajanje Sporazuma, pristojnemu za redno objavljanje teh poročil o nadzoru (Priloga VI). |
| 13. | Organizacije civilne družbe pripravijo poročila o preverjanju v zvezi z dovoljenji za pridobivanje in splošneje v zvezi z gozdarskim sektorjem, ki se dajo na voljo skupnemu odboru za izvajanje Sporazuma (oddelek 4.4.2 Priloge V). |

Št.

Opis

1.

Subjekt v gozdarskem sektorju: fizična ali pravna oseba, ki izvaja dejavnosti v dobavni verigi z gozdnimi proizvodi.

2.

Vloga za sredstva za preverjanje (Priloga II).

3.

Metodologija za izdelavo sredstev za preverjanje v vsaki instituciji. Nekatera sredstva za preverjanje se izdelajo samo enkrat, druga pa se izdelujejo v rednih presledkih.

4.

Izdelava fizičnih in/ali elektronskih sredstev za preverjanje (Priloga II).

5.

Metodologija za preverjanje. Po odkritju primera neskladnosti vsaka institucija izvede postopke za dokumentiranje, obdelavo, spremljanje in vnos podatkov v podatkovno zbirko enote za preverjanje zakonitosti.

6.

Popravni ali kazenski ukrepi v zvezi s pravno neskladnostjo na podlagi upravnega ukrepa ali ukrepa po uradni dolžnosti (oddelek 9 Priloge V).

7.

Zbiranje podatkov vseh institucij o skupnem preverjanju pravne skladnosti, pri čemer se uporabljajo SIRMA, SNIF in Geoportal ICF ter druga orodja navedenih institucij (oddelka 6 in 7 Priloge V).

8.

Predložitev vloge enoti za preverjanje zakonitosti za potrdilo o pravni skladnosti, ki dokazuje zakonitost subjekta (oddelka 6 in 7 Priloge V).

9.

Zbiranje podatkov, ki jih hrani enota za preverjanje zakonitosti, za oceno skladnosti subjekta s kontrolnimi seznami za preverjanje zakonitosti in njegovega nadzora nad dobavno verigo. Če je sklep pozitiven, enota za preverjanje zakonitosti izda potrdilo o pravni skladnosti, ki kupcem na domačem trgu dokazuje, da subjekt izpolnjuje zahteve LAS (oddelka 6 in 7 Priloge V).

10.

Predložitev vloge enoti za izdajanje dovoljenj FLEGT za dovoljenje FLEGT ali dovoljenje H-Legal, ki dokazuje zakonitost dejavnosti subjekta, da lahko subjekt izvaža svoje proizvode na kateri koli trg (Priloga IV).

11.

Enota za izdajanje dovoljenj FLEGT sprejme odločitev o pravni skladnosti subjekta. Če je sklep enote za preverjanje pozitiven (tj. subjekt izpolnjuje vse zahteve LAS), se izda dovoljenje FLEGT (trg Unije) ali dovoljenje H-Legal (drugi trgi), ki strankam na mednarodnem trgu dokazuje, da subjekt izpolnjuje zahteve LAS. Če je odločitev negativna, enota za izdajanje dovoljenj FLEGT o tem obvesti vložnika (subjekt) (Priloga IV).

12.

Neodvisni nadzorniki LAS pripravijo poročila o svojih ugotovitvah, ki vključujejo sklepe in priporočila skupnemu odboru za izvajanje Sporazuma, pristojnemu za redno objavljanje teh poročil o nadzoru (Priloga VI).

13.

Organizacije civilne družbe pripravijo poročila o preverjanju v zvezi z dovoljenji za pridobivanje in splošneje v zvezi z gozdarskim sektorjem, ki se dajo na voljo skupnemu odboru za izvajanje Sporazuma (oddelek 4.4.2 Priloge V).

6.1.2.   Postopki preverjanja na podlagi kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti

V priročniku, o katerem se pogodbenici dogovorita prek skupnega odbora za izvajanje Sporazuma, je opisana metodologija, ki jo uporabljajo vključene institucije, pristojne za preverjanje kazalnika ali njegovega dela. V priročniku bodo opredeljeni organ ali urad, pristojen za preverjanje, ter ukrepi, ki jih sprejme za opravljanje te naloge. V priročniku bo obravnavana tudi „pogostost preverjanja“, pri čemer bo navedeno, kdaj je treba preveriti sredstva za preverjanje; navedena bosta tudi organ in urad, pri katerih se bodo hranili izvodi teh informacij v papirni in digitalni obliki.

6.1.3.   Hramba sredstev za preverjanje zakonitosti

Izvodi v papirni obliki in digitalne datoteke z dokumenti za vsako sredstvo za preverjanje se hranijo pri vsaki instituciji, ki je pristojna za izdelavo povezanih sredstev. Te „institucionalne“ evidence se hranijo najmanj deset let, kot se zahteva na podlagi zakona o preglednosti in dostopu do javnih informacij (LTAIP). V skladu z zakonom je tudi določen postopek za obdelavo informacij (členi 30, 31 in 32) in opredeljen pojem „javne informacije“ (člen 3), določeno pa je tudi, kaj bi bilo treba šteti za zaupne osebne podatke (člen 7) ali tajne podatke (člen 8).

Glede na pomen zakonitosti in pristnosti sredstev za preverjanje pristojne institucije zagotovijo, da se fizične in digitalne evidence hranijo za vsako sredstvo za preverjanje. Zaradi preglednosti in učinkovitosti upravljanja informacij morajo institucije, vključene v zvezi s sredstvi za preverjanje, zagotoviti, da se informacije iz njihovih evidenc pravočasno in učinkovito dajo na voljo drugim organizacijam, vključno z enoto ICF za preverjanje zakonitosti, kadar je to potrebno. Podobno bi morala vsaka institucija, povezana s preverjanjem zakonitosti, izkoristiti zakone, druge predpise in postopke, ki se uporabljajo v okviru njenih pristojnosti, da bi od subjektov pridobila potrebne informacije in jih hranila v svojih evidencah.

6.1.4.   Informacijski sistemi in funkcije preverjanja

Računalniški sistemi, orodja in protokoli, ki že obstajajo in bodo še razviti za preverjanje skladnosti s kazalniki s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti, bodo omogočili zbiranje nabora preverjanj dokumentov in preverjanj na terenu ter usklajevanje podatkov v celotni dobavni verigi lesa. V oddelku 3.2 so navedeni glavna računalniška orodja in protokoli, ki jih uporabljajo institucije, vključene v LAS. V nadaljevanju so na kratko opisani informacijski sistemi, ki zdaj delujejo in podpirajo institucije pri izvajanju njihovih pooblastil.

Pri ICF

| — | Nacionalni informacijski sistem za gozdarstvo (SNIF)
  To računalniško orodje se lahko uporablja za vodenje dinamičnih podatkovnih zbirk evidenc, ki dokazujejo lastništvo nad zasebnimi, nacionalnimi in občinskimi gozdovi ter podjetji za gozdne proizvode in skladišči lesa. Sistem vsebuje informacije o vseh dovoljenjih za pridobivanje, vključno z načrti za gospodarjenje, delovnimi načrti, načrti za reševanje, načrti za obnovo, posebnimi načrti za kmetijsko-gozdarske sisteme ter pridobivanjem na nasadih, ki jih je potrdil ICF. SNIF omogoča spremljanje lesa, ki potuje med izvajalci pridobivanja po dobavni verigi. |
| --- | --- |

—

Nacionalni informacijski sistem za gozdarstvo (SNIF)

To računalniško orodje se lahko uporablja za vodenje dinamičnih podatkovnih zbirk evidenc, ki dokazujejo lastništvo nad zasebnimi, nacionalnimi in občinskimi gozdovi ter podjetji za gozdne proizvode in skladišči lesa. Sistem vsebuje informacije o vseh dovoljenjih za pridobivanje, vključno z načrti za gospodarjenje, delovnimi načrti, načrti za reševanje, načrti za obnovo, posebnimi načrti za kmetijsko-gozdarske sisteme ter pridobivanjem na nasadih, ki jih je potrdil ICF. SNIF omogoča spremljanje lesa, ki potuje med izvajalci pridobivanja po dobavni verigi.

| — | Informacijski sistem za sledljivost lesa (SIRMA)
  To računalniško orodje omogoča spremljanje pridobivanja lesa in prevoznih tokov na podlagi evidence dovoljenj za prevoz, ki se uporabljajo za posamezno dovoljenje za pridobivanje. Sistem uporablja informacije iz SNIF za vodenje evidence dovoljenj za prevoz. Informacije o registriranih dovoljenjih za prevoz iz gozda do podjetij za gozdne proizvode ter vložkih in izložkih na vsakem členu verige se uskladijo na podlagi mesečnih poročil, ki jih predloži vsak subjekt. Na podlagi informacij, ki se hranijo v evidenci, je mogoče spremljati proizvodnjo, distribucijo ali prodajo ter zaloge. |
| --- | --- |

—

Informacijski sistem za sledljivost lesa (SIRMA)

To računalniško orodje omogoča spremljanje pridobivanja lesa in prevoznih tokov na podlagi evidence dovoljenj za prevoz, ki se uporabljajo za posamezno dovoljenje za pridobivanje. Sistem uporablja informacije iz SNIF za vodenje evidence dovoljenj za prevoz. Informacije o registriranih dovoljenjih za prevoz iz gozda do podjetij za gozdne proizvode ter vložkih in izložkih na vsakem členu verige se uskladijo na podlagi mesečnih poročil, ki jih predloži vsak subjekt. Na podlagi informacij, ki se hranijo v evidenci, je mogoče spremljati proizvodnjo, distribucijo ali prodajo ter zaloge.

| — | Geoportal
  Ta virtualna platforma z zemljevidom gozdov v Hondurasu prikazuje geografsko lokacijo in površino zavarovanih območij, območja, dodeljena v skladu s pogodbami o gospodarjenju, opredeljena mikropovodja, cestno infrastrukturo, načrte za gospodarjenje z gozdovi in referenčne zemljevide. Geoportal je povezan s SNIF. Te informacije se uporabljajo za opredelitev poti, po katerih potuje les, in načrtovanje kontrolnih točk za preverjanje na avtocestah in občutljivih točkah cestnega omrežja. Ko bodo izdelani novi moduli SNIF, se bodo sproti povezovali z Geoportalom: evidenca načrtov za reševanje, posebnih načrtov za kmetijsko-gozdarske sisteme, gozdnih nasadov s potrdilom, podjetij za gozdne proizvode itd. |
| --- | --- |

—

Geoportal

Ta virtualna platforma z zemljevidom gozdov v Hondurasu prikazuje geografsko lokacijo in površino zavarovanih območij, območja, dodeljena v skladu s pogodbami o gospodarjenju, opredeljena mikropovodja, cestno infrastrukturo, načrte za gospodarjenje z gozdovi in referenčne zemljevide. Geoportal je povezan s SNIF. Te informacije se uporabljajo za opredelitev poti, po katerih potuje les, in načrtovanje kontrolnih točk za preverjanje na avtocestah in občutljivih točkah cestnega omrežja. Ko bodo izdelani novi moduli SNIF, se bodo sproti povezovali z Geoportalom: evidenca načrtov za reševanje, posebnih načrtov za kmetijsko-gozdarske sisteme, gozdnih nasadov s potrdilom, podjetij za gozdne proizvode itd.

Pri SAR

| — | Elektronski sistem za notranje prihodke (e-davki)
  S tega portala si lahko davkoplačevalci natisnejo obrazce za predložitev davčne napovedi. Sistem med drugim omogoča navzkrižno preverjanje informacij iz mesečnih vlog davkoplačevalcev, tj. davkov od dohodkov, in mesečnih poročil, ki jih subjekti predložijo ICF. |
| --- | --- |

—

Elektronski sistem za notranje prihodke (e-davki)

S tega portala si lahko davkoplačevalci natisnejo obrazce za predložitev davčne napovedi. Sistem med drugim omogoča navzkrižno preverjanje informacij iz mesečnih vlog davkoplačevalcev, tj. davkov od dohodkov, in mesečnih poročil, ki jih subjekti predložijo ICF.

| — | Sistem za upravljanje davkov in financ (SAFT)
  S tem sistemom se izboljšajo učinkovitost, uspešnost, pravočasnost in preglednost občinske finančne uprave na podlagi avtomatiziranega in celostnega upravljanja upravnih in finančnih postopkov v skladu z zakonodajo države. Sistem olajšuje izvajanje notranje kontrole, z njim se celostno obravnavajo občinske finančne informacije, lahko pa se tudi poveže z drugimi programi za izdelavo statističnih podatkov in digitalnih zemljevidov. |
| --- | --- |

—

Sistem za upravljanje davkov in financ (SAFT)

S tem sistemom se izboljšajo učinkovitost, uspešnost, pravočasnost in preglednost občinske finančne uprave na podlagi avtomatiziranega in celostnega upravljanja upravnih in finančnih postopkov v skladu z zakonodajo države. Sistem olajšuje izvajanje notranje kontrole, z njim se celostno obravnavajo občinske finančne informacije, lahko pa se tudi poveže z drugimi programi za izdelavo statističnih podatkov in digitalnih zemljevidov.

| — | Nacionalni davčni register (RTN)
  Fizične in pravne osebe ter organizacije ali subjekti, ki nimajo pravne osebnosti, vendar izvajajo dejavnosti, zaradi katerih morajo plačevati davke, se morajo registrirati v Nacionalnem davčnem registru (RTN), ki ga vodijo davčni organi, kot je določeno v veljavni zakonodaji.
  V primeru fizičnih oseb je njihova številka v RTN, ki ostane enaka celo življenje, enaka številki iz nacionalnega registra oseb (RNP), le da se ji doda ena števka. Pravne osebe je treba vnesti v RTN, ko se registrirajo ali ustanovijo. |
| --- | --- |

—

Nacionalni davčni register (RTN)

Fizične in pravne osebe ter organizacije ali subjekti, ki nimajo pravne osebnosti, vendar izvajajo dejavnosti, zaradi katerih morajo plačevati davke, se morajo registrirati v Nacionalnem davčnem registru (RTN), ki ga vodijo davčni organi, kot je določeno v veljavni zakonodaji.

V primeru fizičnih oseb je njihova številka v RTN, ki ostane enaka celo življenje, enaka številki iz nacionalnega registra oseb (RNP), le da se ji doda ena števka. Pravne osebe je treba vnesti v RTN, ko se registrirajo ali ustanovijo.

Pri IP

| — | Honduraški nacionalni sistem za upravljanje zemljišč (SINAP)
  To je informacijski sistem, ki se uporablja kot honduraška uradna platforma vlade za upravljanje informacij o lastninskih pravicah. SINAP vsebuje podsisteme, ki vključujejo honduraški enotni sistem za registracijo :






  — | honduraški enotni sistem za registracijo (SURE)
  To je informacijski sistem, namenjen postopni posodobitvi postopka za registracijo lastninskih pravic, pravic do lastništva in registracijo zemljišč po vsej državi. |
| --- | --- | --- |

—

Honduraški nacionalni sistem za upravljanje zemljišč (SINAP)

To je informacijski sistem, ki se uporablja kot honduraška uradna platforma vlade za upravljanje informacij o lastninskih pravicah. SINAP vsebuje podsisteme, ki vključujejo honduraški enotni sistem za registracijo :

—

honduraški enotni sistem za registracijo (SURE)

To je informacijski sistem, namenjen postopni posodobitvi postopka za registracijo lastninskih pravic, pravic do lastništva in registracijo zemljišč po vsej državi.

Pri IHSS

| — | Honduraški sistem socialne varnosti
  IHSS upravlja informacijski sistem o članih (SICA), s katerim vodi evidenco delodajalcev in zaposlenih pri registriranih podjetjih. Geografsko področje IHSS je nacionalno z zastopništvi in uradi v vseh večjih mestih po državi. |
| --- | --- |

—

Honduraški sistem socialne varnosti

IHSS upravlja informacijski sistem o članih (SICA), s katerim vodi evidenco delodajalcev in zaposlenih pri registriranih podjetjih. Geografsko področje IHSS je nacionalno z zastopništvi in uradi v vseh večjih mestih po državi.

Pri MiAmbiente

| — | Sistem za poenostavljeno izdajanje okoljskih dovoljenj (SLAS)
  To orodje je bilo izdelano, da bi se podjetjem zagotovil prožen mehanizem, s katerim lahko nemudoma začnejo projekt, ker se zagotovi pospešena analiza pravnih vidikov, na podlagi katerih so projekti povsod v državi prepovedani ali izključeni, poglobljeno preuči določitev značilnosti količnika vplivov na okolje za vse vrste projektov ter samodejno določijo blažilni ukrepi, potrebni za zadevni projekt na geografskih koordinatah predvidene lokacije projekta. |
| --- | --- |

—

Sistem za poenostavljeno izdajanje okoljskih dovoljenj (SLAS)

To orodje je bilo izdelano, da bi se podjetjem zagotovil prožen mehanizem, s katerim lahko nemudoma začnejo projekt, ker se zagotovi pospešena analiza pravnih vidikov, na podlagi katerih so projekti povsod v državi prepovedani ali izključeni, poglobljeno preuči določitev značilnosti količnika vplivov na okolje za vse vrste projektov ter samodejno določijo blažilni ukrepi, potrebni za zadevni projekt na geografskih koordinatah predvidene lokacije projekta.

Pri inštitutu INA

| — | Nacionalni kmetijski register (RAN)
  Za nacionalni kmetijski register ima inštitut INA register dokumentacije in geografske podatkovne zbirke, s katerimi lahko spremlja območja, za katera so bile izdane listine o lastništvu. Informacijskega sistema ali arhitekture relacijske podatkovne zbirke, ki omogoča interakcijo z drugimi sistemi, zdaj nima. |
| --- | --- |

—

Nacionalni kmetijski register (RAN)

Za nacionalni kmetijski register ima inštitut INA register dokumentacije in geografske podatkovne zbirke, s katerimi lahko spremlja območja, za katera so bile izdane listine o lastništvu. Informacijskega sistema ali arhitekture relacijske podatkovne zbirke, ki omogoča interakcijo z drugimi sistemi, zdaj nima.

Pri DARA

| — | Avtomatizirani sistem Hondurasa za carinske prihodke (SARAH)
  Ta sistem uporablja najsodobnejše tehnologije, ki temeljijo na odprtih standardih in zagotavljajo zelo dostopno spletno carinsko storitev z uporabo standardnega brskalnika in spletnih storitev. Poleg tega vključuje dodatne aplikacije za podporo carinskemu upravljanju in omogočanje vzpostavitve kontrol ob sočasnem olajševanju mednarodne trgovine. |
| --- | --- |

—

Avtomatizirani sistem Hondurasa za carinske prihodke (SARAH)

Ta sistem uporablja najsodobnejše tehnologije, ki temeljijo na odprtih standardih in zagotavljajo zelo dostopno spletno carinsko storitev z uporabo standardnega brskalnika in spletnih storitev. Poleg tega vključuje dodatne aplikacije za podporo carinskemu upravljanju in omogočanje vzpostavitve kontrol ob sočasnem olajševanju mednarodne trgovine.

| — | Elektronski sistem Hondurasa za zunanjo trgovino (SECEH) in povezani spletni modul za potrjevanje izvoznih deklaracij
  SECEH podpira izvozni sektor tako, da omogoča spletno pridobivanje izvoznih dokumentov, potrebnih za carinjenje blaga. |
| --- | --- |

—

Elektronski sistem Hondurasa za zunanjo trgovino (SECEH) in povezani spletni modul za potrjevanje izvoznih deklaracij

SECEH podpira izvozni sektor tako, da omogoča spletno pridobivanje izvoznih dokumentov, potrebnih za carinjenje blaga.

| — | Sistem za mednarodni tranzit blaga (TIM)
  Ta informacijski sistem olajšuje standardizirane carinske postopke na srednjeameriških mejah, da bi se optimizirale migracijske, carinske in karantenske formalnosti z uporabo enotnega dokumenta, tj. enotnega dokumenta za mednarodni tranzit blaga (DUT). |
| --- | --- |

—

Sistem za mednarodni tranzit blaga (TIM)

Ta informacijski sistem olajšuje standardizirane carinske postopke na srednjeameriških mejah, da bi se optimizirale migracijske, carinske in karantenske formalnosti z uporabo enotnega dokumenta, tj. enotnega dokumenta za mednarodni tranzit blaga (DUT).

| — | Integriran sistem za zunanjo trgovino (SICE)
  Ta sistem uporabnikom pri centralni banki Hondurasa (BCH) zagotavlja statistične podatke o zunanji trgovini ter prikazuje informacije v skladu s srednjeameriškim tarifnim sistemom (SAC), njegova zanesljivost pa je posledica dejstva, da se informacije najprej preverijo z uporabo številnih virov informacij.
  Med pripravljalno in organizacijsko fazo tega sporazuma bodo razvita informacijska orodja, navedena v nadaljevanju. |
| --- | --- |

—

Integriran sistem za zunanjo trgovino (SICE)

Ta sistem uporabnikom pri centralni banki Hondurasa (BCH) zagotavlja statistične podatke o zunanji trgovini ter prikazuje informacije v skladu s srednjeameriškim tarifnim sistemom (SAC), njegova zanesljivost pa je posledica dejstva, da se informacije najprej preverijo z uporabo številnih virov informacij.

Med pripravljalno in organizacijsko fazo tega sporazuma bodo razvita informacijska orodja, navedena v nadaljevanju.

| — | Oblikovanje sistema upravljanja za informacije, dokumentirane pri ICF
  ICF bo lahko z uporabo te virtualne knjižnice organiziral, spremljal in ohranjal dokumentirane informacije v zvezi z gozdarskim sektorjem, kot so med drugim zakoni, državne strategije in dokumenti politik, študije, sporazumi, poizvedbe, poročila, konvencije in varnostne kopije tehničnih dokumentov. Ta sistem je treba oblikovati tako, da bo izpolnjeval cilje vzdrževanja spletnega prostora, v katerem je mogoče opravljati poizvedbe in subjektom zagotoviti dostop do informacij o dokumentih za olajšanje odločanja. Izdelava tega sistema bo olajšala postopke preverjanja, ki jih izvaja ICF, to pa je eden od ključnih elementov LAS. Namen je torej hitro razviti ta sistem med pripravljalno in organizacijsko fazo tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

Oblikovanje sistema upravljanja za informacije, dokumentirane pri ICF

ICF bo lahko z uporabo te virtualne knjižnice organiziral, spremljal in ohranjal dokumentirane informacije v zvezi z gozdarskim sektorjem, kot so med drugim zakoni, državne strategije in dokumenti politik, študije, sporazumi, poizvedbe, poročila, konvencije in varnostne kopije tehničnih dokumentov. Ta sistem je treba oblikovati tako, da bo izpolnjeval cilje vzdrževanja spletnega prostora, v katerem je mogoče opravljati poizvedbe in subjektom zagotoviti dostop do informacij o dokumentih za olajšanje odločanja. Izdelava tega sistema bo olajšala postopke preverjanja, ki jih izvaja ICF, to pa je eden od ključnih elementov LAS. Namen je torej hitro razviti ta sistem med pripravljalno in organizacijsko fazo tega sporazuma.

| — | Izdelava podatkovne zbirke za enoto za preverjanje zakonitosti
  Da bi lahko enota za preverjanje zakonitosti preverjala skladnost subjektov s kazalniki s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti in njihovo izpolnjevanje zahtev LAS, bo potrebovala orodje za prejemanje in posodabljanje informacij, s katerim bo lahko akterjem, vključenim v LAS, zagotovila dostop na podlagi medsebojne povezave s podatkovnimi zbirkami informacijskih sistemov institucij, vključenih v izvrševanje LAS. Izdelava te podatkovne zbirke bo olajšala postopke preverjanja dobavne verige in nadzora nad njo, kar je eden od ključnih elementov LAS. Namen je torej srednjeročno razviti to podatkovno zbirko med pripravljalno in organizacijsko fazo tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

Izdelava podatkovne zbirke za enoto za preverjanje zakonitosti

Da bi lahko enota za preverjanje zakonitosti preverjala skladnost subjektov s kazalniki s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti in njihovo izpolnjevanje zahtev LAS, bo potrebovala orodje za prejemanje in posodabljanje informacij, s katerim bo lahko akterjem, vključenim v LAS, zagotovila dostop na podlagi medsebojne povezave s podatkovnimi zbirkami informacijskih sistemov institucij, vključenih v izvrševanje LAS. Izdelava te podatkovne zbirke bo olajšala postopke preverjanja dobavne verige in nadzora nad njo, kar je eden od ključnih elementov LAS. Namen je torej srednjeročno razviti to podatkovno zbirko med pripravljalno in organizacijsko fazo tega sporazuma.

| — | Oblikovanje informacijskega sistema za registracijo, upravo in nadzor na področju gozdarstva (SIRACOF)
  Ta sistem je vključen med rezultate ENCTI kot računalniško orodje za povečanje učinkovitosti obravnave formalnosti, preglednosti upravnih postopkov in kakovosti informacij v evidencah ter podpiranje nadzornih mehanizmov v gozdni vrednostni verigi od gozda do obdelovalnih centrov ter do dajanja proizvodov na trg. Pri razvoju SIRACOF je bil dosežen precejšnji napredek z oblikovanjem in nenehnim posodabljanjem sistemov, kot so SNIF, SIRMA in Geoportal, na katerih temelji, saj se z njimi upravljajo in obdelujejo osnovne informacije. |
| --- | --- |

—

Oblikovanje informacijskega sistema za registracijo, upravo in nadzor na področju gozdarstva (SIRACOF)

Ta sistem je vključen med rezultate ENCTI kot računalniško orodje za povečanje učinkovitosti obravnave formalnosti, preglednosti upravnih postopkov in kakovosti informacij v evidencah ter podpiranje nadzornih mehanizmov v gozdni vrednostni verigi od gozda do obdelovalnih centrov ter do dajanja proizvodov na trg. Pri razvoju SIRACOF je bil dosežen precejšnji napredek z oblikovanjem in nenehnim posodabljanjem sistemov, kot so SNIF, SIRMA in Geoportal, na katerih temelji, saj se z njimi upravljajo in obdelujejo osnovne informacije.

| — | Oblikovanje sistema za vodenje evidence pri STSS
  STSS bo potrebovalo sistem, s katerim bo lahko preverjalo, ali subjekti upoštevajo kazalnike, povezane s področji, za katera je pristojno.
  Pripravljalna in organizacijska faza tega sporazuma bo ponudila možnost za opredelitev drugih modulov ali informacijskih sistemov za nadaljnje olajševanje ustvarjanja, prenosa, medsebojnega povezovanja in upravljanja informacij v zvezi s preverjanjem pravne skladnosti na način, ki ustreza razpoložljivi finančni, tehnični in kadrovski zmogljivosti. Zahteve in zmogljivost bodo podrobneje analizirane, da bi se za vsak primer ugotovila najustreznejša stopnja informatizacije sistema. To pomeni, da se bo seznam informacijskih sistemov za preverjanje pravne skladnosti nenehno razvijal. |
| --- | --- |

—

Oblikovanje sistema za vodenje evidence pri STSS

STSS bo potrebovalo sistem, s katerim bo lahko preverjalo, ali subjekti upoštevajo kazalnike, povezane s področji, za katera je pristojno.

Pripravljalna in organizacijska faza tega sporazuma bo ponudila možnost za opredelitev drugih modulov ali informacijskih sistemov za nadaljnje olajševanje ustvarjanja, prenosa, medsebojnega povezovanja in upravljanja informacij v zvezi s preverjanjem pravne skladnosti na način, ki ustreza razpoložljivi finančni, tehnični in kadrovski zmogljivosti. Zahteve in zmogljivost bodo podrobneje analizirane, da bi se za vsak primer ugotovila najustreznejša stopnja informatizacije sistema. To pomeni, da se bo seznam informacijskih sistemov za preverjanje pravne skladnosti nenehno razvijal.

6.1.5.   Načelo obvladovanja tveganja v primeru neskladnosti z LAS

Glavni izziv pri izvajanju LAS je zmanjšanje nezakonitih praks. Za to je potreben celovit mehanizem za obvladovanje tveganja, ki ga je treba izvajati vzdolž celotne dobavne verige. V primerih, ko organi nimajo virov, potrebnih za to, da bi enako intenzivno in pogosto zagotovili učinkovito preverjanje na vseh območjih, preverjanje zakonitosti na podlagi tveganja ponuja možnost za odpravo te omejitve.

Obvladovanje tveganja pri izvajanju LAS zajema oceno verjetnosti pojava vsakega od tveganj in njihovega vpliva na zakonitost lesa. Pri tej oceni se bodo upoštevali rezultati referenčne študije stopnje skladnosti subjektov, vključene v Prilogo VIII. Narava tveganja se spreminja glede na to, kje se pojavi in kdaj. Zato odločanje temelji na objektivni in celostni metodologiji, ki jo uporabljajo ICF in druge državne agencije, pri čemer se najprej kategorizirajo tveganja in določijo merila za odločanje glede na okoliščine.

Priročnik za preverjanje, za katerega je pristojen skupni odbor za izvajanje Sporazuma, bo vseboval osnovna načela za kategorizacijo tveganj, ki bodo pomenila osnovo za odločanje o pristopu k preverjanju zakonitosti; nato se bodo analizirala tveganja nezakonitih praks, ki bi se lahko pojavila med izvajanjem LAS.

Pri postopkih za obvladovanje tveganja po vsej dobavni verigi se bodo upoštevale naslednje nezakonite prakse:

| — | vstop materiala iz neznanih virov in materiala, pridobljenega brez zakonitih pravic do sečnje, na kateri koli točki verige; |
| --- | --- |

—

vstop materiala iz neznanih virov in materiala, pridobljenega brez zakonitih pravic do sečnje, na kateri koli točki verige;

| — | primeri, ko je količina proizvoda z določenimi lastnostmi večja od deleža izvirnega proizvoda ali količine surovine z enakimi lastnostmi iz zakonitih virov, uporabljene pri proizvodnji ali postopku prodaje za navedeno vrsto proizvoda. |
| --- | --- |

—

primeri, ko je količina proizvoda z določenimi lastnostmi večja od deleža izvirnega proizvoda ali količine surovine z enakimi lastnostmi iz zakonitih virov, uporabljene pri proizvodnji ali postopku prodaje za navedeno vrsto proizvoda.

Vzporedno s tem se bodo pri postopkih za obvladovanje tveganja upoštevale spremne listine, ki dokazujejo zakonitost subjektov in njihovega lesa, kot so priznana potrdila iz potrjenih zasebnih sistemov potrjevanja, kot so opredeljeni v oddelku 8.

Sprejeti ukrepi za nadzor nad pravno skladnostjo in njeno preverjanje bodo temeljili na teh kategorijah tveganj. Opredeljeni bodo skupni medinstitucionalni ukrepi za povečanje učinkovitosti upravljanja na terenu z interakcijo med obstoječimi informacijskimi sistemi v državi.

Zato se z obvladovanjem tveganja olajša oblikovanje nacionalnih strateških ciljev, da bi se obravnavali izzivi, ki zahtevajo posebno pozornost pri upravljanju gozdov. Poleg tega je koristno oceniti, ali imajo institucije, pristojne za preverjanje zakonitosti v dobavni verigi lesa, ustrezne vire, in v nasprotnem primeru oblikovati ukrepe za odpravo pomanjkljivosti.

Kar zadeva obvladovanje tveganja v zvezi z uvozom, se lahko carinski pregledi izvajajo na mejnih prehodih ali v okviru postopkov inšpekcijskih pregledov po carinjenju v skladu s stopnjo tveganja. Inšpekcijski pregledi po carinjenju se lahko izvajajo za uvoz pošiljk, ki vsebujejo les. Carinski organ v skladu s carinsko zakonodajo uporabi metode obvladovanja tveganja, da določi obseg, vsebino in metodo inšpekcijskih pregledov uvoženih pošiljk po carinjenju.

Inšpekcijski pregled carinske dokumentacije in blaga, ki je bilo sproščeno, po carinjenju je treba izvesti najpozneje v petih letih od datuma registracije carinske deklaracije. Carinski organ in ICF tesno sodelujeta in se usklajujeta za spremljanje in preverjanje uvoza lesa, vključno z rednimi in sistematičnimi mejnimi in carinskimi kontrolami, pa tudi pregledi v primeru domnevnih tveganj.

Obvladovanje tveganja pri izvajanju LAS se bo uporabljalo tudi za sisteme potrebne skrbnosti zasebnih subjektov, zlasti uvoznikov, da bi se čim bolj zmanjšalo tveganje dajanja nezakonitega lesa ali lesnih proizvodov na nacionalni trg.

Kot je določeno v oddelku 6.2, bo drugi ključni element sistemov potrebne skrbnosti ocena tveganja navzočnosti nezakonitega lesa v dobavni verigi, ki jo opravi vsak subjekt na podlagi informacij, zbranih o dobaviteljih lesa, in ob upoštevanju meril, določenih v okviru postopkov, ki bodo oblikovani med pripravljalno in organizacijsko fazo tega sporazuma.

Potrebna skrbnost zasebnih subjektov, in postopki nadzora na podlagi tveganja, ki jih izvajajo javne institucije, so vključeni v dopolnilne ukrepe v Prilogi VIII. Skupni odbor za izvajanje Sporazuma bo pripravil, uporabil in potrdil postopke, potrebne za njihovo izvajanje, pred izdajo prvega dovoljenja FLEGT.

6.1.6.   Pregled zakonitosti, po katerem se izda potrdilo o pravni skladnosti

ICF bo prek enote za preverjanje zakonitosti preverjal pravno skladnost vsakega subjekta v zvezi s kazalniki zakonitosti iz Priloge II in zahtevami v zvezi z dobavno verigo iz te priloge, ki se uporabljajo za vse subjekte, pri čemer bo upošteval postopke, po katerih se lahko vsakemu subjektu v gozdarskem sektorju izda potrdilo o pravni skladnosti.

Postopki za preglede zakonitosti in izdajanje potrdil o pravni skladnosti morajo pokazati, da:

| — | so bili lesni proizvodi pridobljeni na način, ki izpolnjuje vse zahteve, vključene v opredelitev zakonitosti. Kazalnike in sredstva za preverjanje te opredelitve je treba spoštovati v skladu z zakonom, dokazovati pa morajo zakonitost subjekta; dokazi o kakršni koli sedanji kršitvi ne smejo obstajati; |
| --- | --- |

—

so bili lesni proizvodi pridobljeni na način, ki izpolnjuje vse zahteve, vključene v opredelitev zakonitosti. Kazalnike in sredstva za preverjanje te opredelitve je treba spoštovati v skladu z zakonom, dokazovati pa morajo zakonitost subjekta; dokazi o kakršni koli sedanji kršitvi ne smejo obstajati;

| — | se s kontrolami, ki jih izvajajo vključene institucije, priskrbi zagotovilo, da proizvodi vključujejo samo les iz zakonitih dejavnosti; |
| --- | --- |

—

se s kontrolami, ki jih izvajajo vključene institucije, priskrbi zagotovilo, da proizvodi vključujejo samo les iz zakonitih dejavnosti;

| — | vključene institucije pregledujejo zakonitost z inšpekcijskimi pregledi subjektov na terenu ter preverjanjem dokumentov in razpoložljivih podatkovnih zbirk; |
| --- | --- |

—

vključene institucije pregledujejo zakonitost z inšpekcijskimi pregledi subjektov na terenu ter preverjanjem dokumentov in razpoložljivih podatkovnih zbirk;

| — | se pisno poročilo o tem postopku preverjanja in potrjevanja hrani v skladu s postopki, opredeljenimi v pripravljalni in organizacijski fazi tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

se pisno poročilo o tem postopku preverjanja in potrjevanja hrani v skladu s postopki, opredeljenimi v pripravljalni in organizacijski fazi tega sporazuma.

Po tem postopku preverjanja se izda potrdilo o pravni skladnosti, ki se dostavi vložniku, pri čemer postopek zajema korake, navedene v nadaljevanju.

Metodologija za izdelavo:

| 1. | subjekt enoti ICF za preverjanje zakonitosti predloži vlogo za izdajo potrdila o pravni skladnosti; |
| --- | --- |

1.

subjekt enoti ICF za preverjanje zakonitosti predloži vlogo za izdajo potrdila o pravni skladnosti;

| 2. | na podlagi razporeda letnega pregleda zakonitosti SIIAVA vsaka institucija preveri pravno skladnost subjekta v skladu z veljavnimi predpisi, za katere je pristojna, in rezultate sporoči enoti ICF za preverjanje zakonitosti; |
| --- | --- |

2.

na podlagi razporeda letnega pregleda zakonitosti SIIAVA vsaka institucija preveri pravno skladnost subjekta v skladu z veljavnimi predpisi, za katere je pristojna, in rezultate sporoči enoti ICF za preverjanje zakonitosti;

| 3. | enota ICF za preverjanje zakonitosti analizira razpoložljiva sredstva za preverjanje, vključno s poročili o preverjanju, ki so jih predložile vključene institucije; |
| --- | --- |

3.

enota ICF za preverjanje zakonitosti analizira razpoložljiva sredstva za preverjanje, vključno s poročili o preverjanju, ki so jih predložile vključene institucije;

| 4. | enota ICF za preverjanje zakonitosti oceni, ali subjekt spoštuje vse kazalnike s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti in izpolnjuje zahteve LAS; |
| --- | --- |

4.

enota ICF za preverjanje zakonitosti oceni, ali subjekt spoštuje vse kazalnike s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti in izpolnjuje zahteve LAS;

| 5. | če subjekt izpolnjuje vse te zahteve, enota ICF za preverjanje zakonitosti konča pregled zakonitosti subjekta z izdajo potrdila o pravni skladnosti. |
| --- | --- |

5.

če subjekt izpolnjuje vse te zahteve, enota ICF za preverjanje zakonitosti konča pregled zakonitosti subjekta z izdajo potrdila o pravni skladnosti.

Metodologija za preverjanje:

Enota ICF za preverjanje zakonitosti na zahtevo ICF ali katere koli druge zainteresirane institucije v SIRMA, SNIF ali drugem informacijskem sistemu, ki bo opredeljen med pripravljalno in organizacijsko fazo tega sporazuma, preveri, ali ima subjekt veljavno potrdilo o pravni skladnosti. Podobno se obstoj veljavnega potrdila preveri vsakič, ko subjekt enoti za preverjanje zakonitosti predloži vlogo za obnovitev svojega potrdila o pravni skladnosti.

Po potrebi mora subjekt predložiti vlogo za obnovitev ali podaljšanje potrdila o pravni skladnosti pred potekom veljavnosti potrdila. Vložnik mora pri predložitvi vloge za podaljšanje obdobja veljavnosti vključiti spremne listine, s katerimi utemeljuje, da je treba veljavnost podaljšati (npr. če čaka, da mu bo institucija zagotovila sredstvo za preverjanje), če je bila vloga predložena pravočasno in v skladu z metodologijami za izdelavo, opredeljenimi v priročniku, ki ga bosta pogodbenici potrdili prek skupnega odbora za izvajanje Sporazuma. Enota za preverjanje zakonitosti bo analizirala spremne listine in presodila, ali je ustrezno izdati novo potrdilo o skladnosti ali obnoviti ali podaljšati obstoječe potrdilo.

Kot je opredeljeno v oddelku 8, se pri postopku za izdajanje potrdil o pravni skladnosti upoštevajo vsa priznana potrdila, izdana v okviru zasebnih sistemov potrjevanja, ki jih je potrdila država v okviru tega sporazuma. S tem se bo morda dejansko skrajšal pregled, potreben za ugotavljanje upravičenosti do potrdila o pravni skladnosti.

Postopki za izdajanje, obnovitev in podaljšanje obdobja veljavnosti potrdil o pravni skladnosti, vključno z opredelitvijo sestavnih delov upravne dokumentacije, delovanja sistema za usklajevanje podatkov različnih vključenih institucij ter postopka za obnovitev potrdil o pravni skladnosti, bodo opredeljeni s posebno regulativno določbo ICF med pripravljalno in organizacijsko fazo tega sporazuma, ki bo predložena v potrditev skupnemu odboru za izvajanje Sporazuma.

6.2.   Obveznost subjektov v zvezi s preverjanjem zakonitosti

Gozdarski subjekti v celotni dobavni verigi bodo odgovorni za preverjanje zakonitosti proizvodov, ki jih kupujejo, z izvajanjem potrebne skrbnosti, kot je opredeljeno v oddelku 7.4.

Potrebno skrbnost je treba izvajati v zvezi s kupljenim lesom, in sicer za proizvode, pridobljene na nacionalnem trgu, in uvožene proizvode. Čeprav se preverjanje zakonitosti uporablja za vsak subjekt, je treba z njim dokazati, da vsak dobavitelj lesa prav tako preverja in dokumentira pravno skladnost lesa, ki ga kupuje. Informacije, opredeljene kot zaupne, kot so računovodski ali drugi podatki, se lahko izključijo iz potrebne skrbnosti, kot bo določeno v zvezi s postopki potrebne skrbnosti med pripravljalno in organizacijsko fazo tega sporazuma.

Za vsak nakup lesa na vsaki točki dobavne verige pregledi, ki jih opravljajo subjekti, vključujejo preverjanje veljavnosti, pristnosti in skladnosti s kazalniki, ki se uporabljajo za ustreznega dobavitelja, vključno s korelacijo fizikalnih lastnosti lesa (vključno z vrstami in dimenzijami), da bi se zagotovila zakonitost porekla lesa. V primeru domnevnega tveganja, da je les nezakonit, morajo subjekti pred nakupom lesnih proizvodov sprejeti ukrepe za zmanjšanje tveganja, kot so opredeljeni v oddelku 7.1.

Če ima dobavitelj veljavno potrdilo o pravni skladnosti, ki ga je ustrezno izdala enota ICF za preverjanje zakonitosti, se lahko postopek potrebne skrbnosti omeji na zahtevo po predložitvi izvoda navedenega potrdila. Vendar mora subjekt preveriti veljavnost in pristnost potrdila o pravni skladnosti, pri tem pa uporabiti posebno orodje enote za preverjanje zakonitosti, ki bo razvito med pripravljalno in organizacijsko fazo tega sporazuma.

Ko subjekti zberejo informacije o pravni skladnosti svojih dobaviteljev, so odgovorni za njihovo posodabljanje.

S preverjanjem skladnosti, ki ga izvajajo gozdarski subjekti s postopkom potrebne skrbnosti, je treba dokazati, da:

| — | so bili proizvodi proizvedeni na način, ki izpolnjuje vse zahteve, vključene v opredelitev zakonitosti, in da |
| --- | --- |

—

so bili proizvodi proizvedeni na način, ki izpolnjuje vse zahteve, vključene v opredelitev zakonitosti, in da

| — | so vzpostavljeni ustrezni pregledi za zagotavljanje, da proizvodi vključujejo samo les, pridobljen pri zakonitih dejavnostih. |
| --- | --- |

—

so vzpostavljeni ustrezni pregledi za zagotavljanje, da proizvodi vključujejo samo les, pridobljen pri zakonitih dejavnostih.

7.   PREVERJANJE DOBAVNE VERIGE LESA IN LESNIH PROIZVODOV

Preverjanje dobavne verige lesa in lesnih proizvodov, vključenih v ta sporazum, je ena od odgovornosti ICF, ki se prek SIIAVA usklajuje z drugimi institucijami, vključenimi v LAS.

Dobavna veriga, ki zajema upravljanje, pridobivanje in pretok lesa in lesnih proizvodov iz bora in vrst listavcev, vključuje naslednje kritične točke, ki so podrobno opisane v dodatkih 1 in 2 k tej prilogi:

| — | uvoz lesnih proizvodov; |
| --- | --- |

—

uvoz lesnih proizvodov;

| — | tranzit lesnih proizvodov; |
| --- | --- |

—

tranzit lesnih proizvodov;

| — | popis gozda; |
| --- | --- |

—

popis gozda;

| — | posek dreves, pridobivanje okroglega ali žaganega lesa ter nalaganje lesa v gozdu ali zbirnih centrih; |
| --- | --- |

—

posek dreves, pridobivanje okroglega ali žaganega lesa ter nalaganje lesa v gozdu ali zbirnih centrih;

| — | za borove gozdove:






  — | prevoz okroglega lesa iz gozda do podjetij za primarne gozdne proizvode; |
| --- | --- | --- |

—

za borove gozdove:

—

prevoz okroglega lesa iz gozda do podjetij za primarne gozdne proizvode;

| — | za gozdove listavcev:






  — | prevoz žaganega lesa iz gozda do centrov za začasno zbiranje; |
| --- | --- | --- |

—

za gozdove listavcev:

—

prevoz žaganega lesa iz gozda do centrov za začasno zbiranje;

| — | skladiščenje lesa v centrih za začasno zbiranje; |
| --- | --- |

—

skladiščenje lesa v centrih za začasno zbiranje;

| — | prevoz žaganega lesa iz centrov za začasno zbiranje do podjetij za primarne gozdne proizvode; |
| --- | --- |

—

prevoz žaganega lesa iz centrov za začasno zbiranje do podjetij za primarne gozdne proizvode;

| — | podjetja za primarne gozdne proizvode; |
| --- | --- |

—

podjetja za primarne gozdne proizvode;

| — | prevoz obdelanih lesnih proizvodov; |
| --- | --- |

—

prevoz obdelanih lesnih proizvodov;

| — | podjetja za sekundarne gozdne proizvode; |
| --- | --- |

—

podjetja za sekundarne gozdne proizvode;

| — | skladišča lesa; |
| --- | --- |

—

skladišča lesa;

| — | izdajanje dovoljenj FLEGT in H-Legal; |
| --- | --- |

—

izdajanje dovoljenj FLEGT in H-Legal;

| — | izvoz lesnih proizvodov; |
| --- | --- |

—

izvoz lesnih proizvodov;

| — | zaplemba lesnih proizvodov. |
| --- | --- |

—

zaplemba lesnih proizvodov.

Na datum začetka veljavnosti tega sporazuma so členi v verigi na področju gozdov listavcev večinoma enaki kot tisti v verigi na področju borovih gozdov. Razlike so opisane v dodatkih 1 in 2 k tej prilogi.

7.1.   Načela preverjanja dobavne verige

Nadzor nad dobavno verigo vključuje vse proizvode, zajete s tem sporazumom, ne glede na to, ali so namenjeni za domačo ali mednarodno porabo, ter zajema vse člene v dobavni verigi, od popisa gozdov in načrtov za gospodarjenje, do pridobivanja, prevoza, obdelave, uvoza in distribucije lesa na domačem in zunanjih trgih, vključno s trgom Unije.

ICF in druge vključene institucije bodo imele za izvajanje nadzora nad dobavno verigo na voljo številne avtomatizirane informacijske sisteme, pri čemer nekateri od njih že obstajajo, drugi pa bodo še razviti, tako da bodo lahko zbirale, organizirale, hranile in prenesle informacije v okviru gozdarske uprave ter z drugimi vključenimi institucijami in akterji.

Ti informacijski sistemi bodo vključevali orodja za potrjevanje in usklajevanje informacij, ki bodo dostopna vsem vključenim institucijam za preverjanje zakonitosti lesa v vsaki fazi dobavne verige.

Preverjanje dobavne verige v okviru LAS temelji na dveh ukrepih, predstavljenih v nadaljevanju.

| (a) | Preverjanje pravne skladnosti lesa, ki ga kupijo zasebni akterji
  V okviru izvajanja LAS ima zasebni sektor ključno vlogo pri zmanjševanju tveganj nezakonitih praks. Zavezanost zasebnega sektorja je osredotočena na sprejetje mehanizma potrebne skrbnosti za dokazovanje zakonitosti proizvodov, ki jih kupuje. V okviru LAS bo potrebna skrbnost obveznost preverjanja, ki se bo urejala in bo veljala za zasebne subjekte, da bi se pridobile informacije o pravni skladnosti virov lesa, ki ga kupujejo, ne glede na to, ali je domačega ali tujega porekla, pa tudi analizirala morebitna tveganja in izvedli ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki bodo ustrezali ugotovljenim tveganjem.
  Informacije o pravni skladnosti lesa, ki jih je treba pridobiti, lahko vključujejo dokumente, ki dokazujejo zakonitost uvoženega lesa in lesa, kupljenega v Hondurasu, kot so potrdila, ki jih izdajo zasebni sistemi potrjevanja, priznani v Hondurasu (po postopku, opisanem v oddelku 8), v primeru domačega lesa, ali dovoljenja FLEGT iz države porekla v primeru uvoženega lesa. Za les, za katerega so bila izdana taka potrdila in dovoljenja, se bo samodejno štelo, da ne pomeni morebitnega tveganja nezakonitega ravnanja.
  ICF bo z izvajanjem pregledov zakonitosti preverjal skladnost subjektov z zahtevami za potrebno skrbnost, na podlagi tega pa bodo izdana potrdila o pravni skladnosti, če bo za zadevni subjekt ta ugotovljena. V zvezi s tem dopolnilni ukrepi iz Priloge VIII vključujejo oblikovanje postopkov in pravnih instrumentov za izvajanje mehanizmov potrebne skrbnosti za nacionalni in uvozni trg. |
| --- | --- |

(a)

Preverjanje pravne skladnosti lesa, ki ga kupijo zasebni akterji

V okviru izvajanja LAS ima zasebni sektor ključno vlogo pri zmanjševanju tveganj nezakonitih praks. Zavezanost zasebnega sektorja je osredotočena na sprejetje mehanizma potrebne skrbnosti za dokazovanje zakonitosti proizvodov, ki jih kupuje. V okviru LAS bo potrebna skrbnost obveznost preverjanja, ki se bo urejala in bo veljala za zasebne subjekte, da bi se pridobile informacije o pravni skladnosti virov lesa, ki ga kupujejo, ne glede na to, ali je domačega ali tujega porekla, pa tudi analizirala morebitna tveganja in izvedli ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki bodo ustrezali ugotovljenim tveganjem.

Informacije o pravni skladnosti lesa, ki jih je treba pridobiti, lahko vključujejo dokumente, ki dokazujejo zakonitost uvoženega lesa in lesa, kupljenega v Hondurasu, kot so potrdila, ki jih izdajo zasebni sistemi potrjevanja, priznani v Hondurasu (po postopku, opisanem v oddelku 8), v primeru domačega lesa, ali dovoljenja FLEGT iz države porekla v primeru uvoženega lesa. Za les, za katerega so bila izdana taka potrdila in dovoljenja, se bo samodejno štelo, da ne pomeni morebitnega tveganja nezakonitega ravnanja.

ICF bo z izvajanjem pregledov zakonitosti preverjal skladnost subjektov z zahtevami za potrebno skrbnost, na podlagi tega pa bodo izdana potrdila o pravni skladnosti, če bo za zadevni subjekt ta ugotovljena. V zvezi s tem dopolnilni ukrepi iz Priloge VIII vključujejo oblikovanje postopkov in pravnih instrumentov za izvajanje mehanizmov potrebne skrbnosti za nacionalni in uvozni trg.

| (b) | Potrjevanje in usklajevanje podatkov za nadzor nad dobavno verigo, ki ga izvaja ICF
  Za doseganje učinkovitega nadzora nad dobavno verigo se bodo celostno uporabljale informacije iz obstoječih računalniških sistemov ICF (SNIF, SIRMA in Geoportal) in SAR (RTN in SARAH), ki se izvajajo in medsebojno dopolnjujejo, kot je opisano v oddelku 6.1.4. Funkcije teh sistemov morajo skupaj omogočati analizo z usklajevanjem in potrjevanjem kvalitativnih in kvantitativnih podatkov, kot sledi:






  — | podatkov, ki jih predložijo gozdarski subjekti, in podatkov, pridobljenih z inšpekcijskimi pregledi na terenu, ki jih vnesejo ICF in druge institucije (potrjevanje podatkov), ter |
| --- | --- | --- |

(b)

Potrjevanje in usklajevanje podatkov za nadzor nad dobavno verigo, ki ga izvaja ICF

Za doseganje učinkovitega nadzora nad dobavno verigo se bodo celostno uporabljale informacije iz obstoječih računalniških sistemov ICF (SNIF, SIRMA in Geoportal) in SAR (RTN in SARAH), ki se izvajajo in medsebojno dopolnjujejo, kot je opisano v oddelku 6.1.4. Funkcije teh sistemov morajo skupaj omogočati analizo z usklajevanjem in potrjevanjem kvalitativnih in kvantitativnih podatkov, kot sledi:

—

podatkov, ki jih predložijo gozdarski subjekti, in podatkov, pridobljenih z inšpekcijskimi pregledi na terenu, ki jih vnesejo ICF in druge institucije (potrjevanje podatkov), ter

| — | kvantitativnih podatkov iz različnih faz dobavne verige, kot so opredeljeni v dodatkih 1 in 2 (usklajevanje podatkov). |
| --- | --- |

—

kvantitativnih podatkov iz različnih faz dobavne verige, kot so opredeljeni v dodatkih 1 in 2 (usklajevanje podatkov).

Ti funkciji usklajevanja in potrjevanja se bosta izvedli v vsaki fazi dobavne verige v skladu s postopki, ki so že vzpostavljeni ali jih je treba pregledati ali oblikovati pred izdajo prvega dovoljenja FLEGT.

V vsakem od teh informacijskih sistemov je zaradi usklajevanja informacij mogoče opredeliti morebitne nepravilnosti in opraviti nadzor nad gozdovi, podjetji za gozdne proizvode in skladišči lesa, na katere vplivajo. V teh primerih ICF odpre spis za preiskavo in po potrebi upravno kazen, lahko pa tudi sporoči zadevo javnemu tožilstvu, če obstajajo dokazi o kazenski odgovornosti.

7.2.   Opredelitev lesnih proizvodov

Z opredelitvijo lesnih proizvodov se olajša njihovo spremljanje med premikanjem po dobavni verigi. Za proizvode iz borovih gozdov in proizvode iz gozdov listavcev se uporabljajo različni pristopi k opredelitvi. Opredelitev borovih hlodov za žaganje se zaradi njihovih fizikalnih lastnosti izvaja predvsem na podlagi dovoljenj za pridobivanje in dovoljenj za prevoz. Nasprotno se hlodi za žaganje iz vrst listavcev, zajeti z letnimi delovnimi načrti, opredelijo tako, da se posebej navede in opiše vsako pridobljeno izvirno drevo in hlod za žaganje. V dodatkih 1 in 2 k tej prilogi so podrobno opisane vrste opredelitve vzdolž cele dobavne verige.

7.3.   Informacije o dobavni verigi, ki jih zagotovijo subjekti

Dobavna veriga lesa zajema številne vrste subjektov, ki so odgovorni za to, da pristojnim organom predložijo potrebne informacije kot dokaz o pravni skladnost v vsakem členu verige. Informacije, ki jih mora predložiti vsaka vrsta subjektov, so povzete v preglednici 1 oddelka 5.4, podrobnosti pa vsebujeta dodatka 1 in 2.

7.4.   Preverjanje uvoženih lesnih proizvodov

Preverjanje zakonitosti porekla uvoženih lesnih proizvodov iz države pridobivanja je ključno za zagotavljanje integritete dobavne verige LAS. Preverjanje zakonitosti lesnih proizvodov, uvoženih v Honduras, temelji na postopku potrebne skrbnosti, ki vključuje:

| (a) | prepoved uvoza nezakonitega lesa v Honduras na podlagi nacionalnega pravnega okvira države ali držav porekla; |
| --- | --- |

(a)

prepoved uvoza nezakonitega lesa v Honduras na podlagi nacionalnega pravnega okvira države ali držav porekla;

| (b) | odgovornost uvoznikov za zagotavljanje zakonitosti uvoženih lesnih proizvodov s sprejemanjem naslednjih ukrepov:






  (i) | zbiranjem informacij o zakonitosti vira lesa v državi ali državah pridobivanja in obdelave; |
| --- | --- | --- |

(b)

odgovornost uvoznikov za zagotavljanje zakonitosti uvoženih lesnih proizvodov s sprejemanjem naslednjih ukrepov:

(i)

zbiranjem informacij o zakonitosti vira lesa v državi ali državah pridobivanja in obdelave;

| (ii) | analizo tveganja nezakonitega ravnanja na podlagi informacij, zbranih v skladu s točko (i), ter |
| --- | --- |

(ii)

analizo tveganja nezakonitega ravnanja na podlagi informacij, zbranih v skladu s točko (i), ter

| (iii) | zmanjšanjem tveganja, ugotovljenega v skladu s točko (ii); |
| --- | --- |

(iii)

zmanjšanjem tveganja, ugotovljenega v skladu s točko (ii);

| (c) | pooblastilo carinskega organa za izvajanje pregledov zakonitosti uvoženega lesa na mejnih točkah vstopa proizvodov ali po potrebi naknadno preverjanje uvoženih proizvodov, ki so že v Hondurasu. |
| --- | --- |

(c)

pooblastilo carinskega organa za izvajanje pregledov zakonitosti uvoženega lesa na mejnih točkah vstopa proizvodov ali po potrebi naknadno preverjanje uvoženih proizvodov, ki so že v Hondurasu.

Pred izdajo prvega dovoljenja FLEGT bodo pripravljeni posebna zakonodaja v zvezi s preverjanjem uvoženih lesnih proizvodov ter podrobni postopki za postopek potrebne skrbnosti, ki ga v zvezi z uvozom lesnih proizvodov izvajajo zasebni subjekti.

7.5.   Preverjanje lesnih proizvodov v tranzitu

Lesne proizvode v tranzitu skozi Honduras je treba opredeliti, popisati in ločiti od dobavne verige lesa, pridobljenega v Hondurasu, ali uvoženega lesa, poleg tega pa je treba v zvezi z njimi izvesti določene postopke carinske kontrole. Lesni proizvodi v tranzitu ne bodo del LAS, zato zanje ne bo mogoče pridobiti dovoljenja FLEGT za izvoz iz Hondurasa.

Honduraški carinski organ mora pregledati lesne proizvode v tranzitu med tranzitom z oznako „mednarodni tranzit blaga“, ki je povezana s SARAH. Država porekla, tj. država, v kateri je bil les posekan in pridobljen, mora biti jasno navedena na tovornem listu in v drugih prevoznih listinah.

Lesnim proizvodom v mednarodnem tranzitu je treba priložiti enotno deklaracijo ter v zvezi z njimi voditi evidenco za sledljivost pri vsakem carinskem organu, ki jih obravnava med tranzitom, pri čemer je treba v obeh dokumentih evidentirati njihov vstop v Honduras in izstop v namembno državo.

Honduras bo določil pravne dokumente in druge posebne carinske preglede, ki se bodo uporabljali za lesne proizvode v tranzitu, med pripravljalno in organizacijsko fazo tega sporazuma. Podrobni postopki za obravnavo tega lesa bodo zagotovljeni pred izdajo prvega dovoljenja FLEGT.

7.6.   Preverjanje zaplenjenih lesnih proizvodov

V skladu z LFAPVS se zaplenjeni lesni proizvodi registrirajo v LAS, ne morajo pa ponovno vstopiti v dobavno verigo, razen če se uporabljajo izključno za socialne namene, zlasti za izdelavo šolskega pohištva.

V skladu s členom 106 LFAPVS, kakor je bil spremenjen, so ICF in drugi pristojni organi (državno tožilstvo, nacionalna policija za preventive ukrepe in honduraške oborožene sile) pooblaščeni za zaplembo lesnih proizvodov ali stranskih proizvodov, ki so bili pridobljeni ali so se prevažali v nasprotju z veljavnimi pravnimi določbami.

ICF na podlagi strokovnega mnenja in dokumenta za sprostitev proizvodov, ki ga izda javno tožilstvo, zaplenjene lesne proizvode ali stranske proizvode dodeli državnim zaporom ali okrajnim tehničnim inštitutom, ti pa morajo les uporabiti izključno za izdelavo šolskega pohištva, ki ga je treba po koncu izdelave dostaviti ministrstvu za šolstvo.

ICF vodi evidenco vsake zaplembe v LAS, pri čemer vnese podrobnosti o kraju zaplembe, poreklu lesa, imenu storilca kaznivega dejanja, količini glede na vrsto zaplenjenega lesa in naslovniku pošiljke. V zvezi s tem je v Prilogo VIII vključen dopolnilni ukrep za razvoj novih posebnih modulov SIRMA.

7.7.   Preverjanje lesnih proizvodov, pridobljenih z zemljišč, katerih raba je bila spremenjena

Lesni proizvodi, pridobljeni z zemljišč, za katera je bila ustrezno dovoljena sprememba rabe, lahko vstopijo v dobavno verigo. Posek dreves na določenem kraju se lahko dovoli v naslednji primerih:

| (a) | gozdove so prizadeli naravne nesreče, škodljivci ali bolezni. Načrt za reševanje se lahko odobri samo, če so se taka drevesa podrla zaradi naravnih vzrokov ali so jih resno prizadeli ali uničili škodljivci; |
| --- | --- |

(a)

gozdove so prizadeli naravne nesreče, škodljivci ali bolezni. Načrt za reševanje se lahko odobri samo, če so se taka drevesa podrla zaradi naravnih vzrokov ali so jih resno prizadeli ali uničili škodljivci;

| (b) | gradnja javne ali zasebne infrastrukture. MiAmbiente mora za posek dreves, ki jih je treba odstraniti zaradi gradnje daljnovodov, akvaduktov ali drugih javnih ali zasebnih gradbenih del v javnem interesu, opraviti presojo vplivov na okolje, preden ICF izda dovoljenje za posek dreves; |
| --- | --- |

(b)

gradnja javne ali zasebne infrastrukture. MiAmbiente mora za posek dreves, ki jih je treba odstraniti zaradi gradnje daljnovodov, akvaduktov ali drugih javnih ali zasebnih gradbenih del v javnem interesu, opraviti presojo vplivov na okolje, preden ICF izda dovoljenje za posek dreves;

| (c) | drevesa na kmetijskih zemljiščih, za katera lastnik zahteva spremembo vegetacije, posek ali pridobivanje, da bi lahko zemljišče uporabil za živinorejo ali začasen ali trajni nasad. V ta namen mora MiAmbiente opraviti presojo vplivov na okolje, preden ICF izda dovoljenje za posek dreves. Tako dovoljenje za posek dreves, povezan s spremembo vegetacije za začasne ali trajne kmetijske rastline, velja samo za kmetijska zemljišča. V členu 93 LFAPVS je določeno, da je treba naravno uporabo gozdnega zemljišča ohraniti in spoštovati v skladu s politikami in pravnimi predpisi o načrtovanju rabe zemljišč. Poleg tega so v členu 294 splošne izvedbene uredbe za LFAPVS prepovedane spremembe vegetacije na zemljišču z velikim proizvodnim potencialom gozdov. |
| --- | --- |

(c)

drevesa na kmetijskih zemljiščih, za katera lastnik zahteva spremembo vegetacije, posek ali pridobivanje, da bi lahko zemljišče uporabil za živinorejo ali začasen ali trajni nasad. V ta namen mora MiAmbiente opraviti presojo vplivov na okolje, preden ICF izda dovoljenje za posek dreves. Tako dovoljenje za posek dreves, povezan s spremembo vegetacije za začasne ali trajne kmetijske rastline, velja samo za kmetijska zemljišča. V členu 93 LFAPVS je določeno, da je treba naravno uporabo gozdnega zemljišča ohraniti in spoštovati v skladu s politikami in pravnimi predpisi o načrtovanju rabe zemljišč. Poleg tega so v členu 294 splošne izvedbene uredbe za LFAPVS prepovedane spremembe vegetacije na zemljišču z velikim proizvodnim potencialom gozdov.

Regionalni uradi za gozdarstvo preverijo, ali se vloga za spremembo rabe ne nanaša na območja, na katerih je v skladu s členom 157 splošne izvedbene uredbe za LFAPVS pridobivanje v gozdu prepovedano. Če se vloga za spremembo rabe ne nanaša na tako območje, ICF dovoli posek dreves z izdajo dovoljenja za posek dreves, ki se imenuje „načrta za reševanje“ in je vključen v kazalnik 3.3.2 kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti. ICF mora ta načrt za reševanje izdati subjektom v gozdarskem sektorju pred posekom dreves ne glede na to, ali namerava lastnik pridobiti les za komercialne namene.

Po poseku dreves na podlagi načrta za reševanje se lahko odobri načrt za obnovo, da se odstranijo preostala drevesa na območju. Na splošno se na podlagi teh načrtov za obnovo pridobivajo stranski proizvodi, kot sta les za kurjenje in oglje. V redkih primerih se pridobijo majhni kosi žaganega lesa. Ti lesni proizvodi lahko prav tako vstopijo v dobavno verigo.

V skladu z zakonom ICF ne izdaja dovoljenj za pridobivanje za les z območij, na katerih je že bil opravljen posek, razen v primeru načrtov za reševanje za les, ki so ga prizadeli škodljivci. Razen v posebnem primeru škodljivcev se vsakič, ko se ugotovi, da je bil na območju opravljen posek brez potrjenega načrta za reševanje, to sporoči javnemu tožilstvu kot gozdarsko kaznivo dejanje. V tem primeru les ne more vstopiti v dobavno verigo.

8.   PRIZNAVANJE ZASEBNEGA POTRJEVANJA

V Hondurasu so vzpostavljeni zasebni mehanizmi potrjevanja za gospodarjenje z gozdovi listavcev in borovimi gozdovi, pa tudi sistemi za nadzor nad nadzorno verigo. Če jih vlada prizna in odobri na podlagi tega sporazuma, je primerno, da se ti sistemi za potrjevanje gospodarjenja z gozdovi ali nadzorne verige in vsi drugi taki sistemi, bodisi mednarodni bodisi nacionalni, ki se lahko vzpostavijo na podlagi potrdil, ki jih izdajo neodvisne akreditirane organizacije, priznajo kot dokazilo o pravni skladnosti potrjenih subjektov, da bi se preprečilo podvajanje truda za preverjanje in pospešilo izdajanje potrdil o pravni skladnosti tem subjektom.

Da bi jih lahko vlada priznala, je potrebno jamstvo, da mehanizmi, ki jih uporabljajo zasebni sistemi potrjevanja, vključujejo vse zahteve, opredeljene na kontrolnih sistemih za preverjanje zakonitosti iz tega sporazuma, in zahteve za nadzorno verigo, določene v LAS. Če mehanizmi, ki jih uporabljajo zasebni sistemi potrjevanja, zajemajo samo podsklop kazalnikov in sredstev za preverjanje, opredeljenih na kontrolnih seznamih za preverjanje zakonitosti iz tega sporazuma, jih bo vlada priznala in odobrila samo za navedeni podsklop kazalnikov in sredstev za preverjanje. Tudi pregledi nadzorne verige, ki jih izvaja zasebni sistem potrjevanja, morajo biti ustrezno usklajeni z določbami LAS, da se zagotovi njihova pravna skladnost.

Postopek in vrsta priznanja bosta določena med pripravljalno in organizacijsko fazo tega sporazuma, ICF pa ju bo potrdil pred začetkom izvajanja, in sicer ne glede na to, ali se priznanje nanaša na vse kontrolne sezname za preverjanje zakonitosti ali le na njihov del in/ali sistem za nadzor nad nadzorno verigo, določen z LAS, ali katero koli drugo možno kombinacijo.

Glavne smernice, ki se bodo uporabljale, je mogoče povzeti, kot sledi v nadaljevanju.

| 1. | Ocenjevanje standardov zasebnega potrjevanja
  Honduraška vlada bo prek ICF priznala zasebna potrdila zakonitosti, trajnostnega gospodarjenja z gozdovi in nadzorne verige po analizi uporabljenih smernic in meril ter postopkov preverjanja, ki jih izvajajo neodvisne zasebne organizacije za potrjevanje, ki so same akreditirane z zasebnimi sistemi potrjevanja, da bi se zagotovilo, da vključujejo vse zahteve s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti in LAS.
  ICF bo na zahtevo zasebnega sistema potrjevanja ocenil smernice, merila in postopke, ki jih uporablja navedeni sistem, da bi ugotovil, ali so v skladu s kontrolnimi seznami za preverjanje zakonitosti in LAS.
  Ocenjevanje bo med drugim osredotočeno tudi na sposobnost posameznega sistema potrjevanja, da zagotavlja sistematičen nadzor nad subjekti prek svojih neodvisnih akreditiranih organizacij, ter bo zajemalo splošnejše vidike kakovosti sistema, kot so njegova preglednost pri zagotavljanju informacij in podatkov, javna razpoložljivost sklepov iz nadzornih pregledov ter razpoložljivost posodobljene podatkovne zbirke imetnikov zasebnih potrdil.
  Na podlagi te ocene se bo pripravilo poročilo, ki bo objavljeno in na voljo javnosti. |
| --- | --- |

1.

Ocenjevanje standardov zasebnega potrjevanja

Honduraška vlada bo prek ICF priznala zasebna potrdila zakonitosti, trajnostnega gospodarjenja z gozdovi in nadzorne verige po analizi uporabljenih smernic in meril ter postopkov preverjanja, ki jih izvajajo neodvisne zasebne organizacije za potrjevanje, ki so same akreditirane z zasebnimi sistemi potrjevanja, da bi se zagotovilo, da vključujejo vse zahteve s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti in LAS.

ICF bo na zahtevo zasebnega sistema potrjevanja ocenil smernice, merila in postopke, ki jih uporablja navedeni sistem, da bi ugotovil, ali so v skladu s kontrolnimi seznami za preverjanje zakonitosti in LAS.

Ocenjevanje bo med drugim osredotočeno tudi na sposobnost posameznega sistema potrjevanja, da zagotavlja sistematičen nadzor nad subjekti prek svojih neodvisnih akreditiranih organizacij, ter bo zajemalo splošnejše vidike kakovosti sistema, kot so njegova preglednost pri zagotavljanju informacij in podatkov, javna razpoložljivost sklepov iz nadzornih pregledov ter razpoložljivost posodobljene podatkovne zbirke imetnikov zasebnih potrdil.

Na podlagi te ocene se bo pripravilo poročilo, ki bo objavljeno in na voljo javnosti.

| 2. | Odobritev zasebnih sistemov potrjevanja s strani države
  Če je rezultat ocenjevanja, opisanega v odstavku 1 tega oddelka, ugoden, izvršni direktor ICF v imenu države Honduras javno objavi, da je bil zasebni sistem potrjevanja odobren, pri čemer po potrebi navede podsklop kazalnikov in sredstev za preverjanje, zajet s priznanjem. |
| --- | --- |

2.

Odobritev zasebnih sistemov potrjevanja s strani države

Če je rezultat ocenjevanja, opisanega v odstavku 1 tega oddelka, ugoden, izvršni direktor ICF v imenu države Honduras javno objavi, da je bil zasebni sistem potrjevanja odobren, pri čemer po potrebi navede podsklop kazalnikov in sredstev za preverjanje, zajet s priznanjem.

| 3. | Priznavanje potrjenih subjektov s strani države
  Država bo subjektom s potrdilom, ki ga je izdal odobren zasebni sistem potrjevanja, priznala dejavnosti, zajete s potrdilom. Za druge dejavnosti, ki niso zajete s potrdilom, mora vsak subjekt izpolniti druge obveznosti, določene na kontrolnih seznamih za preverjanje zakonitosti in z LAS. To priznanje se bo nanašalo na elemente zasebnega sistema potrjevanja, in sicer elemente v zvezi z zakonitostjo, gospodarjenjem z gozdovi ali nadzorno verigo, za katere se na podlagi ocene šteje, da so skladni z določbami Priloge II in te priloge, kot je opisano v odstavkih 1 in 2 tega oddelka. Pri priznanju se bo upoštevala tudi analiza rezultatov rednih poročil zasebnega izvajalca potrjevanja o nadzoru za subjekt, ki je predložil vlogo. |
| --- | --- |

3.

Priznavanje potrjenih subjektov s strani države

Država bo subjektom s potrdilom, ki ga je izdal odobren zasebni sistem potrjevanja, priznala dejavnosti, zajete s potrdilom. Za druge dejavnosti, ki niso zajete s potrdilom, mora vsak subjekt izpolniti druge obveznosti, določene na kontrolnih seznamih za preverjanje zakonitosti in z LAS. To priznanje se bo nanašalo na elemente zasebnega sistema potrjevanja, in sicer elemente v zvezi z zakonitostjo, gospodarjenjem z gozdovi ali nadzorno verigo, za katere se na podlagi ocene šteje, da so skladni z določbami Priloge II in te priloge, kot je opisano v odstavkih 1 in 2 tega oddelka. Pri priznanju se bo upoštevala tudi analiza rezultatov rednih poročil zasebnega izvajalca potrjevanja o nadzoru za subjekt, ki je predložil vlogo.

| 4. | Izdajanje potrdil o pravni skladnosti za subjekte s priznanim zasebnim potrdilom
  Subjekti s priznanim zasebnim potrdilom, ki zajema vse njihove dejavnosti in tudi vse kazalnike s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti, bodo samodejno pridobili potrdilo o pravni skladnosti, ki ga izda enota ICF za preverjanje zakonitosti. Potrdilo o pravni skladnosti bo izdano po preučitvi veljavnosti veljavnega potrdila o pravni skladnosti, ki bo kmalu prenehalo veljati (v primeru subjektov, ki že imajo tako potrdilo), ter preučitvi veljavnosti in pristnosti priznanega zasebnega potrdila ter rednih poročil priznanega zasebnega izvajalca potrjevanja o nadzoru, ki dokazujejo pravno skladnost subjekta.
  Če je zasebno potrdilo subjektu izdal priznani zasebni mehanizem potrjevanja, s katerim niso zajete vse zahteve s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti, se bo potrdilo o pravni skladnosti izdalo samo, če sta sočasno izpolnjena oba naslednja pogoja:






  (a) | redna poročila zasebnega izvajalca potrjevanja o nadzoru dokazujejo, da subjekt izpolnjuje zahteve za zakonitost, ki so skupne zasebnemu sistemu potrjevanja in kontrolnim seznamom za preverjanje zakonitosti; |
| --- | --- | --- |

4.

Izdajanje potrdil o pravni skladnosti za subjekte s priznanim zasebnim potrdilom

Subjekti s priznanim zasebnim potrdilom, ki zajema vse njihove dejavnosti in tudi vse kazalnike s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti, bodo samodejno pridobili potrdilo o pravni skladnosti, ki ga izda enota ICF za preverjanje zakonitosti. Potrdilo o pravni skladnosti bo izdano po preučitvi veljavnosti veljavnega potrdila o pravni skladnosti, ki bo kmalu prenehalo veljati (v primeru subjektov, ki že imajo tako potrdilo), ter preučitvi veljavnosti in pristnosti priznanega zasebnega potrdila ter rednih poročil priznanega zasebnega izvajalca potrjevanja o nadzoru, ki dokazujejo pravno skladnost subjekta.

Če je zasebno potrdilo subjektu izdal priznani zasebni mehanizem potrjevanja, s katerim niso zajete vse zahteve s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti, se bo potrdilo o pravni skladnosti izdalo samo, če sta sočasno izpolnjena oba naslednja pogoja:

(a)

redna poročila zasebnega izvajalca potrjevanja o nadzoru dokazujejo, da subjekt izpolnjuje zahteve za zakonitost, ki so skupne zasebnemu sistemu potrjevanja in kontrolnim seznamom za preverjanje zakonitosti;

| (b) | institucije, vključene v LAS, so preverile, ali subjekt upošteva kazalnike s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti in izpolnjuje zahteve LAS, ki niso zajete z zasebnim sistemom potrjevanja. |
| --- | --- |

(b)

institucije, vključene v LAS, so preverile, ali subjekt upošteva kazalnike s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti in izpolnjuje zahteve LAS, ki niso zajete z zasebnim sistemom potrjevanja.

Če subjekt s priznanim zasebnim potrdilom opravlja druge dejavnosti, ki niso zajete s potrdilom, vendar spadajo na področje uporabe tega sporazuma, se potrdilo o pravni skladnosti izda samo, če institucije, vključene v LAS, preverijo pravno skladnost subjektovih dejavnosti, za katere ni izdano potrdilo.

Tako je mogoče subjektom s potrdilom, ki ga izda odobren zasebni sistem potrjevanja, izdati potrdila o pravni skladnosti, ne da bi bilo treba opraviti posebno preverjanje, s čimer se prepreči oziroma – v primeru delnega priznanja – čim bolj omeji podvajanje preverjanja subjektove zakonitosti.

| 5. | Predložitev poročil o nadzoru v okviru zasebnega potrjevanja
  Subjekti s priznanimi zasebnimi potrdili morajo enoti ICF za preverjanje zakonitosti predložiti vsa poročila o nadzoru, pripravljena v okviru zasebnega sistema potrjevanja, vključno z informacijami o vseh morebitnih spremembah veljavnosti ali obsega njihovih potrdil ter zlasti vseh morebitnih primerih začasnega preklica ali prenehanja veljavnosti potrdil. Tako bi moralo biti mogoče zagotoviti spremljanje pravne skladnosti teh subjektov in s tem omogočiti prihodnjo obnovitev potrdil o pravni skladnosti za zadevne subjekte.
  Priznane zasebne organizacije za potrjevanje pa bodo na SNIF naložile vsa poročila o nadzoru nad subjekti, ki jim izdajo potrdila. Enota za preverjanje zakonitosti bo ta poročila uporabila za usklajevanje informacij.
  Postopki in smernice za ocenjevanje, odobritev in priznanje zasebnih sistemov potrjevanja in subjektov, ki prejmejo potrdila v okviru teh sistemov, bodo pripravljeni med pripravljalno in organizacijsko fazo tega sporazuma. V tej fazi tega sporazuma bodo oblikovani tudi postopki za spremljanje tega priznanja, ki ga izvaja enota za preverjanje zakonitosti, vključno s spremljanjem veljavnosti potrdil in obravnavanjem popravnih ukrepov, ki se zahtevajo na podlagi sistemov potrjevanja. Vsi ti dokumenti bodo javno objavljeni. |
| --- | --- |

5.

Predložitev poročil o nadzoru v okviru zasebnega potrjevanja

Subjekti s priznanimi zasebnimi potrdili morajo enoti ICF za preverjanje zakonitosti predložiti vsa poročila o nadzoru, pripravljena v okviru zasebnega sistema potrjevanja, vključno z informacijami o vseh morebitnih spremembah veljavnosti ali obsega njihovih potrdil ter zlasti vseh morebitnih primerih začasnega preklica ali prenehanja veljavnosti potrdil. Tako bi moralo biti mogoče zagotoviti spremljanje pravne skladnosti teh subjektov in s tem omogočiti prihodnjo obnovitev potrdil o pravni skladnosti za zadevne subjekte.

Priznane zasebne organizacije za potrjevanje pa bodo na SNIF naložile vsa poročila o nadzoru nad subjekti, ki jim izdajo potrdila. Enota za preverjanje zakonitosti bo ta poročila uporabila za usklajevanje informacij.

Postopki in smernice za ocenjevanje, odobritev in priznanje zasebnih sistemov potrjevanja in subjektov, ki prejmejo potrdila v okviru teh sistemov, bodo pripravljeni med pripravljalno in organizacijsko fazo tega sporazuma. V tej fazi tega sporazuma bodo oblikovani tudi postopki za spremljanje tega priznanja, ki ga izvaja enota za preverjanje zakonitosti, vključno s spremljanjem veljavnosti potrdil in obravnavanjem popravnih ukrepov, ki se zahtevajo na podlagi sistemov potrjevanja. Vsi ti dokumenti bodo javno objavljeni.

9.   OBRAVNAVANJE PRIMEROV NESKLADNOSTI Z LAS

Na podlagi LAS so določeni posebni ukrepi za opredelitev, registracijo in obravnavanje primerov neskladnosti akterjev v gozdarskem sektorju z določbami LAS. Neskladnost se nanaša na primere, ko subjekti v dobavni verigi ne upoštevajo kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti in ne izpolnjujejo zahtev LAS, pa tudi primere, ko organi, vključeni v LAS, ne upoštevajo postopkov za izdelavo in preverjanje.

Ko institucija med preverjanjem dokumentov ali preverjanjem na terenu odkrije primer neskladnosti subjekta z LAS, opravi oceno, da bi ugotovila, ali neskladnost pomeni kršitev ali kaznivo dejanje. Po potrebi bo storjeno nezakonito dejanje obravnavala tako, da bo posredovala informacije ustrezni pristojni instituciji, da bi ta naložila ustrezne kazni. Hkrati bo pristojna institucija obvestila enoto ICF za preverjanje zakonitosti, ki bo po potrebi začasno preklicala ali obnovila veljavnost potrdila o pravni skladnosti.

Vsi primeri pravne neskladnosti bodo vneseni v podatkovno zbirko enote za preverjanje zakonitosti, ki bo delovala kot centraliziran arhiv za hranjenje informacij o neskladnosti subjektov z zahtevami LAS in popravnih ukrepih ali kaznih, povezanih z reševanjem teh primerov neskladnosti, ter vodenje evidenc neskladnosti ter navedenih ukrepov ali kazni. Vse institucije, povezane z zahtevami LAS, bodo v skladu s svojimi odgovornostmi in obsegom pristojnosti prispevale informacije v to podatkovno zbirko in skrbele za njihovo ažurnost.

Ko se neskladnost opredeli kot kaznivo dejanje, se za subjekt in povezano pošiljko lesnih proizvodov ne bo izdalo potrdilo o pravni skladnosti, dovoljenje FLEGT ali dovoljenje H-Legal, kazenski pregon v zvezi z zadevo pa bo vodilo javno tožilstvo. V primeru kršitev bodo pristojne institucije uporabile upravne kazni (začasen preklic dovoljenj, globe ali nadomestilo škode), v skladu s katerimi se tudi lahko zadrži izdaja potrdila o pravni skladnosti, dovoljenja FLEGT ali dovoljenja H-Legal vsaj do odprave kršitve na podlagi ukrepov, sprejetih za zagotovitev rešitve. Vse primere neskladnosti, ki se nanašajo na poseben tovor, je treba rešiti z odpravo neskladnosti in plačilom povezane globe, šele nato se lahko tovor, namenjen za izvoz, odobri, in sicer ne glede na namembni kraj izvoza.

Med pripravljalno in organizacijsko fazo tega sporazuma ter pred izdajo prvega dovoljenja FLEGT bodo vse institucije, vključene v LAS, opredelile različne kategorije neskladnosti z LAS ter njihove vplive na izdajo in veljavnost potrdila o pravni skladnosti ali dovoljenja FLEGT ali H-Legal. Skupni odbor za izvajanje Sporazuma bo to razvrstitev potrdil, preden se bo začela uporabljati. Poleg tega bo vsaka institucija, ki še nima mehanizmov za obravnavanje primerov neskladnosti z LAS, določila podrobne smernice, potrebne za njihovo obravnavo, vključno z morebitno naložitvijo kazni.

Za zagotovitev usklajevanja informacij o primerih neskladnosti, ki so na voljo pri različnih institucijah, bo vzpostavljena tudi podatkovna zbirka enote za preverjanje zakonitosti za shranjevanje informacij o takih primerih. Določeno bo, katere informacije iz te podatkovne zbirke bodo dostopne javnosti in na kakšen način.

10.   MEHANIZMI ZA OBRAVNAVANJE PRITOŽB

10.1.   Uvod

Mehanizmi za obravnavanje pritožb bodo pregledni, učinkoviti in dostopni, izvajali pa jih bodo organi, ki so ločeni od organov za izvajanje postopkov za izdelavo in preverjanje, opredeljenih na kontrolnih seznamih za preverjanje zakonitosti in v LAS. Z mehanizmi, ki že obstajajo ali bodo vzpostavljeni med pripravljalno in organizacijsko fazo tega sporazuma, bo mogoče zagotoviti, da se bodo pritožbe v zvezi z izvajanjem in delovanjem LAS ter vključenimi organizacijami obravnavale in reševale v skladu z načeli iz oddelka 10.4.

V okviru teh mehanizmov pojem „pritožbe“ vključuje: pritožbe, spore, nesoglasja, nasprotja ali katere koli druge sinonime, v katere so vpleteni oziroma jih podajo akterji, ki so neposredno vključeni v izvajanje LAS, pa tudi vsi akterji, na katere lahko vplivajo ukrepi ali odločitve, sprejeti na podlagi tega sporazuma.

10.2.   Cilji

Cilji mehanizmov za obravnavanje pritožb so:

| — | dokumentirati, analizirati ter učinkovito in v skladu s predhodno določenimi in objavljenimi metodologijami reševati vse pritožbe, ki jih predložijo deležniki; |
| --- | --- |

—

dokumentirati, analizirati ter učinkovito in v skladu s predhodno določenimi in objavljenimi metodologijami reševati vse pritožbe, ki jih predložijo deležniki;

| — | prizadetim strankam zagotoviti sredstva, s katerimi lahko zahtevajo, naj zadevne institucije popravijo napake ali opustitve; |
| --- | --- |

—

prizadetim strankam zagotoviti sredstva, s katerimi lahko zahtevajo, naj zadevne institucije popravijo napake ali opustitve;

| — | prispevati k upravnim postopkom in izboljšati njihovo učinkovitost; |
| --- | --- |

—

prispevati k upravnim postopkom in izboljšati njihovo učinkovitost;

| — | okrepiti verodostojnost delovanja LAS ter zaupanje akterjev in javnosti vanj. |
| --- | --- |

—

okrepiti verodostojnost delovanja LAS ter zaupanje akterjev in javnosti vanj.

Področje uporabe vsakega od teh mehanizmov bo določeno med pripravljalno in organizacijsko fazo tega sporazuma. Postopki za prejemanje, vlaganje in obravnavanje pritožb bodo temeljili na načelih iz oddelka 10.4, oblikovani pa bodo med pripravljalno in organizacijsko fazo tega sporazuma.

10.3.   Vrste mehanizmov za obravnavanje pritožb

V tem sporazumu so opredeljene vsaj štiri vrste mehanizmov za obravnavanje pritožb, ki so odvisne od akterjev in področij.

| 1. | Mehanizmi za obravnavanje pritožb vsake institucije, vključene v LAS
  Vsaka institucija, vključena v LAS, bo prek obstoječih ali načrtovanih mehanizmov za obravnavanje pritožb prejemala pritožbe v zvezi z vidiki izvajanja LAS in ravnanjem subjektov ali ravnanjem oddelkov, služb ali enot posamezne institucije. Zlasti mora vsaka institucija s svojimi mehanizmi obravnavati pritožbe v zvezi s funkcijami, ki jih opravlja, in odločitvami, ki jih je sprejela.
  Če se pritožba, prejeta prek tega mehanizma, ne reši v predhodno določenem roku ali rešitev ne izpolnjuje pričakovanj pritožnika, lahko pritožnik vloži pritožbo pri SIIAVA. |
| --- | --- |

1.

Mehanizmi za obravnavanje pritožb vsake institucije, vključene v LAS

Vsaka institucija, vključena v LAS, bo prek obstoječih ali načrtovanih mehanizmov za obravnavanje pritožb prejemala pritožbe v zvezi z vidiki izvajanja LAS in ravnanjem subjektov ali ravnanjem oddelkov, služb ali enot posamezne institucije. Zlasti mora vsaka institucija s svojimi mehanizmi obravnavati pritožbe v zvezi s funkcijami, ki jih opravlja, in odločitvami, ki jih je sprejela.

Če se pritožba, prejeta prek tega mehanizma, ne reši v predhodno določenem roku ali rešitev ne izpolnjuje pričakovanj pritožnika, lahko pritožnik vloži pritožbo pri SIIAVA.

| 2. | Mehanizem enote za izdajanje dovoljenj FLEGT za obravnavanje pritožb
  Poleg mehanizma za obravnavanje pritožb iz odstavka 1 bo ICF za enoto za izdajanje dovoljenj FLEGT določil drugi mehanizem za obravnavanje pritožb. Z njim se bodo obravnavale posebne pritožbe v zvezi z dovoljenji FLEGT in H-Legal, na katere se je treba hitro odzvati, kot so izpodbijanja odločitev, pritožbe v zvezi z neupravičenimi zamudami in drugo.
  Če se pritožba, prejeta prek tega mehanizma, ne reši v predhodno določenem roku ali rešitev ne izpolnjuje pričakovanj pritožnika, lahko pritožnik vloži pritožbo pri SIIAVA. |
| --- | --- |

2.

Mehanizem enote za izdajanje dovoljenj FLEGT za obravnavanje pritožb

Poleg mehanizma za obravnavanje pritožb iz odstavka 1 bo ICF za enoto za izdajanje dovoljenj FLEGT določil drugi mehanizem za obravnavanje pritožb. Z njim se bodo obravnavale posebne pritožbe v zvezi z dovoljenji FLEGT in H-Legal, na katere se je treba hitro odzvati, kot so izpodbijanja odločitev, pritožbe v zvezi z neupravičenimi zamudami in drugo.

Če se pritožba, prejeta prek tega mehanizma, ne reši v predhodno določenem roku ali rešitev ne izpolnjuje pričakovanj pritožnika, lahko pritožnik vloži pritožbo pri SIIAVA.

| 3. | Mehanizem za obravnavanje pritožb za neodvisni nadzor
  Neodvisni nadzor bo vključeval mehanizem za prejemanje in obravnavanje pritožb v zvezi z dejavnostmi in ugotovitvami nadzora ter delovanjem LAS (metodologijo za preverjanja, sistemom izdajanja dovoljenj itd.).
  Če se pritožba, prejeta na podlagi tega mehanizma, ne reši v predhodno določenem roku ali rešitev ne izpolnjuje pričakovanj pritožnika, lahko pritožnik vloži pritožbo pri skupnem odboru za izvajanje Sporazuma. Vse pritožbe v zvezi z nadzorom ali delovanjem LAS bodo predložene skupnemu odboru za izvajanje Sporazuma v vednost, analizo in registracijo ter za opredelitev ustreznih ukrepov za reševanje pritožb. |
| --- | --- |

3.

Mehanizem za obravnavanje pritožb za neodvisni nadzor

Neodvisni nadzor bo vključeval mehanizem za prejemanje in obravnavanje pritožb v zvezi z dejavnostmi in ugotovitvami nadzora ter delovanjem LAS (metodologijo za preverjanja, sistemom izdajanja dovoljenj itd.).

Če se pritožba, prejeta na podlagi tega mehanizma, ne reši v predhodno določenem roku ali rešitev ne izpolnjuje pričakovanj pritožnika, lahko pritožnik vloži pritožbo pri skupnem odboru za izvajanje Sporazuma. Vse pritožbe v zvezi z nadzorom ali delovanjem LAS bodo predložene skupnemu odboru za izvajanje Sporazuma v vednost, analizo in registracijo ter za opredelitev ustreznih ukrepov za reševanje pritožb.

| 4. | Mehanizem skupnega odbora za izvajanje Sporazuma za obravnavanje pritožb
  Skupni odbor za izvajanje Sporazuma bo imel vzpostavljen mehanizem za obravnavanje pritožb, s katerim bo obravnaval težave, ki jih bodo opredelili deležniki, zlasti v zvezi s splošnimi zavezami iz tega sporazuma, kot so preglednost, dostop do javnih informacij, izboljšanje upravljanja in vpliv tega sporazuma na gozdarski sektor.
  Skupni odbor za izvajanje Sporazuma bo s svojim mehanizmom za obravnavanje pritožb obravnaval tudi ugovore, vložene v zvezi s pritožbami glede ravnanja institucij, vključenih v okvir LAS, enote za izdajanje dovoljenj FLEGT in neodvisnega nadzora, če te ne bodo rešene na ustreznih ravneh. |
| --- | --- |

4.

Mehanizem skupnega odbora za izvajanje Sporazuma za obravnavanje pritožb

Skupni odbor za izvajanje Sporazuma bo imel vzpostavljen mehanizem za obravnavanje pritožb, s katerim bo obravnaval težave, ki jih bodo opredelili deležniki, zlasti v zvezi s splošnimi zavezami iz tega sporazuma, kot so preglednost, dostop do javnih informacij, izboljšanje upravljanja in vpliv tega sporazuma na gozdarski sektor.

Skupni odbor za izvajanje Sporazuma bo s svojim mehanizmom za obravnavanje pritožb obravnaval tudi ugovore, vložene v zvezi s pritožbami glede ravnanja institucij, vključenih v okvir LAS, enote za izdajanje dovoljenj FLEGT in neodvisnega nadzora, če te ne bodo rešene na ustreznih ravneh.

| 5. | Sodelovanje civilne družbe pri mehanizmih za obravnavanje pritožb
  CCFs in organizacije civilne družbe bodo izvajali družbeni nadzor nad LAS in delovanjem tega sporazuma na splošno. Hkrati bodo posredovali in vlagali formalne in druge pritožbe, ki jih bodo različni akterji predložili v zvezi z delovanjem LAS. V ta namen bodo imeli dostop do informacij, potrebnih za izvajanje ustreznih preiskav, pri čemer bodo spoštovali zaupnost in poklicno skrivnost v zvezi z navedenimi informacijami. Z ICF bodo sklepali sporazume o sodelovanju, da bi zagotovili ustrezno usklajevanje. Ugotovitve in priporočila na podlagi družbenega nadzora pa tudi formalne in druge pritožbe se bodo priznavali in obravnavali na ustrezni ravni, nazadnje pa bodo predloženi ICJ v vednost in reševanje. |
| --- | --- |

5.

Sodelovanje civilne družbe pri mehanizmih za obravnavanje pritožb

CCFs in organizacije civilne družbe bodo izvajali družbeni nadzor nad LAS in delovanjem tega sporazuma na splošno. Hkrati bodo posredovali in vlagali formalne in druge pritožbe, ki jih bodo različni akterji predložili v zvezi z delovanjem LAS. V ta namen bodo imeli dostop do informacij, potrebnih za izvajanje ustreznih preiskav, pri čemer bodo spoštovali zaupnost in poklicno skrivnost v zvezi z navedenimi informacijami. Z ICF bodo sklepali sporazume o sodelovanju, da bi zagotovili ustrezno usklajevanje. Ugotovitve in priporočila na podlagi družbenega nadzora pa tudi formalne in druge pritožbe se bodo priznavali in obravnavali na ustrezni ravni, nazadnje pa bodo predloženi ICJ v vednost in reševanje.

| 6. | Sodelovanje CONADEH pri LAS
  V skladu s sistemskim zakonomo nacionalni komisiji za človekove pravice (CONADEH), morajo vsi javni organi in druge državne institucije prednostno in nujno podpreti preiskave ali inšpekcijske preglede, ki jih izvaja komisija. V skladu s tem lahko CONADEH prejema pritožbe v zvezi z delovanjem tega sporazuma in bo imela dostop do mehanizmov za obravnavanje pritožb, ki jih izvajajo institucije, vključene v LAS in ta sporazum na splošno. |
| --- | --- |

6.

Sodelovanje CONADEH pri LAS

V skladu s sistemskim zakonomo nacionalni komisiji za človekove pravice (CONADEH), morajo vsi javni organi in druge državne institucije prednostno in nujno podpreti preiskave ali inšpekcijske preglede, ki jih izvaja komisija. V skladu s tem lahko CONADEH prejema pritožbe v zvezi z delovanjem tega sporazuma in bo imela dostop do mehanizmov za obravnavanje pritožb, ki jih izvajajo institucije, vključene v LAS in ta sporazum na splošno.

10.4.   Vzpostavitev mehanizmov za obravnavanje pritožb in določitev vodilnih načel

Naslednja načela je treba potrditi in upoštevati v nalogah in pristojnostih, da bi se določili postopki in izvajanje mehanizmov za obravnavanje pritožb v organizacijah, ki prejemajo pritožbe, in skupnem odboru za izvajanje Sporazuma:

| 1. | vsi posamezniki in organizacije kot subjekti v gozdarskem sektorju ali deležniki ali njihovi pravni zastopniki imajo pravico do vlaganja pritožb; |
| --- | --- |

1.

vsi posamezniki in organizacije kot subjekti v gozdarskem sektorju ali deležniki ali njihovi pravni zastopniki imajo pravico do vlaganja pritožb;

| 2. | postopki za vlaganje pritožb morajo biti jasni, preprosto razumljivi in javni; |
| --- | --- |

2.

postopki za vlaganje pritožb morajo biti jasni, preprosto razumljivi in javni;

| 3. | mehanizmi, ki jih vzpostavijo institucije, morajo biti preprosto dostopni in morajo ustrezno pokrivati ozemlje z uradi, spletnimi mesti ali drugimi ustreznimi sredstvi; |
| --- | --- |

3.

mehanizmi, ki jih vzpostavijo institucije, morajo biti preprosto dostopni in morajo ustrezno pokrivati ozemlje z uradi, spletnimi mesti ali drugimi ustreznimi sredstvi;

| 4. | obrazci za vlaganje pritožb morajo biti preprosti za izpolnjevanje, pri njihovem oblikovanju pa je treba ustrezno upoštevati osebna sredstva in sposobnosti vložnikov (pismenost, dostop do interneta itd.); |
| --- | --- |

4.

obrazci za vlaganje pritožb morajo biti preprosti za izpolnjevanje, pri njihovem oblikovanju pa je treba ustrezno upoštevati osebna sredstva in sposobnosti vložnikov (pismenost, dostop do interneta itd.);

| 5. | v pritožbah je treba navesti vsaj razloge za pritožbo ter po potrebi lokacijo, datum, institucijo in subjekt, na katere se pritožba nanaša; |
| --- | --- |

5.

v pritožbah je treba navesti vsaj razloge za pritožbo ter po potrebi lokacijo, datum, institucijo in subjekt, na katere se pritožba nanaša;

| 6. | kadar je to upravičeno, se lahko pritožbe izpolnijo anonimno, tako da se zagotovo ohrani zaupnost identitete vložnika; |
| --- | --- |

6.

kadar je to upravičeno, se lahko pritožbe izpolnijo anonimno, tako da se zagotovo ohrani zaupnost identitete vložnika;

| 7. | pri mehanizmih se je treba čim bolj izogibati omejevanju roka, v katerem je treba vložiti pritožbo; |
| --- | --- |

7.

pri mehanizmih se je treba čim bolj izogibati omejevanju roka, v katerem je treba vložiti pritožbo;

| 8. | mehanizmi morajo zagotavljati, da se pritožbe obravnavajo takoj, ko jih vložnik vloži; |
| --- | --- |

8.

mehanizmi morajo zagotavljati, da se pritožbe obravnavajo takoj, ko jih vložnik vloži;

| 9. | mehanizmi morajo biti pregledni pri priznavanju pritožb in sprejemanju nadaljnjih ukrepov v zvezi z njimi ter zagotavljanju pravočasne in ustrezne obravnave pritožb; |
| --- | --- |

9.

mehanizmi morajo biti pregledni pri priznavanju pritožb in sprejemanju nadaljnjih ukrepov v zvezi z njimi ter zagotavljanju pravočasne in ustrezne obravnave pritožb;

| 10. | z notranjim nadzorom vsake vključene institucije je treba zagotoviti ustrezno obravnavo pritožb in preprečiti njihovo neupoštevanje; |
| --- | --- |

10.

z notranjim nadzorom vsake vključene institucije je treba zagotoviti ustrezno obravnavo pritožb in preprečiti njihovo neupoštevanje;

| 11. | spisi v zvezi s pritožbami se ne smejo javno komentirati do sprejetja odločitve in obvestitve vseh vključenih strani, vključno z organizacijami civilne družbe, ki podpirajo strani, o odločitvi; |
| --- | --- |

11.

spisi v zvezi s pritožbami se ne smejo javno komentirati do sprejetja odločitve in obvestitve vseh vključenih strani, vključno z organizacijami civilne družbe, ki podpirajo strani, o odločitvi;

| 12. | pred objavo spisov v zvezi s pritožbami je treba preučiti varnost vložnika, vključno z možnostjo, da se po potrebi ohrani njegova anonimnost; |
| --- | --- |

12.

pred objavo spisov v zvezi s pritožbami je treba preučiti varnost vložnika, vključno z možnostjo, da se po potrebi ohrani njegova anonimnost;

| 13. | institucije morajo z vzpostavljenimi mehanizmi dokumentirati pritožbe in zagotoviti, da jih obravnavajo drugi uradniki, kot so neposredno sodelovali pri prvotni odločitvi, ter uradniki, ki so neodvisni od njih in niso pod njihovim nadzorom. Institucije morajo uradnike zavarovati tudi pred povračilnimi ukrepi; |
| --- | --- |

13.

institucije morajo z vzpostavljenimi mehanizmi dokumentirati pritožbe in zagotoviti, da jih obravnavajo drugi uradniki, kot so neposredno sodelovali pri prvotni odločitvi, ter uradniki, ki so neodvisni od njih in niso pod njihovim nadzorom. Institucije morajo uradnike zavarovati tudi pred povračilnimi ukrepi;

| 14. | na zahteve vložnikov je treba odgovoriti ali jih ustrezno obravnavati. V primeru zavrnitve je treba odločitev ustrezno utemeljiti; |
| --- | --- |

14.

na zahteve vložnikov je treba odgovoriti ali jih ustrezno obravnavati. V primeru zavrnitve je treba odločitev ustrezno utemeljiti;

| 15. | če se pritožba zavrne ali je ni mogoče rešiti na prvotni ravni, se lahko zadevna stran pritoži na višji ravni, kot je opredeljeno v oddelku 10.3, nazadnje pa pri ustreznem sodnem organu. |
| --- | --- |

15.

če se pritožba zavrne ali je ni mogoče rešiti na prvotni ravni, se lahko zadevna stran pritoži na višji ravni, kot je opredeljeno v oddelku 10.3, nazadnje pa pri ustreznem sodnem organu.

Če se pritožba nanaša na neskladnost z LAS, se bodo uporabili pogoji, opisani v oddelku 9. Kot je pojasnjeno v oddelku 10.2, bodo postopki za prejemanje, vlaganje in obravnavanje pritožb temeljili na načelih iz tega oddelka, oblikovani pa bodo med pripravljalno in organizacijsko fazo tega sporazuma. S temi postopki bodo med drugim določeni roki za odziv na pritožbe in merila za preglednost, ki se bodo uporabljala za te mehanizme. Protokoli in smernice v zvezi z mehanizmi za obravnavanje pritožb ter sprejeti ukrepi bodo predloženi skupnemu odboru za izvajanje Sporazuma.

Z zgoraj opisanimi mehanizmi za obravnavanje pritožb se bo vsaka prejeta pritožba sistematično dokumentirala in analizirala. ICF in druge vključene institucije bodo razvili posebno podatkovno zbirko za dokumentiranje in spremljanje pritožb v okviru njihovih pristojnosti. Ta podatkovna zbirka bo povezana z osrednjo podatkovno zbirko ICF o pritožbah, kot je opredeljeno v oddelku 9.

Mehanizmi za obravnavanje pritožb bodo temeljili na tesnem sodelovanju vseh zadevnih strani, zlasti institucije, na katero se nanaša pritožba. V ta namen bo ICF sklenil sporazume o sodelovanju z javnimi institucijami, vključenimi v ta sporazum, da bi olajšal izmenjavo informacij in sodelovanje, obravnavanje pritožb in sprejemanje nadaljnjih ukrepov v zvezi z njimi ter zlasti zagotovil prenos informacij v primerih, ko se pritožba prvotno ne dostavi pristojni instituciji.

Poleg tega bo ICF na usklajen način, ki dopolnjuje njegovo delo in delo drugih javnih institucij, vključenih v LAS, sklenil sporazume o sodelovanju z organizacijami civilne družbe, ki jih zanima delovanje mehanizma, ki ga ICF uporablja za obravnavanje pritožb, sprejemanje nadaljnjih ukrepov v zvezi z njimi in objavljanje končnih poročil o preiskavah pritožb.

Postopki, smernice, zahteve in razvrstitve za mehanizme za obravnavanje pritožb, pa tudi zgoraj navedeni sporazumi o sodelovanju bodo razviti in pripravljeni za uporabo pred izdajo prvega dovoljenja FLEGT.

11.   MEHANIZMI ZA POSVETOVANJE, SODELOVANJE IN USKLAJEVANJE V ZVEZI Z IZVAJANJEM LAS

Za izvajanje LAS za lesne proizvode je potrebno sodelovanje vseh vključenih akterjev z jasno opredeljenimi vlogami in odgovornostmi ter v skladu s pristojnostmi, ki jih imajo na podlagi zakona, da bi se v celoti izkoristila njihova specializiranost in dopolnjevanje.

Akterji, deležniki, država, zasebni sektor, civilna družba ter PIAH soglašajo, da bodo poskušali doseči soglasje o temeljnih vprašanjih, ki presegajo odgovornosti in pristojnosti posamezne skupine, da bi zagotovili učinkovito medsebojno usklajevanje, posvetovanje in sodelovanje.

To usklajevanje je mogoče doseči na dveh ravneh, ki se dopolnjujeta: strateški in operativni. Na strateški ravni je mogoče opredeliti postopke za skupno preverjanje, ki jih je mogoče v praksi izvajati na operativni ravni, pri čemer za udeležbo različnih akterjev ni omejitev.

11.1.   Skupni odbor za izvajanje Sporazuma

To je najvišji usklajevalni organ Hondurasa in Unije, ki bo v skladu s členom 19 in Prilogo X k temu sporazumu pristojen za nadzor nad izvajanjem Sporazuma in spremljanje njegovega izvajanja, vključno z upravljanjem neodvisnega nadzora. Skupni odbor za izvajanje Sporazuma tudi olajšuje dialog in izmenjave informacij med pogodbenicama.

V sodelovanju honduraških deležnikov v skupnem odboru za izvajanje Sporazuma se bodo upoštevale raznovrstne skupine deležnikov v honduraškem gozdarskem sektorju: javni in zasebni sektor, civilna družba, domorodna ljudstva in ljudstva afriškega porekla v Hondurasu, lokalne skupnosti in drugi, kadar je to potrebno.

Kar zadeva izvajanje LAS, bo skupni odbor za izvajanje Sporazuma pristojen za razvoj, potrjevanje in nadzor nad vsemi dokumenti in postopki za preverjanje iz te priloge, ki jih bosta pogodbenici opredelili med pripravljalno in organizacijsko fazo ter izvedbeno fazo tega sporazuma.

Kot je določeno v členu 14 tega sporazuma, bosta pogodbenici prek skupnega odbora za izvajanje Sporazuma odobrili tudi časovni načrt izvajanja za ta sporazum. V njem bodo poleg časovnega razporeda za izvajanje dopolnilnih in spremljevalnih ukrepov, opisanih v tej prilogi, podrobno določeni tudi koraki za izvajanje tega sporazuma, o katerih se bosta dogovorili pogodbenici, vse do izdaje prvega dovoljenja FLEGT.

11.2.   Tehnični odbor

To je najvišji honduraški usklajevalni organ, ki zajema vse zainteresirane strani: javne institucije, zasebni sektor, civilno družbo, PIAH. Tehnični odbor je pristojen za:

| — | zagotavljanje strateškega prispevka skupnemu odboru za izvajanje Sporazuma za olajšanje odločanja in podpiranje učinkovitega izvajanja tega sporazuma; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje strateškega prispevka skupnemu odboru za izvajanje Sporazuma za olajšanje odločanja in podpiranje učinkovitega izvajanja tega sporazuma;

| — | spremljanje postopkov za izvajanje tega sporazuma na podlagi časovnega razporeda, o katerem se dogovorita pogodbenici; |
| --- | --- |

—

spremljanje postopkov za izvajanje tega sporazuma na podlagi časovnega razporeda, o katerem se dogovorita pogodbenici;

| — | spremljanje skladnosti z dopolnilnimi ukrepi, opredeljenimi v Prilogi VIII; |
| --- | --- |

—

spremljanje skladnosti z dopolnilnimi ukrepi, opredeljenimi v Prilogi VIII;

| — | olajševanje dialoga in doseganja dogovorov ter zagotavljanje sodelovanja vseh akterjev, povezanih s tem sporazumom; |
| --- | --- |

—

olajševanje dialoga in doseganja dogovorov ter zagotavljanje sodelovanja vseh akterjev, povezanih s tem sporazumom;

| — | vplivanje na javne institucije in druge akterje za pospeševanje odločanja v zvezi s skladnostjo s tem sporazumom. |
| --- | --- |

—

vplivanje na javne institucije in druge akterje za pospeševanje odločanja v zvezi s skladnostjo s tem sporazumom.

11.3.   Medinstitucionalni sekretariat za izvajanje prostovoljnega sporazuma o partnerstvu (SIIAVA)

Na strateški ravni bo Honduras z ustreznim pravnim instrumentom ustanovil medinstitucionalni sekretariat za izvajanje prostovoljnega sporazuma o partnerstvu FLEGT (SIIAVA), ki ga bodo sestavljali predstavniki akterjev iz javnega sektorja, povezanih z LAS. Ta organ bo zagotavljal možnost za dialog in usklajevanje, tako da bo mogoče izvajati LAS.

Javne institucije bodo v okviru SIIAVA usklajevale svoje ukrepe, da bi izvajale mehanizme za preverjanje iz prilog II in V k temu sporazumu ter tako zagotovile uporabo zakona na posebnih področjih, vključenih v opredelitev zakonitosti in LAS.

Te institucije morajo imeti zmogljivosti, vire in sredstva, potrebne za spremljanje in izvajanje LAS, ter morajo zato okrepiti zmogljivost osebja v institucijah in državnih uradih, pristojnih za njegovo uporabo. V skladu s tem Priloga VIII vključuje poseben dopolnilni ukrep v zvezi s SIIAVA.

Institucije, ki bodo del SIIAVA, bodo zaradi preverjanja skladnosti s kazalniki s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti in zahtevami LAS ter spremljanja njihove uporabe redno poročala SIIAVA in po potrebi tehničnemu odboru o napredku pri razvoju in izvajanju LAS ter nastalih izzivih. SIIAVA bo upošteval ta redna poročila institucij, vključenih v LAS, ter podatke in informacije o LAS, ki jih bodo zagotovili različni enote in informacijski sistemi teh institucij.

SIIAVA bo za obravnavo sistematične neskladnosti z zahtevami iz prilog II in V k temu sporazumu, posledica katere so kazniva dejanja zoper okolje, analiziral rezultate drugih mehanizmov, vzpostavljenih pri ICF in drugih institucijah, vključenih v LAS. Ti mehanizmi vključujejo mobilne enote in stalne kontrolne točke, nacionalno medinstitucionalno varnostno silo (FUSINA) in medinstitucionalno projektno skupino za boj proti okoljski kriminaliteti (FTIA), ki jih bodo med drugim podpirali nacionalna policija za preventivne ukrepe, posebna služba za pregon okoljske kriminalitete, urad generalnega tožilca in honduraške oborožene sile.

Poleg tega bo SIIAVA sprejemal in upošteval poročila o družbenem nadzoru, ki jih bodo pripravili CONADEH, CCF in civilna družba, pa tudi pritožbe, ki jih bodo različni akterji vložili v zvezi z delovanjem LAS in jih javne institucije, vključene v LAS, ne bodo rešile, kot je opredeljeno v oddelku 10. Te pritožbe se bodo nemudoma skrbno obravnavale, odziv pa bo hiter.

SIIAVA bo skupnemu odboru za izvajanje Sporazuma in tehničnemu odboru predložil prispevke svojih predstavnikov javnega sektorja za pripravo, organizacijo in izvajanje tega sporazuma. Postopki za delovanje SIIAVA bodo natančno opredeljeni v pripravljalni in organizacijski fazi tega sporazuma.

11.4.   Nacionalna strategija za nadzor nad nezakonito sečnjo in prevozom gozdnih proizvodov (ENCTI) in njene povezave s tem sporazumom

V skladu z odstavkom 22 člena 18 LFAPVS mora ICF oblikovati in izvajati nacionalno strategijo za nadzor nad nezakonito sečnjo in prevozom gozdnih proizvodov (ENCTI). Poleg tega mora ICF „usklajevati in strukturirati dejavnosti subjektov, ki zastopajo gozdarski sektor, zavarovana območja ter prostoživeče živali in rastline, pri tem pa spodbujati participativno in decentralizirano upravljanje“ (člen 18(5)).

ICF bo pozival vse druge institucionalne akterje ter organizacije civilne družbe, lastnike gozdov, gozdarsko industrijo z njenimi različnimi zmogljivostmi in stopnjami dodane vrednosti ter lokalne skupnosti, teritorialne svete, svetovalne svete na regionalni, občinski in lokalni ravni ter druge gospodarske sektorje, vključene v gozdarski sektor, naj dejavno sodelujejo pri izvajanju ENCTI.

V okviru tega sporazuma bo izvajanje ENCTI pomagalo pri nadzoru nad nezakonito sečnjo in prevozom gozdnih proizvodov, ICF pa bo z njo pridobil izvršilni instrument. ICF bo dosežene rezultate in oblikovana priporočila na podlagi ENCTI predložil SIIAVA, tj. organu, v katerem sodelujejo in svoja prizadevanja združujejo akterji, ki sodelujejo pri obeh postopkih, se medsebojno dopolnjujejo in ustvarjajo sinergije za boj proti nezakonitosti v gozdarskem sektorju. Zlasti bo pomemben prispevek posebne službe za pregon okoljske kriminalitete (FEMA), urada generalnega tožilca, nacionalne policije, honduraških oboroženih sil, pravosodja, občin in nacionalne komisije za človekove pravice iz Hondurasa.

SIIAVA bo v okviru svoje vloge pri zagotavljanju usklajevanja med institucijami, vključenimi v ta sporazum, analizirala rezultate ENCTI, ki jih bo predložil ICF, da bi obravnavala sistematična kazniva dejanja zoper okolje ter določila pristojnosti in pričakovane ukrepe za vključene institucije. Poleg tega bo izmenjevala informacije v zvezi z delovanjem mobilnih enot in stalnih kontrolnih točk ter rezultate, ki jih bosta pridobili nacionalna medinstitucionalna varnostna sila in medinstitucionalna projektna skupina za boj proti okoljski kriminaliteti.

12.   SPODBUJEVALNI, PROMOCIJSKI, ZAŠČITNI IN BLAŽITVENI UKREPI, NAMENJENI VKLJUČEVANJU RAZLIČNIH AKTERJEV IZ SEKTORJA V IZVAJANJE LAS

Upravljanje nacionalnega gozdarskega sektorja prinaša številne izzive, ki med drugim izvirajo iz dejstva, da je težko zagotoviti zakonitost dejavnosti številnih subjektov v gozdarskem sektorju, vključno z malimi podjetji. V zvezi s tem bo izvajanje LAS zagotovilo možnosti za obravnavo teh izzivov z udeležbo akterjev v dobavni verigi na nacionalni ravni ter opredelitvijo posebnih ukrepov za okrepitev in povečanje pravne skladnosti vseh akterjev, s čimer se bo olajšalo izvajanje tega sporazuma.

Izvajanje LAS med pripravljalno in organizacijsko fazo prostovoljnega sporazuma o partnerstvu bo postopno, pri čemer bodo imeli prednost ukrepi, potrebni za zagotavljanje zakonitosti proizvodov, namenjenih za izvoz. Vzrok za to je dejstvo, da številni subjekti, zlasti manjši, ki delajo za nacionalni trg, delujejo neformalno in bodo verjetno potrebovali več časa, da bodo v celoti izpolnili nacionalne zahteve za zakonitost in zahteve LAS.

Čeprav se bo izvajanje LAS stopnjevalo, se bodo dejavnosti, načrtovane v Prilogi VIII, ki so osredotočene na nacionalni trg, začele vzporedno s pripravljalno in organizacijsko fazo tega sporazuma, da bi se olajšala postopna pravna skladnost vseh subjektov v Hondurasu, ki delujejo na področju lesnih proizvodov. Te dejavnosti vključujejo dopolnilne ukrepe, opredeljene v Prilogi VIII, za opredelitev ozkih grl v zvezi s skladnostjo in okrepitev zmogljivosti subjektov v gozdarskem sektorju.

V dokumentu, za katerega je pristojen skupni odbor za izvajanje Sporazuma, bodo opisani dopolnilni ukrepi za povečanje sodelovanja različnih akterjev pri izvajanju LAS, ki jih bosta preučila SIIAVA in skupni odbor za izvajanje Sporazuma.

---

(1)  Sodni uradniki so javni uslužbenci države, ki delujejo v okviru pravosodnega sistema in izvajajo ključne funkcije za spoštovanje in jamstvo pravic državljanov. V skladu s členom 314 ustave so sodni organi pristojni za uporabo zakonodaje v posameznih primerih, presojanje in razsojanje; po potrebi lahko zahtevajo pomoč organov kazenskega pregona.

(2)  Svetovalni sveti za gozdarstvo, zavarovana območja ter prostoživeče živali in rastline so organi za udeležbo javnosti, ki svetujejo in podpirajo ICF ter delujejo na nacionalni, regionalni in občinski ravni in ravni skupnosti (členi 21 do 28 LFAPVS).

(3)  Ley Especial de Fomento para las Organizaciones No Gubernamentales de Desarrollo (posebni zakon za spodbujanje nevladnih razvojnih organizacij), odlok št. 32-2011.

(4)  UL EU L 295, 12.11.2010, str. 23.

---

Dodatek 1

Členi v dobavni verigi (borov gozd)

| | 1 | Opredelitev proizvoda |
| --- | --- | --- |

1

Opredelitev proizvoda

| 2 | Navedba podatkov |
| --- | --- |

2

Navedba podatkov

| 3 | Preverjanje podatkov |
| --- | --- |

3

Preverjanje podatkov

| 2.1 | Dejavnost in odgovornost |
| --- | --- |

2.1

Dejavnost in odgovornost

| 2.2 | Podatki, ki jih je treba navesti |
| --- | --- |

2.2

Podatki, ki jih je treba navesti

| 3.1 | Potrjevanje |
| --- | --- |

3.1

Potrjevanje

| 3.2 | Usklajevanje |
| --- | --- |

3.2

Usklajevanje

| 1. | Uvoz lesnih proizvodov |
| --- | --- |

1.

Uvoz lesnih proizvodov

Proizvod se opredeli na enotni carinski deklaraciji (DUA) ter s podrobnostmi o njem na računu o uvozu.

Uvoznik prek DUA in računa o uvozu za vsako pošiljko.

Račun o uvozu in DUA za vsako pošiljko vključujeta:

| — | številko carinske oznake; |
| --- | --- |

—

številko carinske oznake;

| — | poreklo; |
| --- | --- |

—

poreklo;

| — | podrobnosti o uvozniku; |
| --- | --- |

—

podrobnosti o uvozniku;

| — | opis proizvoda (vrsta); |
| --- | --- |

—

opis proizvoda (vrsta);

| — | količino (teža in/ali prostornina); |
| --- | --- |

—

količino (teža in/ali prostornina);

| — | tarifno številko; |
| --- | --- |

—

tarifno številko;

| — | uporabljeni carinski postopek; |
| --- | --- |

—

uporabljeni carinski postopek;

| — | oznako prevoza. |
| --- | --- |

—

oznako prevoza.

Carinski organ sistematično preverja spremne listine pošiljke ter lahko fizično pregleda blago in ga primerja z dokumentacijo (DUA in računom) v skladu z ugotovljeno stopnjo tveganja.

Uvoz lesnih proizvodov je eden od prvih členov v dobavni verigi, zato podatkov ni mogoče primerjati s prejšnjimi koraki.

Pripombe:

| — | določeni bodo ustrezni postopki za preverjanje in pregled uvoza lesnih proizvodov na podlagi konvencije CITES (določeni bodo v sodelovanju s carinskim organom, SAG in ICF); |
| --- | --- |

—

določeni bodo ustrezni postopki za preverjanje in pregled uvoza lesnih proizvodov na podlagi konvencije CITES (določeni bodo v sodelovanju s carinskim organom, SAG in ICF);

| — | uporabljeni carinski postopek: z njim je opredeljen končni namembni kraj blaga, določi pa ga uvoznik (npr. prosta cona, carinsko skladišče, tranzit, končna poraba ali uporaba); |
| --- | --- |

—

uporabljeni carinski postopek: z njim je opredeljen končni namembni kraj blaga, določi pa ga uvoznik (npr. prosta cona, carinsko skladišče, tranzit, končna poraba ali uporaba);

| — | oznaka prevoza: opredeljuje prevozno sredstvo (vrsta, zmogljivost itd.). |
| --- | --- |

—

oznaka prevoza: opredeljuje prevozno sredstvo (vrsta, zmogljivost itd.).

| 2. | Tranzit lesnih proizvodov |
| --- | --- |

2.

Tranzit lesnih proizvodov

Proizvod se opredeli na enotni tranzitni deklaraciji ter s podrobnostmi o njem na računu.

Uvoznik prek enotne tranzitne deklaracije in računa za vsako pošiljko.

Račun in enotna tranzitna deklaracija za vsako pošiljko vključujeta:

| — | številko carinske oznake; |
| --- | --- |

—

številko carinske oznake;

| — | poreklo; |
| --- | --- |

—

poreklo;

| — | podrobnosti o uvozniku; |
| --- | --- |

—

podrobnosti o uvozniku;

| — | opis proizvoda (vrsta); |
| --- | --- |

—

opis proizvoda (vrsta);

| — | količino (teža in/ali prostornina); |
| --- | --- |

—

količino (teža in/ali prostornina);

| — | tarifno številko; |
| --- | --- |

—

tarifno številko;

| — | uporabljeni carinski postopek; |
| --- | --- |

—

uporabljeni carinski postopek;

| — | oznako prevoza. |
| --- | --- |

—

oznako prevoza.

Carinski organ sistematično preverja spremne listine pošiljke ter lahko fizično pregleda prevozno sredstvo in jo primerja z dokumentacijo (enotno tranzitno deklaracijo in računom) v skladu z ugotovljeno stopnjo tveganja.

Carinski organ uskladi informacije na enotni tranzitni deklaraciji in informacije, evidentirane ob vstopu, z informacijami na enotni tranzitni deklaraciji ob izstopu, pri čemer uporabi informacijsko orodje za mednarodni tranzit blaga (TIM).

Pripombe:

| — | lesni proizvodi v tranzitu ne smejo vstopiti v dobavno verigo; |
| --- | --- |

—

lesni proizvodi v tranzitu ne smejo vstopiti v dobavno verigo;

| — | določeni bodo ustrezni postopki za preverjanje in pregled uvoza lesnih proizvodov na podlagi konvencije CITES (določeni bodo v sodelovanju s carinskim organom, SAG in ICF); |
| --- | --- |

—

določeni bodo ustrezni postopki za preverjanje in pregled uvoza lesnih proizvodov na podlagi konvencije CITES (določeni bodo v sodelovanju s carinskim organom, SAG in ICF);

| — | uporabljeni carinski postopek: z njim je opredeljen končni namembni kraj blaga, določi pa ga uvoznik (npr. prosta cona, carinsko skladišče, tranzit, končna poraba ali uporaba); |
| --- | --- |

—

uporabljeni carinski postopek: z njim je opredeljen končni namembni kraj blaga, določi pa ga uvoznik (npr. prosta cona, carinsko skladišče, tranzit, končna poraba ali uporaba);

| — | oznaka prevoza: opredeljuje uporabljeno prevozno sredstvo. |
| --- | --- |

—

oznaka prevoza: opredeljuje uporabljeno prevozno sredstvo.

| 3. | Popis gozda |
| --- | --- |

3.

Popis gozda

(v primeru nacionalnih gozdnih območij, dodeljenih lokalnim skupinam, je lastnik zemljišča država Honduras, ustrezna lokalna skupina pa je imetnik načrta za gospodarjenje)

| 3.1. | Popis gozda v letnih delovnih načrtih v okviru načrtov za gospodarjenje z gozdovi |
| --- | --- |

3.1.

Popis gozda v letnih delovnih načrtih v okviru načrtov za gospodarjenje z gozdovi

Popis gozda za vsako sečišče, vključeno v letni delovni načrt. Na terenu se vsako drevo, predvideno za posek, označi z barvnimi oznakami na korenovcu in deblu.

Imetnik načrta za gospodarjenje z gozdovi ICF predloži vlogo za odobritev letnega delovnega načrta, ki vsebuje popis gozda.

Popis gozda v letnem delovnem načrtu vključuje:

| — | geografsko lokacijo in površino vsakega sečišča; |
| --- | --- |

—

geografsko lokacijo in površino vsakega sečišča;

| — | število dreves, ki bodo posekana, in |
| --- | --- |

—

število dreves, ki bodo posekana, in

| — | količino, ki jo je treba pridobiti. |
| --- | --- |

—

količino, ki jo je treba pridobiti.

ICF pri inšpekcijskem pregledu na terenu opravi:

| — | preverjanje oznak meja na terenu in jih primerja z geografskim opisom vsakega sečišča, navedenega v letnem delovnem načrtu; |
| --- | --- |

—

preverjanje oznak meja na terenu in jih primerja z geografskim opisom vsakega sečišča, navedenega v letnem delovnem načrtu;

| — | vzorčenje dreves, predvidenih za posek, in oceno količine na sečišče ter jih primerja s podatki s terena, predloženimi v vlogi za letni delovni načrt. |
| --- | --- |

—

vzorčenje dreves, predvidenih za posek, in oceno količine na sečišče ter jih primerja s podatki s terena, predloženimi v vlogi za letni delovni načrt.

ICF uskladi podatke iz vloge za letni delovni načrt s podatki iz časovnega načrta sečnje iz potrjenega načrta za gospodarjenje z gozdovi.

Pripombe:

| — | letni delovni načrti se pripravijo za območja z načrtom za gospodarjenje z gozdovi; |
| --- | --- |

—

letni delovni načrti se pripravijo za območja z načrtom za gospodarjenje z gozdovi;

| — | sečišča so upravne enote, ki sestavljajo letni delovni načrt. |
| --- | --- |

—

sečišča so upravne enote, ki sestavljajo letni delovni načrt.

| 3.2. | Popis gozda v letnih načrtih sečnje na podlagi posebnih načrtov za kmetijsko-gozdarske sisteme (SPAS) |
| --- | --- |

3.2.

Popis gozda v letnih načrtih sečnje na podlagi posebnih načrtov za kmetijsko-gozdarske sisteme (SPAS)

Popis gozda, vključen v letni načrt sečnje, s podrobnostmi o količini, ki jo je treba pridobiti, po vrstah. Na terenu se vsako drevo, predvideno za posek, označi z barvnimi oznakami na korenovcu in deblu.

Imetnik posebnega načrta za kmetijsko-gozdarske sisteme ICF predloži vlogo za odobritev letnega načrta sečnje, ki vsebuje popis gozda.

Popis gozda v letnem načrtu sečnje vključuje:

| — | geografsko lokacijo in površino letnega načrta sečnje; |
| --- | --- |

—

geografsko lokacijo in površino letnega načrta sečnje;

| — | število dreves, ki bodo posekana, po vrstah in |
| --- | --- |

—

število dreves, ki bodo posekana, po vrstah in

| — | količino, ki jo je treba pridobiti, po vrstah. |
| --- | --- |

—

količino, ki jo je treba pridobiti, po vrstah.

Inšpekcijski pregled na terenu, ki ga opravi ICF, se primerja z vlogo za letni načrt sečnje, pri čemer se pregledajo:

| — | oznake meja iz letnega načrta sečnje; |
| --- | --- |

—

oznake meja iz letnega načrta sečnje;

| — | število dreves, ki bodo posekana, po vrstah in |
| --- | --- |

—

število dreves, ki bodo posekana, po vrstah in

| — | količina, ki jo je treba pridobiti, po vrstah. |
| --- | --- |

—

količina, ki jo je treba pridobiti, po vrstah.

ICF uskladi podatke iz vloge za letni načrt sečnje s podatki iz potrjenega posebnega načrta za kmetijsko-gozdarske sisteme.

Pripombe: letni načrti sečnje se pripravijo za območja s posebnim načrtom za kmetijsko-gozdarske sisteme.

| 3.3. | Popis gozda v načrtih za reševanje |
| --- | --- |

3.3.

Popis gozda v načrtih za reševanje

Vsako drevo, predvideno za posek, se označi z barvnimi oznakami na korenovcu in deblu.

Vložnik ICF predloži popis gozda v vlogi za potrditev načrta za reševanje.

Popis gozda v načrtu za reševanje za vsako drevo vključuje:

| — | geografsko lokacijo; |
| --- | --- |

—

geografsko lokacijo;

| — | količino in |
| --- | --- |

—

količino in

| — | vrsto. |
| --- | --- |

—

vrsto.

Inšpekcijski pregled na terenu, ki ga opravi ICF, se primerja z informacijami iz vloge za načrt za reševanje, pri čemer se pregledajo:

| (1) | utemeljeni vzrok za reševanje; |
| --- | --- |

(1)

utemeljeni vzrok za reševanje;

| (2) | za vsako drevo, opredeljeno pri vzorčenju:






  — | geografska lokacija; |
| --- | --- | --- |

(2)

za vsako drevo, opredeljeno pri vzorčenju:

—

geografska lokacija;

| — | količina in |
| --- | --- |

—

količina in

| — | vrsta. |
| --- | --- |

—

vrsta.

Popis gozda je eden od prvih členov v dobavni verigi, zato podatkov ni mogoče primerjati s prejšnjimi koraki.

Pripombe:

| — | načrt za reševanje: dovoljenje za posek dreves, ki so jih prizadeli naravni pojavi, škodljivci ali bolezni, ali v primerih, ko so potrebna gradbena dela; |
| --- | --- |

—

načrt za reševanje: dovoljenje za posek dreves, ki so jih prizadeli naravni pojavi, škodljivci ali bolezni, ali v primerih, ko so potrebna gradbena dela;

| — | v primeru napadov škodljivcev bo okrepljena zmožnost ICF za opravljanje inšpekcijskih pregledov za vse vloge za načrte za reševanje. Zato je v Prilogo VIII vključen dopolnilni ukrep. |
| --- | --- |

—

v primeru napadov škodljivcev bo okrepljena zmožnost ICF za opravljanje inšpekcijskih pregledov za vse vloge za načrte za reševanje. Zato je v Prilogo VIII vključen dopolnilni ukrep.

| 3.4. | Popis gozda v načrtih za obnovo |
| --- | --- |

3.4.

Popis gozda v načrtih za obnovo

Opredelitev ostankov dreves, zajetih s prejšnjim dovoljenjem za pridobivanje.

Imetnik prejšnjega dovoljenja za pridobivanje ICF predloži vlogo za načrt za obnovo.

Popis gozda v načrtu za obnovo vključuje:

| — | geografsko lokacijo območja, ki ustreza prejšnjemu dovoljenju; |
| --- | --- |

—

geografsko lokacijo območja, ki ustreza prejšnjemu dovoljenju;

| — | ocenjeno količino proizvodov, ki jih je treba pridobiti, in |
| --- | --- |

—

ocenjeno količino proizvodov, ki jih je treba pridobiti, in

| — | vrste. |
| --- | --- |

—

vrste.

Inšpekcijski pregled na terenu, ki ga opravi ICF, se primerja z informacijami iz vloge za načrt za obnovo, pri čemer se pregledajo:

| (1) | utemeljeni vzrok za obnovo; |
| --- | --- |

(1)

utemeljeni vzrok za obnovo;

| (2) | geografska lokacija območja, ki ustreza prejšnjemu dovoljenju; |
| --- | --- |

(2)

geografska lokacija območja, ki ustreza prejšnjemu dovoljenju;

| (3) | ocenjena količina proizvodov, ki jih je treba pridobiti; |
| --- | --- |

(3)

ocenjena količina proizvodov, ki jih je treba pridobiti;

| (4) | vrste. |
| --- | --- |

(4)

vrste.

ICF uskladi podatke iz vloge za načrt za obnovo s podatki iz prejšnjega dovoljenja za pridobivanje.

Pripombe:

| — | načrt za obnovo: dovoljenje za posek ostankov dreves ali pridobivanje stranskih proizvodov, nastalih na podlagi naslednjih odobritev: letnega delovnega načrta, letnega načrta sečnje, potrdil za nasade in načrtov za reševanje. |
| --- | --- |

—

načrt za obnovo: dovoljenje za posek ostankov dreves ali pridobivanje stranskih proizvodov, nastalih na podlagi naslednjih odobritev: letnega delovnega načrta, letnega načrta sečnje, potrdil za nasade in načrtov za reševanje.

| 3.5. | Popis gozda za pridobivanje v gozdnih nasadih, za katere je potrdilo izdal ICF |
| --- | --- |

3.5.

Popis gozda za pridobivanje v gozdnih nasadih, za katere je potrdilo izdal ICF

Popis vseh dreves, predvidenih za posek, v nasadu s potrdilom po vrstah. Vsako drevo, predvideno za posek, se označi z barvnimi oznakami na korenovcu in deblu.

Imetnik potrdila za gozdni nasad predloži popis gozda v vlogi za pridobivanje, ki jo pošlje ICF.

Popis gozda za nasade s potrdilom vključuje:

| — | geografsko lokacijo nasada s potrdilom; |
| --- | --- |

—

geografsko lokacijo nasada s potrdilom;

| — | količino dreves, ki bodo posekana, po vrstah in |
| --- | --- |

—

količino dreves, ki bodo posekana, po vrstah in

| — | količino, ki jo je treba pridobiti, po vrstah. |
| --- | --- |

—

količino, ki jo je treba pridobiti, po vrstah.

Inšpekcijski pregled na terenu, ki ga opravi ICF, se primerja z informacijami iz vloge za pridobivanje v nasadu s potrdilom, pri čemer se pregledajo:

| (1) | vrsta potrdila; |
| --- | --- |

(1)

vrsta potrdila;

| (2) | oznake meja nasada s potrdilom; |
| --- | --- |

(2)

oznake meja nasada s potrdilom;

| (3) | drevesa, ki bodo posekana, po vrstah; |
| --- | --- |

(3)

drevesa, ki bodo posekana, po vrstah;

| (4) | količina, ki jo je treba pridobiti, po vrstah. |
| --- | --- |

(4)

količina, ki jo je treba pridobiti, po vrstah.

ICF uskladi informacije iz predložene vloge z informacijami iz potrjenega potrdila gozdnega nasada.

Pripombe:

| — | obstajata dve vrsti potrdil za gozdne nasade: CPROTE (za varstvo) in CPLANTA (za pridobivanje); |
| --- | --- |

—

obstajata dve vrsti potrdil za gozdne nasade: CPROTE (za varstvo) in CPLANTA (za pridobivanje);

| — | Priloga VIII vključuje dopolnilni ukrep za urejanje pridobivanja v nasadih s potrdilom. |
| --- | --- |

—

Priloga VIII vključuje dopolnilni ukrep za urejanje pridobivanja v nasadih s potrdilom.

| 4. | Posek dreves, proizvodnja hlodov za žaganje ter nalaganje lesa v gozdu ali zbirnih centrih |
| --- | --- |

4.

Posek dreves, proizvodnja hlodov za žaganje ter nalaganje lesa v gozdu ali zbirnih centrih

Označevanje meja območja pridobivanja in podrobnosti o drevesih, ki bodo posekana, v vlogi za pridobivanje.

Imetnik letnega delovnega načrta, letnega načrta sečnje, načrta za reševanje, načrta za obnovo ali potrdila za gozdni nasad predloži vlogo za pridobivanje ICF.

Vloga za pridobivanje vključuje:

| — | geografsko lokacijo sečišča; |
| --- | --- |

—

geografsko lokacijo sečišča;

| — | število dreves, ki bodo posekana; |
| --- | --- |

—

število dreves, ki bodo posekana;

| — | količino, ki jo je treba pridobiti; |
| --- | --- |

—

količino, ki jo je treba pridobiti;

| — | cestno omrežje in |
| --- | --- |

—

cestno omrežje in

| — | lokacijo zbirališč ali zbirnih centrov. |
| --- | --- |

—

lokacijo zbirališč ali zbirnih centrov.

Inšpekcijski pregled na terenu, ki ga opravi ICF, se primerja z informacijami iz vloge za pridobivanje, pri čemer se pregledajo:

| (1) | geografska lokacija območja pridobivanja; |
| --- | --- |

(1)

geografska lokacija območja pridobivanja;

| (2) | cestno omrežje; |
| --- | --- |

(2)

cestno omrežje;

| (3) | lokacija zbirališč ali zbirnih centrov; |
| --- | --- |

(3)

lokacija zbirališč ali zbirnih centrov;

| (4) | vzorčenje posekanih dreves (štori). |
| --- | --- |

(4)

vzorčenje posekanih dreves (štori).

ICF postopoma uskladi pridobljeno količino lesa z dovoljeno količino na podlagi sporočenih dovoljenj za prevoz, pri čemer uporabi orodja za usklajevanje, ki jih zagotovi informacijski sistem za sledljivost lesa (SIRMA).

Pripombe:

| — | za vsako vrsto gozdnega območja, na katerem je treba opraviti popis gozda, mora imetnik predložiti vlogo za posek dreves, ki jo mora potrditi ICF; |
| --- | --- |

—

za vsako vrsto gozdnega območja, na katerem je treba opraviti popis gozda, mora imetnik predložiti vlogo za posek dreves, ki jo mora potrditi ICF;

| — | zbirališče ali zbirni center: kraj, kjer se lesni proizvodi zlagajo za poznejši prevoz. |
| --- | --- |

—

zbirališče ali zbirni center: kraj, kjer se lesni proizvodi zlagajo za poznejši prevoz.

| 5. | Prevoz okroglega les iz gozda do podjetij za primarne gozdne proizvode |
| --- | --- |

5.

Prevoz okroglega les iz gozda do podjetij za primarne gozdne proizvode

V dovoljenju za prevoz se navedejo dimenzije, število kosov in količina na vozilo.

Imetnik dovoljenja za pridobivanje v dovoljenju za prevoz navede informacije v zvezi s proizvodi, ki se bodo prevažali.

V dovoljenju za prevoz se navedejo:

| — | datum prevoza; |
| --- | --- |

—

datum prevoza;

| — | poreklo; |
| --- | --- |

—

poreklo;

| — | namembni kraj in prejemnik; |
| --- | --- |

—

namembni kraj in prejemnik;

| — | identifikacijska številka dovoljenja za pridobivanje; |
| --- | --- |

—

identifikacijska številka dovoljenja za pridobivanje;

| — | število kosov; |
| --- | --- |

—

število kosov;

| — | skupna količina; |
| --- | --- |

—

skupna količina;

| — | prevoznik in |
| --- | --- |

—

prevoznik in

| — | registrska številka vozila. |
| --- | --- |

—

registrska številka vozila.

Uslužbenci organov kazenskega pregona med cestnimi preverjanji preverjajo, ali vsebina tovora ustreza podrobnostim iz dovoljenja za prevoz.

ICF postopoma uskladi dovoljenja za prevoz, ki jih prijavi imetnik dovoljenja za pridobivanje, z dovoljenji za prevoz, ki jih prijavijo podjetja za gozdne proizvode in skladišča lesa, pri čemer uporabi orodja za usklajevanje, ki jih zagotovi SIRMA.

Pripombe:

| — | pri cestnih preverjanjih sodelujejo ICF, policija, urad generalnega tožilca, javno tožilstvo in honduraške oborožene sile. |
| --- | --- |

—

pri cestnih preverjanjih sodelujejo ICF, policija, urad generalnega tožilca, javno tožilstvo in honduraške oborožene sile.

| 6. | Podjetja za primarne gozdne proizvode |
| --- | --- |

6.

Podjetja za primarne gozdne proizvode

V evidenco proizvodnih količin se evidentirajo dnevne količine po vrsti proizvoda.

Lastnik podjetja za primarne gozdne proizvode prek mesečnih poročil o proizvodnji, ki temeljijo na evidenci proizvodnih količin.

Mesečno poročilo o proizvodnji vključuje:

| (i) | začetno zalogo okroglega lesa in lesnih proizvodov; |
| --- | --- |

(i)

začetno zalogo okroglega lesa in lesnih proizvodov;

| (ii) | vložke okroglega lesa in lesnih proizvodov; |
| --- | --- |

(ii)

vložke okroglega lesa in lesnih proizvodov;

| (iii) | proizvodno količino po vrsti lesnih proizvodov; |
| --- | --- |

(iii)

proizvodno količino po vrsti lesnih proizvodov;

| (iv) | izložke (prodaja ali prevozi); |
| --- | --- |

(iv)

izložke (prodaja ali prevozi);

| (v) | končno zalogo okroglega lesa in lesnih proizvodov. |
| --- | --- |

(v)

končno zalogo okroglega lesa in lesnih proizvodov.

ICF pri inšpekcijskem pregledu na terenu primerja informacije iz mesečnega poročila o proizvodnji, ki ga pripravi podjetje za gozdne proizvode, in zbrane informacije:

| (1) | izračun izkoristka proizvodnje; |
| --- | --- |

(1)

izračun izkoristka proizvodnje;

| (2) | primerjava zaloge obstoječe količine in podatkov o nadzoru. |
| --- | --- |

(2)

primerjava zaloge obstoječe količine in podatkov o nadzoru.

ICF prek SIRMA uskladi vložke okroglega lesa in lesnih proizvodov, navedene v mesečnem poročilu, z dovoljenji za prevoz, ki jih prijavijo imetniki dovoljenj za pridobivanje.

| 7. | Prevoz obdelanih lesnih proizvodov |
| --- | --- |

7.

Prevoz obdelanih lesnih proizvodov

Tovorni list vsebuje podrobnosti o proizvodih, ki se bodo prevažali, na vozilo.

Prevoznik prek tovornega lista na vozilo.

Tovorni list na vozilo vključuje:

| — | številko tovornega lista; |
| --- | --- |

—

številko tovornega lista;

| — | datum prevoza; |
| --- | --- |

—

datum prevoza;

| — | poreklo; |
| --- | --- |

—

poreklo;

| — | namembni kraj in prejemnika; |
| --- | --- |

—

namembni kraj in prejemnika;

| — | število kosov; |
| --- | --- |

—

število kosov;

| — | skupno količino; |
| --- | --- |

—

skupno količino;

| — | prevoznika; |
| --- | --- |

—

prevoznika;

| — | registrsko številko vozila; |
| --- | --- |

—

registrsko številko vozila;

| — | vrste. |
| --- | --- |

—

vrste.

Uslužbenci organov kazenskega pregona med cestnimi preverjanji preverjajo, ali vsebina tovora ustreza podrobnostim iz tovornega lista na vozilo.

ICF postopoma uskladi tovorne liste na vozilo, ki jih prijavi prodajalec, s tovornimi listi na vozilo, ki jih prijavi kupec, pri čemer uporabi orodja za usklajevanje, ki jih zagotovi SIRMA.

Pripombe:

| — | tovorni list predhodno potrdi sistem davčne službe (SAR); |
| --- | --- |

—

tovorni list predhodno potrdi sistem davčne službe (SAR);

| — | pri cestnih preverjanjih sodelujejo ICF, policija, urad generalnega tožilca, javno tožilstvo in honduraške oborožene sile. |
| --- | --- |

—

pri cestnih preverjanjih sodelujejo ICF, policija, urad generalnega tožilca, javno tožilstvo in honduraške oborožene sile.

| 8. | Podjetja za sekundarne gozdne proizvode |
| --- | --- |

8.

Podjetja za sekundarne gozdne proizvode

Obdelava lesnih proizvodov se vnese v evidenco proizvodnih količin.

Lastnik podjetja za sekundarne gozdne proizvode prek mesečnih poročil o proizvodnji, ki temeljijo na evidenci proizvodnih količin.

Mesečno poročilo o proizvodnji vključuje:

| (i) | začetno zalogo lesnih proizvodov; |
| --- | --- |

(i)

začetno zalogo lesnih proizvodov;

| (ii) | vložke lesnih proizvodov; |
| --- | --- |

(ii)

vložke lesnih proizvodov;

| (iii) | proizvodnjo (lesnih proizvodov); |
| --- | --- |

(iii)

proizvodnjo (lesnih proizvodov);

| (iv) | izložke (prodaja ali prevozi) ter |
| --- | --- |

(iv)

izložke (prodaja ali prevozi) ter

| (v) | končno zalogo lesnih proizvodov. |
| --- | --- |

(v)

končno zalogo lesnih proizvodov.

ICF pri inšpekcijskih pregledih na terenu primerja informacije iz mesečnega poročila o proizvodnji, ki ga pripravi podjetje za sekundarne gozdne proizvode, in zbrane informacije:

| (1) | pregled evidenc vložkov, proizvodnih količin in prodaje; |
| --- | --- |

(1)

pregled evidenc vložkov, proizvodnih količin in prodaje;

| (2) | zaloga obstoječe količine. |
| --- | --- |

(2)

zaloga obstoječe količine.

ICF z uporabo SIRMA uskladi podatke iz mesečnega poročila o proizvodnji, ki ga pripravi podjetje za gozdne proizvode, s podatki iz poročil prodajalcev o predložitvi potrjenih računov in tovornih listov.

Če lesni proizvodi prihajajo neposredno iz gozda, ICF uskladi podatke iz mesečnega poročila o proizvodnji, ki ga pripravi podjetje za gozdne proizvode, s podatki iz dovoljenj za prevoz, ki jih prijavi imetnik dovoljenja.

Pripombe:

| — | račun, ki ga potrdi SAR, se izda, ko se lesni proizvodi prodajo, in se priloži tovornemu listu za celoten prevoz lesnih proizvodov od enega člena v verigi do naslednjega. |
| --- | --- |

—

račun, ki ga potrdi SAR, se izda, ko se lesni proizvodi prodajo, in se priloži tovornemu listu za celoten prevoz lesnih proizvodov od enega člena v verigi do naslednjega.

| 9. | Skladišče lesa |
| --- | --- |

9.

Skladišče lesa

Premiki lesnih proizvodov se vnesejo v evidenco vložkov in izložkov.

Lastnik skladišča lesa prek mesečnih poročil o vložkih in izložkih, ki temeljijo na evidenci vložkov in izložkov.

Mesečno poročilo o vložkih in izložkih vključuje:

| (i) | začetno zalogo lesnih proizvodov; |
| --- | --- |

(i)

začetno zalogo lesnih proizvodov;

| (ii) | vložke lesnih proizvodov; |
| --- | --- |

(ii)

vložke lesnih proizvodov;

| (iii) | izložke (prodaja ali prevozi) ter |
| --- | --- |

(iii)

izložke (prodaja ali prevozi) ter

| (iv) | končno zalogo lesnih proizvodov. |
| --- | --- |

(iv)

končno zalogo lesnih proizvodov.

ICF pri inšpekcijskih pregledih na terenu primerja informacije iz mesečnega poročila o vložkih in izložkih, ki ga pripravi skladišče lesa, in zbrane informacije:

| (1) | pregled evidence vložkov in izložkov; |
| --- | --- |

(1)

pregled evidence vložkov in izložkov;

| (2) | zaloga obstoječe količine. |
| --- | --- |

(2)

zaloga obstoječe količine.

ICF z uporabo SIRMA uskladi

podatke iz mesečnega poročila o vložkih in izložkih skladišča lesa s podatki iz poročil prodajalcev o predložitvi računov, ki jih potrdi SAR, in tovornih listov. Če lesni proizvodi prihajajo neposredno iz gozda, ICF uskladi podatke iz mesečnega poročila o vložkih in izložkih, ki ga pripravi skladišče lesa, s podatki iz dovoljenj za prevoz, ki jih prijavi imetnik dovoljenja za pridobivanje.

Pripombe:

| — | račun, ki ga potrdi SAR, se izda, ko se lesni proizvodi prodajo, in se priloži tovornemu listu za celoten prevoz lesnih proizvodov od enega člena v verigi do naslednjega. |
| --- | --- |

—

račun, ki ga potrdi SAR, se izda, ko se lesni proizvodi prodajo, in se priloži tovornemu listu za celoten prevoz lesnih proizvodov od enega člena v verigi do naslednjega.

| 10. | Izdajanje dovoljenj FLEGT in H-Legal |
| --- | --- |

10.

Izdajanje dovoljenj FLEGT in H-Legal

Prijava blaga v vlogah za izdajo dovoljenja FLEGT in H-Legal

Izvoznik enoti ICF za izdajanje dovoljenj FLEGT predloži vlogo za izdajo dovoljenja FLEGT ali H-Legal in potrdilo o pravni skladnosti.

Dokument vloge vsebuje podrobnosti o lesnih proizvodih, ki se bodo izvažali:

| — | trgovsko ime lesa ali lesnih proizvodov; |
| --- | --- |

—

trgovsko ime lesa ali lesnih proizvodov;

| — | oznake HS; |
| --- | --- |

—

oznake HS;

| — | splošno in znanstveno ime vrste; |
| --- | --- |

—

splošno in znanstveno ime vrste;

| — | količino (m3) in neto težo (kg); |
| --- | --- |

—

količino (m3) in neto težo (kg);

| — | število enot in |
| --- | --- |

—

število enot in

| — | razpoznavne znake. |
| --- | --- |

—

razpoznavne znake.

Enota za izdajanje dovoljenj FLEGT enoti za preverjanje naroči, naj v SIRMA ali drugem sistemu preveri, ali subjekt in vsi proizvodi, vključeni v pošiljko, izpolnjujejo zahteve LAS.

ICF uskladi informacije, ki jih v vlogah za izdajo dovoljenja FLEGT in H-Legal navede:

| — | podjetje za primarne ali sekundarne gozdne proizvode, s podatki o mesečnih poročilih o proizvodnji, dovoljenjih za prevoz in tovornih listih; |
| --- | --- |

—

podjetje za primarne ali sekundarne gozdne proizvode, s podatki o mesečnih poročilih o proizvodnji, dovoljenjih za prevoz in tovornih listih;

| — | skladišče lesa, s podatki o mesečnem poročilu o vložkih in izložkih, dovoljenjih za prevoz in tovornih listih. |
| --- | --- |

—

skladišče lesa, s podatki o mesečnem poročilu o vložkih in izložkih, dovoljenjih za prevoz in tovornih listih.

Pripombe:

| — | v okviru SIRMA bodo izdelana orodja za usklajevanje, s katerimi se bodo pregledovale vloge za izdajo dovoljenja FLEGT za trg Unije in vloge za izdajo dovoljenja H-Legal za druge trge. |
| --- | --- |

—

v okviru SIRMA bodo izdelana orodja za usklajevanje, s katerimi se bodo pregledovale vloge za izdajo dovoljenja FLEGT za trg Unije in vloge za izdajo dovoljenja H-Legal za druge trge.

| 11. | Izvoz lesnih proizvodov |
| --- | --- |

11.

Izvoz lesnih proizvodov

Proizvod se opredeli na enotni carinski deklaraciji (DUA) ter s podrobnostmi o njem na računu o izvozu, ki ga potrdi SAR, in izvozni deklaraciji BCH.

Izvoznik prek carinskega zastopnika za vsako pošiljko predloži DUA, račun o izvozu, ki ga potrdi SAR, in izvozno deklaracijo BCH.

Dokumentacija vloge za vsako pošiljko vključuje:

| — | račun o izvozu, ki ga potrdi SAR; |
| --- | --- |

—

račun o izvozu, ki ga potrdi SAR;

| — | DUA; |
| --- | --- |

—

DUA;

| — | izvozno deklaracijo BCH; |
| --- | --- |

—

izvozno deklaracijo BCH;

| — | dovoljenje FLEGT v primeru izvoza v Unijo; |
| --- | --- |

—

dovoljenje FLEGT v primeru izvoza v Unijo;

| — | dovoljenje H-Legal, ki ga je izdala enota za izdajanje dovoljenj FLEGT, v primeru izvoza, ki ni izvoz v Unijo. |
| --- | --- |

—

dovoljenje H-Legal, ki ga je izdala enota za izdajanje dovoljenj FLEGT, v primeru izvoza, ki ni izvoz v Unijo.

Carinski organ sistematično preverja, ali so dokumenti, vključeni v vlogo za izvoz, medsebojno usklajeni.

Carinski organ z informacijskima sistemoma (SIRMA in TIM) preverja verodostojnost dokumentov (dovoljenja FLEGT ali H-Legal).

Pripombe:

| — | izdelana bodo orodja za usklajevanje podatkov med sistemom za mednarodni tranzit blaga in informacijskim sistemom za sledljivost lesa, da bi se preverjalo izdajanje dovoljenja FLEGT za trg Unije in izdajanje dovoljenja H-Legal za druge trge. |
| --- | --- |

—

izdelana bodo orodja za usklajevanje podatkov med sistemom za mednarodni tranzit blaga in informacijskim sistemom za sledljivost lesa, da bi se preverjalo izdajanje dovoljenja FLEGT za trg Unije in izdajanje dovoljenja H-Legal za druge trge.

| 12. | Zaplemba lesnih proizvodov |
| --- | --- |

12.

Zaplemba lesnih proizvodov

Sklep o zaplembi, ki ga izda javno tožilstvo (MP) in se mu priloži izvedensko mnenje, ki vsebuje podrobnosti o lesnem proizvodu.

ICF ob podpori varnostnih sil (nacionalne policije za preventive ukrepe in honduraških oboroženih sil) zapleni lesne proizvode.

Javno tožilstvo s tehnično pomočjo ICF nemudoma pripravi predhodne dokaze in izda izvedensko mnenje.

Izvedensko mnenje vključuje:

| — | tržno vrednost lesnega proizvoda; |
| --- | --- |

—

tržno vrednost lesnega proizvoda;

| — | lastnosti lesnega proizvoda; |
| --- | --- |

—

lastnosti lesnega proizvoda;

| — | poreklo, če je znano, in |
| --- | --- |

—

poreklo, če je znano, in

| — | kakovost ali stanje lesnega proizvoda. |
| --- | --- |

—

kakovost ali stanje lesnega proizvoda.

Sklep o zaplembi, ki ga izda javno tožilstvo, vključuje:

| — | ime storilca kaznivega dejanja; |
| --- | --- |

—

ime storilca kaznivega dejanja;

| — | količino (težo in/ali prostornino); |
| --- | --- |

—

količino (težo in/ali prostornino);

| — | vrsto in |
| --- | --- |

—

vrsto in

| — | vrsto lesnega proizvoda. |
| --- | --- |

—

vrsto lesnega proizvoda.

ICF primerja dostavljeni lesni proizvod in izvedensko mnenje javnega tožilstva.

ICF uskladi informacije iz sklepa o zaplembi s predloženimi informacijami in drugimi informacijami v zvezi z lastnikom in poreklom, pri čemer uporabi orodja za usklajevanje, ki jih zagotovi SIRMA.

Pripombe:

| — | zaplenjeni lesni proizvodi ne smejo vstopiti v dobavno verigo; |
| --- | --- |

—

zaplenjeni lesni proizvodi ne smejo vstopiti v dobavno verigo;

| — | SIRMA vsebuje modul, s katerim lahko uporabniki evidentirajo dovoljenja za prevoz zaplenjenega lesa; |
| --- | --- |

—

SIRMA vsebuje modul, s katerim lahko uporabniki evidentirajo dovoljenja za prevoz zaplenjenega lesa;

| — | v oddelku 7.6 te priloge je opisano ravnanje z zaplenjenimi lesnimi proizvodi. |
| --- | --- |

—

v oddelku 7.6 te priloge je opisano ravnanje z zaplenjenimi lesnimi proizvodi.

---

Dodatek 2

ČLENI V DOBAVNI VERIGI (GOZD LISTAVCEV)

| 0. | Kritične kontrolne točke |
| --- | --- |

0.

Kritične kontrolne točke

| 1 | Opredelitev proizvoda |
| --- | --- |

1

Opredelitev proizvoda

| 2 | Navedba podatkov |
| --- | --- |

2

Navedba podatkov

| 3 | Preverjanje podatkov |
| --- | --- |

3

Preverjanje podatkov

| 2.1 | Dejavnost in odgovornost |
| --- | --- |

2.1

Dejavnost in odgovornost

| 2.2 | Podatki, ki jih je treba navesti |
| --- | --- |

2.2

Podatki, ki jih je treba navesti

| 3.1 | Potrjevanje |
| --- | --- |

3.1

Potrjevanje

| 3.2 | Usklajevanje |
| --- | --- |

3.2

Usklajevanje

| 1. | Uvoz lesnih proizvodov |
| --- | --- |

1.

Uvoz lesnih proizvodov

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

| 2. | Tranzit lesnih proizvodov |
| --- | --- |

2.

Tranzit lesnih proizvodov

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

| 3. | Popis gozda |
| --- | --- |

3.

Popis gozda

(v primeru nacionalnih gozdnih območij, dodeljenih lokalnim skupinam, je lastnik zemljišča država Honduras, ustrezna lokalna skupina pa je imetnik načrta za gospodarjenje z gozdovi)

| 3.1. | Popis gozda v letnih delovnih načrtih v okviru načrtov za gospodarjenje z gozdovi |
| --- | --- |

3.1.

Popis gozda v letnih delovnih načrtih v okviru načrtov za gospodarjenje z gozdovi

Popis gozda za vsako letno sečišče, vključeno v letni delovni načrt. Na terenu se vsako drevo, predvideno za posek, oštevilči in označi z barvnimi oznakami na korenovcu in deblu.

Imetnik načrta za gospodarjenje z gozdovi ICF predloži vlogo za odobritev letnega delovnega načrta, ki vsebuje popis gozda za 100 % dreves, ki bodo posekana na vsakem letnem sečišču.

Popis gozda v letnem delovnem načrtu vključuje matriko količin, ki za vsako drevo vsebuje naslednje podatke:

| — | številko drevesa; |
| --- | --- |

—

številko drevesa;

| — | količino in |
| --- | --- |

—

količino in

| — | vrsto. |
| --- | --- |

—

vrsto.

ICF pri inšpekcijskem pregledu na terenu izbere vzorec označenih dreves in jih primerja z vlogo za letni delovni načrt.

ICF za vsako opredeljeno drevo preveri:

| — | številko; |
| --- | --- |

—

številko;

| — | količino in |
| --- | --- |

—

količino in

| — | vrsto. |
| --- | --- |

—

vrsto.

ICF uskladi podatke iz vloge za letni delovni načrt s podatki iz časovnega načrta pridobivanja iz potrjenega načrta za gospodarjenje z gozdovi.

Pripombe:

| — | letni delovni načrti se pripravijo za območja z načrtom za gospodarjenje z gozdovi; |
| --- | --- |

—

letni delovni načrti se pripravijo za območja z načrtom za gospodarjenje z gozdovi;

| — | sečišča so upravne enote, ki sestavljajo letni delovni načrt. |
| --- | --- |

—

sečišča so upravne enote, ki sestavljajo letni delovni načrt.

| 3.2. | Popis gozda v letnih načrtih sečnje na podlagi posebnih načrtov za kmetijsko-gozdarske sisteme (SPAS) |
| --- | --- |

3.2.

Popis gozda v letnih načrtih sečnje na podlagi posebnih načrtov za kmetijsko-gozdarske sisteme (SPAS)

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

Pripombe:

| — | letni načrti sečnje se pripravijo za območja s posebnim načrtom za kmetijsko-gozdarske sisteme. |
| --- | --- |

—

letni načrti sečnje se pripravijo za območja s posebnim načrtom za kmetijsko-gozdarske sisteme.

| 3.3. | Popis gozda v načrtih za reševanje |
| --- | --- |

3.3.

Popis gozda v načrtih za reševanje

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

Pripombe:

| — | načrt za reševanje: dovoljenje za posek dreves, ki so jih prizadeli naravni pojavi, škodljivci ali bolezni, ali v primerih, ko so potrebna gradbena dela. |
| --- | --- |

—

načrt za reševanje: dovoljenje za posek dreves, ki so jih prizadeli naravni pojavi, škodljivci ali bolezni, ali v primerih, ko so potrebna gradbena dela.

| 3.4. | Popis gozda v načrtih za obnovo |
| --- | --- |

3.4.

Popis gozda v načrtih za obnovo

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

Pripombe:

| — | načrt za obnovo: dovoljenje za posek ostankov dreves ali pridobivanje stranskih proizvodov, nastalih na podlagi naslednjih odobritev: letnega delovnega načrta, letnega načrta sečnje, potrdil za nasade in načrtov za reševanje. |
| --- | --- |

—

načrt za obnovo: dovoljenje za posek ostankov dreves ali pridobivanje stranskih proizvodov, nastalih na podlagi naslednjih odobritev: letnega delovnega načrta, letnega načrta sečnje, potrdil za nasade in načrtov za reševanje.

| 3.5. | Popis gozda za pridobivanje v gozdnih nasadih, za katere je potrdilo izdal ICF |
| --- | --- |

3.5.

Popis gozda za pridobivanje v gozdnih nasadih, za katere je potrdilo izdal ICF

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

Pripombe:

| — | obstajata dve vrsti potrdil za nasade: CPROTE (za varstvo) in CPLANTA (za pridobivanje); |
| --- | --- |

—

obstajata dve vrsti potrdil za nasade: CPROTE (za varstvo) in CPLANTA (za pridobivanje);

| — | Priloga VIII vključuje dopolnilni ukrep za urejanje pridobivanja v nasadih s potrdilom. |
| --- | --- |

—

Priloga VIII vključuje dopolnilni ukrep za urejanje pridobivanja v nasadih s potrdilom.

| 4. | Posek dreves ter proizvodnja okroglega in žaganega lesa |
| --- | --- |

4.

Posek dreves ter proizvodnja okroglega in žaganega lesa

Označevanje meja območja pridobivanja in podrobnosti o drevesih, ki bodo posekana, v vlogi za pridobivanje.

Imetnik letnega delovnega načrta, letnega načrta sečnje, načrta za reševanje, načrta za obnovo ali potrdila za gozdni nasad predloži vlogo za pridobivanje ICF.

Vloga za pridobivanje vključuje:

| — | geografsko lokacijo območja pridobivanja; |
| --- | --- |

—

geografsko lokacijo območja pridobivanja;

| — | zemljepisne koordinate dreves, ki bodo posekana; |
| --- | --- |

—

zemljepisne koordinate dreves, ki bodo posekana;

| — | število dreves, ki bodo posekana; |
| --- | --- |

—

število dreves, ki bodo posekana;

| — | količino, ki jo je treba pridobiti, in |
| --- | --- |

—

količino, ki jo je treba pridobiti, in

| — | geografsko lokacijo zbirališč. |
| --- | --- |

—

geografsko lokacijo zbirališč.

ICF primerja informacije z obiskov na terenu z informacijami iz vloge za pridobivanje:

| (1) | geografsko lokacijo območja pridobivanja; |
| --- | --- |

(1)

geografsko lokacijo območja pridobivanja;

| (2) | vzorec posekanih dreves (število, vrste). |
| --- | --- |

(2)

vzorec posekanih dreves (število, vrste).

ICF postopoma uskladi pridobljeno količino lesa z dovoljeno količino na podlagi sporočenih dovoljenj za prevoz, pri čemer uporabi orodja za usklajevanje, ki jih zagotovi informacijski sistem za sledljivost lesa (SIRMA).

Pripombe:

| — | za vsako vrsto gozdnega območja, na katerem je treba opraviti popis, mora imetnik predložiti vlogo za posek dreves, ki jo mora potrditi ICF; |
| --- | --- |

—

za vsako vrsto gozdnega območja, na katerem je treba opraviti popis, mora imetnik predložiti vlogo za posek dreves, ki jo mora potrditi ICF;

| — | za posek mahagonija in cedrovca je treba izpolniti določbe ministrskega sporazuma ICF-047-2011 o izvajanju nadzorne verige za mahagoni in cedrovec, ki se pridobivata v naravnih gozdovih. |
| --- | --- |

—

za posek mahagonija in cedrovca je treba izpolniti določbe ministrskega sporazuma ICF-047-2011 o izvajanju nadzorne verige za mahagoni in cedrovec, ki se pridobivata v naravnih gozdovih.

| 5. | Prevoz žaganega lesa iz gozda do centrov za začasno zbiranje |
| --- | --- |

5.

Prevoz žaganega lesa iz gozda do centrov za začasno zbiranje

Ker ni primernih cest za vozila, nekateri subjekti, ki izvajajo pridobivanje, za prevoz žaganega lesa z območja pridobivanja do centrov za začasno zbiranje uporabljajo lokalne prevozne sisteme (npr. človeško delovno silo, reko ali živali).

Z dopolnilnim ukrepom iz Priloge VIII je določen poseben predpis za urejanje prevoza iz gozda do zbirnega centra (po reki, z mulami itd.).

| 6. | Skladiščenje lesa v zbirnih centrih |
| --- | --- |

6.

Skladiščenje lesa v zbirnih centrih

Prepeljani les se skladišči v zbirnem centru, količina pa se evidentira po vrstah. Te informacije se uporabijo pri vlogi za dovoljenja za prevoz, ki se predloži ICF.

Z dopolnilnim ukrepom iz Priloge VIII je določen poseben predpis za urejanje skladiščenja v zbirnem centru.

| 7. | Prevoz okroglega in žaganega lesa iz centrov za začasno zbiranje |
| --- | --- |

7.

Prevoz okroglega in žaganega lesa iz centrov za začasno zbiranje

Podobno kot pri členu 5.

Podobno kot pri členu 5.

Podobno kot pri členu 5.

Podobno kot pri členu 5.

Podobno kot pri členu 5.

Pripombe:

| — | pri cestnih preverjanjih sodelujejo ICF, policija, urad generalnega tožilca, javno tožilstvo in honduraške oborožene sile; |
| --- | --- |

—

pri cestnih preverjanjih sodelujejo ICF, policija, urad generalnega tožilca, javno tožilstvo in honduraške oborožene sile;

| — | žagani les, prepeljan iz centrov za začasno zbiranje ali gozdnih zbirališč, se šteje za surovino in se prevaža na podlagi dovoljenja za prevoz žaganega lesa; |
| --- | --- |

—

žagani les, prepeljan iz centrov za začasno zbiranje ali gozdnih zbirališč, se šteje za surovino in se prevaža na podlagi dovoljenja za prevoz žaganega lesa;

| — | dobavna veriga se s tem členom konča, če okrogli ali žagani les kupi končni porabnik; |
| --- | --- |

—

dobavna veriga se s tem členom konča, če okrogli ali žagani les kupi končni porabnik;

| — | v Prilogo VIII je vključen dopolnilni ukrep za določitev posebnega predpisa, s katerim se vzpostavijo nadzorni mehanizmi za prevoz iz gozda do zbirnih centrov (po reki, z mulami itd.) in skladiščenje v teh centrih; |
| --- | --- |

—

v Prilogo VIII je vključen dopolnilni ukrep za določitev posebnega predpisa, s katerim se vzpostavijo nadzorni mehanizmi za prevoz iz gozda do zbirnih centrov (po reki, z mulami itd.) in skladiščenje v teh centrih;

| — | centri za začasno zbiranje so strateško umeščeni na kraje v gozdu ali zunaj njega, ki so dostopni po cesti ali reki. |
| --- | --- |

—

centri za začasno zbiranje so strateško umeščeni na kraje v gozdu ali zunaj njega, ki so dostopni po cesti ali reki.

| 8. | Podjetja za primarne gozdne proizvode |
| --- | --- |

8.

Podjetja za primarne gozdne proizvode

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

| 9. | Prevoz obdelanih lesnih proizvodov |
| --- | --- |

9.

Prevoz obdelanih lesnih proizvodov

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

Pripombe:

| — | tovorni list predhodno potrdi sistem davčne službe (SAR); |
| --- | --- |

—

tovorni list predhodno potrdi sistem davčne službe (SAR);

| — | pri cestnih preverjanjih sodelujejo ICF, policija, urad generalnega tožilca, javno tožilstvo in honduraške oborožene sile; |
| --- | --- |

—

pri cestnih preverjanjih sodelujejo ICF, policija, urad generalnega tožilca, javno tožilstvo in honduraške oborožene sile;

| — | obdelani les je les, ki ga obdela podjetje za gozdne proizvode, pri čemer med ta les ne spada žagani les, skladiščen v centrih za začasno zbiranje ali gozdnih zbirališčih. |
| --- | --- |

—

obdelani les je les, ki ga obdela podjetje za gozdne proizvode, pri čemer med ta les ne spada žagani les, skladiščen v centrih za začasno zbiranje ali gozdnih zbirališčih.

| 10. | Podjetja za sekundarne gozdne proizvode |
| --- | --- |

10.

Podjetja za sekundarne gozdne proizvode

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

| 11. | Skladišče lesa |
| --- | --- |

11.

Skladišče lesa

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

| 12. | Izdajanje dovoljenj FLEGT in H-Legal |
| --- | --- |

12.

Izdajanje dovoljenj FLEGT in H-Legal

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

| 13. | Izvoz lesnih proizvodov |
| --- | --- |

13.

Izvoz lesnih proizvodov

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

| 14. | Zaplemba lesnih proizvodov |
| --- | --- |

14.

Zaplemba lesnih proizvodov

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

Podobno kot za borov gozd.

---

PRILOGA VI

NEODVISNI NADZOR

1.   UVOD

V tej prilogi je opisan postopek za izvajanje neodvisnega nadzora (1) nad honduraškim sistemom za zagotavljanje zakonitosti za lesne proizvode (LAS) (Sistema para Asegurar la Legalidad de los Productos de la madera de Honduras) na podlagi tega sporazuma.

Pri neodvisnem nadzoru se bo preverjalo, ali mehanizmi, ki se izvajajo v okviru LAS za dokazovanje zakonitosti sečnje, uvoza, obdelave in prevoza gozdnih proizvodov ter trgovanja z njimi, delujejo ter izpolnjujejo zahteve za dobavno verigo in določbe, ki jih določi organ za izdajanje dovoljenj FLEGT.

Ta priloga vsebuje seznam nalog ter protokol za zbiranje informacij in poročanje. Poleg tega so v njej opisane kvalifikacije, ki jih mora imeti neodvisni nadzornik, vsebuje pa tudi seznam primarnih virov informacij.

2.   CILJI

Cilji neodvisnega nadzora so:

| (a) | oceniti učinkovitost in uspešnost LAS ter |
| --- | --- |

(a)

oceniti učinkovitost in uspešnost LAS ter

| (b) | predlagati morebitne potrebne prilagoditve izvajanja LAS. |
| --- | --- |

(b)

predlagati morebitne potrebne prilagoditve izvajanja LAS.

3.   NALOGE

Pri neodvisnem nadzoru se oceni pravna skladnost v vseh vidikih, obravnavanih v prilogah II, IV in V.

Ključni so pregledi za zagotavljanje upoštevanja opredelitve zakonitosti v praksi, sledljivosti proizvodov v vrednostni verigi in preverjanja pred izdajo dovoljenja FLEGT. Metoda bo temeljila na dokazih ter vključevala preglede dokumentacije in obiske na kraju samem.

Posebne naloge neodvisnega nadzornika bodo:

| (a) | preverjanje, ali sistemi delujejo učinkovito ter ali les, ki se pridobiva, prevaža, obdeluje in trži, vključno z uvoženim lesom, izpolnjuje pravne zahteve. To vključuje pravne zahteve v zvezi z odobritvijo pridobivanja lesa, uveljavljanjem pravic domorodnih ljudstev in ljudstev afriškega porekla v Hondurasu, izpolnjevanjem obveznosti v zvezi z zaposlovanjem in varnostjo, prevozom, obdelavo, trgovanjem ter plačilom davkov, pristojbin in tarif; |
| --- | --- |

(a)

preverjanje, ali sistemi delujejo učinkovito ter ali les, ki se pridobiva, prevaža, obdeluje in trži, vključno z uvoženim lesom, izpolnjuje pravne zahteve. To vključuje pravne zahteve v zvezi z odobritvijo pridobivanja lesa, uveljavljanjem pravic domorodnih ljudstev in ljudstev afriškega porekla v Hondurasu, izpolnjevanjem obveznosti v zvezi z zaposlovanjem in varnostjo, prevozom, obdelavo, trgovanjem ter plačilom davkov, pristojbin in tarif;

| (b) | preverjanje, ali je sledljivost, ki je ključna sestavina LAS, učinkovita in zadovoljivo deluje, s čimer se potrdi, da se zahteve izpolnjujejo od dejavnosti pred pridobivanjem do izvoza ali prodaje na domačem trgu; |
| --- | --- |

(b)

preverjanje, ali je sledljivost, ki je ključna sestavina LAS, učinkovita in zadovoljivo deluje, s čimer se potrdi, da se zahteve izpolnjujejo od dejavnosti pred pridobivanjem do izvoza ali prodaje na domačem trgu;

| (c) | ocenjevanje uspešnosti in učinkovitosti enote ICF za preverjanje zakonitosti pri preverjanju zakonitosti ter povezanih državnih agencij, vključenih v postopek preverjanja za zagotavljanje izpolnjevanja zahtev LAS; |
| --- | --- |

(c)

ocenjevanje uspešnosti in učinkovitosti enote ICF za preverjanje zakonitosti pri preverjanju zakonitosti ter povezanih državnih agencij, vključenih v postopek preverjanja za zagotavljanje izpolnjevanja zahtev LAS;

| (d) | ocenjevanje vzpostavljenega sistema za zagotavljanje, da enota ICF za izdajanje dovoljenj FLEGT izdaja dovoljenja FLEGT ali H-Legal samo za pošiljke, pri katerih so proizvodnja, obdelava, prevoz in izvoz popolnoma v skladu z veljavnimi kazalniki s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti in LAS; |
| --- | --- |

(d)

ocenjevanje vzpostavljenega sistema za zagotavljanje, da enota ICF za izdajanje dovoljenj FLEGT izdaja dovoljenja FLEGT ali H-Legal samo za pošiljke, pri katerih so proizvodnja, obdelava, prevoz in izvoz popolnoma v skladu z veljavnimi kazalniki s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti in LAS;

| (e) | ocenjevanje postopka za ugotavljanje veljavnosti dovoljenj FLEGT in H-Legal, da se zagotovi, da je sistem preverjanja učinkovit ter da imetniku dovoljenja ne povzroča neupravičenih zamud ali bremena; |
| --- | --- |

(e)

ocenjevanje postopka za ugotavljanje veljavnosti dovoljenj FLEGT in H-Legal, da se zagotovi, da je sistem preverjanja učinkovit ter da imetniku dovoljenja ne povzroča neupravičenih zamud ali bremena;

| (f) | ocenjevanje, kako pristojni organi obravnavajo sporočene ali domnevane kršitve in ali jih obravnavajo pravočasno; |
| --- | --- |

(f)

ocenjevanje, kako pristojni organi obravnavajo sporočene ali domnevane kršitve in ali jih obravnavajo pravočasno;

| (g) | ocenjevanje učinkovitosti vseh ukrepov, sprejetih za odpravljanje težav, ugotovljenih pri postopku; |
| --- | --- |

(g)

ocenjevanje učinkovitosti vseh ukrepov, sprejetih za odpravljanje težav, ugotovljenih pri postopku;

| (h) | opredelitev vrzeli in pomanjkljivosti pri celotnem LAS s preučevanjem delovanja sistema sledljivosti, pravne skladnosti in preverjanja sestavnih delov izdajanja dovoljenj FLEGT in H-Legal ter njihovega vpliva na verodostojnost LAS; |
| --- | --- |

(h)

opredelitev vrzeli in pomanjkljivosti pri celotnem LAS s preučevanjem delovanja sistema sledljivosti, pravne skladnosti in preverjanja sestavnih delov izdajanja dovoljenj FLEGT in H-Legal ter njihovega vpliva na verodostojnost LAS;

| (i) | pregledovanje in ocenjevanje izvajanja zaščitnih ukrepov, opisanih v LAS, ali drugih zaščitnih ukrepov, ki so bili sprejeti pozneje, ter oblikovanje priporočil; |
| --- | --- |

(i)

pregledovanje in ocenjevanje izvajanja zaščitnih ukrepov, opisanih v LAS, ali drugih zaščitnih ukrepov, ki so bili sprejeti pozneje, ter oblikovanje priporočil;

| (j) | oblikovanje in sporočanje ugotovitev, vključno s sklepi in priporočili skupnemu odboru za izvajanje Sporazuma, pristojnemu za redno objavljanje poročil o neodvisnem nadzoru. |
| --- | --- |

(j)

oblikovanje in sporočanje ugotovitev, vključno s sklepi in priporočili skupnemu odboru za izvajanje Sporazuma, pristojnemu za redno objavljanje poročil o neodvisnem nadzoru.

4.   METODOLOGIJA: METODE ZA ZBIRANJE IN OCENJEVANJE INFORMACIJ TER POROČANJE

Za neodvisni nadzor bo pristojen neodvisni organ, ki bo pri izvajanju svojih nalog izkazoval profesionalnost in integriteto. Nadzorni organ bo pripravil priročnik s postopki, v katerem bo določil metode za zbiranje informacij, ocenjevanje dokazov in poročanje. Predlagani priročnik bo pregledal in potrdil skupni odbor za izvajanje Sporazuma.

Nadzorni organ mora postopke iz priročnika uporabljati za izvajanje svojih različnih dejavnosti, vključno z obiski na terenu in preiskavami, pridobivanje povratnih informacij od deležnikov, dokumentiranje svojih ugotovitev in priporočil ter pripravo poročil za skupni odbor za izvajanje Sporazuma, ki bodo pozneje objavljena.

4.1.   Časovni načrt dela

| (a) | Organ za neodvisni nadzor bo v prvem letu delovanja sheme izdajanja dovoljenj FLEGT izvajal postopen in interaktiven nadzor. |
| --- | --- |

(a)

Organ za neodvisni nadzor bo v prvem letu delovanja sheme izdajanja dovoljenj FLEGT izvajal postopen in interaktiven nadzor.

| (b) | V naslednjih dveh letih bo nadzorni organ opravil vsaj en letni nadzorni pregled LAS. Zatem bosta pogodbenici ocenili, ali bi bilo treba ohraniti to pogostost. |
| --- | --- |

(b)

V naslednjih dveh letih bo nadzorni organ opravil vsaj en letni nadzorni pregled LAS. Zatem bosta pogodbenici ocenili, ali bi bilo treba ohraniti to pogostost.

| (c) | Nadzorni organ lahko opravi tudi nenapovedane nadzorne preglede in preglede na kraju samem, te pa lahko opravi tudi na zahtevo ene od pogodbenic. |
| --- | --- |

(c)

Nadzorni organ lahko opravi tudi nenapovedane nadzorne preglede in preglede na kraju samem, te pa lahko opravi tudi na zahtevo ene od pogodbenic.

4.2.   Področje dela

| (a) | Dejavnosti organa za neodvisni nadzor bodo zajemale vse vidike LAS, vključno s skladnostjo z opredelitvijo zakonitosti, sistemom sledljivosti, preverjanjem in izdajanjem dovoljenj ter vsemi sistemi potrjevanja, za katere je vlada potrdila, da dokazujejo skladnost z LAS. |
| --- | --- |

(a)

Dejavnosti organa za neodvisni nadzor bodo zajemale vse vidike LAS, vključno s skladnostjo z opredelitvijo zakonitosti, sistemom sledljivosti, preverjanjem in izdajanjem dovoljenj ter vsemi sistemi potrjevanja, za katere je vlada potrdila, da dokazujejo skladnost z LAS.

| (b) | Nadzorni organ bo izvajal nadzor nad skladnostjo s kazalniki pri javnih institucijah in zasebnih podjetjih, pristojnih za različne vidike LAS. |
| --- | --- |

(b)

Nadzorni organ bo izvajal nadzor nad skladnostjo s kazalniki pri javnih institucijah in zasebnih podjetjih, pristojnih za različne vidike LAS.

| (c) | Organ za neodvisni nadzor mora pregledati sisteme, ki jih izvajajo pristojni organi Unije za preverjanje dovoljenj FLEGT, ki jih izda Honduras. |
| --- | --- |

(c)

Organ za neodvisni nadzor mora pregledati sisteme, ki jih izvajajo pristojni organi Unije za preverjanje dovoljenj FLEGT, ki jih izda Honduras.

4.3.   Zbiranje dokazov

V priročniku o postopkih neodvisnega nadzora bodo opisani postopki in načini zbiranja dokazov, ki bodo vključevali preglede na kraju samem, preiskave, pogovore, dokumentiranje in odzivanje neodvisnega nadzornika na pritožbe.

4.4.   Ocenjevanje

Organ za neodvisni nadzor bo med svojimi preiskavami zagotovil, da se dokazi ocenijo v skladu s standardom ISO 19011 ali enakovrednim standardom, o katerem se bo dogovoril skupni odbor za izvajanje Sporazuma.

4.5.   Sistemi nadzora

Neodvisni nadzornik mora pri dokumentiranju dokazov, pridobljenih pri nadzoru, za opredelitev pomanjkljivosti in kršitev v katerem koli delu LAS ter spremljanju izvajanja popravnih ukrepov:

| (a) | voditi ustrezne evidence dokazov o delovanju, skladnosti, nedelovanju in neskladnosti v zvezi z LAS; |
| --- | --- |

(a)

voditi ustrezne evidence dokazov o delovanju, skladnosti, nedelovanju in neskladnosti v zvezi z LAS;

| (b) | evidentirati in oceniti vzorec, izbran na podlagi ocene tveganja, ugotovljenih pomanjkljivosti glede delovanja ali skladnosti z različnimi vidiki LAS, vključno z zahtevami za izdajanje dovoljenj FLEGT; evidentirati in oceniti mora tudi ukrepe za odpravo zadevnih pomanjkljivosti; |
| --- | --- |

(b)

evidentirati in oceniti vzorec, izbran na podlagi ocene tveganja, ugotovljenih pomanjkljivosti glede delovanja ali skladnosti z različnimi vidiki LAS, vključno z zahtevami za izdajanje dovoljenj FLEGT; evidentirati in oceniti mora tudi ukrepe za odpravo zadevnih pomanjkljivosti;

| (c) | evidentirati pomanjkljivosti in vrzeli v LAS ter opredeliti področja, ki jih je treba popraviti in izboljšati; |
| --- | --- |

(c)

evidentirati pomanjkljivosti in vrzeli v LAS ter opredeliti področja, ki jih je treba popraviti in izboljšati;

| (d) | evidentirati in oceniti učinkovitost vseh popravnih ukrepov, ki so jih sprejele zadevne strani, vključno z ICF, ter drugi javni in zasebni organi, pristojni za druge vidike LAS; |
| --- | --- |

(d)

evidentirati in oceniti učinkovitost vseh popravnih ukrepov, ki so jih sprejele zadevne strani, vključno z ICF, ter drugi javni in zasebni organi, pristojni za druge vidike LAS;

| (e) | oceniti izvajanje zaščitnih ukrepov ter skladnost z njimi. |
| --- | --- |

(e)

oceniti izvajanje zaščitnih ukrepov ter skladnost z njimi.

5.   POROČILA IN RAZŠIRJANJE

5.1.   Organ za neodvisni nadzor bo pripravil poročila v skladu z obliko in protokolom, dogovorjenih s skupnim odborom za izvajanje Sporazuma. Organ za neodvisni nadzor mora:

| (a) | poročati o svojih dejavnostih v skladu z načrtom dela, dogovorjenim s skupnim odborom za izvajanje Sporazuma; |
| --- | --- |

(a)

poročati o svojih dejavnostih v skladu z načrtom dela, dogovorjenim s skupnim odborom za izvajanje Sporazuma;

| (b) | pripraviti poročila v skladu z mednarodno priznanimi načeli nadzora, kot so določena v dogovoru s skupnim odborom za izvajanje Sporazuma; |
| --- | --- |

(b)

pripraviti poročila v skladu z mednarodno priznanimi načeli nadzora, kot so določena v dogovoru s skupnim odborom za izvajanje Sporazuma;

| (c) | predstaviti vsa poročila skupnemu odboru za izvajanje Sporazuma, ki v zvezi z njimi predloži pripombe; |
| --- | --- |

(c)

predstaviti vsa poročila skupnemu odboru za izvajanje Sporazuma, ki v zvezi z njimi predloži pripombe;

| (d) | pripraviti končna poročila, v katerih se upoštevajo pripombe skupnega odbora za izvajanje Sporazuma. |
| --- | --- |

(d)

pripraviti končna poročila, v katerih se upoštevajo pripombe skupnega odbora za izvajanje Sporazuma.

5.2.   Poročila, ki jih potrdi skupni odbor za izvajanje Sporazuma, se bodo štela za javne dokumente in jih je treba objaviti na spletnih mestih pogodbenic.

6.   VIRI INFORMACIJ

Primarni viri informacij bodo vključevali preglede dokumentov, obiske na kraju samem in posvetovanja/srečanja z zadevnimi deležniki, navedenimi na kontrolnih seznamih za preverjanje zakonitosti (Priloga II).

Honduraška vlada in Unija bosta zagotovili, da ima nadzorni organ dostop do vseh potrebnih informacij, vključno z dokumenti in podatkovnimi zbirkami, ki se mu zdijo pomembni, ter zlasti tistih, ki so potrebni za ocenjevanje učinkovitosti sistemov, vzpostavljenih za preverjanje skladnosti z LAS. To bo vključevalo dostop do informacij, ki jih pripravljajo in/ali imajo podružnice in agencije državnih organov ter zasebni organi, ki so jih navedeni državni organi najeli.

Nadzorni organ mora imeti tudi neomejen dostop do vseh območij gospodarjenja z gozdovi, in sicer pred izvajanjem gozdarskih dejavnostih, med njim in po njem. To bo vključevalo dostop do gozdov, za katere so bila izdana dovoljenja za sečnjo, primarne gozdarske industrije, obdelovalne industrije, skladišč lesa in točk izvoza. Namen tega širokega dostopa je neodvisnemu nadzorniku omogočiti odkrivanje pomanjkljivosti v celotnem LAS.

Zlasti mora imeti nadzorni organ dostop do državnih agencij in drugih organov, ki jih vlada imenuje ali najame za izvajanje funkcij, povezanih s katerim koli delom LAS, pa tudi vseh drugih strani, ki bi lahko zagotovile ustrezne informacije. Nekatere od njih so navedene v nadaljevanju.

6.1.   Honduraška vlada in organi, ki jih je imenovala

| (a) | Regulativni oddelki ICF iz Priloge V; generalni sekretariat ter regionalni in lokalni uradi ICF za gozdarstvo, vključeni v različne vidike gozdarske dejavnosti, zajete s tem sporazumom. |
| --- | --- |

(a)

Regulativni oddelki ICF iz Priloge V; generalni sekretariat ter regionalni in lokalni uradi ICF za gozdarstvo, vključeni v različne vidike gozdarske dejavnosti, zajete s tem sporazumom.

| (b) | Specializirani organ za neodvisno spremljanje gozdov (IM), ki objavlja poročila o spremljanju dejavnosti različnih delov proizvodne verige na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

(b)

Specializirani organ za neodvisno spremljanje gozdov (IM), ki objavlja poročila o spremljanju dejavnosti različnih delov proizvodne verige na nacionalni ravni.

| (c) | Javne ustanove in njihovi podrejeni organi, vključeni v izvajanje LAS in kazenski pregon ter navedeni v Prilogi V, kot so: MiAmbiente, SAG, javno tožilstvo in visoko računsko sodišče, vključno z oddelkom ICF za notranji nadzor, ministrstvom za finance (SEFIN), INA, IP, SAR, IHSS, STSS itd. |
| --- | --- |

(c)

Javne ustanove in njihovi podrejeni organi, vključeni v izvajanje LAS in kazenski pregon ter navedeni v Prilogi V, kot so: MiAmbiente, SAG, javno tožilstvo in visoko računsko sodišče, vključno z oddelkom ICF za notranji nadzor, ministrstvom za finance (SEFIN), INA, IP, SAR, IHSS, STSS itd.

6.2.   Civilna družba, lokalne skupnosti ter domorodna ljudstva in ljudstva afriškega porekla v Hondurasu

| (a) | Lokalne, nacionalne, regionalne in mednarodne organizacije civilne družbe, vključene v spremljanje gozdarskih dejavnosti v Hondurasu. |
| --- | --- |

(a)

Lokalne, nacionalne, regionalne in mednarodne organizacije civilne družbe, vključene v spremljanje gozdarskih dejavnosti v Hondurasu.

| (b) | Skupnosti in posamezniki, vključeni v upravljanje gozdarskih dejavnosti. |
| --- | --- |

(b)

Skupnosti in posamezniki, vključeni v upravljanje gozdarskih dejavnosti.

| (c) | Organi skupnosti za upravljanje gozdarstva, kot so zadevni svetovalni sveti na nacionalni, okrajni, občinski ravni in ravni skupnosti, ter drugi organi, vključeni v različne vidike gozdarskega sektorja. |
| --- | --- |

(c)

Organi skupnosti za upravljanje gozdarstva, kot so zadevni svetovalni sveti na nacionalni, okrajni, občinski ravni in ravni skupnosti, ter drugi organi, vključeni v različne vidike gozdarskega sektorja.

| (d) | Organizacije domorodnih ljudstev in ljudstev afriškega porekla v Hondurasu. |
| --- | --- |

(d)

Organizacije domorodnih ljudstev in ljudstev afriškega porekla v Hondurasu.

6.3.   Drugi viri

| — | Gozdarska podjetja; |
| --- | --- |

—

Gozdarska podjetja;

| — | kmetijsko-gozdarske skupine; |
| --- | --- |

—

kmetijsko-gozdarske skupine;

| — | lastniki gozdov; |
| --- | --- |

—

lastniki gozdov;

| — | akademske ustanove; |
| --- | --- |

—

akademske ustanove;

| — | lokalni organi (občine, odbori za vodo, skladi itd.); |
| --- | --- |

—

lokalni organi (občine, odbori za vodo, skladi itd.);

| — | zasebni organi za potrjevanje gozdov ter ugotovitve poročil o postopkih zasebnega potrjevanja; |
| --- | --- |

—

zasebni organi za potrjevanje gozdov ter ugotovitve poročil o postopkih zasebnega potrjevanja;

| — | nacionalno združenje za gozdarstvo; |
| --- | --- |

—

nacionalno združenje za gozdarstvo;

| — | uvozniki in izvozniki gozdnih proizvodov; |
| --- | --- |

—

uvozniki in izvozniki gozdnih proizvodov;

| — | deležniki, ki vložijo pritožbo ali zahtevajo nenapovedan nadzor nekaterih vidikov LAS; |
| --- | --- |

—

deležniki, ki vložijo pritožbo ali zahtevajo nenapovedan nadzor nekaterih vidikov LAS;

| — | drugi viri, ki so pomembni po mnenju neodvisnega nadzornika. |
| --- | --- |

—

drugi viri, ki so pomembni po mnenju neodvisnega nadzornika.

7.   POTREBNE KVALIFIKACIJE

Organ, ki kandidira za izvajanje neodvisnega nadzora, mora dokazati integriteto ter imeti izkušnje z izvajanjem podobnega nadzora in zmogljivost za izvajanje sistematične analize. Nadzorni organ mora biti verodostojen in neodvisen od honduraških subjektov in institucij, ki imajo gospodarsko ali regulativno vlogo v gozdarskem sektorju.

Organ, ki kandidira za izvajanje neodvisnega nadzora, je odgovoren za zagotavljanje, da njegovo osebje prijavi vsako morebitno nasprotje interesov; če ta obstajajo, mora pojasniti, katere ukrepe bo sprejel za njihovo zmanjšanje. Poleg tega mora organ, ki kandidira za izvajanje neodvisnega nadzora, izpolnjevati naslednje zahteve:

| (a) | imeti mora dokumentirani interni sistem za upravljanje kakovosti, ki izpolnjuje zahteve standarda ISO 17021 (2) ali enakovrednega standarda, nadzor pa mora izvajati po postopkih, ki so skladni s standardom ISO 19011 (3) ali enakovrednim standardom; |
| --- | --- |

(a)

imeti mora dokumentirani interni sistem za upravljanje kakovosti, ki izpolnjuje zahteve standarda ISO 17021 (2) ali enakovrednega standarda, nadzor pa mora izvajati po postopkih, ki so skladni s standardom ISO 19011 (3) ali enakovrednim standardom;

| (b) | imeti mora izkušnje z nadzorom nad sistemi upravljanja; |
| --- | --- |

(b)

imeti mora izkušnje z nadzorom nad sistemi upravljanja;

| (c) | ima metodo in mehanizem za pregledno reševanje pritožb; |
| --- | --- |

(c)

ima metodo in mehanizem za pregledno reševanje pritožb;

| (d) | poleg znanja in spretnosti na področju nadzora ima še druga znanja in spretnosti, po možnosti na področju gospodarjenja z gozdovi, ter ustrezno strokovno znanje in izkušnje z izvajanjem podobnih funkcij drugod po svetu, po možnosti v Latinski Ameriki; |
| --- | --- |

(d)

poleg znanja in spretnosti na področju nadzora ima še druga znanja in spretnosti, po možnosti na področju gospodarjenja z gozdovi, ter ustrezno strokovno znanje in izkušnje z izvajanjem podobnih funkcij drugod po svetu, po možnosti v Latinski Ameriki;

| (e) | dokaže lahko, da ima skupino strokovnjakov z izkušnjami z delom v Hondurasu ali drugih delih Latinske Amerike. Poleg mednarodnih strokovnjakov bi bilo treba spodbujati vključevanje strokovnjakov iz regije; |
| --- | --- |

(e)

dokaže lahko, da ima skupino strokovnjakov z izkušnjami z delom v Hondurasu ali drugih delih Latinske Amerike. Poleg mednarodnih strokovnjakov bi bilo treba spodbujati vključevanje strokovnjakov iz regije;

| (f) | temeljito pozna komercialni gozdarski sektor, po možnosti v Srednji Ameriki; |
| --- | --- |

(f)

temeljito pozna komercialni gozdarski sektor, po možnosti v Srednji Ameriki;

| (g) | ima osebje s strokovnim znanjem na različnih področjih gozdarstva, vključno z gospodarjenjem z gozdovi, obdelavo, sledljivostjo in mednarodno trgovino z lesom in lesnimi proizvodi. |
| --- | --- |

(g)

ima osebje s strokovnim znanjem na različnih področjih gozdarstva, vključno z gospodarjenjem z gozdovi, obdelavo, sledljivostjo in mednarodno trgovino z lesom in lesnimi proizvodi.

Neodvisni nadzornik lahko preuči možnost partnerstva ali skupnega podjetja s honduraško organizacijo.

8.   IZBIRNI POSTOPEK IN INSTITUCIONALNA UREDITEV

Organ, ki kandidira za izvajanje nadzora, bo izbran s konkurenčnim razpisnim postopkom, ki bo odprt za nacionalne in mednarodne subjekte v skladu z veljavno honduraško zakonodajo. Skupni odbor za izvajanje Sporazuma lahko na podlagi zgoraj navedenih nalog in pristojnosti oblikuje natančnejše naloge in pristojnosti glede na potrebe razpisnega postopka. Honduraška vlada je pristojna za to, da na podlagi priporočil skupnega odbora za izvajanje Sporazuma začne postopek najemanja in izbire organa za izvajanje neodvisnega nadzora.

Ocenjevanje ponudb mora biti pregledno, vsi deležniki pa morajo biti obveščeni o merilih, ki se bodo uporabila. Subjekt, ki ga imenuje Honduras in je član skupnega odbora za izvajanje Sporazuma, po posvetovanju z Unijo podpiše pogodbo z organom, izbranim za izvajanje neodvisnega nadzora nad LAS. Javno bosta objavljena predhodni pregled subjektov, ki si konkurirajo na razpisu, in poročilo o oceni ponudb.

9.   DRUGE PRISTOJNOSTI

V tem oddelku so predstavljene dodatne pristojnosti organa, izbranega za izvajanje neodvisnega nadzora.

9.1.   Dostopnost

Pričakuje se, da ima organ, izbran za izvajanje neodvisnega nadzora, kontaktno točko ali zastopnika v Hondurasu, da je lahko na voljo vladi, zasebnemu sektorju, organizacijam civilne družbe, domorodnim ljudstvom in ljudstvom afriškega porekla v Hondurasu ter drugim deležnikom.

9.2.   Krepitev zmogljivosti in trajnost

Organ, izbran za izvajanje neodvisnega nadzora, mora tudi:

| (a) | sodelovati z državnimi agencijami, zasebnim sektorjem, civilno družbo ter domorodnimi ljudstvi in ljudstvi afriškega porekla v Hondurasu tako, da bodo lahko imeli državljani Hondurasa jasno predstavo o delu neodvisnega nadzornika, na primer z delavnicami za usposabljanje ali informativnimi srečanji; |
| --- | --- |

(a)

sodelovati z državnimi agencijami, zasebnim sektorjem, civilno družbo ter domorodnimi ljudstvi in ljudstvi afriškega porekla v Hondurasu tako, da bodo lahko imeli državljani Hondurasa jasno predstavo o delu neodvisnega nadzornika, na primer z delavnicami za usposabljanje ali informativnimi srečanji;

| (b) | zaposlovati kvalificirane člane osebja iz Hondurasa ter okrepiti njihove individualne zmogljivosti za izvajanje neodvisnega nadzora nad LAS. |
| --- | --- |

(b)

zaposlovati kvalificirane člane osebja iz Hondurasa ter okrepiti njihove individualne zmogljivosti za izvajanje neodvisnega nadzora nad LAS.

---

(1)  Neodvisni nadzor nad tem sporazumom je ločen od neodvisnega spremljanja gozdov in lahko dopolnjuje delo drugih organov za družbeni nadzor v državi.

(2)  ISO/CEI 17021:2006. Ugotavljanje skladnosti – Zahteve za organe, ki presojajo in certificirajo sisteme vodenja.

(3)  ISO 19011:2002. Smernice za presojanje sistemov vodenja kakovosti in/ali sistemov ravnanja z okoljem.

---

PRILOGA VII

MERILA ZA OCENJEVANJE HONDURAŠKEGA SISTEMA ZA ZAGOTAVLJANJE ZAKONITOSTI ZA LESNE PROIZVODE(LAS)

V tem sporazumu sta določena razvoj in izvajanje honduraškega sistema za zagotavljanje zakonitosti za lesne proizvode(LAS), da bi se zagotovilo, da so bili vsi lesni proizvodi iz Priloge I, ki se izvažajo iz Hondurasa v Unijo ali prodajajo na drugih izvoznih ali nacionalnih trgih, zakonito pridobljeni. LAS bi moral vključevati:

| (1) | opredelitev zakonitega lesa in lesnih izdelkov, navedeno na kontrolnih seznamih za preverjanje zakonitosti iz Priloge II, da bi se navedli zakoni in drugi predpisi, ki jih je treba upoštevati pri izdaji potrdila o pravni skladnosti, dovoljenja FLEGT ali dovoljenja H-Legal; |
| --- | --- |

(1)

opredelitev zakonitega lesa in lesnih izdelkov, navedeno na kontrolnih seznamih za preverjanje zakonitosti iz Priloge II, da bi se navedli zakoni in drugi predpisi, ki jih je treba upoštevati pri izdaji potrdila o pravni skladnosti, dovoljenja FLEGT ali dovoljenja H-Legal;

| (2) | nadzor nad dobavno verigo za sledenje lesu od gozdarskih dejavnosti ali točke uvoza do končnega domačega trga ali točke izvoza; |
| --- | --- |

(2)

nadzor nad dobavno verigo za sledenje lesu od gozdarskih dejavnosti ali točke uvoza do končnega domačega trga ali točke izvoza;

| (3) | postopke preverjanja za zagotovitev in dokumentiranje skladnosti z vsemi vidiki kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti in nadzora nad dobavno verigo; |
| --- | --- |

(3)

postopke preverjanja za zagotovitev in dokumentiranje skladnosti z vsemi vidiki kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti in nadzora nad dobavno verigo;

| (4) | postopke preverjanja zakonitosti pri izdajanju potrdil o pravni skladnosti za nacionalni trg, dovoljenj FLEGT ali dovoljenj H-Legal za izvozne trge; |
| --- | --- |

(4)

postopke preverjanja zakonitosti pri izdajanju potrdil o pravni skladnosti za nacionalni trg, dovoljenj FLEGT ali dovoljenj H-Legal za izvozne trge;

| (5) | neodvisni nadzor za zagotovitev, da je sistem tako uspešen in učinkovit, kot bi moral biti. |
| --- | --- |

(5)

neodvisni nadzor za zagotovitev, da je sistem tako uspešen in učinkovit, kot bi moral biti.

Preden bo shema izdajanja dovoljenj popolnoma delujoča, se bo v zvezi z LAS izvajal neodvisni nadzor; pogodbenici se bosta v okviru skupnega odbora za izvajanje Sporazuma skupaj dogovorili o nalogah in pristojnostih. Ta merila za ocenjevanje kažejo, kaj bo sistem LAS predvidoma dosegel, ter bodo podlaga za naloge in pristojnosti za nadzor, da bi se:

| (i) | pregledal opis LAS s posebnim poudarkom na vseh morebitnih spremembah, ki jih bo treba uvesti po podpisu tega sporazuma; |
| --- | --- |

(i)

pregledal opis LAS s posebnim poudarkom na vseh morebitnih spremembah, ki jih bo treba uvesti po podpisu tega sporazuma;

| (ii) | preučilo delovanje sistema v praksi in |
| --- | --- |

(ii)

preučilo delovanje sistema v praksi in

| (iii) | analizirala sposobnost subjektov in javnih organov za izvajanje LAS. |
| --- | --- |

(iii)

analizirala sposobnost subjektov in javnih organov za izvajanje LAS.

ODDELEK 1

OPREDELITEV ZAKONITOSTI

V tem sporazumu je zakoniti les opredeljen v Prilogi II.

Zakoniti les je opredeljen na podlagi zakonov in pravnih instrumentov, ki veljajo v Hondurasu v trenutku izdaje dovoljenja FLEGT. Opredelitev mora biti nedvoumna, objektivno preverljiva in operativno izvedljiva vsaj za zakone, s katerimi se urejajo področja, opisana v nadaljevanju.

Pravice do sečnje in pridobivanja: podelitev zakonitih pravic za sečnjo in pridobivanje lesa na zakonito določenem območju na podlagi dovoljenja ICF (inštituta za ohranjanje gozdov).

Gozdarske dejavnosti: upoštevanje pravnih zahtev glede gospodarjenja z gozdovi, zlasti z upoštevanjem ustrezne okoljske in delovne zakonodaje v vseh fazah proizvodne verige za gozdne proizvode.

Pristojbine in davki: plačilo zakonsko določenih pristojbin in davkov za uvoz lesa na občinski in nacionalni ravni kot osnovni pogoj za pridobitev pravic do sečnje, pridobivanja, prevoza, proizvodnje v velikem obsegu, obdelave in trženja lesa.

Drugi uporabniki: spoštujejo lastniške pravice drugih strani ali pravice do rabe zemljišč ter drugih naravnih virov, kadar imajo take pravice druge strani, na katere lahko vplivata sečnja lesa ter pridobivanje lesa in drugih naravnih virov.

Trgovina in carina: izpolnjevanje pravnih zahtev ter trgovinskih in carinskih postopkov, vključno s plačilom carin na uvoz gozdnih proizvodov in izvoznih dajatev.

Nadzor nad LAS bi moral vključevati vprašanja, navedena v nadaljevanju.

| 1.1. | Ali je jasno, na katerem pravnem instrumentu temelji posamezni element kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti? |
| --- | --- |

1.1.

Ali je jasno, na katerem pravnem instrumentu temelji posamezni element kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti?

| 1.2. | Ali je jasno, na katerem pravnem instrumentu in posebnih pravilih temelji posamezno načelo, merilo in kazalnik s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti? |
| --- | --- |

1.2.

Ali je jasno, na katerem pravnem instrumentu in posebnih pravilih temelji posamezno načelo, merilo in kazalnik s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti?

| 1.3. | Ali so podrobno opredeljena merila in kazalniki, ki jih je treba uporabiti za preverjanje skladnosti s posameznim elementom kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti? |
| --- | --- |

1.3.

Ali so podrobno opredeljena merila in kazalniki, ki jih je treba uporabiti za preverjanje skladnosti s posameznim elementom kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti?

| 1.4. | Ali sredstva za preverjanje skladnosti s posameznim načelom, merilom in kazalnikom s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti temeljijo na dokumentiranih in veljavnih pravnih instrumentih? |
| --- | --- |

1.4.

Ali sredstva za preverjanje skladnosti s posameznim načelom, merilom in kazalnikom s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti temeljijo na dokumentiranih in veljavnih pravnih instrumentih?

| 1.5. | Ali so merila in kazalniki jasni, objektivni in operativno izvedljivi? |
| --- | --- |

1.5.

Ali so merila in kazalniki jasni, objektivni in operativno izvedljivi?

| 1.6. | Ali so z merili in kazalniki ter metodologijo za njihovo določitev in preverjanje jasno opredeljene vloge in odgovornosti različnih deležnikov? Ali se lahko pregledi uporabijo za oceno uspešnosti vseh deležnikov? |
| --- | --- |

1.6.

Ali so z merili in kazalniki ter metodologijo za njihovo določitev in preverjanje jasno opredeljene vloge in odgovornosti različnih deležnikov? Ali se lahko pregledi uporabijo za oceno uspešnosti vseh deležnikov?

| 1.7. | Ali kontrolni seznami za preverjanje zakonitosti vključujejo glavna področja veljavne zakonodaje (pravice do sečnje in pridobivanja, gozdarske dejavnosti, pristojbine in davki, drugi uporabniki, trgovina in carina)? Če ne, zakaj so bila nekatera področja zakonodaje izpuščena s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti? |
| --- | --- |

1.7.

Ali kontrolni seznami za preverjanje zakonitosti vključujejo glavna področja veljavne zakonodaje (pravice do sečnje in pridobivanja, gozdarske dejavnosti, pristojbine in davki, drugi uporabniki, trgovina in carina)? Če ne, zakaj so bila nekatera področja zakonodaje izpuščena s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti?

| 1.8. | Ali kontrolni seznami za preverjanje zakonitosti vključujejo vse možne vire lesa, ki vstopa v dobavno verigo? Ali so bili oblikovani ustrezni kazalniki za različne postopke dodeljevanja za vire ali pravice? |
| --- | --- |

1.8.

Ali kontrolni seznami za preverjanje zakonitosti vključujejo vse možne vire lesa, ki vstopa v dobavno verigo? Ali so bili oblikovani ustrezni kazalniki za različne postopke dodeljevanja za vire ali pravice?

| 1.9. | Ali so zadevne strani pri oblikovanju kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti upoštevale vsa glavna področja veljavne zakonodaje? |
| --- | --- |

1.9.

Ali so zadevne strani pri oblikovanju kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti upoštevale vsa glavna področja veljavne zakonodaje?

| 1.10. | Ali sistem za preverjanje zakonitosti vključuje glavne pravne določbe, ki so bile opredeljene v razpravah med zadevnimi stranmi? |
| --- | --- |

1.10.

Ali sistem za preverjanje zakonitosti vključuje glavne pravne določbe, ki so bile opredeljene v razpravah med zadevnimi stranmi?

| 1.11. | Ali so se od začetka veljavnosti Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Honduras o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo kontrolni seznami za preverjanje zakonitosti in kontrolni seznami za izvrševanje kaj spremenili? Ali so bili oblikovani merila in kazalniki za zagotovitev preverjanja teh sprememb? |
| --- | --- |

1.11.

Ali so se od začetka veljavnosti Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Honduras o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo kontrolni seznami za preverjanje zakonitosti in kontrolni seznami za izvrševanje kaj spremenili? Ali so bili oblikovani merila in kazalniki za zagotovitev preverjanja teh sprememb?

Če so bili kontrolni seznami za preverjanje zakonitosti spremenjeni po začetku veljavnosti tega sporazuma, bi si bilo treba postaviti tudi vprašanja, navedena v nadaljevanju.

| 1.12. | Ali so bila v zvezi s spremembami prostovoljnega sporazuma o partnerstvu FLEGT opravljena posvetovanja z deležniki ter ali so se njihove pripombe in priporočila upoštevali? |
| --- | --- |

1.12.

Ali so bila v zvezi s spremembami prostovoljnega sporazuma o partnerstvu FLEGT opravljena posvetovanja z deležniki ter ali so se njihove pripombe in priporočila upoštevali?

| 1.13. | Ali je jasno, na katerem pravnem instrumentu temelji vsak nov element kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti? Ali so podrobno opredeljena merila in kazalniki, ki jih je treba uporabiti za preverjanje skladnosti s posameznim elementom kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti? |
| --- | --- |

1.13.

Ali je jasno, na katerem pravnem instrumentu temelji vsak nov element kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti? Ali so podrobno opredeljena merila in kazalniki, ki jih je treba uporabiti za preverjanje skladnosti s posameznim elementom kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti?

| 1.14. | Ali so merila in kazalniki jasni, objektivni in operativno izvedljivi? |
| --- | --- |

1.14.

Ali so merila in kazalniki jasni, objektivni in operativno izvedljivi?

| 1.15. | Ali so bili oblikovani kazalniki in merila za zagotovitev preverjanja teh sprememb? Ali so s kazalniki in merili jasno opredeljene vloge in odgovornosti različnih deležnikov? |
| --- | --- |

1.15.

Ali so bili oblikovani kazalniki in merila za zagotovitev preverjanja teh sprememb? Ali so s kazalniki in merili jasno opredeljene vloge in odgovornosti različnih deležnikov?

ODDELEK 2

NADZOR NAD DOBAVNO VERIGO

S sistemi za preverjanje dobavne verige je treba priskrbeti verodostojno zagotovilo, da je mogoče lesnim proizvodom slediti po celotni dobavni verigi od poseka ali točke zakonitega uvoza do točke izvoza ali prodaje na nacionalnem trgu. Ni vedno nujno, da se ohrani fizična sledljivost hloda, tovora hlodovine ali lesnega izdelka od točke izvoza ali prodaje do gozda porekla, vendar je ta vedno nujna za pot od gozda do prve točke mešanja (npr. zbirnega centra za les, podjetij za primarne in sekundarne gozdne proizvode in skladišč lesa).

2.1.   Pravice do pridobivanja

Območja ali posesti, za katera so bile dodeljene pravice do uporabe gozdnih virov in opredeljeni imetniki teh pravic, so jasno razmejena.

| 2.1.1. | Ali nadzorni sistem zagotavlja, da v dobavno verigo vstopa le les z gozdnega območja ali posesti z veljavnimi in podeljenimi dovoljenji do pridobivanja? |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Ali nadzorni sistem zagotavlja, da so bile podjetjem, ki izvajajo dejavnosti poseka, za zadevna gozdna območja ali posesti dodeljene ustrezne pravice do pridobivanja? |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Ali so bili objavljeni postopki za dodeljevanje pravic do pridobivanja ter informacije o dodeljenih pravicah do pridobivanja in njihovih imetnikih? |
| --- | --- |

2.1.3.

2.2.   Sistemi za preverjanje dobavne verige

Na voljo so učinkoviti mehanizmi za sledenj lesu po celotni dobavni verigi od točke poseka do točke prodaje na nacionalnem ali izvoznih trgih.

Za opredelitev lesa se lahko uporabljajo različne metode, od uporabe oznak za posamezne proizvode do zanašanja na dokumentacijo, priloženo tovoru ali seriji. Pri izbiri metode bi bilo treba upoštevati poreklo, vrsto in vrednost lesa ter nevarnost mešanja z nezakonitim ali nepreverjenim lesom.

| 2.2.1. | Ali so v nadzornem sistemu opredeljeni in opisani vsi členi in subjekti v dobavni verigi? |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Ali so v nadzornem sistemu opredeljene in opisane vse faze v dobavni verigi? |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Ali so bile določene in dokumentirane metode za: (a) ugotavljanje porekla proizvoda in (b) preprečitev mešanja z lesom iz neznanih virov v naslednjih fazah dobavne verige:






  — | pri lesu v gozdu; |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

—

pri lesu v gozdu;

| — | med prevozom med točkami v dobavni verigi; |
| --- | --- |

—

med prevozom med točkami v dobavni verigi;

| — | na lokacijah za začasno skladiščenje; |
| --- | --- |

—

na lokacijah za začasno skladiščenje;

| — | ob prihodu v obrat za primarno obdelavo; |
| --- | --- |

—

ob prihodu v obrat za primarno obdelavo;

| — | ob prihodu v obrat za sekundarno obdelavo; |
| --- | --- |

—

ob prihodu v obrat za sekundarno obdelavo;

| — | ob prihodu v skladišča lesa ali na lokacije za začasno skladiščenje ter |
| --- | --- |

—

ob prihodu v skladišča lesa ali na lokacije za začasno skladiščenje ter

| — | ob prihodu na točko izvoza? |
| --- | --- |

—

ob prihodu na točko izvoza?

| 2.2.4. | Katere organizacije/organi so pristojni za preverjanje tokov lesa? Ali imajo na voljo ustrezne in zadostne človeške in druge vire za izvajanje nadzornih dejavnosti? |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Ali obstaja protokol za preverjanje rezultatov vzpostavljenih in uporabljenih nadzornih postopkov? |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | Ali so bili postopki za nadzor nad dobavno verigo jasno določeni in sporočeni vsem deležnikom? |
| --- | --- |

2.2.6.

2.3.   Količine

Obstajajo zanesljivi in učinkoviti mehanizmi za merjenje in evidentiranje količin lesa ali lesnih proizvodov v vsaki fazi dobavne verige, vključno z zanesljivimi in natančnimi ocenami količine neposekanega lesa na vsakem območju poseka/pridobivanja, posesti ali enoti pred pridobivanjem.

| 2.3.1. | Ali nadzorni sistem zagotavlja kvantitativne podatke o vložkih in izložkih v naslednjih fazah dobavne verige:






  — | neposekan les; |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

—

neposekan les;

| — | hlodi za žaganje v gozdu; |
| --- | --- |

—

hlodi za žaganje v gozdu;

| — | prepeljan in skladiščen les; |
| --- | --- |

—

prepeljan in skladiščen les;

| — | les, ki prispe v žago/obrat; |
| --- | --- |

—

les, ki prispe v žago/obrat;

| — | vstop v proizvodne linije ali obdelovalne obrate; |
| --- | --- |

—

vstop v proizvodne linije ali obdelovalne obrate;

| — | izstop iz proizvodnih linij ali obdelovalnih obratov; |
| --- | --- |

—

izstop iz proizvodnih linij ali obdelovalnih obratov;

| — | izstop iz žage/obrata; |
| --- | --- |

—

izstop iz žage/obrata;

| — | prihod v lokalna skladišča lesa ali iz izstop iz njih; |
| --- | --- |

—

prihod v lokalna skladišča lesa ali iz izstop iz njih;

| — | prihod na točko izvoza? |
| --- | --- |

—

prihod na točko izvoza?

| 2.3.2. | Katere organizacije/organi so pristojni za vnašanje kvantitativnih podatkov v nadzorni sistem? Kako so te organizacije/organi povezani? Če so pristojne različne organizacije/organi, kateri ukrepi so bili sprejeti za zagotovitev, da vsaka organizacija izvaja nadzorne dejavnosti in upravljanje podatkov ustrezno in v skladu z istim standardom? |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Ali je bilo za osebje teh organizacij/organov izvedeno standardno usposabljanje za upravljanje podatkov? Ali imajo organizacije/organi na voljo zadostne vire v smislu osebja in opreme? |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | Kako se izvaja nadzor nad kakovostjo podatkov? |
| --- | --- |

2.3.4.

2.4.   Usklajevanje

Vsi podatki se evidentirajo tako, da se lahko pravočasno uskladijo s podatki iz predhodnih in naknadnih faz dobavne verige.

| 2.4.1. | Ali se za celotno dobavno verigo izvaja zanesljivo usklajevanje? |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | Ali se vsi kvantitativni podatki evidentirajo tako, da se lahko količine pravočasno uskladijo s količinami iz predhodnih in naknadnih faz dobavne verige? |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | Ali so bile oblikovane metode za oceno usklajenosti med porabljeno lesno surovino in proizvodnjo obdelanih proizvodov v žagah in drugih obdelovalnih obratih? |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.4. | Ali je mogoče zanesljivo usklajevanje posameznih proizvodov ali serij lesnih proizvodov po celotni dobavni verigi? |
| --- | --- |

2.4.4.

| 2.4.5. | Kateri informacijski sistemi in tehnologije se uporabljajo za shranjevanje in usklajevanje podatkov ter poročanje? Ali so za varstvo podatkov vzpostavljeni zanesljivi sistemi? |
| --- | --- |

2.4.5.

| 2.4.6. | Katera organizacija/organ je pristojen za usklajevanje podatkov? Ali ima na voljo zadostne človeške in druge vire za upravljanje podatkov? |
| --- | --- |

2.4.6.

| 2.4.7. | Katere informacije o nadzoru nad dobavno verigo se objavijo? Kako lahko deležniki dostopajo do teh informacij? |
| --- | --- |

2.4.7.

| 2.4.8. | Ali nadzorni sistem po potrebi omogoča usklajevanje kvantitativnih podatkov v skladu z nacionalnimi ali mednarodnimi standardi? |
| --- | --- |

2.4.8.

2.5.   Mešanje zakonito preverjenega lesa z drugim odobrenim lesom:

Če je mešanje lesa iz preverjenih zakonitih virov z lesom iz drugih virov dovoljeno,

| 2.5.1. | Ali se izvajajo zadostni pregledi za izključitev materiala iz neznanih virov ali materiala, ki je bil pridobljen ne da bi bil usklajen s kazalniki zakonitosti? |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | Ali nadzorni sistem dovoljuje mešanje preverjenega lesa z drugim odobrenim lesom (npr. z uvoženim lesom ali lesom z gozdnega območja ali posestva, za katero so bile podeljene zakonite pravice do pridobivanja, vendar še ni zajeto s celotnim postopkom preverjanja)? |
| --- | --- |

2.5.2.

| 2.5.3. | Kateri nadzorni ukrepi se uporabijo v takih primerih? Ali se na primer s pregledi zagotavlja, da v vsaki fazi prijavljeni in preverjeni izložek ne presega prijavljenega vložka? |
| --- | --- |

2.5.3.

2.6.   Uvoženi lesni proizvodi

Vzpostavljeni so ustrezni zakoni, postopki in nadzor za zagotavljanje, da so bili uvoženi lesni proizvodi zakonito uvoženi.

| 2.6.1. | Kako se dokazuje zakonitost uvoženega lesa in lesnih proizvodov? |
| --- | --- |

2.6.1.

| 2.6.2. | Kateri dokazi so potrebni za dokazovanje, da so uvoženi proizvodi pridobljeni iz dreves, ki so bila v tretji državi zakonito posekana? |
| --- | --- |

2.6.2.

| 2.6.3. | Ali se z LAS opredelijo uvoženi les in lesni proizvodi v celotni dobavni verigi? |
| --- | --- |

2.6.3.

| 2.6.4. | Ali je ob uporabi uvoženega lesa mogoče iz dovoljenja FLEGT ugotoviti državo porekla lesa in državo porekla sestavin pri sestavljenih proizvodih? |
| --- | --- |

2.6.4.

| 2.6.5. | Ali je vzpostavljen mehanizem za preverjanje, ali so uvozniki opravili postopek potrebne skrbnosti, vključno z dokumentiranjem zakonitega porekla v državi pridobivanja, analizo tveganja nezakonitih dejavnosti in po potrebi ustreznimi ukrepi za zmanjševanje tveganja? |
| --- | --- |

2.6.5.

| 2.6.6. | Ali pristop v okviru LAS k oceni zakonitosti uvoženega lesa na podlagi postopka potrebne skrbnosti in analize tveganja deluje in je učinkovit? |
| --- | --- |

2.6.6.

| 2.6.7. | Kako se usklajujejo organizacije, ki so pristojne za zagotavljanje, da se v Honduras uvaža samo zakonit les? Ali imajo na voljo ustrezne vire? |
| --- | --- |

2.6.7.

ODDELEK 3

PREVERJANJE

S preverjanjem se zagotovi ustrezen nadzor za zagotavljanje zakonitosti lesa. Biti mora dovolj zanesljivo in učinkovito, da se zagotovi, da se odkrije vsako neizpolnjevanje zahtev v gozdu ali dobavni verigi in da se pravočasno sprejmejo popravni ukrepi.

3.1.   Organizacija

Preverjanje izvaja vlada, tretja organizacija ali kombinacija navedenih akterjev, ki ima ustrezne vire, sisteme upravljanja ter strokovno ter usposobljeno osebje z ustreznimi veščinami, pa tudi zanesljive in učinkovite mehanizme za nadzor nad nasprotji interesov.

| 3.1.1. | Ali je vlada imenovala organizacijo ali organizacije za izvajanje nalog preverjanja? Ali so naloge in pristojnosti (vključno s povezanimi odgovornostmi) jasne in na voljo javnosti? |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Ali ima organizacija, pristojna za preverjanje, na voljo ustrezne vire za preverjanje zakonitosti lesa in sisteme za preverjanje dobavne verige lesa? |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Ali ima ICF na vseh ravneh na voljo ustrezne vire za preverjanje zakonitosti lesa? |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Ali imajo druge državne institucije, vključene v LAS, na vseh ravneh na voljo ustrezne vire za izvajanje posebnih vidikov preverjanja zakonitosti lesa? |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Ali ima organizacija, pristojna za preverjanje, sistem upravljanja, ki izpolnjuje naslednje zahteve:






  — | pridobljena so bila dovoljenja za izvajanje potrebnih inšpekcijskih pregledov na kraju samem za zagotovitev zelo učinkovitega in zaupanja vrednega sistema; |
| --- | --- | --- |

3.1.5.

—

pridobljena so bila dovoljenja za izvajanje potrebnih inšpekcijskih pregledov na kraju samem za zagotovitev zelo učinkovitega in zaupanja vrednega sistema;

| — | na voljo so ustrezni viri za izvajanje potrebnih inšpekcijskih pregledov na kraju samem za zagotovitev zelo učinkovitega in zaupanja vrednega sistema; |
| --- | --- |

—

na voljo so ustrezni viri za izvajanje potrebnih inšpekcijskih pregledov na kraju samem za zagotovitev zelo učinkovitega in zaupanja vrednega sistema;

| — | vsi člani osebja so ustrezno usposobljeni ter imajo znanje in spretnosti za zagotovitev učinkovitega preverjanja; |
| --- | --- |

—

vsi člani osebja so ustrezno usposobljeni ter imajo znanje in spretnosti za zagotovitev učinkovitega preverjanja;

| — | vzpostavljeni so mehanizmi za nadzor nad nasprotji interesov; |
| --- | --- |

—

vzpostavljeni so mehanizmi za nadzor nad nasprotji interesov;

| — | zagotovljen je pregleden sistem v skladu s prostovoljnim sporazumom o partnerstvu FLEGT; |
| --- | --- |

—

zagotovljen je pregleden sistem v skladu s prostovoljnim sporazumom o partnerstvu FLEGT;

| — | javnosti je na voljo sistem za obravnavanje pritožb; |
| --- | --- |

—

javnosti je na voljo sistem za obravnavanje pritožb;

| — | izdelana je bila metodologija za preverjanje in se tudi uporablja ter |
| --- | --- |

—

izdelana je bila metodologija za preverjanje in se tudi uporablja ter

| — | naloge in pristojnosti organizacij, pristojnih za preverjanje, so jasne in so bile objavljene? |
| --- | --- |

—

naloge in pristojnosti organizacij, pristojnih za preverjanje, so jasne in so bile objavljene?

3.2.   Preverjanje zakonitosti

Metoda za preverjanje je dokumentirana, kar zagotavlja sistematičen in pregleden postopek, temelječ na dokazih, ki se izvaja v rednih presledkih in zajema vse, kar je vključeno v kontrolne sezname za preverjanje zakonitosti.

| 3.2.1. | Ali obstaja jasna opredelitev tega, kar je treba preveriti? |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Ali metodologija preverjanja zajema vse elemente kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti in vključuje preskuse skladnosti z vsemi opredeljenimi kazalniki?
  Ali so pri preverjanju potrebni:






  — | pregledi (tudi nenapovedani) dokumentacije in evidenc poslovanja ter dejavnosti na terenu; |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

Ali so pri preverjanju potrebni:

—

pregledi (tudi nenapovedani) dokumentacije in evidenc poslovanja ter dejavnosti na terenu;

| — | zbiranje informacij s strani zunanjih deležnikov; |
| --- | --- |

—

zbiranje informacij s strani zunanjih deležnikov;

| — | evidentiranje dejavnosti preverjanja, na podlagi katerega lahko notranji nadzorniki in neodvisni nadzornik opravijo preglede? |
| --- | --- |

—

evidentiranje dejavnosti preverjanja, na podlagi katerega lahko notranji nadzorniki in neodvisni nadzornik opravijo preglede?

| 3.2.3. | Ali so institucionalne vloge in pristojnosti jasno opredeljene in se izvajajo? |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Ali se rezultati preverjanja v zvezi s kontrolnimi seznami za preverjanje zakonitosti javno objavljajo? Kako lahko deležniki dostopajo do teh informacij? |
| --- | --- |

3.2.4.

3.3.   Potrdilo o pravni skladnosti

Subjektom, ki na domačem trgu izpolnjujejo vse zahteve LAS, se izda potrdilo o pravni skladnosti.

3.3.1.   Organizacija

| 3.3.1.1 | Kateri organ je pristojen za izdajanje potrdil o pravni skladnosti? |
| --- | --- |

3.3.1.1

| 3.3.1.2. | Ali so vloge organa, pristojnega za izdajanje potrdil o pravni skladnosti, in njegovega osebja v zvezi z izdajanjem potrdil o pravni skladnosti jasno opredeljene in javno objavljene? |
| --- | --- |

3.3.1.2.

| 3.3.1.3. | Ali so za osebje organa, pristojnega za izdajanje potrdil o pravni skladnosti, opredeljene zahteve za kompetence in je vzpostavljen notranji nadzor? |
| --- | --- |

3.3.1.3.

| 3.3.1.4. | Ali ima organ, pristojen za izdajanje potrdil o pravni skladnosti, na voljo ustrezne vire za izvajanje svoje naloge izdajanja potrdil o pravni skladnosti? |
| --- | --- |

3.3.1.4.

3.3.2.   Izdajanje potrdil o pravni skladnosti

| 3.3.2.1. | Ali ima organ, pristojen za izdajanje potrdil o pravni skladnosti, dokumentirane postopke za izdajanje potrdil? Ali so bili ti postopki, vključno z morebitnimi pristojbinami, objavljeni? |
| --- | --- |

3.3.2.1.

| 3.3.2.2. | Kateri dokazi potrjujejo, da se ti postopki v praksi pravilno uporabljajo? |
| --- | --- |

3.3.2.2.

| 3.3.2.3. | Ali so na voljo ustrezne evidence o izdanih potrdilih o pravni skladnosti in zavrnjenih vlogah zanje? Ali so v evidencah jasno izražena dokazila, na podlagi katerih se izdajo potrdila o pravni skladnosti? |
| --- | --- |

3.3.2.3.

| 3.3.2.4. | Ali so zahteve za izdajanje potrdil o pravni skladnosti jasno opredeljene in na voljo subjektom? |
| --- | --- |

3.3.2.4.

| 3.3.2.5. | Katere informacije o izdanih potrdilih o pravni skladnosti se objavijo in kako pogosto? |
| --- | --- |

3.3.2.5.

3.4.   Preverjanje sistemov za nadzor nad dobavno verigo

Obseg preverjanja je jasno opredeljen in zajema celotno dobavno verigo od poseka dreves do nacionalnega in izvoznih trgov. Z metodologijo preverjanja se dokumentira postopek in zagotovi, da je ta sistematičen in pregleden, temelječ na dokazih, da se izvaja v rednih presledkih in zajema vse, kar je vključeno v njegov obseg, kot so redno in pravočasno primerjanje in usklajevanje podatkov v vsaki fazi verige.

| 3.4.1. | Ali metodologija preverjanja v celoti zajema preglede nadzora nad dobavno verigo? |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Ali je dobavna veriga jasno določena v metodologiji preverjanja? |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Kateri dokazi so na voljo, ki dokazujejo, da je bil nadzor nad dobavno verigo dejansko preverjen? |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Ali so institucionalne vloge in pristojnosti jasno opredeljene in se izvajajo? Ali ima pristojna organizacija na voljo osebje in vire, potrebne za izvajanje nadzora nad dobavno verigo? |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Ali so rezultati preverjanja v zvezi z nadzorom nad dobavno verigo javno dostopni? Kako lahko deležniki dostopajo do teh informacij? |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.4.6. | Ali pristop na podlagi tveganja v okviru LAS pomaga učinkovito nadzorovati les v celotni dobavni verigi? |
| --- | --- |

3.4.6.

| 3.4.7. | Kateri informacijski sistem se uporablja za vnašanje, preverjanje in evidentiranje podatkov? Ali je vzpostavljen sistem za varstvo podatkov in dostop do njih? |
| --- | --- |

3.4.7.

3.5.   Priznavanje prostovoljnih sistemov potrjevanja

Skupni odbor za izvajanje Sporazuma je potrdil postopke za priznavanje prostovoljnih sistemov potrjevanja. Ti postopki za priznavanje vključujejo preverjanje na podlagi analize tveganja v okviru LAS.

| 3.5.1. | Ali so postopki za priznavanje prostovoljnih sistemov potrjevanja posodobljeni? Ali so dostopni javnosti? |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Ali je bil kateri od prostovoljnih sistemov potrjevanja že priznan? Ali način priznavanja sistemov preverjanja za uvoz pomaga zagotavljati zakonitost? |
| --- | --- |

3.5.2.

3.6.   Primeri neskladnosti

Na voljo je učinkovit in delujoč mehanizem za zahtevanje in izvrševanje ustreznega popravnega ukrepa, kadar so ugotovljeni primeri neskladnosti.

| 3.6.1. | Ali je v sistemu za preverjanje navedena zahteva določena? |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Ali je bil izdelan mehanizem za obravnavanje primerov neskladnosti, ki vpliva na izdajanje dovoljenj FLEGT in potrdil o pravni skladnosti, in ali se uporablja v praksi? |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | Ali lahko sistem za preverjanje ustrezno opredeli primere neskladnosti? |
| --- | --- |

3.6.3.

| 3.6.4. | Ali so na voljo ustrezne evidence o ugotovljenih primerih neskladnosti in sprejetih popravnih ukrepih? Ali se učinkovitost teh popravnih ukrepov ocenjuje? |
| --- | --- |

3.6.4.

| 3.6.5. | Ali se pri odkrivanju in ocenjevanju primerov neskladnosti upoštevajo informacije, ki so jih zbrali drugi deležniki? |
| --- | --- |

3.6.5.

| 3.6.6. | Katere informacije o odkritih primerih neskladnosti se objavijo? |
| --- | --- |

3.6.6.

3.7.   Mehanizmi za obravnavanje pritožb

| 3.7.1. | Ali obstaja sistem za obravnavanje pritožb in je na voljo vsem deležnikom? |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | Ali imajo organi za preverjanje vzpostavljene mehanizme za prejemanje pritožb deležnikov ali neodvisnega nadzornika in odzivanje nanje? |
| --- | --- |

3.7.2.

| 3.7.3. | Ali imajo organi za preverjanje vzpostavljene mehanizme za prejemanje obvestil o kršitvah, ki jih odkrijejo državni uradniki, in odzivanje nanje? |
| --- | --- |

3.7.3.

| 3.7.4. | Ali je jasno, kako se pritožbe prejemajo, evidentirajo, (po potrebi) posredujejo višji ravni in kako se odziva nanje? |
| --- | --- |

3.7.4.

ODDELEK 4

DOVOLJENJA FLEGT

Honduras je določil organ za izdajanje dovoljenj, ki je na splošno odgovoren za izdajanje dovoljenj FLEGT. Dovoljenja FLEGT se izdajo bodisi za posamezne pošiljke bodisi za odobrene subjekte.

4.1.   Organizacija

| 4.1.1. | Kateremu organa je dodeljena pristojnost za izdajanje dovoljenj FLEGT? |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Ali so vloge organa za izdajanje dovoljenj FLEGT in njegovega osebja v zvezi z izdajanjem dovoljenj FLEGT jasno opredeljene in javno objavljene? |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Ali so bile za osebje organa za izdajanje dovoljenj FLEGT določene zahteve za znanje in spretnosti ter je bil vzpostavljen notranji nadzor? |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Ali ima organ za izdajanje dovoljenj FLEGT na voljo ustrezne vire za izvajanje svojih nalog? |
| --- | --- |

4.1.4.

4.2.   Izdajanje dovoljenj FLEGT

| 4.2.1. | Ali ima organ za izdajanje dovoljenj FLEGT dokumentirane postopke za izdajanje dovoljenj? Ali so bili ti postopki, vključno z morebitnimi pristojbinami, objavljeni? |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Kateri dokazi potrjujejo, da se ti postopki v praksi pravilno uporabljajo? |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Ali so na voljo ustrezne evidence o izdanih in zavrnjenih dovoljenjih FLEGT? Ali evidence vsebujejo jasna dokazila, na podlagi katerih se izdajo dovoljenja FLEGT? |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Ali so zahteve za izdajanje dovoljenj FLEGT jasno opredeljene in na voljo izvoznikom? |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Katere informacije o izdanih dovoljenjih FLEGT se objavijo in kako pogosto? |
| --- | --- |

4.2.5.

4.3.   Dovoljenja FLEGT za pošiljke

| 4.3.1. | Ali se dovoljenja FLEGT izdajajo za posamezne pošiljke? |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Ali se lahko zakonitost izvozne pošiljke dokaže z državnimi sistemi za preverjanje in sledljivost? |
| --- | --- |

4.3.2.

4.4.   Poizvedbe o izdanih dovoljenjih FLEGT

Ali je na voljo ustrezen mehanizem za obravnavo poizvedb pristojnih organov držav članic Unije v zvezi z dovoljenji FLEGT, kot je določeno v Prilogi III k temu sporazumu? Nekatera ključna vprašanja so navedena v nadaljevanju.

| 4.4.1. | Ali lahko pristojni organi držav članic Unije dobijo pojasnila o dovoljenjih FLEGT, izdanih v Hondurasu? |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Ali so na voljo jasni postopki za komunikacijo med pristojnimi organi držav članic Unije in honduraškim organom za izdajanje dovoljenj FLEGT? |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Ali obstajajo načini, da se drugi nacionalni ali mednarodni deležniki pozanimajo o izdanih dovoljenjih FLEGT? |
| --- | --- |

4.4.3.

ODDELEK 5

NAVODILA ZA NEODVISNI NADZOR NAD LAS

Neodvisni nadzor nad LAS je funkcija, ki je neodvisna od regulativnih organov honduraškega gozdarskega sektorja. Njegov namen je zagotavljati verodostojnost sheme izdajanja dovoljenj FLEGT s preverjanjem, ali vsi vidiki LAS delujejo v skladu z načrti.

5.1.   Institucionalne ureditve

Imenovanje organa: Honduras je uradno imenoval organ za izvajanje neodvisnega nadzora nad LAS, ki deluje učinkovito in pregledno.

Neodvisnost od drugih funkcij LAS: organizacije in posamezniki, vključeni v upravljanje ali regulacijo gozdnih virov, so jasno ločeni od organizacij in posameznikov, vključenih v neodvisni nadzor.

| 5.1.1. | Ali ima vlada dokumentirane zahteve za neodvisnost neodvisnega nadzornika? |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | Ali je določeno, da organizacije ali posamezniki s poslovnim interesom ali institucionalno vlogo v honduraškem gozdarskem sektorju ne smejo delovati kot neodvisni nadzornik?
  Imenovanje neodvisnega nadzornika: organizacija, ki deluje kot neodvisni nadzornik, je bila imenovana na podlagi preglednega mehanizma, za njene dejavnosti pa veljajo jasna in javno objavljena pravila. |
| --- | --- |

5.1.2.

Imenovanje neodvisnega nadzornika: organizacija, ki deluje kot neodvisni nadzornik, je bila imenovana na podlagi preglednega mehanizma, za njene dejavnosti pa veljajo jasna in javno objavljena pravila.

| 5.1.3. | Ali je vlada objavila naloge in pristojnosti organizacije, ki deluje kot neodvisni nadzornik LAS? |
| --- | --- |

5.1.3.

| 5.1.4. | Ali je vlada dokumentirala in objavila postopke za imenovanje organizacije, ki deluje kot neodvisni nadzornik LAS?
  Vzpostavitev mehanizma za obravnavanje pritožb: obstaja mehanizem za obravnavanje pritožb in sporov, ki lahko nastanejo zaradi ugotovitev neodvisnega nadzora. S tem mehanizmom je mogoče obravnavati vse pritožbe v zvezi z delovanjem sheme izdajanja dovoljenj FLEGT. |
| --- | --- |

5.1.4.

Vzpostavitev mehanizma za obravnavanje pritožb: obstaja mehanizem za obravnavanje pritožb in sporov, ki lahko nastanejo zaradi ugotovitev neodvisnega nadzora. S tem mehanizmom je mogoče obravnavati vse pritožbe v zvezi z delovanjem sheme izdajanja dovoljenj FLEGT.

| 5.1.5. | Ali obstaja dokumentiran mehanizem za obravnavanje pritožb, ki je na voljo vsem deležnikom? |
| --- | --- |

5.1.5.

| 5.1.6. | Ali je jasno, kako se pritožbe prejemajo, dokumentirajo, (po potrebi) posredujejo višji ravni in kako se odziva nanje? |
| --- | --- |

5.1.6.

5.2.   Organizacija, ki deluje kot neodvisni nadzornik LAS

Organizacijske in tehnične zahteve: organizacija, ki deluje kot neodvisni nadzornik LAS, je neodvisna od drugih delov LAS ter deluje v skladu z dokumentirano strukturo upravljanja ter politikami in postopki, ki so skladni z mednarodno sprejetimi dobrimi praksami.

| 5.2.1. | Ali organizacija, ki deluje kot neodvisni nadzornik LAS, uporablja dokumentirani sistem upravljanja, ki izpolnjuje zahteve standardov ISO 17021 in 17065 ali podobnih standardov?
  Metodologija spremljanja: metodologija neodvisnega nadzora LAS temelji na dokazih, spremljanje pa se izvaja v najmanjših določenih presledkih. |
| --- | --- |

5.2.1.

Metodologija spremljanja: metodologija neodvisnega nadzora LAS temelji na dokazih, spremljanje pa se izvaja v najmanjših določenih presledkih.

| 5.2.2. | Ali je z metodologijo neodvisnega nadzora LAS določeno, ali vse ugotovitve temeljijo na objektivnih dokazih v zvezi z delovanjem LAS? |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Ali so z metodologijo neodvisnega nadzora LAS določeni največji presledki, v katerih bo pregledan vsak element LAS?
  Obseg neodvisnega nadzora: organizacija, ki deluje kot neodvisni nadzornik, ima naloge in pristojnosti, s katerimi je jasno opredeljeno, kaj je treba spremljati, in ki zajemajo vse dogovorjene zahteve za izdajanje dovoljenj FLEGT. |
| --- | --- |

5.2.3.

Obseg neodvisnega nadzora: organizacija, ki deluje kot neodvisni nadzornik, ima naloge in pristojnosti, s katerimi je jasno opredeljeno, kaj je treba spremljati, in ki zajemajo vse dogovorjene zahteve za izdajanje dovoljenj FLEGT.

| 5.2.4. | Ali metodologija neodvisnega nadzora LAS zajema vse elemente LAS in opredeljuje glavne preskuse njegove učinkovitosti?
  Zahteve glede poročanja: ali organizacija, ki deluje kot neodvisni nadzornik, redno poroča skupnemu odboru za izvajanje Sporazuma o integriteti LAS, med drugim o vseh morebitnih primerih neskladnosti, in o svoji oceni popravnih ukrepov, sprejetih za njihovo obravnavanje? |
| --- | --- |

5.2.4.

Zahteve glede poročanja: ali organizacija, ki deluje kot neodvisni nadzornik, redno poroča skupnemu odboru za izvajanje Sporazuma o integriteti LAS, med drugim o vseh morebitnih primerih neskladnosti, in o svoji oceni popravnih ukrepov, sprejetih za njihovo obravnavanje?

| 5.2.5. | Ali so z nalogami in pristojnostmi organizacije, ki deluje kot neodvisni nadzornik LAS, opredeljeni zahteve glede poročanja in obdobja poročanja? |
| --- | --- |

5.2.5.

---

PRILOGA VIII

DOPOLNILNI IN SPREMLJEVALNI UKREPI

UVOD

Za učinkovito izvajanje tega sporazuma v Hondurasu je treba določiti dopolnilne in spremljevalne ukrepe za institucije in akterje, pristojne za skladnost s tem sporazumom.

Dopolnilni in spremljevalni ukrepi so določeni na podlagi posvetovanj z institucijami, vključenimi v postopek, ugotovitev in priporočil na podlagi terenskih preskusov, opravljenih med postopkom pogajanj o tem sporazumu, ter priporočil iz različnih študij v zvezi z gozdarskim sektorjem v Hondurasu. Ukrepi, ki niso bili opredeljeni med pogajanji, bodo kot dopolnilni ali dodatni spremljevalni ukrepi vključeni v delovne načrte tehničnega sekretariata in medinstitucionalnega sekretariata za izvajanje prostovoljnega sporazuma o partnerstvu (SIIAVA).

Honduras bo začel po začetku veljavnosti tega sporazuma pripravljati delovni načrt za izvedbo teh ukrepov, vključno s postopkom uvajanja za sedanje in nove organe vključenih institucij; ta postopek bo s prenosom znanja in izkušenj, pridobljenih med pogajanji o tem sporazumu, pomagal zagotoviti hiter in učinkovit prehod.

Za potrebe načrtovanja so bili dopolnilni in spremljevalni ukrepi razvrščeni v pet kategorij:

| — | okrepitev usklajevanja med javnimi institucijami in drugimi akterji, povezanimi s tem sporazumom; |
| --- | --- |

—

okrepitev usklajevanja med javnimi institucijami in drugimi akterji, povezanimi s tem sporazumom;

| — | krepitev zmogljivosti; |
| --- | --- |

—

krepitev zmogljivosti;

| — | strateški ukrepi; |
| --- | --- |

—

strateški ukrepi;

| — | študije; |
| --- | --- |

—

študije;

| — | pravni instrumenti. |
| --- | --- |

—

pravni instrumenti.

Za izvajanje dopolnilnih in spremljevalnih ukrepov so določene tri prednostne ravni:

| — | visoka = ukrepi, ki so nepogrešljivi za začetek izvajanja honduraškega LAS; |
| --- | --- |

—

visoka = ukrepi, ki so nepogrešljivi za začetek izvajanja honduraškega LAS;

| — | srednja = koristni ukrepi za optimizacijo delovanja LAS ali ukrepi za zagotovitev, da lahko velik delež subjektov izpolni pravne zahteve in LAS; |
| --- | --- |

—

srednja = koristni ukrepi za optimizacijo delovanja LAS ali ukrepi za zagotovitev, da lahko velik delež subjektov izpolni pravne zahteve in LAS;

| — | nizka = splošnejši ukrepi za podporo sektorju (institucij, zasebnega sektorja, civilne družbe itd.). |
| --- | --- |

—

nizka = splošnejši ukrepi za podporo sektorju (institucij, zasebnega sektorja, civilne družbe itd.).

Usmerjenost in področje uporabe ukrepov iz te priloge bosta opisana v priročniku za dopolnilne in spremljevalne ukrepe, za katerega bo pristojen skupni odbor za izvajanje Sporazuma, ki ga bo pregledal in po potrebi posodobil.

1.   OKREPITEV USKLAJEVANJA MED JAVNIMI INSTITUCIJAMI IN DRUGIMI AKTERJI, POVEZANIMI S TEM SPORAZUMOM

| 1.1. | Sklepanje in izvajanje medinstitucionalnih sporazumov o sodelovanju za ta sporazum
  Za vzpostavitev institucionalnih sporazumov o sestavi SIIAVA in skupnega odbora za izvajanje Sporazuma ter o izvajanju tega sporazuma bo sklenjen memorandum o soglasju med institucijami javnega sektorja, vključno z: ministrstvom za energijo, naravne vire, okolje in rudnike (MiAmbiente), inštitutom za ohranjanje gozdov (ICF), inštitutom za zemljišča (IP), nacionalnim kmetijskim inštitutom (INA), davčno službo (SAR), poddirektoratom za carinske prihodke (DARA), združenjem honduraških občin (AMHON), honduraškim inštitutom za socialno varnost (IHSS), ministrstvom za zaposlovanje in socialno varnost (STSS), ministrstvom za kmetijstvo in živino (SAG), nacionalnim direktoratom za domorodna ljudstva in ljudstva afriškega porekla v Hondurasu (DINAFROH), inštitutom za dostop do javnih informacij (IAIP), javnim tožilstvom (MP), ministrstvom za varnost (SSN, ki zastopa nacionalno policijo za preventivne ukrepe (PNP)), ministrstvom za nacionalno obrambo (SEDENA, ki zastopa honduraške oborožene sile (FFAA)), uradom generalnega tožilca (PGR), centralno banko Hondurasa (BCH), nacionalno šolo za vede na področju gozdov (ESNACIFOR) ter drugimi akademskimi institucijami, ki obravnavajo okoljska in gozdarska vprašanja. Poleg tega bodo sporazumi o sodelovanju vzpostavljeni, kadar se bo to štelo za koristno za usklajevanje med različnimi institucijami, vključenimi v ta sporazum. |
| --- | --- |

1.1.

Za vzpostavitev institucionalnih sporazumov o sestavi SIIAVA in skupnega odbora za izvajanje Sporazuma ter o izvajanju tega sporazuma bo sklenjen memorandum o soglasju med institucijami javnega sektorja, vključno z: ministrstvom za energijo, naravne vire, okolje in rudnike (MiAmbiente), inštitutom za ohranjanje gozdov (ICF), inštitutom za zemljišča (IP), nacionalnim kmetijskim inštitutom (INA), davčno službo (SAR), poddirektoratom za carinske prihodke (DARA), združenjem honduraških občin (AMHON), honduraškim inštitutom za socialno varnost (IHSS), ministrstvom za zaposlovanje in socialno varnost (STSS), ministrstvom za kmetijstvo in živino (SAG), nacionalnim direktoratom za domorodna ljudstva in ljudstva afriškega porekla v Hondurasu (DINAFROH), inštitutom za dostop do javnih informacij (IAIP), javnim tožilstvom (MP), ministrstvom za varnost (SSN, ki zastopa nacionalno policijo za preventivne ukrepe (PNP)), ministrstvom za nacionalno obrambo (SEDENA, ki zastopa honduraške oborožene sile (FFAA)), uradom generalnega tožilca (PGR), centralno banko Hondurasa (BCH), nacionalno šolo za vede na področju gozdov (ESNACIFOR) ter drugimi akademskimi institucijami, ki obravnavajo okoljska in gozdarska vprašanja. Poleg tega bodo sporazumi o sodelovanju vzpostavljeni, kadar se bo to štelo za koristno za usklajevanje med različnimi institucijami, vključenimi v ta sporazum.

| 1.2. | Izvedba ustreznih organizacijskih prilagoditev v javnih institucijah, povezanih s tem sporazumom, ter določitev financiranja, potrebnega za izvajanje tega sporazuma, v njihovih proračunih
  Vsaka institucija se bo sklicevala na besedilo tega sporazuma in njegove priloge, zlasti to prilogo, ter jih obravnavala kot vodilo za potrebne proračunske prilagoditve. Ministrstvo za finance (SEFIN) bo sprejelo potrebne ukrepe za zagotovitev kritja povezanih proračunskih zahtev tega sporazuma na podlagi zahtev MiAmbiente, ICF, IP, INA, SAR, DARA, AMHON, IHSS, STSS, SAG, DINAFROH, IAIP, MP, SSN, SEDENA, PGR, BCH, ESNACIFOR in drugih akademskih institucij, ki obravnavajo okoljska in gozdarska vprašanja. Ti viri se bodo uporabili za izvajanje povezanih dejavnosti tega sporazuma ter bodo po šestih mesecih od datuma začetka veljavnosti tega sporazuma vključeni v posodobljene institucionalne strateške načrte in letne delovne načrte. |
| --- | --- |

1.2.

Vsaka institucija se bo sklicevala na besedilo tega sporazuma in njegove priloge, zlasti to prilogo, ter jih obravnavala kot vodilo za potrebne proračunske prilagoditve. Ministrstvo za finance (SEFIN) bo sprejelo potrebne ukrepe za zagotovitev kritja povezanih proračunskih zahtev tega sporazuma na podlagi zahtev MiAmbiente, ICF, IP, INA, SAR, DARA, AMHON, IHSS, STSS, SAG, DINAFROH, IAIP, MP, SSN, SEDENA, PGR, BCH, ESNACIFOR in drugih akademskih institucij, ki obravnavajo okoljska in gozdarska vprašanja. Ti viri se bodo uporabili za izvajanje povezanih dejavnosti tega sporazuma ter bodo po šestih mesecih od datuma začetka veljavnosti tega sporazuma vključeni v posodobljene institucionalne strateške načrte in letne delovne načrte.

| 1.3. | Oblikovanje in izvedba strategij za medinstitucionalno usklajevanje za zagotovitev izpolnjevanja kazalnikov s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti in zahtev LAS, za katerega so pristojne posamezne institucije
  Za izvajanje LAS na splošno in zlasti delovanje enote ICF za preverjanje zakonitosti je potrebno tesno usklajevanje med ICF in institucijami, povezanimi s tem sporazumom, da bi se standardiziral pretok informacij do navedene enote. Strateške ukrepe, ki jih je treba izvesti, bo usklajeval medinstitucionalni sekretariat za izvajanje prostovoljnega sporazuma o partnerstvu FLEGT (SIIAVA). |
| --- | --- |

1.3.

Za izvajanje LAS na splošno in zlasti delovanje enote ICF za preverjanje zakonitosti je potrebno tesno usklajevanje med ICF in institucijami, povezanimi s tem sporazumom, da bi se standardiziral pretok informacij do navedene enote. Strateške ukrepe, ki jih je treba izvesti, bo usklajeval medinstitucionalni sekretariat za izvajanje prostovoljnega sporazuma o partnerstvu FLEGT (SIIAVA).

| 1.4. | Vzpostavitev mehanizmov za izmenjavo informacij med institucijami, vključenimi v LAS, pri čemer ima prednost medsebojna komunikacija med informacijskimi sistemi
  Z izmenjavami informacij se bo povečal pretok podatkov med sistemi institucij, pristojnih za izvajanje LAS in spremljanje kazalnikov zakonitosti. Vzpostavljena bo podatkovna zbirka za zagotavljanje podatkov enoti za preverjanje zakonitosti, ki jo je treba ustanoviti v ICF. S tem ukrepom se bo omogočila podatkovna interakcija med SIRMA, SNIF, Geoportalom (ICF) in sistemi drugih institucij ter obstoječimi sistemi poklicnih združenj.
  Razvit bo računalniški sistem z lastnostmi, prilagojenimi zmogljivosti posameznih institucij za izvajanje. Glede na rezultate diagnostike in analize izvedljivosti sistema za izmenjavo bo morda mogoče za nekatere sestavne dele sistema preučiti možnost rešitev, ki niso računalniške rešitve. |
| --- | --- |

1.4.

Z izmenjavami informacij se bo povečal pretok podatkov med sistemi institucij, pristojnih za izvajanje LAS in spremljanje kazalnikov zakonitosti. Vzpostavljena bo podatkovna zbirka za zagotavljanje podatkov enoti za preverjanje zakonitosti, ki jo je treba ustanoviti v ICF. S tem ukrepom se bo omogočila podatkovna interakcija med SIRMA, SNIF, Geoportalom (ICF) in sistemi drugih institucij ter obstoječimi sistemi poklicnih združenj.

Razvit bo računalniški sistem z lastnostmi, prilagojenimi zmogljivosti posameznih institucij za izvajanje. Glede na rezultate diagnostike in analize izvedljivosti sistema za izmenjavo bo morda mogoče za nekatere sestavne dele sistema preučiti možnost rešitev, ki niso računalniške rešitve.

| 1.5. | Izvedba akcijskega načrta za nacionalno strategijo za nadzor nad zakonito sečnjo in prevozom gozdnih proizvodov (ENCTI)
  To je medsektorska strategija za izvajanje tega sporazuma, saj vključuje dejavnosti, povezane s številnimi načeli kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti, kot so opisana v oddelku 11 Priloge V. ICF je večkrat poskušal izvesti ENCTI, a pri tem ni bil uspešen predvsem zaradi pomanjkanja finančnih virov. Leta 2017 je bil izdelan načrt in oblikovan proračun za izvedbo nekaj preventivnih ukrepov in ukrepov spremljanja, kar je pomenilo prvi korak k nenehnemu nadgrajevanju ukrepov in virov, ki jih lahko ustrezne institucije uporabijo za izvajanje ENCTI. |
| --- | --- |

1.5.

To je medsektorska strategija za izvajanje tega sporazuma, saj vključuje dejavnosti, povezane s številnimi načeli kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti, kot so opisana v oddelku 11 Priloge V. ICF je večkrat poskušal izvesti ENCTI, a pri tem ni bil uspešen predvsem zaradi pomanjkanja finančnih virov. Leta 2017 je bil izdelan načrt in oblikovan proračun za izvedbo nekaj preventivnih ukrepov in ukrepov spremljanja, kar je pomenilo prvi korak k nenehnemu nadgrajevanju ukrepov in virov, ki jih lahko ustrezne institucije uporabijo za izvajanje ENCTI.

| 1.6. | Oblikovanje in izvedba metodologije za spremljanje in ocenjevanje napredka pri izvajanju tega sporazuma
  Za spremljanje in ocenjevanje napredka pri izvajanju tega sporazuma potrebuje vsaka institucija izhodišče in določeno metodologijo, da bi lahko sistematično spremljala napredek pri izvajanju tega sporazuma, kar se bo uporabilo tudi kot vodilo za letno poročilo o tem sporazumu in dvoletni pregled, ki ga opravita pogodbenici. |
| --- | --- |

1.6.

Za spremljanje in ocenjevanje napredka pri izvajanju tega sporazuma potrebuje vsaka institucija izhodišče in določeno metodologijo, da bi lahko sistematično spremljala napredek pri izvajanju tega sporazuma, kar se bo uporabilo tudi kot vodilo za letno poročilo o tem sporazumu in dvoletni pregled, ki ga opravita pogodbenici.

| 1.7. | Oblikovanje in izvedba metodologije za merjenje vpliva tega sporazuma
  Za merjenje vpliva tega sporazuma, zlasti na ranljive skupine, sta potrebni izhodišče in določena metodologija za različne akterje za sistematično merjenje vpliva tega sporazuma, kot je določeno v členu 19(3)(h) in členu 17. |
| --- | --- |

1.7.

Za merjenje vpliva tega sporazuma, zlasti na ranljive skupine, sta potrebni izhodišče in določena metodologija za različne akterje za sistematično merjenje vpliva tega sporazuma, kot je določeno v členu 19(3)(h) in členu 17.

| 1.8. | Izvedba posebnega načrta legalizacije za nacionalna gozdna območja in ozemlja domorodnih ljudstev
  Pripravljen in izveden bo poseben načrt, da bi se uresničili obstoječi sporazumi med ICF, IP in INA. |
| --- | --- |

1.8.

Pripravljen in izveden bo poseben načrt, da bi se uresničili obstoječi sporazumi med ICF, IP in INA.

| 1.9. | Okrepitev zmogljivosti za usklajevanje s sodnimi uradniki in organi kazenskega pregona pri zadevah, povezanih z gozdarskim sektorjem
  Ta ukrep je namenjen krepitvi zmogljivosti, zlasti usposabljanju sodnikov, na področju posebnih vprašanj, povezanih z izvajanjem okoljske in gozdarske zakonodaje, pri čemer se upošteva njihova vloga pri učinkovitem izvajanju tega sporazuma. |
| --- | --- |

1.9.

Ta ukrep je namenjen krepitvi zmogljivosti, zlasti usposabljanju sodnikov, na področju posebnih vprašanj, povezanih z izvajanjem okoljske in gozdarske zakonodaje, pri čemer se upošteva njihova vloga pri učinkovitem izvajanju tega sporazuma.

| 1.10. | Usklajevanje priprave zakonodaje, potrebne za izvajanje pritožbenih postopkov v zvezi z LAS
  S tem ukrepom se določijo interakcija, delovanje in pristojnost posameznih organov, opisanih v oddelku 10 Priloge V, v zvezi s pritožbenimi postopki v zvezi z LAS, bodisi obstoječimi bodisi predvidenimi. Ti organi zajemajo vse institucije, vključene v LAS, organ za neodvisni nadzor, skupni odbor za izvajanje Sporazuma in civilno družbo. |
| --- | --- |

1.10.

S tem ukrepom se določijo interakcija, delovanje in pristojnost posameznih organov, opisanih v oddelku 10 Priloge V, v zvezi s pritožbenimi postopki v zvezi z LAS, bodisi obstoječimi bodisi predvidenimi. Ti organi zajemajo vse institucije, vključene v LAS, organ za neodvisni nadzor, skupni odbor za izvajanje Sporazuma in civilno družbo.

| 1.11. | Okrepitev in postavitev formalnih temeljev sodelovanja javnosti za izboljšanje upravljanja gozdov
  ICF bo s PIAH in organizacijami civilne družbe podpisal sporazume o krepitvi zmogljivosti in medinstitucionalnem usklajevanju za neodvisno spremljanje delovanja LAS za lesne proizvode. To bo vključevalo nadzor nad gozdarskimi in industrijskimi dejavnostmi, ki ga bodo izvajali lokalni prebivalci. |
| --- | --- |

1.11.

ICF bo s PIAH in organizacijami civilne družbe podpisal sporazume o krepitvi zmogljivosti in medinstitucionalnem usklajevanju za neodvisno spremljanje delovanja LAS za lesne proizvode. To bo vključevalo nadzor nad gozdarskimi in industrijskimi dejavnostmi, ki ga bodo izvajali lokalni prebivalci.

| 1.12. | Oblikovanje in izvedba sistema upravljanja javnih informacij
  Vzpostavljena bo podatkovna zbirka za posvetovanje in hrambo informacij javnega interesa, opisanih v Prilogi IX, ter drugih ustreznih informacij, ki bodo morda pridobljene. |
| --- | --- |

1.12.

Vzpostavljena bo podatkovna zbirka za posvetovanje in hrambo informacij javnega interesa, opisanih v Prilogi IX, ter drugih ustreznih informacij, ki bodo morda pridobljene.

2.   KREPITEV ZMOGLJIVOSTI

| 2.1. | Razvoj in izvedba programa za krepitev zmogljivosti za institucije, vključene v izvajanje tega sporazuma
  ICF in institucije, vključene v izvajanje tega sporazuma, bodo razvili in izvedli program usposabljanja, prilagojen pristojnostim posameznih institucij, da bi se izboljšalo njihovo znanje. |
| --- | --- |

2.1.

ICF in institucije, vključene v izvajanje tega sporazuma, bodo razvili in izvedli program usposabljanja, prilagojen pristojnostim posameznih institucij, da bi se izboljšalo njihovo znanje.

| 2.2. | Razvoj in izvedba načrta za krepitev zmogljivosti za subjekte v gozdarskem sektorju
  Terenski preskusi, opravljeni oktobra 2016 med pogajanji o tem sporazumu, so razkrili pomanjkljivosti in vrzeli pri pravni skladnosti gozdarskih subjektov, kot so lastniki gozdov, podjetja za gozdne proizvode, kmetijsko-gozdarske skupine, mikro, mala in srednja podjetja. Študija, določena z ukrepom 4.4, bo pomenila podlago za načrtovanje tečajev usposabljanja za subjekte v gozdarskem sektorju. Ta načrt vključuje tehnično usposabljanje za subjekte, pri čemer se prednostno obravnavajo mikro, mala in srednja podjetja ter upoštevajo njihove posebne potrebe. |
| --- | --- |

2.2.

Terenski preskusi, opravljeni oktobra 2016 med pogajanji o tem sporazumu, so razkrili pomanjkljivosti in vrzeli pri pravni skladnosti gozdarskih subjektov, kot so lastniki gozdov, podjetja za gozdne proizvode, kmetijsko-gozdarske skupine, mikro, mala in srednja podjetja. Študija, določena z ukrepom 4.4, bo pomenila podlago za načrtovanje tečajev usposabljanja za subjekte v gozdarskem sektorju. Ta načrt vključuje tehnično usposabljanje za subjekte, pri čemer se prednostno obravnavajo mikro, mala in srednja podjetja ter upoštevajo njihove posebne potrebe.

3.   STRATEŠKI UKREPI

| 3.1. | Racionalizacija in poenostavitev postopkov za dejavnosti državnih institucij v zvezi z gozdarskim sektorjem
  To zahteva podroben pregled sedanjih upravnih postopkov, ki urejajo gozdno dobavno verigo. Namen tega ukrepa je poskrbeti za privlačnost naložb v gozdarski sektor ter olajšati delovanje mikro, malih in srednjih podjetij s pospešitvijo formalnosti prostovoljnega sporazuma o partnerstvu v vseh institucijah. |
| --- | --- |

3.1.

To zahteva podroben pregled sedanjih upravnih postopkov, ki urejajo gozdno dobavno verigo. Namen tega ukrepa je poskrbeti za privlačnost naložb v gozdarski sektor ter olajšati delovanje mikro, malih in srednjih podjetij s pospešitvijo formalnosti prostovoljnega sporazuma o partnerstvu v vseh institucijah.

| 3.2. | Ocena in posodobitev postopkov za obravnavanje kršitev in nalaganje kazni v institucijah, vključenih v izvajanje tega sporazuma
  S tem ukrepom bodo pregledani predpisi in postopki za kazniva dejanja in kazni, ki se uporabljajo v vsaki instituciji, vključeni v izvajanje tega sporazuma. Ta ukrep bo usklajeval SIIAVA. |
| --- | --- |

3.2.

S tem ukrepom bodo pregledani predpisi in postopki za kazniva dejanja in kazni, ki se uporabljajo v vsaki instituciji, vključeni v izvajanje tega sporazuma. Ta ukrep bo usklajeval SIIAVA.

| 3.3. | Določitev in izvedba postopka pregledovanja in preverjanja na podlagi tveganja
  Za zmanjšanje nezakonitih praks, ki je glavni izziv pri izvajanju LAS, je treba izvesti celovit mehanizem za obvladovanje tveganja po celotni dobavni verigi, da se omogoči pravočasno in učinkovito preverjanje, kot je določeno v oddelku 6.1.5 Priloge V. |
| --- | --- |

3.3.

Za zmanjšanje nezakonitih praks, ki je glavni izziv pri izvajanju LAS, je treba izvesti celovit mehanizem za obvladovanje tveganja po celotni dobavni verigi, da se omogoči pravočasno in učinkovito preverjanje, kot je določeno v oddelku 6.1.5 Priloge V.

| 3.4. | Posodobitev, vzdrževanje in izvajanje nacionalnega informacijskega sistema za sledljivost lesa (SIRMA)
  V SIRMA se evidentira dokumentacija o dejavnostih pridobivanja, pregledovanja, spremljanja in preverjanja; s tem se zagotavlja sledljivost v gozdni dobavni verigi.
  Ta ukrep je povezan z ukrepom 3.5, ki vključuje interakcijo med SNIF in SIRMA v zvezi z upravljanjem informacij. |
| --- | --- |

3.4.

V SIRMA se evidentira dokumentacija o dejavnostih pridobivanja, pregledovanja, spremljanja in preverjanja; s tem se zagotavlja sledljivost v gozdni dobavni verigi.

Ta ukrep je povezan z ukrepom 3.5, ki vključuje interakcijo med SNIF in SIRMA v zvezi z upravljanjem informacij.

| 3.5. | Oblikovanje in izvedba novih modulov v nacionalnem informacijskem sistemu za gozdarstvo (SNIF)
  S tem ukrepom bo omogočena interakcija med SIRMA in SNIF prek spletne povezave, da se bodo pripravljala poročila o nadzoru nad količinami za vsa dovoljenja za pridobivanje, ki jih je treba potrditi s pregledom dokumentov z uporabo SNIF. Poleg tega se s SIRMA zdaj upravlja veliko informacij o nekaterih dovoljenjih za pridobivanje, ki niso vnesene v SNIF, kar pomeni, da bodo potrebni moduli za povezovanje sistemov. |
| --- | --- |

3.5.

S tem ukrepom bo omogočena interakcija med SIRMA in SNIF prek spletne povezave, da se bodo pripravljala poročila o nadzoru nad količinami za vsa dovoljenja za pridobivanje, ki jih je treba potrditi s pregledom dokumentov z uporabo SNIF. Poleg tega se s SIRMA zdaj upravlja veliko informacij o nekaterih dovoljenjih za pridobivanje, ki niso vnesene v SNIF, kar pomeni, da bodo potrebni moduli za povezovanje sistemov.

| 3.6. | Oblikovanje in izvedba politik za decentralizacijo in prenos upravnih postopkov v zvezi z gozdarskim sektorjem v državnih institucijah
  Namen tega ukrepa je razviti in izvajati strategijo za prenos in posledično pospešitev postopkov v institucijah, ki se ukvarjajo s kazalniki s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti. Drug namen je oblikovati in izvajati strategijo decentralizacije, na podlagi katere bodo upravna pooblastila skupaj z viri in zmogljivostmi za njihovo izvajanje postopoma prenesena z ICF na občine. |
| --- | --- |

3.6.

Namen tega ukrepa je razviti in izvajati strategijo za prenos in posledično pospešitev postopkov v institucijah, ki se ukvarjajo s kazalniki s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti. Drug namen je oblikovati in izvajati strategijo decentralizacije, na podlagi katere bodo upravna pooblastila skupaj z viri in zmogljivostmi za njihovo izvajanje postopoma prenesena z ICF na občine.

| 3.7. | Oblikovanje zaščitnih ukrepov za ranljive skupine pri izvajanju tega sporazuma
  To so ciljno usmerjeni ukrepi za varstvo pravic ranljivih skupin. Z izvajanjem metodologije za spremljanje in ocenjevanje vpliva izvajanja tega sporazuma (dopolnilni ukrep 1.7) bodo poleg zaščitnih ukrepov iz oddelka 12 Priloge V opredeljeni dodatni zaščitni ukrepi. |
| --- | --- |

3.7.

To so ciljno usmerjeni ukrepi za varstvo pravic ranljivih skupin. Z izvajanjem metodologije za spremljanje in ocenjevanje vpliva izvajanja tega sporazuma (dopolnilni ukrep 1.7) bodo poleg zaščitnih ukrepov iz oddelka 12 Priloge V opredeljeni dodatni zaščitni ukrepi.

| 3.8. | Oblikovanje in izvedba postopne strategije za okrepitev pravne skladnosti mikro, malih in srednjih podjetij v gozdarskem sektorju
  Za pripravo te strategije bi bilo treba razviti dopolnilni ukrep 4.6 (popis subjektov) ter ga podpreti z dopolnilnimi ukrepi 2.2 (krepitev zmogljivosti), 3.1 (pospešitev upravnih postopkov) in 3.12 (spodbude). |
| --- | --- |

3.8.

Za pripravo te strategije bi bilo treba razviti dopolnilni ukrep 4.6 (popis subjektov) ter ga podpreti z dopolnilnimi ukrepi 2.2 (krepitev zmogljivosti), 3.1 (pospešitev upravnih postopkov) in 3.12 (spodbude).

| 3.9. | Oblikovanje in izvedba nacionalnega sistema za razvrščanje rabe zemljišč
  Z nacionalnim sistemom za razvrščanje se bo razvrstila in skozi čas spremljala raba zemljišč, vključno s pogozdenimi zemljišči, posameznimi drevesi zunaj gozdov ter drugimi vrstami pokritosti tal.
  Merila za razvrščanje bodo vključevala gospodarsko in družbeno razsežnost rabe zemljišč ter njene biofizikalne vidike. Sistem bo oblikovan ob sklicevanju na obstoječe ali načrtovane tehnično-znanstvene študije, kot je določeno v LFAPVS.
  Nacionalni sistem za razvrščanje bo vodil ICF, ki bo pristojen za njegovo oblikovanje, načrtovanje in izvajanje, podporo pa mu bodo zagotavljali MiAmbiente, SAG, sekretariat za človekove pravice, pravosodje, upravljanje in decentralizacijo ter INA na podlagi svojih pristojnosti. Zasnova sistema bo vključevala posebne ukrepe za zagotovitev, da se dolgoročno ohrani potrebna zmogljivost za njegovo upravljanje in vzdrževanje ter da so ustvarjeni nabori podatkov dostopni in posodobljeni. |
| --- | --- |

3.9.

Z nacionalnim sistemom za razvrščanje se bo razvrstila in skozi čas spremljala raba zemljišč, vključno s pogozdenimi zemljišči, posameznimi drevesi zunaj gozdov ter drugimi vrstami pokritosti tal.

Merila za razvrščanje bodo vključevala gospodarsko in družbeno razsežnost rabe zemljišč ter njene biofizikalne vidike. Sistem bo oblikovan ob sklicevanju na obstoječe ali načrtovane tehnično-znanstvene študije, kot je določeno v LFAPVS.

Nacionalni sistem za razvrščanje bo vodil ICF, ki bo pristojen za njegovo oblikovanje, načrtovanje in izvajanje, podporo pa mu bodo zagotavljali MiAmbiente, SAG, sekretariat za človekove pravice, pravosodje, upravljanje in decentralizacijo ter INA na podlagi svojih pristojnosti. Zasnova sistema bo vključevala posebne ukrepe za zagotovitev, da se dolgoročno ohrani potrebna zmogljivost za njegovo upravljanje in vzdrževanje ter da so ustvarjeni nabori podatkov dostopni in posodobljeni.

| 3.10. | Posodobitev preglednice MiAmbiente za kategorizacijo vplivov na okolje za potrdilo o okoljskem dovoljenju za gozdarska podjetja in skladišča lesa
  Namen tega ukrepa je z medinstitucionalnim usklajevanjem med ICF in MiAmbiente posodobiti kategorije vplivov na okolje za dejavnosti gozdarskih podjetij in skladišč lesa; te kategorije bodo objavljene in uradno sprejete, da bi se potem tudi izvajale. Izdelana bosta modul za izdajanje potrdil, pri čemer bodo iz potrdila o okoljskem dovoljenju izvzeti projekti z majhnim vplivom na okolje, pa tudi modul v sistemu za poenostavljeno izdajanje okoljskih dovoljenj (SLAS), namenjen skrajšanju časa, potrebnega za pridobitev izvzetja iz potrdila o okoljskem dovoljenju za projekte, ki niso zajeti s preglednico za razvrščanje vplivov na okolje. |
| --- | --- |

3.10.

Namen tega ukrepa je z medinstitucionalnim usklajevanjem med ICF in MiAmbiente posodobiti kategorije vplivov na okolje za dejavnosti gozdarskih podjetij in skladišč lesa; te kategorije bodo objavljene in uradno sprejete, da bi se potem tudi izvajale. Izdelana bosta modul za izdajanje potrdil, pri čemer bodo iz potrdila o okoljskem dovoljenju izvzeti projekti z majhnim vplivom na okolje, pa tudi modul v sistemu za poenostavljeno izdajanje okoljskih dovoljenj (SLAS), namenjen skrajšanju časa, potrebnega za pridobitev izvzetja iz potrdila o okoljskem dovoljenju za projekte, ki niso zajeti s preglednico za razvrščanje vplivov na okolje.

| 3.11. | Določitev sistema za evidentiranje in upravljanje informacij o zaposlovanju v gozdarskem sektorju pri ministrstvu za zaposlovanje in socialno varnost
  Za potrebe ocenjevanja pravne skladnosti s kazalniki v zvezi s pogodbami o zaposlitvi, izplačilom minimalne plače ter ukrepi za zdravje in varnost (kazalniki za načelo 4 s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti) bo treba sedanjo zmogljivost STSS okrepiti z uvedbo informacijskega sistema za registracijo domačih gozdarskih subjektov ter izvajanje potrebnega nadaljnjega spremljanja, pri tem pa upoštevati poenostavitev formalnosti.
  Informacijski sistem za evidentiranje in upravljanje informacij se lahko uvede postopoma, odvisno od zmogljivosti vključenih oddelkov STSS in gozdarskih subjektov na nacionalni ravni, pri čemer se vzpostavi medsebojna povezava z drugimi institucijami (vključno z IHSS). |
| --- | --- |

3.11.

Za potrebe ocenjevanja pravne skladnosti s kazalniki v zvezi s pogodbami o zaposlitvi, izplačilom minimalne plače ter ukrepi za zdravje in varnost (kazalniki za načelo 4 s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti) bo treba sedanjo zmogljivost STSS okrepiti z uvedbo informacijskega sistema za registracijo domačih gozdarskih subjektov ter izvajanje potrebnega nadaljnjega spremljanja, pri tem pa upoštevati poenostavitev formalnosti.

Informacijski sistem za evidentiranje in upravljanje informacij se lahko uvede postopoma, odvisno od zmogljivosti vključenih oddelkov STSS in gozdarskih subjektov na nacionalni ravni, pri čemer se vzpostavi medsebojna povezava z drugimi institucijami (vključno z IHSS).

| 3.12. | Oblikovanje in izvedba strategije na podlagi spodbud, osredotočene na mikro, mala in srednja podjetja v gozdarskem sektorju
  Namen tega ukrepa je izvesti člena 35 in 149 LFAPVS v zvezi s spodbudami, pri čemer se iščejo načini, kako uporabiti razpoložljive vire in jih dati na voljo upravičencem, ki opravljajo gozdarske dejavnosti, zlasti mikro, malim in srednjim podjetjem v gozdarskem sektorju. V teh spodbudah bodo zajeti tudi lastniki gozdov. |
| --- | --- |

3.12.

Namen tega ukrepa je izvesti člena 35 in 149 LFAPVS v zvezi s spodbudami, pri čemer se iščejo načini, kako uporabiti razpoložljive vire in jih dati na voljo upravičencem, ki opravljajo gozdarske dejavnosti, zlasti mikro, malim in srednjim podjetjem v gozdarskem sektorju. V teh spodbudah bodo zajeti tudi lastniki gozdov.

| 3.13. | Oblikovanje in izvedba nacionalne komunikacijske strategije za ta sporazum
  Nacionalna komunikacijska strategija bo namenjena obveščanju subjektov v gozdarskem sektorju o področju uporabe tega sporazuma in njihovem ozaveščanju o pravni skladnosti. Strategija se bo izvajala v več fazah, na začetku pa bo usmerjena v zaposlovanje in socialne vidike. |
| --- | --- |

3.13.

Nacionalna komunikacijska strategija bo namenjena obveščanju subjektov v gozdarskem sektorju o področju uporabe tega sporazuma in njihovem ozaveščanju o pravni skladnosti. Strategija se bo izvajala v več fazah, na začetku pa bo usmerjena v zaposlovanje in socialne vidike.

| 3.14. | Sklenitev dogovora o politikah za izboljšanje in uskladitev kmetijskega in gozdarskega sektorja
  Pri tem ukrepu se bodo med drugim pregledale politike, pomembne za kmetijstvo, gozdarstvo in načrtovanje rabe zemljišč, da bi se zmanjšalo spreminjanje gozdnih zemljišč v kmetijska zemljišča ter okrepilo preverjanje zakonitosti spreminjanja. Glavno vlogo pri tem postopku bodo imeli med drugim ICF, MiAmbiente, SAG in Secretaría de Desarrollo Económico (SDE). |
| --- | --- |

3.14.

Pri tem ukrepu se bodo med drugim pregledale politike, pomembne za kmetijstvo, gozdarstvo in načrtovanje rabe zemljišč, da bi se zmanjšalo spreminjanje gozdnih zemljišč v kmetijska zemljišča ter okrepilo preverjanje zakonitosti spreminjanja. Glavno vlogo pri tem postopku bodo imeli med drugim ICF, MiAmbiente, SAG in Secretaría de Desarrollo Económico (SDE).

4.   ŠTUDIJE

ICF ali druga ustrezna institucija, opredeljena na seznamu dopolnilnih ukrepov na koncu te priloge, bo ob usklajevanju z drugimi institucijami in glede na njihov prednostni vrstni red opravila študije, navedene v nadaljevanju.

| 4.1. | Analiza institucionalnih tehničnih in operativnih zmogljivosti za izvajanje tega sporazuma
  Rezultat te analize bo uporabljen za razvoj dopolnilnih ukrepov 1.2 in 2.1, saj bo analiza zagotovila informacije, potrebne za usmerjanje krepitve institucionalne zmogljivosti. |
| --- | --- |

4.1.

Rezultat te analize bo uporabljen za razvoj dopolnilnih ukrepov 1.2 in 2.1, saj bo analiza zagotovila informacije, potrebne za usmerjanje krepitve institucionalne zmogljivosti.

| 4.2. | Študija vpliva tega sporazuma na preživljanje ranljivih skupin, vključno z oblikovanjem izhodišča
  Pojem „ranljive skupine“ med drugim zajema PIAH, kmetijsko-gozdarske organizacije in male mizarske delavnice. Rezultat te študije bo uporabljen za razvoj dopolnilnega ukrepa 3.7. |
| --- | --- |

4.2.

Pojem „ranljive skupine“ med drugim zajema PIAH, kmetijsko-gozdarske organizacije in male mizarske delavnice. Rezultat te študije bo uporabljen za razvoj dopolnilnega ukrepa 3.7.

| 4.3. | Pregled carinskega postopka v zvezi z ravnjo preverjanja zakonitosti (uvoz in izvoz) za njegovo uskladitev s postopki iz tega sporazuma
  Pri tej študiji bo pregledan carinski postopek v zvezi z ravnjo preverjanja zakonitosti za uvoz in izvoz lesa, da bi se lahko po potrebi posodobil. |
| --- | --- |

4.3.

Pri tej študiji bo pregledan carinski postopek v zvezi z ravnjo preverjanja zakonitosti za uvoz in izvoz lesa, da bi se lahko po potrebi posodobil.

| 4.4. | Izvedba referenčne študije o stopnji skladnosti subjektov v gozdarskem sektorju, vključno z okoljskimi, družbenimi in gospodarskimi vidiki, zajetimi z načeli, merili in kazalniki iz tega sporazuma
  S to študijo se bosta olajšali izvajanje mehanizmov za nadzor in preverjanje ter načrtovanje programov za krepitev zmogljivosti subjektov. |
| --- | --- |

4.4.

S to študijo se bosta olajšali izvajanje mehanizmov za nadzor in preverjanje ter načrtovanje programov za krepitev zmogljivosti subjektov.

| 4.5. | Študija uspešnosti podjetij za primarne in sekundarne gozdne proizvode kot osnova za določitev nadzora v sistemih sledljivosti
  ICF bo na podlagi teh študij pridobila podatke o uspešnosti primarne obdelave lesa ter jih uporabila za izvajanje nadzora nad gozdarskimi podjetji. |
| --- | --- |

4.5.

ICF bo na podlagi teh študij pridobila podatke o uspešnosti primarne obdelave lesa ter jih uporabila za izvajanje nadzora nad gozdarskimi podjetji.

| 4.6. | Posodobitev popisa podjetij za primarne in sekundarne gozdne proizvode ter skladišč lesa za izvajanje mehanizmov za nadzor in preverjanje
  Za potrebe tega dopolnilnega ukrepa in v skladu z opisi iz LFAPVS so male tesarske, mizarske in podobne delavnice del podjetij za sekundarne gozdne proizvode. |
| --- | --- |

4.6.

Za potrebe tega dopolnilnega ukrepa in v skladu z opisi iz LFAPVS so male tesarske, mizarske in podobne delavnice del podjetij za sekundarne gozdne proizvode.

5.   PRAVNI INSTRUMENTI

ICF ali druga ustrezna institucija, opredeljena na seznamu dopolnilnih ukrepov, bo ob usklajevanju z drugimi institucijami, vključenimi v izvajanje tega sporazuma, sprejela ukrepe, opisane v nadaljevanju.

| 5.1. | Ustanovitev in institucionalizacija SIIAVA na podlagi pravnega instrumenta |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Oblikovanje in izvajanje pravnega instrumenta za potrebno skrbnost na nacionalnem trgu lesnih proizvodov |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Oblikovanje in izvajanje pravnega instrumenta za potrebno skrbnost pri uvozu lesnih proizvodov |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Ocena, posodobitev in izvajanje pravil o nadzornih mehanizmih za les in lesne proizvode v tranzitu ter les in lesne proizvode, uvožene v državo |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Oblikovanje in izvajanje uredbe za opredelitev postopkov za izdajanje potrdil o zakonitosti ter dovoljenj FLEGT in H-Legal |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Oblikovanje in izvajanje pravil za posek posameznih dreves zunaj gozdov
  S temi pravili bodo vzpostavljeni tehnični in pravni mehanizmi, v skladu s katerimi se lastniku posameznih dreves dovoli ali prepove njihov posek. Predvideno je, da se bo les, pridobljen s posekom teh dreves, prednostno dobavljal malim gozdarskim podjetjem (mizarskim delavnicam). Vendar bodo s pravili zajete vse vrste subjektov, ki lahko uporabljajo to vrsto lesa, ne glede na velikost podjetja. |
| --- | --- |

5.6.

S temi pravili bodo vzpostavljeni tehnični in pravni mehanizmi, v skladu s katerimi se lastniku posameznih dreves dovoli ali prepove njihov posek. Predvideno je, da se bo les, pridobljen s posekom teh dreves, prednostno dobavljal malim gozdarskim podjetjem (mizarskim delavnicam). Vendar bodo s pravili zajete vse vrste subjektov, ki lahko uporabljajo to vrsto lesa, ne glede na velikost podjetja.

| 5.7. | Oblikovanje in izvajanje pravil za posek dreves na podlagi nekomercialnih dovoljenj
  S temi pravili bodo vzpostavljeni tehnični in pravni mehanizmi, na podlagi katerih lahko zainteresirana stran (lastnik zemljišča ali druga oseba) poseka posamezna drevesa za lastno uporabo. Proizvodi, pridobljeni na podlagi teh nekomercialnih dovoljenj, ne bodo vstopali v dobavno verigo. Ne glede na to jih bo ICF registriral in spremljal. |
| --- | --- |

5.7.

S temi pravili bodo vzpostavljeni tehnični in pravni mehanizmi, na podlagi katerih lahko zainteresirana stran (lastnik zemljišča ali druga oseba) poseka posamezna drevesa za lastno uporabo. Proizvodi, pridobljeni na podlagi teh nekomercialnih dovoljenj, ne bodo vstopali v dobavno verigo. Ne glede na to jih bo ICF registriral in spremljal.

| 5.8. | Oblikovanje in izvajanje uredbe in drugih ureditev za izvajanje FPIC
  Ko bo zakon o prostovoljnem soglasju po predhodnem obveščanju (FPIC) postal v državi pravno zavezujoč, bo treba oblikovati mehanizme za njegovo izvajanje.
  V ta namen si bo država na vseh ravneh in v vseh organih ter v okviru svojih pooblastil kar najbolj prizadevala podpreti postopek oblikovanja in načrtovanja ustrezne uredbe, pri čemer bo zagotovila udeležbo domorodnih ljudstev in ljudstev afriškega porekla v Hondurasu.
  V skladu z mednarodnimi standardi bo oblikovan tudi protokol za izvajanje FPIC, ki se bo uporabljal v gozdarskem sektorju do sprejetja navedenega zakona. |
| --- | --- |

5.8.

Ko bo zakon o prostovoljnem soglasju po predhodnem obveščanju (FPIC) postal v državi pravno zavezujoč, bo treba oblikovati mehanizme za njegovo izvajanje.

V ta namen si bo država na vseh ravneh in v vseh organih ter v okviru svojih pooblastil kar najbolj prizadevala podpreti postopek oblikovanja in načrtovanja ustrezne uredbe, pri čemer bo zagotovila udeležbo domorodnih ljudstev in ljudstev afriškega porekla v Hondurasu.

V skladu z mednarodnimi standardi bo oblikovan tudi protokol za izvajanje FPIC, ki se bo uporabljal v gozdarskem sektorju do sprejetja navedenega zakona.

| 5.9. | Oblikovanje in izvajanje uredbe za določitev postopkov, ki jih bodo javni uslužbenci uporabljali za razvrščanje kršitev ali neskladnosti |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Priprava in izvajanje smernic o obravnavanju kršitev, ki jih zagrešijo subjekti v gozdarskem sektorju, in določitvi kazni zanje |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Oblikovanje in izvajanje regulativnega okvira za dejavnosti pogodbenih izvajalcev |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Pregled, posodobitev in izvajanje smernic in standardov za boljše gospodarjenje z gozdovi
  Pri posodabljanju smernic in standardov bo večji poudarek na gozdovih listavcev, saj za borove gozdove že veljajo pravila, s katerimi se ureja njihovo izkoriščanje. |
| --- | --- |

5.12.

Pri posodabljanju smernic in standardov bo večji poudarek na gozdovih listavcev, saj za borove gozdove že veljajo pravila, s katerimi se ureja njihovo izkoriščanje.

| 5.13. | Posodobitev in izvajanje pravil za gozdne nasade s potrdilom |
| --- | --- |

5.13.

| 5.14. | Oblikovanje in izvajanje navodil za preverjanje skladnosti odobrenih letnih delovnih načrtov s programom varstva. |
| --- | --- |

5.14.

| 5.15. | Oblikovanje in izvajanje instrumenta za opredelitev vloge občinskih okoljskih enot (UMA) pri izdajanju potrdil o okoljskem dovoljenju ob usklajevanju z MiAmbiente in AMHON |
| --- | --- |

5.15.

| 5.16. | Ocena, posodobitev in izvajanje pravil za posebne načrte za kmetijsko-gozdarske sisteme (PESA), ki veljajo za površine, večje od 100 hektarov |
| --- | --- |

5.16.

| 5.17. | Razvoj in izvajanje mehanizma za ICF za priznavanje zasebnih sistemov potrjevanja gozdov |
| --- | --- |

5.17.

6.   Mehanizmi financiranja za dopolnilne in spremljevalne ukrepe

Pogodbenici sta ugotovili, da so za izvajanje večine ukrepov iz te priloge in drugih ukrepov, potrebnih za izvajanje tega sporazuma, potrebni dodatni tehnični in finančni viri. Z njimi se bo zagotovilo, da lahko institucije, ki so jasno opredeljene pri preverjanju zakonitosti, izvajajo ukrepe z zagotovljenimi ustreznimi viri, sistemi upravljanja in usposobljenim osebjem ter zanesljivimi in učinkovitimi mehanizmi za uspešno izvajanje tega sporazuma, poleg tega pa bo z njimi mogoče obravnavati temeljne vzroke za nezakonito sečnjo in dejavnike, ki jo spodbujajo. Za zagotavljanje dodatnih virov bodo veljali običajni postopki za načrtovanje pomoči Hondurasu in proračunski postopki samega Hondurasa.

To pomeni, da se lahko nekateri dopolnilni in spremljevalni ukrepi iz te priloge financirajo na podlagi:

| — | lastnih sredstev honduraške vlade:






  — | splošnega državnega proračuna; |
| --- | --- | --- |

—

lastnih sredstev honduraške vlade:

—

splošnega državnega proračuna;

| — | prispevkov Evropske komisije in/ali držav članic Unije:






  — | projektov; |
| --- | --- | --- |

—

prispevkov Evropske komisije in/ali držav članic Unije:

—

projektov;

| — | proračunske podpore, kadar je to ustrezno; |
| --- | --- |

—

proračunske podpore, kadar je to ustrezno;

| — | drugih virov financiranja. |
| --- | --- |

—

drugih virov financiranja.

Pogodbenici sta se odločili, da si bosta prizadevali pridobiti druge vire dodatnega financiranja, če bodo potrebni dodatni finančni viri. V okviru tega bosta zagotovili, da so dejavnosti v zvezi z izvajanjem tega sporazuma usklajene z obstoječimi in prihodnjimi razvojnimi pobudami, zlasti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov zaradi krčenja in degradacije gozdov (REDD+).

DOPOLNILNI IN SPREMLJEVALNI UKREPI PO STRATEŠKIH PODROČJIH

| Št. | Prednostna raven | Kategorija | Ukrep/dejavnost | Pristojna institucija |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.1. | Visoka | Okrepitev usklajevanja | Sklepanje in izvajanje medinstitucionalnih sporazumov o sodelovanju v okviru tega sporazuma | ICF, SIIAVA |
| 1.2. | Visoka | Okrepitev usklajevanja | Izvedba ustreznih organizacijskih prilagoditev v javnih institucijah, povezanih s tem sporazumom, ter določitev financiranja, potrebnega za izvajanje tega sporazuma, v njihovih sporazumih | SEFIN, SIIAVA |
| 1.3. | Visoka | Okrepitev usklajevanja | Oblikovanje in izvedba strategij za medinstitucionalno usklajevanje za zagotovitev izpolnjevanja kazalnikov s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti in zahtev LAS, za katerega so pristojne posamezne institucije | SIIAVA |
| 1.4. | Visoka | Okrepitev usklajevanja | Vzpostavitev mehanizmov za izmenjavo informacij med institucijami, vključenimi v LAS, pri čemer ima prednost medsebojna komunikacija med informacijskimi sistemi | SIIAVA |
| 1.5. | Visoka | Okrepitev usklajevanja | Izvedba akcijskega načrta za nacionalno strategijo za nadzor nad nezakonito sečnjo in prevozom gozdnih proizvodov (ENCTI) | ICF, FFAAH, FEMA, PGR, PNP, FTIA, FUSINA |
| 1.6. | Visoka | Okrepitev usklajevanja | Oblikovanje in izvedba metodologije za spremljanje in ocenjevanje napredka pri izvajanju tega sporazuma | ICF, SIIAVA |
| 1.7. | Visoka | Okrepitev usklajevanja | Oblikovanje in izvedba metodologije ze merjenje vpliva tega sporazuma | ICF, SIIAVA |
| 1.8. | Visoka | Okrepitev usklajevanja | Izvedba posebnega načrta legalizacije za nacionalna gozdna območja in ozemlja domorodnih ljudstev | ICF, INA, IP, AMHON |
| 1.9. | Visoka | Okrepitev usklajevanja | Okrepitev zmogljivosti za usklajevanje s sodnimi uradniki in organi kazenskega pregona pri zadevah, povezanih z gospodarskim sektorjem | ICF, FEMA, PGR, vrhovno sodišče |
| 1.10. | Visoka | Okrepitev usklajevanja | Usklajevanje priprave zakonodaje, potrebne za izvajanje pritožbenih postopkov v zvezi z LAS | ICF, SIIAVA |
| 1.11. | Visoka | Okrepitev usklajevanja | Okrepitev in postavitev formalnih temeljev sodelovanja javnosti za izboljšanje upravljanja gozdov | ICF |
| 1.12. | Srednja | Okrepitev usklajevanja | Oblikovanje in izvedba sistema upravljanja javnih informacij | SIIAVA |
| 2.1. | Visoka | Krepitev zmogljivosti | Razvoj in izvedba programa za krepitev zmogljivosti za institucije, vključene v izvajanje tega sporazuma. | ICF, SIIAVA, ESNACIFOR in druge akademske institucije |
| 2.2. | Srednja | Krepitev zmogljivosti | Razvoj in izvedba načrta za krepitev zmogljivosti za subjekte v gozdarskem sektorju | ICF |
| 3.1. | Visoka | Strateški ukrep | Racionalizacija in poenostavitev postopkov za dejavnosti državnih institucij v zvezi z gozdarskim sektorjem | ICF, SAR, SAG, IHSS, STSS |
| 3.2. | Visoka | Strateški ukrep | Ocena in posodobitev postopkov za obravnavanje kršitev in nalaganje kazni v institucijah, vključenih v izvajanje tega sporazuma | SIIAVA |
| 3.3. | Visoka | Strateški ukrep | Določitev in izvedba postopka pregledovanja in preverjanja na podlagi tveganja | ICF, MiAmbiente, PNP, MP |
| 3.4. | Visoka | Strateški ukrep | Posodobitev, vzdrževanje in izvajanje nacionalnega informacijskega sistema za sledljivost lesa (SIRMA) | ICF |
| 3.5. | Visoka | Strateški ukrep | Oblikovanje in izvedba novih modulov v nacionalnem informacijskem sistemu za gozdarstvo (SNIF) | ICF |
| 3.6. | Srednja | Strateški ukrep | Oblikovanje in izvedba politik za decentralizacijo in prenos upravnih postopkov v zvezi z gozdarskim sektorjem v državnih institucijah | ICF, SAR, SAG, IHSS, STSS |
| 3.7. | Srednja | Strateški ukrep | Oblikovanje zaščitnih ukrepov za ranljive skupine pri izvajanju tega sporazuma | SIIAVA |
| 3.8. | Srednja | Strateški ukrep | Oblikovanje in izvedba postopne strategije za okrepitev pravne skladnosti mikro, malih in srednjih podjetij v gozdarskem sektorju | SIIAVA |
| 3.9. | Srednja | Strateški ukrep | Oblikovanje in izvedba nacionalnega sistema za razvrščanje rabe zemljišč | IP, ICF, INA |
| 3.10. | Srednja | Strateški ukrep | Posodobitev preglednice MiAmbiente za kategorizacijo vplivov na okolje za potrdilo o okoljskem dovoljenju za gozdarska podjetja in skladišča lesa | ICF, MiAmbiente |
| 3.11. | Srednja | Strateški ukrep | Določitev sistema za evidentiranje in upravljanje informacij o zaposlovanju v gozdarskem sektorju pri ministrstvu za zaposlovanje in socialno varnost | STSS |
| 3.12. | Nizka | Strateški ukrep | Oblikovanje in izvedba strategije na podlagi spodbud, osredotočene na mikro, mala in srednja podjetja v gozdarskem sektorju | ICF, SAR, SAG, IHSS, STSS |
| 3.13. | Nizka | Strateški ukrep | Oblikovanje in izvedba nacionalne komunikacijske strategije za ta sporazum | ICF, SIIAVA |
| 3.14. | Nizka | Strateški ukrep | Sklenitev dogovora o politikah za izboljšanje in uskladitev kmetijskega in gozdarskega sektorja | SDE, ICF, SAG, MiAmbiente, IHCAFE |
| 4.1. | Visoka | Študije | Analiza institucionalnih tehničnih in operativnih zmogljivosti za izvajanje tega sporazuma | SIIAVA |
| 4.2. | Visoka | Študije | Študija vpliva tega sporazuma na preživljanje ranljivih skupin | Sekretariat za socialno vključenost (SEDIS) – DINAFROH, ICF |
| 4.3. | Visoka | Študije | Pregled carinskega postopka v zvezi z ravnjo preverjanja zakonitosti (uvoz in izvoz) za njegovo uskladitev s postopki iz tega sporazuma | DARA, SAR, ICF |
| 4.4. | Visoka | Študije | Izvedba referenčne študije o stopnji skladnosti subjektov v gozdarskem sektorju, vključno z okoljskimi, družbenimi in gospodarskimi vidiki, zajetimi z načeli, merili in kazalniki iz tega sporazuma | ICF, SIIAVA |
| 4.5. | Srednja | Študije | Študija uspešnosti podjetij za primarne in sekundarne gozdne proizvode kot osnova za določitev nadzora v sistemih sledljivosti | ICF, AMADHO, ESNACIFOR in druge akademske institucije |
| 4.6. | Srednja | Študije | Posodobitev popisa podjetij za primarne in sekundarne gozdne proizvode in skladišč lesa za izvajanje mehanizmov za nadzor in preverjanje | ICF |
| 5.1. | Visoka | Pravni instrumenti | Ustanovitev in institucionalizacija SIIAVA na podlagi pravnega instrumenta | SDE, ICF, IP, INA, DINAFROH, MiAmbiente, SAG, SAR, DARA, IAIP, policija, FFAA, PGR, IHSS, STSS, ESNACIFOR in druge akademske institucije |
| 5.2. | Visoka | Pravni instrumenti | Oblikovanje in izvajanje pravnega instrumenta za potrebno skrbnost na nacionalnem trgu lesnih proizvodov | ICF, PGR, MP |
| 5.3. | Visoka | Pravni instrumenti | Oblikovanje in izvajanje pravnega instrumenta za potrebno skrbnost pri uvozu lesnih proizvodov | ICF, DARA, BCH |
| 5.4. | Visoka | Pravni instrumenti | Ocena posodobitev in izvajanje pravil o nadzornih mehanizmih za les in lesne proizvode v tanzitu ter les in lesne proizvode, uvožene v državo | DARA, ICF, SAR |
| 5.5. | Visoka | Pravni instrumenti | Oblikovanje in izvajanje uredbe za opredelitev postopkov za izdajanje potrdil o zakonitosti ter dovoljenj FLEGT in H-Legal | ICF |
| 5.6. | Visoka | Pravni instrumenti | Oblikovanje in izvajanje pravil za posek posameznih dreves zunaj gozdov | ICF |
| 5.7. | Visoka | Pravni instrumenti | Oblikovanje in izvajanje pravil za posek dreves na podlagi nekomercialnih dovoljenj | ICF |
| 5.8. | Visoka | Pravni instrumenti | Oblikovanje in izvajanje uredbe in drugih ureditev za izvajanje FPIC | STSS, DINAFROH, CONPAH, združenja domorodnih ljudstev in druge zadevne organizacije |
| 5.9. | Srednja | Pravni instrumenti | Oblikovanje in izvajanje uredbe za določitev postopkov, ki jih bodo javni uslužbenci uporabljali za razvrščanje kršitev ali neskladnosti | SIIAVA |
| 5.10. | Srednja | Pravni instrumenti | Priprava in izvajanje smernic o obravnavanju kršitev, ki jih zagrešijo subjekti v gozdarskem sektorju, in določitvi kazni zanje | ICF, SIIAVA |
| 5.11. | Srednja | Pravni instrumenti | Oblikovanje in izvajanje regulativnega okvira za dejavnosti pogodbenih izvajalcev | ICF |
| 5.12. | Srednja | Pravni instrumenti | Pregled, posodobitev in izvajanje smernic in standardov za boljše gospodarjenje z gozdovi | ICF |
| 5.13. | Srednja | Pravni instrumenti | Posodobitev in izvajanje pravil za gozdne nasade s potrdilom. | ICF |
| 5.14. | Nizka | Pravni instrumenti | Oblikovanje in izvajanje navodil za preverjanje skladnosti odobrenih letnih delovnih načrtov s programom varstva. | ICF |
| 5.15. | Nizka | Pravni instrumenti | Oblikovanje in izvajanje instrumenta za opredelitev vloge občinskih okoljskih enot (UMA) pri izdajanju potrdil o okoljskem dovoljenju z MiAmbiente in AMHON | MiAmbiente, AMHON |
| 5.16. | Nizka | Pravni instrumenti | Ocena, posodobitev in izvajanje pravil za posebne načrte za kmetijsko-gozdarske sisteme (PESA), ki veljajo za površine, večje od 100 hektarov | ICF |
| 5.17. | Nizka | Pravni instrumenti | Razvoj in izvajanje mehanizma za ICF za priznavanje zasebnih sistemov potrjevanja gozdov | ICF |

Št.

Prednostna raven

Kategorija

Ukrep/dejavnost

Pristojna institucija

1.1.

Visoka

Okrepitev usklajevanja

Sklepanje in izvajanje medinstitucionalnih sporazumov o sodelovanju v okviru tega sporazuma

ICF, SIIAVA

1.2.

Visoka

Okrepitev usklajevanja

Izvedba ustreznih organizacijskih prilagoditev v javnih institucijah, povezanih s tem sporazumom, ter določitev financiranja, potrebnega za izvajanje tega sporazuma, v njihovih sporazumih

SEFIN, SIIAVA

1.3.

Visoka

Okrepitev usklajevanja

Oblikovanje in izvedba strategij za medinstitucionalno usklajevanje za zagotovitev izpolnjevanja kazalnikov s kontrolnih seznamov za preverjanje zakonitosti in zahtev LAS, za katerega so pristojne posamezne institucije

SIIAVA

1.4.

Visoka

Okrepitev usklajevanja

Vzpostavitev mehanizmov za izmenjavo informacij med institucijami, vključenimi v LAS, pri čemer ima prednost medsebojna komunikacija med informacijskimi sistemi

SIIAVA

1.5.

Visoka

Okrepitev usklajevanja

Izvedba akcijskega načrta za nacionalno strategijo za nadzor nad nezakonito sečnjo in prevozom gozdnih proizvodov (ENCTI)

ICF, FFAAH, FEMA, PGR, PNP, FTIA, FUSINA

1.6.

Visoka

Okrepitev usklajevanja

Oblikovanje in izvedba metodologije za spremljanje in ocenjevanje napredka pri izvajanju tega sporazuma

ICF, SIIAVA

1.7.

Visoka

Okrepitev usklajevanja

Oblikovanje in izvedba metodologije ze merjenje vpliva tega sporazuma

ICF, SIIAVA

1.8.

Visoka

Okrepitev usklajevanja

Izvedba posebnega načrta legalizacije za nacionalna gozdna območja in ozemlja domorodnih ljudstev

ICF, INA, IP, AMHON

1.9.

Visoka

Okrepitev usklajevanja

Okrepitev zmogljivosti za usklajevanje s sodnimi uradniki in organi kazenskega pregona pri zadevah, povezanih z gospodarskim sektorjem

ICF, FEMA, PGR, vrhovno sodišče

1.10.

Visoka

Okrepitev usklajevanja

Usklajevanje priprave zakonodaje, potrebne za izvajanje pritožbenih postopkov v zvezi z LAS

ICF, SIIAVA

1.11.

Visoka

Okrepitev usklajevanja

Okrepitev in postavitev formalnih temeljev sodelovanja javnosti za izboljšanje upravljanja gozdov

ICF

1.12.

Srednja

Okrepitev usklajevanja

Oblikovanje in izvedba sistema upravljanja javnih informacij

SIIAVA

2.1.

Visoka

Krepitev zmogljivosti

Razvoj in izvedba programa za krepitev zmogljivosti za institucije, vključene v izvajanje tega sporazuma.

ICF, SIIAVA, ESNACIFOR in druge akademske institucije

2.2.

Srednja

Krepitev zmogljivosti

Razvoj in izvedba načrta za krepitev zmogljivosti za subjekte v gozdarskem sektorju

ICF

3.1.

Visoka

Strateški ukrep

Racionalizacija in poenostavitev postopkov za dejavnosti državnih institucij v zvezi z gozdarskim sektorjem

ICF, SAR, SAG, IHSS, STSS

3.2.

Visoka

Strateški ukrep

Ocena in posodobitev postopkov za obravnavanje kršitev in nalaganje kazni v institucijah, vključenih v izvajanje tega sporazuma

SIIAVA

3.3.

Visoka

Strateški ukrep

Določitev in izvedba postopka pregledovanja in preverjanja na podlagi tveganja

ICF, MiAmbiente, PNP, MP

3.4.

Visoka

Strateški ukrep

Posodobitev, vzdrževanje in izvajanje nacionalnega informacijskega sistema za sledljivost lesa (SIRMA)

ICF

3.5.

Visoka

Strateški ukrep

Oblikovanje in izvedba novih modulov v nacionalnem informacijskem sistemu za gozdarstvo (SNIF)

ICF

3.6.

Srednja

Strateški ukrep

Oblikovanje in izvedba politik za decentralizacijo in prenos upravnih postopkov v zvezi z gozdarskim sektorjem v državnih institucijah

ICF, SAR, SAG, IHSS, STSS

3.7.

Srednja

Strateški ukrep

Oblikovanje zaščitnih ukrepov za ranljive skupine pri izvajanju tega sporazuma

SIIAVA

3.8.

Srednja

Strateški ukrep

Oblikovanje in izvedba postopne strategije za okrepitev pravne skladnosti mikro, malih in srednjih podjetij v gozdarskem sektorju

SIIAVA

3.9.

Srednja

Strateški ukrep

Oblikovanje in izvedba nacionalnega sistema za razvrščanje rabe zemljišč

IP, ICF, INA

3.10.

Srednja

Strateški ukrep

Posodobitev preglednice MiAmbiente za kategorizacijo vplivov na okolje za potrdilo o okoljskem dovoljenju za gozdarska podjetja in skladišča lesa

ICF, MiAmbiente

3.11.

Srednja

Strateški ukrep

Določitev sistema za evidentiranje in upravljanje informacij o zaposlovanju v gozdarskem sektorju pri ministrstvu za zaposlovanje in socialno varnost

STSS

3.12.

Nizka

Strateški ukrep

Oblikovanje in izvedba strategije na podlagi spodbud, osredotočene na mikro, mala in srednja podjetja v gozdarskem sektorju

ICF, SAR, SAG, IHSS, STSS

3.13.

Nizka

Strateški ukrep

Oblikovanje in izvedba nacionalne komunikacijske strategije za ta sporazum

ICF, SIIAVA

3.14.

Nizka

Strateški ukrep

Sklenitev dogovora o politikah za izboljšanje in uskladitev kmetijskega in gozdarskega sektorja

SDE, ICF, SAG, MiAmbiente, IHCAFE

4.1.

Visoka

Študije

Analiza institucionalnih tehničnih in operativnih zmogljivosti za izvajanje tega sporazuma

SIIAVA

4.2.

Visoka

Študije

Študija vpliva tega sporazuma na preživljanje ranljivih skupin

Sekretariat za socialno vključenost (SEDIS) – DINAFROH, ICF

4.3.

Visoka

Študije

Pregled carinskega postopka v zvezi z ravnjo preverjanja zakonitosti (uvoz in izvoz) za njegovo uskladitev s postopki iz tega sporazuma

DARA, SAR, ICF

4.4.

Visoka

Študije

Izvedba referenčne študije o stopnji skladnosti subjektov v gozdarskem sektorju, vključno z okoljskimi, družbenimi in gospodarskimi vidiki, zajetimi z načeli, merili in kazalniki iz tega sporazuma

ICF, SIIAVA

4.5.

Srednja

Študije

Študija uspešnosti podjetij za primarne in sekundarne gozdne proizvode kot osnova za določitev nadzora v sistemih sledljivosti

ICF, AMADHO, ESNACIFOR in druge akademske institucije

4.6.

Srednja

Študije

Posodobitev popisa podjetij za primarne in sekundarne gozdne proizvode in skladišč lesa za izvajanje mehanizmov za nadzor in preverjanje

ICF

5.1.

Visoka

Pravni instrumenti

Ustanovitev in institucionalizacija SIIAVA na podlagi pravnega instrumenta

SDE, ICF, IP, INA, DINAFROH, MiAmbiente, SAG, SAR, DARA, IAIP, policija, FFAA, PGR, IHSS, STSS, ESNACIFOR in druge akademske institucije

5.2.

Visoka

Pravni instrumenti

Oblikovanje in izvajanje pravnega instrumenta za potrebno skrbnost na nacionalnem trgu lesnih proizvodov

ICF, PGR, MP

5.3.

Visoka

Pravni instrumenti

Oblikovanje in izvajanje pravnega instrumenta za potrebno skrbnost pri uvozu lesnih proizvodov

ICF, DARA, BCH

5.4.

Visoka

Pravni instrumenti

Ocena posodobitev in izvajanje pravil o nadzornih mehanizmih za les in lesne proizvode v tanzitu ter les in lesne proizvode, uvožene v državo

DARA, ICF, SAR

5.5.

Visoka

Pravni instrumenti

Oblikovanje in izvajanje uredbe za opredelitev postopkov za izdajanje potrdil o zakonitosti ter dovoljenj FLEGT in H-Legal

ICF

5.6.

Visoka

Pravni instrumenti

Oblikovanje in izvajanje pravil za posek posameznih dreves zunaj gozdov

ICF

5.7.

Visoka

Pravni instrumenti

Oblikovanje in izvajanje pravil za posek dreves na podlagi nekomercialnih dovoljenj

ICF

5.8.

Visoka

Pravni instrumenti

Oblikovanje in izvajanje uredbe in drugih ureditev za izvajanje FPIC

STSS, DINAFROH, CONPAH, združenja domorodnih ljudstev in druge zadevne organizacije

5.9.

Srednja

Pravni instrumenti

Oblikovanje in izvajanje uredbe za določitev postopkov, ki jih bodo javni uslužbenci uporabljali za razvrščanje kršitev ali neskladnosti

SIIAVA

5.10.

Srednja

Pravni instrumenti

Priprava in izvajanje smernic o obravnavanju kršitev, ki jih zagrešijo subjekti v gozdarskem sektorju, in določitvi kazni zanje

ICF, SIIAVA

5.11.

Srednja

Pravni instrumenti

Oblikovanje in izvajanje regulativnega okvira za dejavnosti pogodbenih izvajalcev

ICF

5.12.

Srednja

Pravni instrumenti

Pregled, posodobitev in izvajanje smernic in standardov za boljše gospodarjenje z gozdovi

ICF

5.13.

Srednja

Pravni instrumenti

Posodobitev in izvajanje pravil za gozdne nasade s potrdilom.

ICF

5.14.

Nizka

Pravni instrumenti

Oblikovanje in izvajanje navodil za preverjanje skladnosti odobrenih letnih delovnih načrtov s programom varstva.

ICF

5.15.

Nizka

Pravni instrumenti

Oblikovanje in izvajanje instrumenta za opredelitev vloge občinskih okoljskih enot (UMA) pri izdajanju potrdil o okoljskem dovoljenju z MiAmbiente in AMHON

MiAmbiente, AMHON

5.16.

Nizka

Pravni instrumenti

Ocena, posodobitev in izvajanje pravil za posebne načrte za kmetijsko-gozdarske sisteme (PESA), ki veljajo za površine, večje od 100 hektarov

ICF

5.17.

Nizka

Pravni instrumenti

Razvoj in izvajanje mehanizma za ICF za priznavanje zasebnih sistemov potrjevanja gozdov

ICF

---

PRILOGA IX

PREGLEDNOST IN DOSTOP DO JAVNIH INFORMACIJ

1.   UVOD

Za izvajanje tega sporazuma je med drugim treba dati na voljo informacije o prostovoljnem sporazumu o partnerstvu FLEGT ter njegovih ciljih, izvajanju, spremljanju in nadzoru. Te informacije morajo objaviti skupni odbor za izvajanje Sporazuma in pogodbenici, da bi zagotovili, da vsi deležniki razumejo shemo izdajanja dovoljenj FLEGT in da je zagotovljeno dobro upravljanje v zvezi z upravljanjem gozdarstva.

Za izpolnitev tega cilja so v tej prilogi določeni (i) informacije, povezane z gozdarstvom, ki jih je treba dati na voljo javnosti, (ii) organi, pristojni za objavo navedenih informacij, in (iii) mehanizmi, s katerimi je mogoče dostopati do njih.

Z izvedbenimi ukrepi za dajanje informacij na voljo se zagotovi: (1) da so ukrepi skupnega odbora za izvajanje Sporazuma ter drugih vključenih institucij in organov pri izvajanju tega sporazuma pregledni, razumljivi in ustrezni za vse deležnike v dobavni verigi gozdnih proizvodov ter širšo javnost; (2) vzpostavljen mehanizem za prost dostop deležnikov do ključnih informacij o gozdarskem sektorju; (3) okrepitev delovanja honduraškega sistema za zagotavljanje zakonitosti (LAS) za lesne proizvode na podlagi razpoložljivosti informacij za neodvisno spremljanje ter (4) doseganje splošnih ciljev tega sporazuma.

Določbe tega sporazuma so v skladu s honduraško zakonodajo o dostopu do javnih informacij ter zagotavljajo, da so te informacije na voljo, se redno razširjajo in na zahtevo nemudoma zagotovijo. Poleg tega ta priloga temelji na zakonih, drugih predpisih in sporazumih iz prilog II in V.

Na podlagi mehanizma za preglednost imajo deležniki pri spremljanju izvajanja Sporazuma dostop do ustreznih informacij ter ključnih informacij o gozdarskem sektorju, da bi se okrepilo upravljanje tega sektorja v Hondurasu.

2.   CILJI

| — | Okrepiti verodostojnost in upravljanje nacionalnega sistema za upravljanje gozdarstva in sheme izdajanja dovoljenj FLEGT; |
| --- | --- |

—

Okrepiti verodostojnost in upravljanje nacionalnega sistema za upravljanje gozdarstva in sheme izdajanja dovoljenj FLEGT;

| — | povečati ozaveščenost o informacijah, ki jih Honduras javno objavi; |
| --- | --- |

—

povečati ozaveščenost o informacijah, ki jih Honduras javno objavi;

| — | zagotoviti razširjanje informacij o gozdarskem sektorju in |
| --- | --- |

—

zagotoviti razširjanje informacij o gozdarskem sektorju in

| — | deležnikom omogočiti spremljanje izvajanja tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

deležnikom omogočiti spremljanje izvajanja tega sporazuma.

3.   OZADJE

Določbe te priloge so v skladu z zakonom o preglednosti in dostopu do javnih informacij (LTAIP). Ta zakon je namenjen oblikovanju in izvajanju nacionalne politike preglednosti ter zagotovitvi pravice do dostopa do javnih informacij vsem posameznikom, da bi se na podlagi udeležbe državljanov okrepila pravna država in utrdila demokracija.

Člen 6 LTAIP se nanaša na spodbujanje kulture preglednosti in javnega dostopa do informacij, pri čemer je navedeno, da institucije, zajete s tem zakonom, javne uslužbence redno in na podlagi najnovejših informacij usposabljajo o zagotavljanju dostopa do informacij v kulturi preglednosti, ki velja za informacije in javno upravljanje.

Za potrebe skladnosti z LTAIP imajo vse javne institucije v Hondurasu „portal za preglednost“, na katerem se širši javnosti zagotavljajo informacije o zadevni instituciji, njenih funkcijah, pooblastilih, dejavnostih in upravljanju virov. Poleg tega ima vsaka institucija uradnika za obveščanje javnosti, ki je pristojen za to, da odgovarja na poizvedbe državljanov in jim na zahtevo zagotavlja informacije, če te niso opredeljene kot zaupne. Zahtevane informacije se lahko zagotovijo osebno, po faksu, pošti ali elektronski pošti.

V členu 17 LTAIP je določeno, da se javne informacije štejejo za zaupne, če škoda, ki bi jo lahko informacije povzročile, presega javni interes za njihovo razkritje ali če bi njihovo razkritje ogrozilo ali škodilo:

| (1) | nacionalni varnosti; |
| --- | --- |

(1)

nacionalni varnosti;

| (2) | življenju, varnosti in zdravju katerega koli posameznika, humanitarni pomoči, pravno zaščitenim interesom otrok ali drugih oseb ali zagotovilu habeas data; |
| --- | --- |

(2)

življenju, varnosti in zdravju katerega koli posameznika, humanitarni pomoči, pravno zaščitenim interesom otrok ali drugih oseb ali zagotovilu habeas data;

| (3) | napredku pri zaupnih preiskavah v zvezi s preprečevanjem, preiskovanjem in pregonom kaznivih dejanj ali zagotavljanjem pravice; |
| --- | --- |

(3)

napredku pri zaupnih preiskavah v zvezi s preprečevanjem, preiskovanjem in pregonom kaznivih dejanj ali zagotavljanjem pravice;

| (4) | interesom, zaščitenim z nacionalno ustavo in zakoni; |
| --- | --- |

(4)

interesom, zaščitenim z nacionalno ustavo in zakoni;

| (5) | mednarodnim pogajanjem in odnosom ter |
| --- | --- |

(5)

mednarodnim pogajanjem in odnosom ter

| (6) | gospodarski, finančni ali denarni stabilnosti Hondurasa ali njegovega upravljanja. |
| --- | --- |

(6)

gospodarski, finančni ali denarni stabilnosti Hondurasa ali njegovega upravljanja.

Da bi nacionalni inštitut za ohranjanje in razvoj gozdov, zavarovana območja ter prostoživeče živali in rastline (ICF) okrepil upravljanje gozdarskega sektorja, ima komunikacijsko strategijo, v skladu s katero se bo v Hondurasu usmerjala komunikacija v zvezi s tem sporazumom.

Ta strategija je v obliki smernic, katerih namen je izboljšati komuniciranje ter povečati opaznost prizadevanja Hondurasa v zvezi z gospodarjenjem z gozdovi pri nacionalni in mednarodni javnosti. Vključuje predloge za povečanje sinergij za delo med številnimi deležniki (zasebnim sektorjem, civilno družbo ter domorodnimi ljudstvi in ljudstvi afriškega porekla v Hondurasu), da bi se lahko na podlagi strateške in usklajene komunikacije nadgrajevali obstoječi in nastajajoči komunikacijski kanali.

Če bo javnost bolje razumela delo Hondurasa pri podpiranju tega sporazuma in družbene koristi okrepitve gospodarjenja z gozdovi, jo bo to spodbudilo k dejavnemu sodelovanju pri spodbujanju dobrega upravljanja ter okrepilo verodostojnost javnih institucij.

4.   INFORMACIJE, KI SE OBJAVLJAJO

| 4.1. | Informacije, ki jih bo objavljal skupni odbor za izvajanje Sporazuma






  (a) | Struktura in delovanje skupnega odbora za izvajanje Sporazuma. |
| --- | --- | --- |

4.1.

(a)

Struktura in delovanje skupnega odbora za izvajanje Sporazuma.

| (b) | Zapisniki sestankov skupnega odbora za izvajanje Sporazuma in sprejeti sklepi. |
| --- | --- |

(b)

Zapisniki sestankov skupnega odbora za izvajanje Sporazuma in sprejeti sklepi.

| (c) | Letno poročilo skupnega odbora za izvajanje Sporazuma, ki vsebuje zlasti informacije o naslednjem:






  — | napredku pri doseganju ciljev tega sporazuma v določenem roku in vseh zadevah, povezanih z njegovim izvajanjem; |
| --- | --- | --- |

(c)

Letno poročilo skupnega odbora za izvajanje Sporazuma, ki vsebuje zlasti informacije o naslednjem:

—

napredku pri doseganju ciljev tega sporazuma v določenem roku in vseh zadevah, povezanih z njegovim izvajanjem;

| — | količinah lesa in lesnih proizvodov, uvoženih v Honduras, ter ukrepih, ki sta jih pogodbenici sprejeli za preprečevanje uvoza lesa in lesnih proizvodov nezakonitega porekla ter posledično ohranitev integritete sheme izdajanja dovoljenj FLEGT; |
| --- | --- |

—

količinah lesa in lesnih proizvodov, uvoženih v Honduras, ter ukrepih, ki sta jih pogodbenici sprejeli za preprečevanje uvoza lesa in lesnih proizvodov nezakonitega porekla ter posledično ohranitev integritete sheme izdajanja dovoljenj FLEGT;

| — | primerih neskladnosti s shemo izdajanja dovoljenj FLEGT v Hondurasu in sprejetih ukrepih za obravnavanje takih neskladnosti, vključno z zavrnitvami vlog za izdajo dovoljenja FLEGT; |
| --- | --- |

—

primerih neskladnosti s shemo izdajanja dovoljenj FLEGT v Hondurasu in sprejetih ukrepih za obravnavanje takih neskladnosti, vključno z zavrnitvami vlog za izdajo dovoljenja FLEGT;

| — | številu primerov prihoda lesa in lesnih proizvodov na carinske točke Unije brez dovoljenja FLEGT ter povezanih količinah; |
| --- | --- |

—

številu primerov prihoda lesa in lesnih proizvodov na carinske točke Unije brez dovoljenja FLEGT ter povezanih količinah;

| — | ukrepih za preprečevanje izvoza lesa in lesnih proizvodov nezakonitega porekla na trge zunaj Unije ali njihove prodaje na nacionalnem trgu; |
| --- | --- |

—

ukrepih za preprečevanje izvoza lesa in lesnih proizvodov nezakonitega porekla na trge zunaj Unije ali njihove prodaje na nacionalnem trgu;

| — | seznamu dovoljenj FLEGT, ki jih je izdal Honduras; |
| --- | --- |

—

seznamu dovoljenj FLEGT, ki jih je izdal Honduras;

| — | količinah lesnih proizvodov, ki jih je Unija uvozila na podlagi sheme izdajanja dovoljenj FLEGT, po ustreznih tarifnih številkah HS in državah članicah Unije, v katerih so bili lesni proizvodi uvoženi v Unijo. |
| --- | --- |

—

količinah lesnih proizvodov, ki jih je Unija uvozila na podlagi sheme izdajanja dovoljenj FLEGT, po ustreznih tarifnih številkah HS in državah članicah Unije, v katerih so bili lesni proizvodi uvoženi v Unijo.

| (d) | Splošne informacije o neodvisnem nadzoru, vključno z informacijami o naslednjem:






  — | nalogah in pristojnostih za neodvisni nadzor; |
| --- | --- | --- |

(d)

Splošne informacije o neodvisnem nadzoru, vključno z informacijami o naslednjem:

—

nalogah in pristojnostih za neodvisni nadzor;

| — | napovedi nadzora; |
| --- | --- |

—

napovedi nadzora;

| — | nalogah in pristojnostih ter poročilih neodvisnega nadzornika o inšpekcijskih pregledih in nadzoru; |
| --- | --- |

—

nalogah in pristojnostih ter poročilih neodvisnega nadzornika o inšpekcijskih pregledih in nadzoru;

| — | pritožbah glede nadzornika in neodvisnega nadzora ter njihovi obravnavi. |
| --- | --- |

—

pritožbah glede nadzornika in neodvisnega nadzora ter njihovi obravnavi.

| (e) | Smernice za preverjanje zakonitosti, kot so določene v Prilogi II. |
| --- | --- |

(e)

Smernice za preverjanje zakonitosti, kot so določene v Prilogi II.

| (f) | Časovni načrt izvajanja tega sporazuma, povzetek izvedenih dejavnosti in ocena napredka pri njegovem izvajanju, vključno z informacijami o napredku pri izvajanju dopolnilnih ukrepov iz Priloge VIII. |
| --- | --- |

(f)

Časovni načrt izvajanja tega sporazuma, povzetek izvedenih dejavnosti in ocena napredka pri njegovem izvajanju, vključno z informacijami o napredku pri izvajanju dopolnilnih ukrepov iz Priloge VIII.

| 4.2. | Informacije o izvajanju in uspešnosti tega sporazuma






  — | Besedilo tega sporazuma, njegovih prilog in vseh sprememb. |
| --- | --- | --- |

4.2.

—

Besedilo tega sporazuma, njegovih prilog in vseh sprememb.

| 4.2.1. | Informacije o LAS






  — | Dokumentacija v zvezi z LAS Hondurasa za lesne proizvode; |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

—

Dokumentacija v zvezi z LAS Hondurasa za lesne proizvode;

| — | smernice za preverjanje zakonitosti, kot so določene v Prilogi II, in |
| --- | --- |

—

smernice za preverjanje zakonitosti, kot so določene v Prilogi II, in

| — | postopki za izdajanje dovoljenj FLEGT. |
| --- | --- |

—

postopki za izdajanje dovoljenj FLEGT.

| 4.2.2. | Informacije o strukturah in postopkih za ta sporazum






  — | Seznam institucij/organizacij, vključenih v ta sporazum; |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

—

Seznam institucij/organizacij, vključenih v ta sporazum;

| — | struktura in delovanje enote za preverjanje zakonitosti ter |
| --- | --- |

—

struktura in delovanje enote za preverjanje zakonitosti ter

| — | struktura in delovanje enote za izdajanje dovoljenj FLEGT. |
| --- | --- |

—

struktura in delovanje enote za izdajanje dovoljenj FLEGT.

| 4.2.3. | Dokumentacija v zvezi s tem sporazumom






  — | Nacionalna strategija za nadzor nad nezakonito sečnjo in prevozom gozdnih proizvodov (ENCTI); |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

—

Nacionalna strategija za nadzor nad nezakonito sečnjo in prevozom gozdnih proizvodov (ENCTI);

| — | komunikacijska strategija za prostovoljni sporazum o partnerstvu FLEGT in izboljšanje upravljanja v gozdarskem sektorju ter |
| --- | --- |

—

komunikacijska strategija za prostovoljni sporazum o partnerstvu FLEGT in izboljšanje upravljanja v gozdarskem sektorju ter

| — | posebni načrt za legalizacijo posesti zemljišč. |
| --- | --- |

—

posebni načrt za legalizacijo posesti zemljišč.

| 4.3. | Geografske informacije






  — | Politično-upravne delitve; |
| --- | --- | --- |

4.3.

—

Politično-upravne delitve;

| — | rastlinska odeja; |
| --- | --- |

—

rastlinska odeja;

| — | zavarovana območja; |
| --- | --- |

—

zavarovana območja;

| — | razglašena mikropovodja; |
| --- | --- |

—

razglašena mikropovodja;

| — | odobreni načrti za gospodarjenje z gozdovi za zemljišča v zasebni, državni ali občinski (ejido) lasti; |
| --- | --- |

—

odobreni načrti za gospodarjenje z gozdovi za zemljišča v zasebni, državni ali občinski (ejido) lasti;

| — | območja, evidentirana v katalogu neodtujljivih javnih gozdnih virov, in |
| --- | --- |

—

območja, evidentirana v katalogu neodtujljivih javnih gozdnih virov, in

| — | listine o lastništvu, registrirane v imenu ICF, in registrirana lastništva nad ozemlji domorodnih ljudstev in ljudstev afriškega porekla v Hondurasu. |
| --- | --- |

—

listine o lastništvu, registrirane v imenu ICF, in registrirana lastništva nad ozemlji domorodnih ljudstev in ljudstev afriškega porekla v Hondurasu.

| 4.4. | Informacije o gospodarjenju z gozdovi in pridobivanju






  — | Načrti za gospodarjenje z gozdovi, odobreni v zadevnem letu; |
| --- | --- | --- |

4.4.

—

Načrti za gospodarjenje z gozdovi, odobreni v zadevnem letu;

| — | letni delovni načrti, odobreni v zadevnem letu; |
| --- | --- |

—

letni delovni načrti, odobreni v zadevnem letu;

| — | načrti za reševanje, odobreni v zadevnem letu; |
| --- | --- |

—

načrti za reševanje, odobreni v zadevnem letu;

| — | posebni načrti za kmetijsko-gozdarske sisteme, odobreni v zadevnem letu; |
| --- | --- |

—

posebni načrti za kmetijsko-gozdarske sisteme, odobreni v zadevnem letu;

| — | potrdila za nasade, izdana v zadevnem letu; |
| --- | --- |

—

potrdila za nasade, izdana v zadevnem letu;

| — | pridobivanje v gozdnih nasadih s potrdilom, odobreno v zadevnem letu; |
| --- | --- |

—

pridobivanje v gozdnih nasadih s potrdilom, odobreno v zadevnem letu;

| — | pridobivanje v nacionalnih gozdovih na podlagi razpisov (po potrebi); |
| --- | --- |

—

pridobivanje v nacionalnih gozdovih na podlagi razpisov (po potrebi);

| — | pogodbe o gospodarjenju za skupnosti, organizirane skupine in pravne ali fizične osebe; |
| --- | --- |

—

pogodbe o gospodarjenju za skupnosti, organizirane skupine in pravne ali fizične osebe;

| — | podjetja za gozdne proizvode ter skladišča lesa, registrirana pri ICF, ter |
| --- | --- |

—

podjetja za gozdne proizvode ter skladišča lesa, registrirana pri ICF, ter

| — | količine proizvodov in stranskih proizvodov, pridobljene v zadevnem letu, po vrsti dovoljenja, gozda, pravice do posesti in gozdarskega območja. |
| --- | --- |

—

količine proizvodov in stranskih proizvodov, pridobljene v zadevnem letu, po vrsti dovoljenja, gozda, pravice do posesti in gozdarskega območja.

| 4.5. | Informacije o proizvodnji lesa






  — | Letna proizvodnja proizvodov iz obdelanega lesa po vrsti gozda, gozdarskega območja in podjetja za gozdne proizvode. |
| --- | --- | --- |

4.5.

—

Letna proizvodnja proizvodov iz obdelanega lesa po vrsti gozda, gozdarskega območja in podjetja za gozdne proizvode.

| 4.6. | Informacije o mednarodni trgovini






  — | Register uvoza/izvoza za lesne proizvode, vključno s: količinami, vrstami proizvodov in državami, s katerimi se trguje; |
| --- | --- | --- |

4.6.

—

Register uvoza/izvoza za lesne proizvode, vključno s: količinami, vrstami proizvodov in državami, s katerimi se trguje;

| — | objavljene domače cene za les in |
| --- | --- |

—

objavljene domače cene za les in

| — | izdana dovoljenja CITES. |
| --- | --- |

—

izdana dovoljenja CITES.

| 4.7. | Prihodki od upravnih pristojbin
  Pobiranje teh prihodkov se ureja s členom 503 splošne uredbe o gozdarstvu, izvaja pa se na podlagi obrazcev in plačil v državno blagajno Hondurasa.
  ICF bo v skladu s pooblastili, ki jih ima po zakonu, ter v okviru izpolnjevanja nalog in funkcij, ki so mu dodeljene med drugim na podlagi zakona o gozdarstvu, redno in rutinsko objavljal te prihodke z uporabo elektronskih ali računalniških sredstev ali po potrebi v tiskani obliki (člen 13 LTAIP).






  (a) | Poročanje o prihodkih od upravnih pristojbin, ki jih uporablja organ za gozdove (ICF)
  V zvezi s pridobivanjem v gozdovih ter plačilom dajatev, pristojbin in davkov je bilo sklenjeno, da se objavijo naslednje informacije:






  (1) | plačila, zagotovljena ICF za upravne stroške, nastale pri odobritvi in spremljanju načrtov za gospodarjenje z gozdovi in letnih delovnih načrtov za zasebne in občinske (ejido) gozdove (člen 507 splošne uredbe o gozdarstvu). Dajatve, ki se plačujejo od datuma začetka veljavnosti tega sporazuma, so določene v resoluciji GG-486-1996 (borov les) in resoluciji GG-MP-104-2007 (les listavcev) ter se lahko spremenijo. Morebitne spremembe teh dajatev za storitve bodo objavljene v novih resolucijah; |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.

Pobiranje teh prihodkov se ureja s členom 503 splošne uredbe o gozdarstvu, izvaja pa se na podlagi obrazcev in plačil v državno blagajno Hondurasa.

ICF bo v skladu s pooblastili, ki jih ima po zakonu, ter v okviru izpolnjevanja nalog in funkcij, ki so mu dodeljene med drugim na podlagi zakona o gozdarstvu, redno in rutinsko objavljal te prihodke z uporabo elektronskih ali računalniških sredstev ali po potrebi v tiskani obliki (člen 13 LTAIP).

(a)

Poročanje o prihodkih od upravnih pristojbin, ki jih uporablja organ za gozdove (ICF)

V zvezi s pridobivanjem v gozdovih ter plačilom dajatev, pristojbin in davkov je bilo sklenjeno, da se objavijo naslednje informacije:

(1)

plačila, zagotovljena ICF za upravne stroške, nastale pri odobritvi in spremljanju načrtov za gospodarjenje z gozdovi in letnih delovnih načrtov za zasebne in občinske (ejido) gozdove (člen 507 splošne uredbe o gozdarstvu). Dajatve, ki se plačujejo od datuma začetka veljavnosti tega sporazuma, so določene v resoluciji GG-486-1996 (borov les) in resoluciji GG-MP-104-2007 (les listavcev) ter se lahko spremenijo. Morebitne spremembe teh dajatev za storitve bodo objavljene v novih resolucijah;

| (2) | ICF se plačuje pristojbina za pridobivanje borovega lesa ali lesa listavcev v gozdovih v državni lasti, kot je določeno v sporazumu ICF št. 033-2015, ki se lahko spremeni. Morebitne spremembe vsake resolucije bodo objavljene. |
| --- | --- |

(2)

ICF se plačuje pristojbina za pridobivanje borovega lesa ali lesa listavcev v gozdovih v državni lasti, kot je določeno v sporazumu ICF št. 033-2015, ki se lahko spremeni. Morebitne spremembe vsake resolucije bodo objavljene.

| (b) | Poročila o drugih prihodkih






  (1) | Plačila glob in kazni za kazniva dejanja in kršitve, določena v LFAPVS in njegovi splošni izvedbeni uredbi. ICF v zvezi s kršitvami na področju gozdarstva določi in upravlja globe in kazni, kot jih v posebni uredbi o uporabi glob in kazni določi komisija za upravne kršitve (sporazum ICF št. 010-2014). |
| --- | --- | --- |

(b)

Poročila o drugih prihodkih

(1)

Plačila glob in kazni za kazniva dejanja in kršitve, določena v LFAPVS in njegovi splošni izvedbeni uredbi. ICF v zvezi s kršitvami na področju gozdarstva določi in upravlja globe in kazni, kot jih v posebni uredbi o uporabi glob in kazni določi komisija za upravne kršitve (sporazum ICF št. 010-2014).

| 4.8. | Kazniva dejanja in kršitve na področju gozdarstva
  Informacije o vseh primerih kaznivih dejanj na področju gozdarstva, ki so jih obravnavala sodišča in o katerih je bila izdana pravnomočna sodba. |
| --- | --- |

4.8.

Informacije o vseh primerih kaznivih dejanj na področju gozdarstva, ki so jih obravnavala sodišča in o katerih je bila izdana pravnomočna sodba.

5.   MEHANIZMI ZA RAZŠIRJANJE

Pogodbenici se zavezujeta, da bosta zagotavljali preglednost pri vseh ukrepih, sprejetih v okviru tega sporazuma. V tem smislu bosta na podlagi posebne zahteve drugega deležnika iz tega sektorja dali na voljo vse informacije, ki so po njunem mnenju potrebne.

Zadevne informacije je treba med drugim objavljati z načini in sredstvi, ki so navedena v nadaljevanju.

Uradna poročila in tiskani mediji

| — | Informacije o honduraškem gozdarskem sektorju se objavljajo v letni gozdarski statistiki (ICF); tako se širša javnost obvešča o dogajanju v gozdarskem sektorju. Poleg tega se bodo spodbujale povezave z različnimi deležniki iz gozdarskega sektorja za vlaganje v tiskane medije (glasila, zloženke, pasice itd.) in objavljanje najnovejših informacij. Unija objavlja prostovoljne sporazume o partnerstvu FLEGT v Uradnem listu Evropske unije. Drug tiskani vir informacij o teh sporazumih so letna poročila o prostovoljnem sporazumu o partnerstvu FLEGT, ki jih pripravijo vse države. |
| --- | --- |

—

Informacije o honduraškem gozdarskem sektorju se objavljajo v letni gozdarski statistiki (ICF); tako se širša javnost obvešča o dogajanju v gozdarskem sektorju. Poleg tega se bodo spodbujale povezave z različnimi deležniki iz gozdarskega sektorja za vlaganje v tiskane medije (glasila, zloženke, pasice itd.) in objavljanje najnovejših informacij. Unija objavlja prostovoljne sporazume o partnerstvu FLEGT v Uradnem listu Evropske unije. Drug tiskani vir informacij o teh sporazumih so letna poročila o prostovoljnem sporazumu o partnerstvu FLEGT, ki jih pripravijo vse države.

Spletišča

| — | ICF bo na svoji spletni strani postavil oddelek s povezavami do vseh institucij in organizacij, vključenih v ta sporazum. Geografske informacije o honduraškem gozdarskem sektorju bodo objavljene na Geoportalu ICF. |
| --- | --- |

—

ICF bo na svoji spletni strani postavil oddelek s povezavami do vseh institucij in organizacij, vključenih v ta sporazum. Geografske informacije o honduraškem gozdarskem sektorju bodo objavljene na Geoportalu ICF.

| — | Unija bo na spletiščih delegacije Evropske unije v Hondurasu in Evropske komisije objavila informacije o skupnem odboru za izvajanje Sporazuma (glej točko 4.1), besedilo tega sporazuma (glej točko 4.2) in povezavo do spletne strani ICF. |
| --- | --- |

—

Unija bo na spletiščih delegacije Evropske unije v Hondurasu in Evropske komisije objavila informacije o skupnem odboru za izvajanje Sporazuma (glej točko 4.1), besedilo tega sporazuma (glej točko 4.2) in povezavo do spletne strani ICF.

Druga sredstva za razširjanje

| — | Platforme več deležnikov; |
| --- | --- |

—

Platforme več deležnikov;

| — | javna srečanja; |
| --- | --- |

—

javna srečanja;

| — | tiskovne konference; |
| --- | --- |

—

tiskovne konference;

| — | videofilmi ter |
| --- | --- |

—

videofilmi ter

| — | radio in televizija. |
| --- | --- |

—

radio in televizija.

6.   INFORMACIJE DRUGIH DELEŽNIKOV

Zaradi preglednosti bi morali javne institucije, nevladne organizacije, zasebne razvojne organizacije in projekti, ki opravljajo dejavnosti v zvezi z gozdarskim sektorjem, z ICF vzpostaviti mehanizme za usklajevanje, da bi prek svojih spletišč in spletne strani ICF olajšali dostop javnosti do informacij o tem sporazumu in delu za izboljšanje upravljanja v gozdarskem sektorju. Poleg tega bi bilo treba javnost obveščati o dejavnostih teh organizacij tudi prek oddelka na uradni spletni strani ICF.

Mehanizme za komuniciranje je treba izboljšati, da bo ICF obveščen o vsaki podpori v zvezi z gozdarskim sektorjem, v katero je vključena Unija, če jo zagotavljajo druge institucije ali organizacije. Da bi pogodbenici to dosegli, soglašata z organizacijo rednih sestankov za usklajevanje med ICF in delegacijo Evropske unije v Hondurasu.

---

PRILOGA X

SKUPNI ODBOR ZA IZVAJANJE SPORAZUMA

V skladu s členom 19 tega sporazuma pogodbenici ustanovita organ za spremljanje in odločanje, imenovan „skupni odbor za izvajanje Sporazuma“. Skupni odbor za izvajanje Sporazuma je pristojen za izvajanje tega sporazuma in nadzor nad njim, vključno z upravljanjem neodvisnega nadzora. Skupni odbor za izvajanje Sporazuma tudi olajšuje dialog in izmenjave informacij med pogodbenicama. Pri oblikovanju in sestavi skupnega odbora za izvajanje Sporazuma se bodo upoštevali različni deležniki v honduraškem gozdarskem sektorju: javni in zasebni sektor, civilna družba, domorodna ljudstva in ljudstva afriškega porekla v Hondurasu, skupnosti in drugi, kadar je to ustrezno.

Skupni odbor za izvajanje Sporazuma ima zlasti naloge, navedene v nadaljevanju.

| (a) | V zvezi z upravljanjem tega sporazuma:






  1. | objavi letno poročilo o izvajanju tega sporazuma v skladu s prilogo IX; |
| --- | --- | --- |

(a)

V zvezi z upravljanjem tega sporazuma:

1.

objavi letno poročilo o izvajanju tega sporazuma v skladu s prilogo IX;

| 2. | po oceni delovanja honduraškega sistema za zagotavljanje zakonitosti lesnih proizvodov (LAS) in na podlagi meril za ocenjevanje iz Priloge VII priporoči datum, na katerega bo začela delovati shema izdajanja dovoljenj FLEGT; |
| --- | --- |

2.

po oceni delovanja honduraškega sistema za zagotavljanje zakonitosti lesnih proizvodov (LAS) in na podlagi meril za ocenjevanje iz Priloge VII priporoči datum, na katerega bo začela delovati shema izdajanja dovoljenj FLEGT;

| 3. | pripravlja, pregleduje, posodablja in potrjuje dokumente in izvedbena pravila za ta sporazum, kot so priročnik za preverjanje LAS, smernice za izvajanje dopolnilnih in spremljevalnih ukrepov ter časovni načrt izvajanja tega sporazuma; |
| --- | --- |

3.

pripravlja, pregleduje, posodablja in potrjuje dokumente in izvedbena pravila za ta sporazum, kot so priročnik za preverjanje LAS, smernice za izvajanje dopolnilnih in spremljevalnih ukrepov ter časovni načrt izvajanja tega sporazuma;

| 4. | na podlagi teh dokumentov in izvedbenih pravil, za katere je pristojen, pregleduje napredek pri doseganju ciljev in izpolnjevanju rokov za različne ukrepe iz tega sporazuma in njegovo izvajanje ter predlaga in sprejema ukrepe za izboljšanje delovanja tega sporazuma; |
| --- | --- |

4.

na podlagi teh dokumentov in izvedbenih pravil, za katere je pristojen, pregleduje napredek pri doseganju ciljev in izpolnjevanju rokov za različne ukrepe iz tega sporazuma in njegovo izvajanje ter predlaga in sprejema ukrepe za izboljšanje delovanja tega sporazuma;

| 5. | analizira in evidentira vse potrebne spremembe tega sporazuma. Poleg tega bo najmanj vsaki dve leti analiziral vse revizije ali posodobitve tega sporazuma in njegovih prilog, ki bodo morda potrebne, da bi se upoštevale vse ustrezne spremembe regulativnih, upravnih in institucionalnih okvirov v Hondurasu; |
| --- | --- |

5.

analizira in evidentira vse potrebne spremembe tega sporazuma. Poleg tega bo najmanj vsaki dve leti analiziral vse revizije ali posodobitve tega sporazuma in njegovih prilog, ki bodo morda potrebne, da bi se upoštevale vse ustrezne spremembe regulativnih, upravnih in institucionalnih okvirov v Hondurasu;

| 6. | obravnava zadeve, ki povzročajo skrbi in na katere ga opozori ena od pogodbenic, ter rešuje vse morebitne spore, ki lahko nastanejo med izvajanjem člena 11 tega sporazuma; |
| --- | --- |

6.

obravnava zadeve, ki povzročajo skrbi in na katere ga opozori ena od pogodbenic, ter rešuje vse morebitne spore, ki lahko nastanejo med izvajanjem člena 11 tega sporazuma;

| 7. | obravnava zadeve, ki povzročajo skrbi in na katere ga opozori ena od pogodbenic, ter rešuje vse morebitne spore, ki lahko nastanejo med izvajanjem člena 24 tega sporazuma; |
| --- | --- |

7.

obravnava zadeve, ki povzročajo skrbi in na katere ga opozori ena od pogodbenic, ter rešuje vse morebitne spore, ki lahko nastanejo med izvajanjem člena 24 tega sporazuma;

| 8. | objavlja poročila in dopise za zagotovitev preglednosti svojega dela. |
| --- | --- |

8.

objavlja poročila in dopise za zagotovitev preglednosti svojega dela.

| (b) | V zvezi s spremljanjem in ocenjevanjem tega sporazuma:






  1. | sklene dogovor o metodi za spremljanje in ocenjevanje izvajanja in vpliva tega sporazuma; |
| --- | --- | --- |

(b)

V zvezi s spremljanjem in ocenjevanjem tega sporazuma:

1.

sklene dogovor o metodi za spremljanje in ocenjevanje izvajanja in vpliva tega sporazuma;

| 2. | spremlja splošni napredek pri izvajanju tega sporazuma, vključno z delovanjem LAS; |
| --- | --- |

2.

spremlja splošni napredek pri izvajanju tega sporazuma, vključno z delovanjem LAS;

| 3. | izvaja redne skupne misije za pregled učinkovitosti tega sporazuma in njegovega vpliva na podlagi razpoložljivih informacij; |
| --- | --- |

3.

izvaja redne skupne misije za pregled učinkovitosti tega sporazuma in njegovega vpliva na podlagi razpoložljivih informacij;

| 4. | spremlja razmere na trgu, pripravlja redna poročila o njih, pri čemer po potrebi naroči študije in priporoča ukrepe, ki jih je treba sprejeti v odziv na obveščevalna poročila o razmerah na trgu lesnih proizvodov; |
| --- | --- |

4.

spremlja razmere na trgu, pripravlja redna poročila o njih, pri čemer po potrebi naroči študije in priporoča ukrepe, ki jih je treba sprejeti v odziv na obveščevalna poročila o razmerah na trgu lesnih proizvodov;

| 5. | ocenjuje družbeni, gospodarski in okoljski vpliv tega sporazuma v skladu z ustreznimi dobrimi praksami in merili, o katerih se dogovorita pogodbenici, ter obravnava morebitne težave, ugotovljene na podlagi te ocene; |
| --- | --- |

5.

ocenjuje družbeni, gospodarski in okoljski vpliv tega sporazuma v skladu z ustreznimi dobrimi praksami in merili, o katerih se dogovorita pogodbenici, ter obravnava morebitne težave, ugotovljene na podlagi te ocene;

| 6. | opredeljuje težave, povezane z izvajanjem tega sporazuma, ter predlaga ustrezne ukrepe za njihovo reševanje. |
| --- | --- |

6.

opredeljuje težave, povezane z izvajanjem tega sporazuma, ter predlaga ustrezne ukrepe za njihovo reševanje.

| (c) | V zvezi z neodvisnim nadzorom nad tem sporazumom:






  1. | izda odločitev o „neobstoju ugovora“ za imenovanje neodvisnega nadzornika, ki ga izbereta pogodbenici, in po potrebi za podaljšanje pogodbe z njim; |
| --- | --- | --- |

(c)

V zvezi z neodvisnim nadzorom nad tem sporazumom:

1.

izda odločitev o „neobstoju ugovora“ za imenovanje neodvisnega nadzornika, ki ga izbereta pogodbenici, in po potrebi za podaljšanje pogodbe z njim;

| 2. | potrdi priročnik neodvisnega nadzornika za nadzorne postopke in časovni razpored dela v skladu s Prilogo VI; |
| --- | --- |

2.

potrdi priročnik neodvisnega nadzornika za nadzorne postopke in časovni razpored dela v skladu s Prilogo VI;

| 3. | pregleduje in potrjuje poročila organizacije, ki deluje kot neodvisni nadzornik, preučuje morebitne pritožbe glede delovanja sistema izdajanja dovoljenj FLEGT ter upravlja izvajanje priporočil na ozemlju obeh pogodbenic; |
| --- | --- |

3.

pregleduje in potrjuje poročila organizacije, ki deluje kot neodvisni nadzornik, preučuje morebitne pritožbe glede delovanja sistema izdajanja dovoljenj FLEGT ter upravlja izvajanje priporočil na ozemlju obeh pogodbenic;

| 4. | zahteva posebna poročila poleg neodvisnega nadzora, če so potrebna; |
| --- | --- |

4.

zahteva posebna poročila poleg neodvisnega nadzora, če so potrebna;

| 5. | preučuje pritožbe glede dela organov, ki delujejo kot neodvisni nadzornik in se dogovarja o ukrepih, ki jih je treba sprejeti; |
| --- | --- |

5.

preučuje pritožbe glede dela organov, ki delujejo kot neodvisni nadzornik in se dogovarja o ukrepih, ki jih je treba sprejeti;

| 6. | objavlja poročila o neodvisnem nadzoru LAS v skladu s prilogama VI in IX; |
| --- | --- |

6.

objavlja poročila o neodvisnem nadzoru LAS v skladu s prilogama VI in IX;

| 7. | po potrebi spremlja sprejete ukrepe za reševanje težav, ki jih je odkril neodvisni nadzornik. |
| --- | --- |

7.

po potrebi spremlja sprejete ukrepe za reševanje težav, ki jih je odkril neodvisni nadzornik.

| (d) | V zvezi z deležniki pri izvajanju in spremljanju tega sporazuma:






  1. | sprejema ustrezne ukrepe za spodbujanje sodelovanja deležnikov pri izvajanju tega sporazuma; |
| --- | --- | --- |

(d)

V zvezi z deležniki pri izvajanju in spremljanju tega sporazuma:

1.

sprejema ustrezne ukrepe za spodbujanje sodelovanja deležnikov pri izvajanju tega sporazuma;

| 2. | predlaga in nadalje spremlja priporočila o zahtevah za krepitev zmogljivosti za uspešno izvajanje tega sporazuma, in kadar je ustrezno, o potrebi po povečanju zmogljivosti za izvajanje tega sporazuma ter sodelovanja zasebnega sektorja, civilne družbe, lokalnih skupnosti ter domorodnih ljudstev in ljudstev afriškega porekla v Hondurasu pri izvajanju tega sporazuma v skladu z zakoni in drugimi predpisi v zvezi z gospodarjenjem z gozdovi v Hondurasu; |
| --- | --- |

2.

predlaga in nadalje spremlja priporočila o zahtevah za krepitev zmogljivosti za uspešno izvajanje tega sporazuma, in kadar je ustrezno, o potrebi po povečanju zmogljivosti za izvajanje tega sporazuma ter sodelovanja zasebnega sektorja, civilne družbe, lokalnih skupnosti ter domorodnih ljudstev in ljudstev afriškega porekla v Hondurasu pri izvajanju tega sporazuma v skladu z zakoni in drugimi predpisi v zvezi z gospodarjenjem z gozdovi v Hondurasu;

| 3. | po potrebi ustanovi delovne skupine ali druge pomožne organe za področja dela, na katerih so potrebni posebno strokovno znanje ali povratne informacije deležnikov; |
| --- | --- |

3.

po potrebi ustanovi delovne skupine ali druge pomožne organe za področja dela, na katerih so potrebni posebno strokovno znanje ali povratne informacije deležnikov;

| 4. | potrdi pravila za skupni odbor za izvajanje Sporazuma in spremlja njihovo izvajanje. |
| --- | --- |

4.

potrdi pravila za skupni odbor za izvajanje Sporazuma in spremlja njihovo izvajanje.

---