# Den Europæiske Unions L 184/2021

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 184 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 64. årgang25. maj 2021 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 184

Dansk udgave

Retsforskrifter

64. årgang25. maj 2021

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Kommissionens afgørelse (EU) 2021/826 af 17. maj 2021 om fritagelse for importafgifter og momsfritagelse for varer importeret af Belgien som reaktion på Grækenlands anmodning om assistance til at håndtere migrationskrisen
  (meddelt under nummer C(2021) 3274) | 1 |
| | | RETNINGSLINJER |
| | * | Den Europæiske Centralbanks retningslinje (EU) 2021/827 af 29. april 2021 om ændring af retningslinje ECB/2013/24 om Den Europæiske Centralbanks statistiske rapporteringskrav inden for kvartalsvise finansielle sektorkonti (ECB/2021/20) | 4 |
| | | RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | FN-regulativ nr. 158 om ensartede forskrifter for godkendelse af anordninger til bakkørsel og motorkøretøjer for så vidt angår førerens opmærksomhed på bløde trafikanter bag køretøjet [2021/828] | 20 |
| | * | FN-regulativ nr. 159 — Ensartede forskrifter for godkendelse af motorkøretøjer for så vidt angår informationssystemer til detektering af fodgængere og cyklister ved igangsætning [2021/829] | 62 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

AFGØRELSER

*

Kommissionens afgørelse (EU) 2021/826 af 17. maj 2021 om fritagelse for importafgifter og momsfritagelse for varer importeret af Belgien som reaktion på Grækenlands anmodning om assistance til at håndtere migrationskrisen
  (meddelt under nummer C(2021) 3274)

(meddelt under nummer C(2021) 3274)

1

RETNINGSLINJER

*

Den Europæiske Centralbanks retningslinje (EU) 2021/827 af 29. april 2021 om ændring af retningslinje ECB/2013/24 om Den Europæiske Centralbanks statistiske rapporteringskrav inden for kvartalsvise finansielle sektorkonti (ECB/2021/20)

4

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

*

FN-regulativ nr. 158 om ensartede forskrifter for godkendelse af anordninger til bakkørsel og motorkøretøjer for så vidt angår førerens opmærksomhed på bløde trafikanter bag køretøjet [2021/828]

20

*

FN-regulativ nr. 159 — Ensartede forskrifter for godkendelse af motorkøretøjer for så vidt angår informationssystemer til detektering af fodgængere og cyklister ved igangsætning [2021/829]

62

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

AFGØRELSER

| 25.5.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 184/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 184/1

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE (EU) 2021/826

af 17. maj 2021

om fritagelse for importafgifter og momsfritagelse for varer importeret af Belgien som reaktion på Grækenlands anmodning om assistance til at håndtere migrationskrisen

(meddelt under nummer C(2021) 3274)

(Kun den nederlandske, den franske og den græske udgave er autentiske)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 2009/132/EF af 19. oktober 2009 om fastlæggelse af anvendelsesområdet for artikel 143, litra b) og c), i direktiv 2006/112/EF for så vidt angår fritagelse for merværdiafgift ved visse former for endelig indførsel af goder (1), særlig artikel 53, stk. 1,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1186/2009 af 16. november 2009 om en fællesskabsordning vedrørende fritagelse for import- og eksportafgifter (2), særlig artikel 76, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 2. marts 2020 anmodede Grækenland om assistance, jf. artikel 15 i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1313/2013/EU (3), efter en periode med migrationskrise. |
| --- | --- |

(1)

Den 2. marts 2020 anmodede Grækenland om assistance, jf. artikel 15 i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1313/2013/EU (3), efter en periode med migrationskrise.

| (2) | Den 6. marts 2020 importerede Belgiens forsvarsministerium, som et statsorgan i henhold til artikel 74 i forordning (EF) nr. 1186/2009 og artikel 51 i direktiv 2009/132/EF, nødhjælpsudstyr og andre vigtige forsyninger og sendte det til Grækenland som reaktion på Grækenlands anmodning med henblik på at uddele dette eller stille det til rådighed for asylansøgere og migranter. |
| --- | --- |

(2)

Den 6. marts 2020 importerede Belgiens forsvarsministerium, som et statsorgan i henhold til artikel 74 i forordning (EF) nr. 1186/2009 og artikel 51 i direktiv 2009/132/EF, nødhjælpsudstyr og andre vigtige forsyninger og sendte det til Grækenland som reaktion på Grækenlands anmodning med henblik på at uddele dette eller stille det til rådighed for asylansøgere og migranter.

| (3) | I afventning af Kommissionens afgørelse indrømmede Belgien suspension af importafgifter og moms for varer, jf. artikel 76, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1186/2009 og artikel 53, stk. 2, i direktiv 2009/132/EF. |
| --- | --- |

(3)

I afventning af Kommissionens afgørelse indrømmede Belgien suspension af importafgifter og moms for varer, jf. artikel 76, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1186/2009 og artikel 53, stk. 2, i direktiv 2009/132/EF.

| (4) | Den 23. marts 2020 indsendte Belgien en anmodning om fritagelse for importafgift og momsfritagelse for varer leveret til Grækenland. Belgien fremsendte Kommissionen en udførlig liste med angivelse af arten og mængden af varer, der var blevet indført uden importafgift og fritaget for moms og sendt til Grækenland. |
| --- | --- |

(4)

Den 23. marts 2020 indsendte Belgien en anmodning om fritagelse for importafgift og momsfritagelse for varer leveret til Grækenland. Belgien fremsendte Kommissionen en udførlig liste med angivelse af arten og mængden af varer, der var blevet indført uden importafgift og fritaget for moms og sendt til Grækenland.

| (5) | Belgiens anmodning om fritagelse for importafgift og momsfritagelse for varer leveret til Grækenland anses for at være indgivet af den pågældende medlemsstat, jf. artikel 76, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1186/2009 og artikel 53, stk. 1, i direktiv 2009/132/EF, ud fra den betragtning, at Grækenland anmodede om assistance, og Belgien reagerede herpå, jf. artikel 15 i afgørelse 1313/2013/EU. |
| --- | --- |

(5)

Belgiens anmodning om fritagelse for importafgift og momsfritagelse for varer leveret til Grækenland anses for at være indgivet af den pågældende medlemsstat, jf. artikel 76, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1186/2009 og artikel 53, stk. 1, i direktiv 2009/132/EF, ud fra den betragtning, at Grækenland anmodede om assistance, og Belgien reagerede herpå, jf. artikel 15 i afgørelse 1313/2013/EU.

| (6) | Den humanitære krise, som kræver hurtig assistance fra de øvrige medlemsstater for at beskytte et stigende antal asylansøgere og migranter i vinterperioden, og de ekstreme udfordringer, dette forårsager, udgør en katastrofe som omhandlet i kapitel XVII, afsnit C, i forordning (EF) nr. 1186/2009 og i afsnit VIII, kapitel 4, i direktiv 2009/132/EF. |
| --- | --- |

(6)

Den humanitære krise, som kræver hurtig assistance fra de øvrige medlemsstater for at beskytte et stigende antal asylansøgere og migranter i vinterperioden, og de ekstreme udfordringer, dette forårsager, udgør en katastrofe som omhandlet i kapitel XVII, afsnit C, i forordning (EF) nr. 1186/2009 og i afsnit VIII, kapitel 4, i direktiv 2009/132/EF.

| (7) | Belgien bør derfor indrømmes fritagelse for importafgifter ved import af varer til de formål, der er omhandlet i artikel 74 i forordning (EF) nr. 1186/2009, og momsfritagelse ved import af varer til de formål, der er omhandlet i artikel 51 i direktiv 2009/132/EF. |
| --- | --- |

(7)

Belgien bør derfor indrømmes fritagelse for importafgifter ved import af varer til de formål, der er omhandlet i artikel 74 i forordning (EF) nr. 1186/2009, og momsfritagelse ved import af varer til de formål, der er omhandlet i artikel 51 i direktiv 2009/132/EF.

| (8) | Den 22. oktober 2020 bekræftede Grækenland over for Kommissionen at have modtaget de varer, der er opført på den udførlige liste, som Belgien har indgivet; meddelte, at generalsekretariatet for civilbeskyttelse under ministeriet for civilbeskyttelse var blevet udpeget som modtager af ovennævnte varer med henblik på gratis at uddele disse og stille dem til rådighed for migranter og asylansøgere; og bekræftede, at der var blevet truffet passende foranstaltninger til at sikre overholdelse af artikel 78, 79 og 80 i forordning (EF) nr. 1186/2009 og af artikel 55, 56 og 57 i direktiv 2009/132/EF for så vidt angår ovennævnte varer. |
| --- | --- |

(8)

Den 22. oktober 2020 bekræftede Grækenland over for Kommissionen at have modtaget de varer, der er opført på den udførlige liste, som Belgien har indgivet; meddelte, at generalsekretariatet for civilbeskyttelse under ministeriet for civilbeskyttelse var blevet udpeget som modtager af ovennævnte varer med henblik på gratis at uddele disse og stille dem til rådighed for migranter og asylansøgere; og bekræftede, at der var blevet truffet passende foranstaltninger til at sikre overholdelse af artikel 78, 79 og 80 i forordning (EF) nr. 1186/2009 og af artikel 55, 56 og 57 i direktiv 2009/132/EF for så vidt angår ovennævnte varer.

| (9) | Fritagelsen for importafgift og momsfritagelsen bør derfor indrømmes for den import, som Belgien foretog den 6. marts 2020 med henblik på videresendelse til Grækenland. |
| --- | --- |

(9)

Fritagelsen for importafgift og momsfritagelsen bør derfor indrømmes for den import, som Belgien foretog den 6. marts 2020 med henblik på videresendelse til Grækenland.

| (10) | Medlemsstaterne blev konsulteret den 11. februar 2021 i overensstemmelse med artikel 76 i forordning (EF) nr. 1186/2009 og artikel 53 i direktiv 2009/132/EF — |
| --- | --- |

(10)

Medlemsstaterne blev konsulteret den 11. februar 2021 i overensstemmelse med artikel 76 i forordning (EF) nr. 1186/2009 og artikel 53 i direktiv 2009/132/EF —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Varer indføres uden importafgifter, jf. artikel 2, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 1186/2009, og fritages for moms ved import, jf. artikel 2, stk. 1, litra a), i direktiv 2009/132/EF, forudsat at følgende betingelser var opfyldt:

| a) | varerne var bestemt til gratis at blive uddelt og stillet til rådighed af generalsekretariatet for civilbeskyttelse under det græske ministerium for civilbeskyttelse til fordel for asylansøgere og migranter |
| --- | --- |

a)

varerne var bestemt til gratis at blive uddelt og stillet til rådighed af generalsekretariatet for civilbeskyttelse under det græske ministerium for civilbeskyttelse til fordel for asylansøgere og migranter

| b) | varerne opfylder betingelserne i artikel 75, 78, 79 og 80 i forordning (EF) nr. 1186/2009 og i artikel 52, 55, 56 og 57 i direktiv 2009/132/EF |
| --- | --- |

b)

varerne opfylder betingelserne i artikel 75, 78, 79 og 80 i forordning (EF) nr. 1186/2009 og i artikel 52, 55, 56 og 57 i direktiv 2009/132/EF

| c) | de græske myndigheder traf passende foranstaltninger til at sikre overholdelse af artikel 78, 79 og 80 i forordning (EF) nr. 1186/2009 og af artikel 55, 56 og 57 i direktiv 2009/132/EF for så vidt angår de importerede varer, som er omfattet af denne afgørelse. |
| --- | --- |

c)

de græske myndigheder traf passende foranstaltninger til at sikre overholdelse af artikel 78, 79 og 80 i forordning (EF) nr. 1186/2009 og af artikel 55, 56 og 57 i direktiv 2009/132/EF for så vidt angår de importerede varer, som er omfattet af denne afgørelse.

Artikel 2

Artikel 1 anvendes på varer, som Belgien importerede den 6. marts 2020 og efterfølgende sendte til Grækenland som reaktion på anmodningen om assistance fra Grækenland af 2. marts 2020, jf. artikel 15 i afgørelse 1313/2013/EU.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til Kongeriget Belgien og Den Hellenske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 17. maj 2021.

På Kommissionens vegne

Paolo GENTILONI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 292 af 10.11.2009, s. 5.

1

(2)  
  EUT L 324 af 10.12.2009, s. 23.

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1313/2013/EU af 17. december 2013 om en EU-civilbeskyttelsesmekanisme (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 924).

3

---

RETNINGSLINJER

| 25.5.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 184/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 184/4

---

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS RETNINGSLINJE (EU) 2021/827

af 29. april 2021

om ændring af retningslinje ECB/2013/24 om Den Europæiske Centralbanks statistiske rapporteringskrav inden for kvartalsvise finansielle sektorkonti (ECB/2021/20)

STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 5.1 og 5.2 samt artikel 12.1 og 14.3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den økonomiske og statistiske udvikling i de seneste år har gjort det nødvendigt at gennemgå og opdatere rapporteringskravene for kvartalsvise finansielle sektorkonti for at sikre, at de fortsat er relevante for økonomiske analyser. |
| --- | --- |

(1)

Den økonomiske og statistiske udvikling i de seneste år har gjort det nødvendigt at gennemgå og opdatere rapporteringskravene for kvartalsvise finansielle sektorkonti for at sikre, at de fortsat er relevante for økonomiske analyser.

| (2) | En mere detaljeret opdeling af sektoren for andre finansielle institutioner bliver stadig vigtigere for analysen af finansiering og forbundethed inden for sektoren. Kravene til kvartalsvise finansielle sektorkonti i Den Europæiske Centralbanks retningslinje ECB/2013/24 (1) skal ændres til at kræve rapportering af sektoropdelinger af andre finansielle formidlere. |
| --- | --- |

(2)

En mere detaljeret opdeling af sektoren for andre finansielle institutioner bliver stadig vigtigere for analysen af finansiering og forbundethed inden for sektoren. Kravene til kvartalsvise finansielle sektorkonti i Den Europæiske Centralbanks retningslinje ECB/2013/24 (1) skal ændres til at kræve rapportering af sektoropdelinger af andre finansielle formidlere.

| (3) | For bedre at forstå globaliseringen og grænseoverskridende fusioner og erhvervelser er det nødvendigt at ændre kravene til kvartalsvise finansielle sektorkonti i retningslinje ECB/2013/24 for at muliggøre opdeling af udvalgte finansielle instrumenter i forbindelse med udenlandske direkte investeringer på grundlag af definitionerne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 549/2013 (2) (kapitel 7, bestemmelse 7.98 (registrering af kategorier af udenlandske direkte investeringer) og tabel 18.14 i bilag A (sammenhæng mellem de funktionelle kategorier i BPM6 og kategorierne for finansielle instrumenter i ENS)). |
| --- | --- |

(3)

For bedre at forstå globaliseringen og grænseoverskridende fusioner og erhvervelser er det nødvendigt at ændre kravene til kvartalsvise finansielle sektorkonti i retningslinje ECB/2013/24 for at muliggøre opdeling af udvalgte finansielle instrumenter i forbindelse med udenlandske direkte investeringer på grundlag af definitionerne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 549/2013 (2) (kapitel 7, bestemmelse 7.98 (registrering af kategorier af udenlandske direkte investeringer) og tabel 18.14 i bilag A (sammenhæng mellem de funktionelle kategorier i BPM6 og kategorierne for finansielle instrumenter i ENS)).

| (4) | Frivillig rapportering af delsektoren centralbanken i de kvartalsvise finansielle sektorkonti blev indført i 2019. Dette bør nu være et krav i retningslinje ECB/2013/24 for (dermed) at tage højde for alle de relevante nationale rapporteringskrav. |
| --- | --- |

(4)

Frivillig rapportering af delsektoren centralbanken i de kvartalsvise finansielle sektorkonti blev indført i 2019. Dette bør nu være et krav i retningslinje ECB/2013/24 for (dermed) at tage højde for alle de relevante nationale rapporteringskrav.

| (5) | Desuden er det nødvendigt at ændre kravet om rapportering af nationale data om finansielle aktiver og passiver i retningslinje ECB/2013/24 for at give mulighed for yderligere opdelinger af instrumenter for livsforsikrings- og pensionsrettigheder til støtte for analyser af økonomisk og finansiel stabilitet. |
| --- | --- |

(5)

Desuden er det nødvendigt at ændre kravet om rapportering af nationale data om finansielle aktiver og passiver i retningslinje ECB/2013/24 for at give mulighed for yderligere opdelinger af instrumenter for livsforsikrings- og pensionsrettigheder til støtte for analyser af økonomisk og finansiel stabilitet.

| (6) | Kravet i retningslinje ECB/2013/24 om redegørelser for større enkeltstående begivenheder og årsagerne til revisioner af de kvartalsvise nationale finansielle konti skal ændres for at tage højde for begivenheder eller revisioner, der er mindre end 0,2 % af det kvartalsvise bruttonationalprodukt i euroområdet, men som er signifikant på nationalt plan. |
| --- | --- |

(6)

Kravet i retningslinje ECB/2013/24 om redegørelser for større enkeltstående begivenheder og årsagerne til revisioner af de kvartalsvise nationale finansielle konti skal ændres for at tage højde for begivenheder eller revisioner, der er mindre end 0,2 % af det kvartalsvise bruttonationalprodukt i euroområdet, men som er signifikant på nationalt plan.

| (7) | Ifølge artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 2533/98 af 23. november 1998 om Den Europæiske Centralbanks indsamling af statistisk information (3) skal medlemsstaterne organisere sig inden for statistikområdet og samarbejde med Det Europæiske System af Centralbanker i fuldt omfang med henblik på at opfylde forpligtelserne i medfør af artikel 5 i statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank. |
| --- | --- |

(7)

Ifølge artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 2533/98 af 23. november 1998 om Den Europæiske Centralbanks indsamling af statistisk information (3) skal medlemsstaterne organisere sig inden for statistikområdet og samarbejde med Det Europæiske System af Centralbanker i fuldt omfang med henblik på at opfylde forpligtelserne i medfør af artikel 5 i statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank.

| (8) | Retningslinje ECB/2013/24 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(8)

Retningslinje ECB/2013/24 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE RETNINGSLINJE:

Artikel 1

Ændringer

Retningslinje ECB/2013/24 ændres som følger:

| 1) | Artikel 1, punkt 1, erstattes af følgende:

  »1.   «euroområdet«: det økonomiske område for medlemsstaterne i euroområdet, Den Europæiske Centralbank (ECB), den europæiske stabilitetsmekanisme (ESM) og den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet (EFSF)«. |
| --- | --- |

1)

Artikel 1, punkt 1, erstattes af følgende:

»1.   «euroområdet«: det økonomiske område for medlemsstaterne i euroområdet, Den Europæiske Centralbank (ECB), den europæiske stabilitetsmekanisme (ESM) og den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet (EFSF)«.

| 2) | Artikel 2, stk. 2, erstattes af følgende:

  »2.   Kravene til de »supplerende data« dækker transaktioner og beholdninger i perioden fra sidste kvartal i 2012 til og med referencekvartalet. De supplerende data, der er specificeret i kolonne »H« i tabel 1, 2, 4 og 5 i bilag I (supplerende data, der henviser til sektoren offentlig forvaltning og service) og i kolonne »B«, række 3 og 17 i tabel 4 og 5 i bilag I (supplerende data, der vedrører lån mellem ikkefinansielle selskaber), kan indberettes frivilligt.« |
| --- | --- |

2)

Artikel 2, stk. 2, erstattes af følgende:

»2.   Kravene til de »supplerende data« dækker transaktioner og beholdninger i perioden fra sidste kvartal i 2012 til og med referencekvartalet. De supplerende data, der er specificeret i kolonne »H« i tabel 1, 2, 4 og 5 i bilag I (supplerende data, der henviser til sektoren offentlig forvaltning og service) og i kolonne »B«, række 3 og 17 i tabel 4 og 5 i bilag I (supplerende data, der vedrører lån mellem ikkefinansielle selskaber), kan indberettes frivilligt.«

| 3) | Artikel 2, stk. 3, litra a) og b), erstattes af følgende:






  »a) | data for transaktioner, beholdninger og andre mængdemæssige ændringer (for transaktioner og beholdninger kun linje 46 i tabel 2 »finansielle transaktioner netto/finansiel nettoformue«) for perioden fra sidste kvartal i 2012 til og med referencekvartalet, og |
| --- | --- | --- |

3)

Artikel 2, stk. 3, litra a) og b), erstattes af følgende:

»a)

data for transaktioner, beholdninger og andre mængdemæssige ændringer (for transaktioner og beholdninger kun linje 46 i tabel 2 »finansielle transaktioner netto/finansiel nettoformue«) for perioden fra sidste kvartal i 2012 til og med referencekvartalet, og

| b) | data for transaktioner og beholdninger for perioden fra første kvartal i 1999 til og med tredje kvartal i 2012. For perioden fra første kvartal 1999 til fjerde kvartal 2002 indberettes disse data som »bedste skøn«. De data(krav), der er specificeret i kolonne »J« og »K« i tabel 1 og 2 i bilag I (opdelt efter husholdninger og non-profit institutioner rettet mod husholdninger), kan indberettes frivilligt.« |
| --- | --- |

b)

data for transaktioner og beholdninger for perioden fra første kvartal i 1999 til og med tredje kvartal i 2012. For perioden fra første kvartal 1999 til fjerde kvartal 2002 indberettes disse data som »bedste skøn«. De data(krav), der er specificeret i kolonne »J« og »K« i tabel 1 og 2 i bilag I (opdelt efter husholdninger og non-profit institutioner rettet mod husholdninger), kan indberettes frivilligt.«

| 4) | Artikel 2, stk. 5, erstattes af følgende:

  »5.   Modpartssektorerne »euroområdet undtagen indenlandske« og »residenter uden for euroområdet«, som er specificeret i række 16 til 29 i tabel 3 til 7 og i række 15 til 27 i tabel 8 og 9 i bilag I, korrigeres for at afspejle euroområdets sammensætning på rapporteringsdatoen. Denne korrektion foretages, når en medlemsstat indfører euroen. De fremlagte data revideres i overensstemmelse med de differentierede datakrav, der er specificeret i stk. 2, 3 og 4, som »bedste skøn«.« |
| --- | --- |

4)

Artikel 2, stk. 5, erstattes af følgende:

»5.   Modpartssektorerne »euroområdet undtagen indenlandske« og »residenter uden for euroområdet«, som er specificeret i række 16 til 29 i tabel 3 til 7 og i række 15 til 27 i tabel 8 og 9 i bilag I, korrigeres for at afspejle euroområdets sammensætning på rapporteringsdatoen. Denne korrektion foretages, når en medlemsstat indfører euroen. De fremlagte data revideres i overensstemmelse med de differentierede datakrav, der er specificeret i stk. 2, 3 og 4, som »bedste skøn«.«

| 5) | Artikel 2, stk. 6, erstattes af følgende:

  »6.   Uanset stk. 1 til 5 er de nationale centralbanker ikke forpligtet til at overføre nogen af følgende:






  a) | (til enhver tid) data for kvartalerne forud for det første kvartal i det år, hvor den pågældende medlemsstat tiltrådte den Europæiske Union |
| --- | --- | --- |

5)

Artikel 2, stk. 6, erstattes af følgende:

»6.   Uanset stk. 1 til 5 er de nationale centralbanker ikke forpligtet til at overføre nogen af følgende:

a)

(til enhver tid) data for kvartalerne forud for det første kvartal i det år, hvor den pågældende medlemsstat tiltrådte den Europæiske Union

| b) | (inden juni 2022) de »nationale data« og »supplerende data« vedrørende sektoropdelingen af andre finansielle institutioner (kolonne »E.1«, »E.2« og »E.3« i tabel 1 og 2 i bilag I) |
| --- | --- |

b)

(inden juni 2022) de »nationale data« og »supplerende data« vedrørende sektoropdelingen af andre finansielle institutioner (kolonne »E.1«, »E.2« og »E.3« i tabel 1 og 2 i bilag I)

| c) | (inden marts 2024) de »nationale data« og »supplerende data« vedrørende sektoropdelingen af andre finansielle institutioner (kolonne »E.1«, »E.2« og »E.3« i tabel 4 til 9, række 8 til 10 og række 22 til 24 i tabel 3 til 7 og række 7 til 9 og række 20 til 22 i tabel 8 til 9 i bilag I) |
| --- | --- |

c)

(inden marts 2024) de »nationale data« og »supplerende data« vedrørende sektoropdelingen af andre finansielle institutioner (kolonne »E.1«, »E.2« og »E.3« i tabel 4 til 9, række 8 til 10 og række 22 til 24 i tabel 3 til 7 og række 7 til 9 og række 20 til 22 i tabel 8 til 9 i bilag I)

| d) | (inden marts 2023) de »nationale data«, der er omhandlet i stk. 3, litra a), vedrørende udenlandske direkte investeringer (række 2, 12, 16, 22, 24, 43 og 45 i tabel 1 og 2 i bilag I) |
| --- | --- |

d)

(inden marts 2023) de »nationale data«, der er omhandlet i stk. 3, litra a), vedrørende udenlandske direkte investeringer (række 2, 12, 16, 22, 24, 43 og 45 i tabel 1 og 2 i bilag I)

| e) | (inden marts 2023) de »nationale data«, der er omhandlet i stk. 3, litra a), vedrørende opdelinger af supplerende instrumenter for livsforsikrings- og pensionsrettigheder (række 33 og 34 og række 37 og 38 i tabel 1 og 2 i bilag I) |
| --- | --- |

e)

(inden marts 2023) de »nationale data«, der er omhandlet i stk. 3, litra a), vedrørende opdelinger af supplerende instrumenter for livsforsikrings- og pensionsrettigheder (række 33 og 34 og række 37 og 38 i tabel 1 og 2 i bilag I)

| f) | (til enhver tid) de i litra b), c) og d) omhandlede data for perioden fra sidste kvartal 2012 til tredje kvartal 2013 |
| --- | --- |

f)

(til enhver tid) de i litra b), c) og d) omhandlede data for perioden fra sidste kvartal 2012 til tredje kvartal 2013

| g) | (til enhver tid) de i litra e) omhandlede data for perioden fra sidste kvartal 2012 til tredje kvartal 2016.« |
| --- | --- |

g)

(til enhver tid) de i litra e) omhandlede data for perioden fra sidste kvartal 2012 til tredje kvartal 2016.«

| 6) | Artikel 2, stk. 7, erstattes af følgende:

  »7.   Sammen med de data, der indberettes i henhold til stk. 2 til 5, giver de nationale centralbanker redegørelser for:






  a) | større enkeltstående begivenheder i referencekvartalet, hvis omfanget af de pågældende større enkeltstående begivenheder udgør mindst 0,2 % af det kvartalsvise bruttonationalprodukt i euroområdet, eller hvis omfanget af den er signifikant på nationalt plan, eller hvis ECB anmoder om disse oplysninger, og |
| --- | --- | --- |

6)

Artikel 2, stk. 7, erstattes af følgende:

»7.   Sammen med de data, der indberettes i henhold til stk. 2 til 5, giver de nationale centralbanker redegørelser for:

a)

større enkeltstående begivenheder i referencekvartalet, hvis omfanget af de pågældende større enkeltstående begivenheder udgør mindst 0,2 % af det kvartalsvise bruttonationalprodukt i euroområdet, eller hvis omfanget af den er signifikant på nationalt plan, eller hvis ECB anmoder om disse oplysninger, og

| b) | årsagerne til revisioner sammenholdt med de seneste »nationale data«, indberettet til ECB inden for rammerne af denne retningslinje, hvis omfanget af dataændringerne, som revisionerne har forårsaget, udgør mindst 0,2 % af det kvartalsvise bruttonationalprodukt i euroområdet, eller hvis omfang er signifikant på nationalt plan, eller hvis ECB anmoder om disse oplysninger.« |
| --- | --- |

b)

årsagerne til revisioner sammenholdt med de seneste »nationale data«, indberettet til ECB inden for rammerne af denne retningslinje, hvis omfanget af dataændringerne, som revisionerne har forårsaget, udgør mindst 0,2 % af det kvartalsvise bruttonationalprodukt i euroområdet, eller hvis omfang er signifikant på nationalt plan, eller hvis ECB anmoder om disse oplysninger.«

| 7) | Artikel 3, stk. 2, erstattes af følgende:

  »2.   ECB offentliggør de aggregater for euroområdet, som den opstiller, samt de »nationale data«, der er indsamlet i henhold til artikel 2, som beskrevet i stk. 3 til 5, hvor STC finder det relevant, undtagen for data vedrørende felterne i række 16 til 29 i tabel 3 til 7 og i række 15 til 27 i tabel 8 til 9 i bilag I (der henviser til modpartssektorerne »euroområdet undtagen indenlandske« og »residenter uden for euroområdet«).« |
| --- | --- |

7)

Artikel 3, stk. 2, erstattes af følgende:

»2.   ECB offentliggør de aggregater for euroområdet, som den opstiller, samt de »nationale data«, der er indsamlet i henhold til artikel 2, som beskrevet i stk. 3 til 5, hvor STC finder det relevant, undtagen for data vedrørende felterne i række 16 til 29 i tabel 3 til 7 og i række 15 til 27 i tabel 8 til 9 i bilag I (der henviser til modpartssektorerne »euroområdet undtagen indenlandske« og »residenter uden for euroområdet«).«

| 8) | Artikel 4, stk. 1, erstattes af følgende:

  »1.   De nationale centralbanker skal indberette de »supplerende data«, som er angivet i artikel 2, stk. 2, til ECB senest 85 kalenderdage efter udgangen af referencekvartalet. Direktionen kan nedsætte denne frist til 82 kalenderdage, alt efter omstændighederne, under hensyntagen til STC’s synspunkter. Direktionen underretter uden ugrundet ophold Styrelsesrådet om sin beslutning. ECB skal underrette de nationale centralbanker om ændringer i rapporteringssperioden mindst et år før ikrafttrædelsesdatoen for sådanne ændringer. De nationale centralbanker skal indberette de tilknyttede redegørelser til ECB senest 87 kalenderdage efter udgangen af referencekvartalet.« |
| --- | --- |

8)

Artikel 4, stk. 1, erstattes af følgende:

»1.   De nationale centralbanker skal indberette de »supplerende data«, som er angivet i artikel 2, stk. 2, til ECB senest 85 kalenderdage efter udgangen af referencekvartalet. Direktionen kan nedsætte denne frist til 82 kalenderdage, alt efter omstændighederne, under hensyntagen til STC’s synspunkter. Direktionen underretter uden ugrundet ophold Styrelsesrådet om sin beslutning. ECB skal underrette de nationale centralbanker om ændringer i rapporteringssperioden mindst et år før ikrafttrædelsesdatoen for sådanne ændringer. De nationale centralbanker skal indberette de tilknyttede redegørelser til ECB senest 87 kalenderdage efter udgangen af referencekvartalet.«

| 9) | Bilag I erstattes af bilaget til denne retningslinje. |
| --- | --- |

9)

Bilag I erstattes af bilaget til denne retningslinje.

Artikel 2

Virkning og gennemførelse

1.   Denne retningslinje får virkning på den dato, hvor den meddeles de nationale centralbanker i de medlemsstater, der har euroen som valuta.

2.   Centralbankerne i Eurosystemet skal overholde denne retningslinje fra den 1. juni 2021.

Artikel 3

Adressater

Denne retningslinje er rettet til alle centralbanker i Eurosystemet.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 29. april 2021.

For ECB's Styrelsesråd

Christine LAGARDE

Formand for ECB

---

(1)  Den Europæiske Centralbanks retningslinje af 25. juli 2013 om Den Europæiske Centralbanks statistiske rapporteringskrav inden for kvartalsvise finansielle sektorkonti (ECB/2013/24) (EUT L 2 af 7.1.2014, s. 34).

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 549/2013 af 21. maj 2013 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Den Europæiske Union (EUT L 174 af 26.6.2013, s. 1).

2

(3)  
  EFT L 318 af 27.11.1998, s. 8.

3

---

BILAG

Bilag I til retningslinje ECB/2013/24 erstattes af følgende:

»BILAG I

DATARAPPORTERINGSKRAV

Resumé af datakrav

| Artikel | Indhold | Tabeller | Datatype | Referenceperiode | Første rapporteringsdato | Tidsfrister | Bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beholdninger | Transaktioner | Andre mængdeændringer |
| 2, stk. 2
  4, stk. 1 | Supplerende data, kun felter markeret med sort — undtagen opdeling efter andre finansielle institutioner | | T1 — finansielle aktiver |

Artikel

Indhold

Tabeller

Datatype

Referenceperiode

Første rapporteringsdato

Tidsfrister

Bemærkninger

Beholdninger

Transaktioner

Andre mængdeændringer

2, stk. 2

4, stk. 1

Supplerende data, kun felter markeret med sort — undtagen opdeling efter andre finansielle institutioner

T1 — finansielle aktiver

| | T2 — passiver |
| --- | --- |

T2 — passiver

| | T4 — kortfristede lån (w-t-w) |
| --- | --- |

T4 — kortfristede lån (w-t-w)

| | T5 — langfristede lån (w-t-w) |
| --- | --- |

T5 — langfristede lån (w-t-w)

Image 1

Image 2

2012Q4 og frem

Sep. 2014

Referencekvartalets slutdato (t) + 85

(redegørelser for t + 87)

| — | Felter markeret med sort i kolonne H på frivillig basis |
| --- | --- |

—

Felter markeret med sort i kolonne H på frivillig basis

| — | Felter markeret med sort i kolonne B, række 3 og 17 i T4 og T5 på frivillig basis |
| --- | --- |

—

Felter markeret med sort i kolonne B, række 3 og 17 i T4 og T5 på frivillig basis

| — | Ledsaget af redegørelser |
| --- | --- |

—

Ledsaget af redegørelser

2, stk. 2

4, stk. 1

Supplerende data, kun felter markeret med sort — opdeling efter andre finansielle institutioner

| | T1 — finansielle aktiver |
| --- | --- |

T1 — finansielle aktiver

| | T2 — passiver |
| --- | --- |

T2 — passiver

Image 3

Image 4

2013Q4 og frem

Jun. 2022

t+85

(redegørelser for t + 87)

| — | Felter markeret med sort i kolonne E.1 til E.3 |
| --- | --- |

—

Felter markeret med sort i kolonne E.1 til E.3

| — | Ledsaget af redegørelser |
| --- | --- |

—

Ledsaget af redegørelser

2, stk. 2

4, stk. 1

Supplerende data, kun felter markeret med sort — opdeling efter andre finansielle institutioner

| | T4 — kortfristede lån (w-t-w) |
| --- | --- |

T4 — kortfristede lån (w-t-w)

| | T5 — langfristede lån (w-t-w) |
| --- | --- |

T5 — langfristede lån (w-t-w)

Image 5

Image 6

2013Q4 og frem

Mar. 2024

t+85

(redegørelser for t + 87)

| — | Sorte felter i kolonne E.1 til E.3, række 8 til 10 og 22 til 24 |
| --- | --- |

—

Sorte felter i kolonne E.1 til E.3, række 8 til 10 og 22 til 24

| — | Ledsaget af redegørelser |
| --- | --- |

—

Ledsaget af redegørelser

2, stk. 3, litra a)

2, stk. 5

3, stk. 2

3, stk. 3, litra a) og b)

4, stk. 2

Nationale data, alle felter — undtagen udenlandske direkte investeringer, forsikring og pension og opdeling efter andre finansielle institutioner

| | T1 — finansielle aktiver |
| --- | --- |

T1 — finansielle aktiver

| | T2 — passiver |
| --- | --- |

T2 — passiver

| | T3 — indskud (w-t-w) |
| --- | --- |

T3 — indskud (w-t-w)

| | T4 — kortfristede lån (w-t-w) |
| --- | --- |

T4 — kortfristede lån (w-t-w)

| | T5 — langfristede lån (w-t-w) |
| --- | --- |

T5 — langfristede lån (w-t-w)

Image 7

Image 8

Image 9

2012Q4 og frem

Sep. 2014

t+97

| — | Ledsaget af redegørelser |
| --- | --- |

—

Ledsaget af redegørelser

| — | Data i række 16 til 29 i T3 til T5 korrigeres for at afspejle sammensætning af euroområdet |
| --- | --- |

—

Data i række 16 til 29 i T3 til T5 korrigeres for at afspejle sammensætning af euroområdet

| — | Data i række 16 til 29 i T3 til T5 offentliggøres ikke |
| --- | --- |

—

Data i række 16 til 29 i T3 til T5 offentliggøres ikke

2, stk. 3, litra a)

3, stk. 3, litra a), 4, stk. 2

Nationale data — udenlandske direkte investeringer

| | T1 — finansielle aktiver |
| --- | --- |

T1 — finansielle aktiver

| | T2 — passiver |
| --- | --- |

T2 — passiver

Image 10

Image 11

Image 12

2013Q4 og frem

Mar. 2023

t+97

| — | Data i række 2, 12, 16, 22, 24, 43 og 45 |
| --- | --- |

—

Data i række 2, 12, 16, 22, 24, 43 og 45

| — | Ledsaget af redegørelser |
| --- | --- |

—

Ledsaget af redegørelser

2, stk. 3, litra a)

3, stk. 3, litra a), 4, stk. 2

Nationale data — forsikring og pension

| | T1 — finansielle aktiver |
| --- | --- |

T1 — finansielle aktiver

| | T2 — passiver |
| --- | --- |

T2 — passiver

Image 13

Image 14

Image 15

2016Q4 og frem

Mar. 2023

t+97

| — | Data i række 33, 34, 37 og 38 |
| --- | --- |

—

Data i række 33, 34, 37 og 38

| — | Ledsaget af redegørelser |
| --- | --- |

—

Ledsaget af redegørelser

2, stk. 3, litra a)

3, stk. 3, litra a) og b)

4, stk. 2

Nationale data — opdeling efter andre finansielle institutioner

| | T1 — finansielle aktiver |
| --- | --- |

T1 — finansielle aktiver

| | T2 — passiver |
| --- | --- |

T2 — passiver

Image 16

Image 17

Image 18

2013Q4 og frem

Jun. 2022

t+97

| — | Data i kolonne E.1 til E.3 |
| --- | --- |

—

Data i kolonne E.1 til E.3

| — | Ledsaget af redegørelser |
| --- | --- |

—

Ledsaget af redegørelser

2, stk. 3, litra a)

3, stk. 3, litra a) og b)

4, stk. 2

Nationale data — opdeling efter andre finansielle institutioner

| | T3 — indskud (w-t-w) |
| --- | --- |

T3 — indskud (w-t-w)

| | T4 — kortfristede lån (w-t-w) |
| --- | --- |

T4 — kortfristede lån (w-t-w)

| | T5 — langfristede lån (w-t-w) |
| --- | --- |

T5 — langfristede lån (w-t-w)

| | T6 — kortfristede gældsværdipapirer (w-t-w) |
| --- | --- |

T6 — kortfristede gældsværdipapirer (w-t-w)

| | T7 — langfristede gældsværdipapirer (w-t-w) |
| --- | --- |

T7 — langfristede gældsværdipapirer (w-t-w)

| | T8 — børsnoterede aktier (w-t-w) |
| --- | --- |

T8 — børsnoterede aktier (w-t-w)

| | T9 — aktier eller andele i investeringsforeninger (w-t-w) |
| --- | --- |

T9 — aktier eller andele i investeringsforeninger (w-t-w)

Image 19

Image 20

Image 21

2013Q4 og frem

Mar. 2024

t+97

| — | Data i kolonne E.1 til E.3 i T4 til T9 |
| --- | --- |

—

Data i kolonne E.1 til E.3 i T4 til T9

| — | Data i række 8 til 10 og række 22 til 24 i T3 til T7 og række 7 til 9 og række 20 til 22 i T8 til T9 |
| --- | --- |

—

Data i række 8 til 10 og række 22 til 24 i T3 til T7 og række 7 til 9 og række 20 til 22 i T8 til T9

| — | Ledsaget af redegørelser |
| --- | --- |

—

Ledsaget af redegørelser

2, stk. 3, litra b)

2, stk. 5

3, stk. 2

3, stk. 3, litra c)

4, stk. 2

Nationale data, alle felter — historiske data

| | T1 — finansielle aktiver |
| --- | --- |

T1 — finansielle aktiver

| | T2 — passiver |
| --- | --- |

T2 — passiver

| | T3 — indskud (w-t-w) |
| --- | --- |

T3 — indskud (w-t-w)

| | T4 — kortfristede lån (w-t-w) |
| --- | --- |

T4 — kortfristede lån (w-t-w)

| | T5 — langfristede lån (w-t-w) |
| --- | --- |

T5 — langfristede lån (w-t-w)

Image 22

Image 23

1999Q1–2012Q3

Sep. 2017

t+97

| — | Ledsaget af redegørelser |
| --- | --- |

—

Ledsaget af redegørelser

| — | Kolonne J, K i T1 og T2 på frivillig basis |
| --- | --- |

—

Kolonne J, K i T1 og T2 på frivillig basis

| — | Data i række 16 til 29 i T3 til T5 korrigeres for at afspejle sammensætning af euroområdet |
| --- | --- |

—

Data i række 16 til 29 i T3 til T5 korrigeres for at afspejle sammensætning af euroområdet

| — | Data i række 16 til 29 i T3 til T5 offentliggøres ikke |
| --- | --- |

—

Data i række 16 til 29 i T3 til T5 offentliggøres ikke

| — | Bedste skøn for 1999Q1-2002Q4 |
| --- | --- |

—

Bedste skøn for 1999Q1-2002Q4

2, stk. 4

2, stk. 5

3, stk. 2

3, stk. 3, litra a) og b)

4, stk. 2

Nationale data, alle felter

| | T6 — kortfristede gældsværdipapirer (w-t-w) |
| --- | --- |

T6 — kortfristede gældsværdipapirer (w-t-w)

| | T7 — langfristede gældsværdipapirer (w-t-w) |
| --- | --- |

T7 — langfristede gældsværdipapirer (w-t-w)

| | T8 — børsnoterede aktier (w-t-w) |
| --- | --- |

T8 — børsnoterede aktier (w-t-w)

| | T9 — andele i investeringsforeninger (w-t-w) |
| --- | --- |

T9 — andele i investeringsforeninger (w-t-w)

Image 24

Image 25

Image 26

2013Q4 og frem

Sep. 2015

t+97

| — | Ledsaget af redegørelser |
| --- | --- |

—

Ledsaget af redegørelser

| — | Data i række 16 til 29 i T6 og T7 og i række 15 til 27 i T8 og T9 korrigeres for at afspejle sammen-sætning af euroområdet |
| --- | --- |

—

Data i række 16 til 29 i T6 og T7 og i række 15 til 27 i T8 og T9 korrigeres for at afspejle sammen-sætning af euroområdet

| — | Data i række 16 til 29 i T6 og T7 og i række 15 til 27 i T8 og T9 offentliggøres ikke |
| --- | --- |

—

Data i række 16 til 29 i T6 og T7 og i række 15 til 27 i T8 og T9 offentliggøres ikke

BILAG II

Tabel 1:

Finansielle aktiver1), 2)

Tabel 2:

Passiver1), 2)

Image 29

Image 30

Image 31

Image 32

Tabel 7:

Langfristede gældsværdipapirer (F.32)1)

Image 34

Image 35

---

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

| 25.5.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 184/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 184/20

---

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343, der findes på adressen:http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

FN-regulativ nr. 158 om ensartede forskrifter for godkendelse af anordninger til bakkørsel og motorkøretøjer for så vidt angår førerens opmærksomhed på bløde trafikanter bag køretøjet [2021/828]

Ikrafttrædelsesdato: 10. juni 2021

Dette dokument er udelukkende et dokumentationsredskab. Den autentiske og juridisk bindende tekst er: ECE/TRANS/WP.292020/121.

INDHOLDSFORTEGNELSE

REGULATIV

| 1. | Anvendelsesområde |
| --- | --- |

1.

| I. | Anordninger til bakkørsel |
| --- | --- |

I.

I.

Anordninger til bakkørsel

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansøgning om godkendelse |
| --- | --- |

3.

| 4. | Mærkning |
| --- | --- |

4.

| 5. | Godkendelse |
| --- | --- |

5.

| 6. | Krav |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ændring af typen af anordning til indirekte udsyn og udvidelse af typegodkendelsen |
| --- | --- |

7.

| 8. | Produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

10.

| 11. | Navn og adresse på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningen, og på de typegodkendende myndigheder |
| --- | --- |

11.

| II. | Montering af anordninger til bakkørsel |
| --- | --- |

II.

II.

Montering af anordninger til bakkørsel

| 12. | Definitioner |
| --- | --- |

12.

| 13. | Ansøgning om godkendelse |
| --- | --- |

13.

| 14. | Godkendelse |
| --- | --- |

14.

| 15. | Krav |
| --- | --- |

15.

| 16. | Krav til bakkamerasystemer |
| --- | --- |

16.

| 17. | Krav til detektionssystemer |
| --- | --- |

17.

| 18. | Ændringer af køretøjstype og udvidelse af godkendelsen |
| --- | --- |

18.

| 19. | Produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

19.

| 20. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

20.

| 21. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

21.

| 22. | Navn og adresse på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningen, og på de typegodkendende myndigheder |
| --- | --- |

22.

BILAG

| 1. | Oplysningsskema for typegodkendelse af en anordning til bakkørsel |
| --- | --- |

1.

| 2. | Oplysningsskema for typegodkendelse af et køretøj for så vidt angår montering af anordninger til bakkørsel |
| --- | --- |

2.

| 3. | Meddelelse om godkendelse, nægtelse, udvidelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen for en type anordning til bakkørsel i henhold til regulativ nr. 158 |
| --- | --- |

3.

| 4. | Meddelelse om godkendelse, nægtelse, udvidelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen for en type køretøj for så vidt angår montering af anordninger til bakkørsel i henhold til regulativ nr. 158 |
| --- | --- |

4.

| 5. | Udformning af typegodkendelsesmærket for en anordning til indirekte udsyn |
| --- | --- |

5.

| 6. | Prøvningsmetode til måling af reflektivitet |
| --- | --- |

6.

| 7. | Fremgangsmåde for måling af krumningsradius »r« for et spejls reflekterende overflade |
| --- | --- |

7.

| 8. | Metode til bestemmelse af H-punkt og faktisk torsovinkel for siddepladser i motorkøretøjer |
| --- | --- |

8.

| 9. | Prøvningsmetoder for det bagudvendte synsfelt i nærzonen |
| --- | --- |

9.

| 10. | Prøvningsmetoder for detektionssystemer |
| --- | --- |

10.

INDLEDNING (til orientering)

Formålet med dette regulativ er at fastsætte bestemmelser om bakkørsel for så vidt angår opmærksomheden på bløde trafikanter i nærheden af køretøjet. FN-regulativ nr. 46 indeholder bestemmelser om indirekte udsyn for motorkøretøjer. Dette regulativ vedrører førerens øgede synsfelt bagud samt førerens opmærksomhed under den bagudrettede bevægelse, når køretøjet foretager en bakmanøvre. Visse krav i dette regulativ kan derfor opfyldes af anordninger, der er i overensstemmelse med FN-regulativ nr. 46.

Regulativet kan ikke tage alle trafikforhold og infrastrukturtyper i typegodkendelsesprocessen i betragtning, og i dette regulativ anerkendes det, at den ydeevne, der kræves i regulativet, ikke kan opnås under alle forhold (køretøjets hastighed og stand, vejrforhold og trafikscenarier osv. kan påvirke systemets ydeevne).

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

Dette regulativ finder anvendelse på:

| 1.1. | Godkendelse af anordninger til sikker bakkørsel som defineret i del I, som er beregnet til montering på køretøjer i klasse M og N. |
| --- | --- |

1.1.

Godkendelse af anordninger til sikker bakkørsel som defineret i del I, som er beregnet til montering på køretøjer i klasse M og N.

| 1.2. | Godkendelse af montering af anordninger til sikker bakkørsel som defineret i del II, hvis anordningerne er monteret på køretøjer i klasse M og N. |
| --- | --- |

1.2.

Godkendelse af montering af anordninger til sikker bakkørsel som defineret i del II, hvis anordningerne er monteret på køretøjer i klasse M og N.

| 1.3. | På fabrikantens anmodning kan de kontraherende parter udstede godkendelser i henhold til del I og II til køretøjer af andre klasser og for anordninger bestemt til montering på sådanne køretøjer. |
| --- | --- |

1.3.

På fabrikantens anmodning kan de kontraherende parter udstede godkendelser i henhold til del I og II til køretøjer af andre klasser og for anordninger bestemt til montering på sådanne køretøjer.

| 1.4. | Følgende køretøjer i klasse M og N er undtaget fra dette regulativ:
  Køretøjer, hvor montering af en anordning til sikker bakkørsel er uforenelig med deres brug på vej, kan helt eller delvis undtages fra dette regulativ med forbehold af den typegodkendende myndigheds afgørelse. |
| --- | --- |

1.4.

Følgende køretøjer i klasse M og N er undtaget fra dette regulativ:

Køretøjer, hvor montering af en anordning til sikker bakkørsel er uforenelig med deres brug på vej, kan helt eller delvis undtages fra dette regulativ med forbehold af den typegodkendende myndigheds afgørelse.

| 1.5. | Hvis et køretøj har flere anordninger, skal fabrikanten udpege den anordning, der opfylder regulativets bestemmelser. |
| --- | --- |

1.5.

Hvis et køretøj har flere anordninger, skal fabrikanten udpege den anordning, der opfylder regulativets bestemmelser.

Del I   Anordninger til bakkørsel

Anordninger til bakkørsel

2.   DEFINITIONER

I dette regulativ forstås ved:

| 2.1. | »anordninger til bakkørsel«: enhver anordning, der har til formål at give klart udsyn til området bag køretøjet i de synsfelter, som er defineret i punkt 15.2. Der kan være tale om traditionelle spejle, bakkamerasystemer eller andre anordninger, der kan tilvejebringe informationer om synsfeltet til føreren |
| --- | --- |

2.1.

»anordninger til bakkørsel«: enhver anordning, der har til formål at give klart udsyn til området bag køretøjet i de synsfelter, som er defineret i punkt 15.2. Der kan være tale om traditionelle spejle, bakkamerasystemer eller andre anordninger, der kan tilvejebringe informationer om synsfeltet til føreren

| 2.1.1. | »anordning til bagudvendt synsfelt i nærzonen«: en anordning, der viser synsfeltet defineret i punkt 15.2 i dette regulativ |
| --- | --- |

2.1.1.

»anordning til bagudvendt synsfelt i nærzonen«: en anordning, der viser synsfeltet defineret i punkt 15.2 i dette regulativ

| 2.1.2. | »anordning til indirekte udsyn«: anordninger, der giver oplysninger om synsfelterne defineret i punkt 15.2 |
| --- | --- |

2.1.2.

»anordning til indirekte udsyn«: anordninger, der giver oplysninger om synsfelterne defineret i punkt 15.2

| 2.1.2.1. | »bakkamerasystem«: ethvert system, der ved hjælp af et kamera er beregnet til at give et billede af omverdenen og vise et klart billede af området bag ved køretøjet inden for de synsfelter, der er defineret i punkt 15.2 |
| --- | --- |

2.1.2.1.

»bakkamerasystem«: ethvert system, der ved hjælp af et kamera er beregnet til at give et billede af omverdenen og vise et klart billede af området bag ved køretøjet inden for de synsfelter, der er defineret i punkt 15.2

| 2.1.2.1.1. | »luminanskontrast«: det lyshedsforhold mellem en genstand og dens umiddelbare baggrund/omgivelser, der gør det muligt at udskille den fra dens baggrund/omgivelser Definitionen er i overensstemmelse med definitionen i ISO 9241-302:2008 |
| --- | --- |

2.1.2.1.1.

»luminanskontrast«: det lyshedsforhold mellem en genstand og dens umiddelbare baggrund/omgivelser, der gør det muligt at udskille den fra dens baggrund/omgivelser Definitionen er i overensstemmelse med definitionen i ISO 9241-302:2008

| 2.1.2.1.2. | »opløsning«: den mindste detalje, der kan skelnes med et perceptionssystem, dvs. der kan udskilles fra et større hele. Det menneskelige øjes opløsning kaldes »synsskarphed« |
| --- | --- |

2.1.2.1.2.

»opløsning«: den mindste detalje, der kan skelnes med et perceptionssystem, dvs. der kan udskilles fra et større hele. Det menneskelige øjes opløsning kaldes »synsskarphed«

| 2.1.2.1.3. | »synligt spektrum«: lys med en bølgelængde inden for de grænser, som menneskets øje kan opfatte: 380-780 nm |
| --- | --- |

2.1.2.1.3.

»synligt spektrum«: lys med en bølgelængde inden for de grænser, som menneskets øje kan opfatte: 380-780 nm

| 2.1.2.2. | »nærzonebakspejl«: enhver anordning, med undtagelse af anordninger såsom periskoper, der har til formål at give et klart udsyn til området bag køretøjet i de synsfelter, som er defineret i punkt 15.2, ved hjælp af en reflekterende flade |
| --- | --- |

2.1.2.2.

»nærzonebakspejl«: enhver anordning, med undtagelse af anordninger såsom periskoper, der har til formål at give et klart udsyn til området bag køretøjet i de synsfelter, som er defineret i punkt 15.2, ved hjælp af en reflekterende flade

| 2.1.2.2.1. | »r«: gennemsnitsværdien af den reflekterende overflades krumningsradier, målt efter den i bilag 7 beskrevne metode |
| --- | --- |

2.1.2.2.1.

»r«: gennemsnitsværdien af den reflekterende overflades krumningsradier, målt efter den i bilag 7 beskrevne metode

| 2.1.2.2.2. | »hovedkrumningsradier i et punkt af den reflekterende overflade (ri)«: de værdier, der opnås ved hjælp af det apparatur, der er defineret i bilag 7, målt på den bue af den reflekterende overflade, der går gennem denne overflades centrum og parallelt med segment b, som defineret i punkt 6.1.2.1.2 i dette regulativ og i retning vinkelret på denne bue |
| --- | --- |

2.1.2.2.2.

»hovedkrumningsradier i et punkt af den reflekterende overflade (ri

| 2.1.2.2.3. | »krumningsradius i et punkt af den reflekterende overflade (rp)«: det aritmetiske gennemsnit af hovedkrumningsradierne r
  i
  og

  , dvs. |
| --- | --- |

2.1.2.2.3.

»krumningsradius i et punkt af den reflekterende overflade (rp

i

Image 37

| 2.1.2.2.4. | »sfærisk overflade« overflade med en konstant og ensartet radius i alle retninger |
| --- | --- |

2.1.2.2.4.

»sfærisk overflade« overflade med en konstant og ensartet radius i alle retninger

| 2.1.2.2.5. | »asfærisk overflade«: overflade, der kun har en konstant radius i ét plan |
| --- | --- |

2.1.2.2.5.

»asfærisk overflade«: overflade, der kun har en konstant radius i ét plan

| 2.1.2.2.6. | »asfærisk spejl«: spejl med en sfærisk og en asfærisk del, hvor den reflekterende overflades overgang fra den sfæriske til den asfæriske del skal være markeret. Krumningen af spejlets hovedakse defineres i x/y-koordinatsystemet ved hjælp af radius af den sfæriske primære kalot,





  hvor:







  R | : | nominel radius i den sfæriske del |
| --- | --- | --- | --- |
| k | : | konstant for krumningsændringen |
| a | : | konstant for den sfæriske primære kalots sfæriske størrelse. |

2.1.2.2.6.

»asfærisk spejl«: spejl med en sfærisk og en asfærisk del, hvor den reflekterende overflades overgang fra den sfæriske til den asfæriske del skal være markeret. Krumningen af spejlets hovedakse defineres i x/y-koordinatsystemet ved hjælp af radius af den sfæriske primære kalot,

Image 38

hvor:

R

:

nominel radius i den sfæriske del

k

:

konstant for krumningsændringen

a

:

konstant for den sfæriske primære kalots sfæriske størrelse.

| 2.1.2.2.7. | »den reflekterende overflades centrum«: centrum af den reflekterende overflades synlige zone |
| --- | --- |

2.1.2.2.7.

»den reflekterende overflades centrum«: centrum af den reflekterende overflades synlige zone

| 2.1.2.2.8. | »krumningsradius for spejlets bestanddele«: radius »c« for den cirkelbue, som ligger nærmest op ad den pågældende dels afrundede form. |
| --- | --- |

2.1.2.2.8.

»krumningsradius for spejlets bestanddele«: radius »c« for den cirkelbue, som ligger nærmest op ad den pågældende dels afrundede form.

| 2.1.2.3. | »andre anordninger til indirekte udsyn«: anordninger som defineret i punkt 2.1.2 ovenfor, hvor synsfeltet ikke opnås ved hjælp af et spejl eller et bakkamerasystem |
| --- | --- |

2.1.2.3.

»andre anordninger til indirekte udsyn«: anordninger som defineret i punkt 2.1.2 ovenfor, hvor synsfeltet ikke opnås ved hjælp af et spejl eller et bakkamerasystem

| 2.1.3. | »prøveemne«: en cylindrisk genstand med en højde på 0,8 m og en diameter på 0,30 m |
| --- | --- |

2.1.3.

»prøveemne«: en cylindrisk genstand med en højde på 0,8 m og en diameter på 0,30 m

| 2.1.4. | »synsfelt«: det udsnit af det tredimensionelle rum over jorden, der overvåges ved hjælp af en anordning til indirekte udsyn. Medmindre andet er anført er dette baseret på gengivelsen af området ved hjælp af en eller flere anordninger, der ikke er spejle. Dette kan være begrænset af den relevante detektionsafstand svarende til prøveemnet |
| --- | --- |

2.1.4.

»synsfelt«: det udsnit af det tredimensionelle rum over jorden, der overvåges ved hjælp af en anordning til indirekte udsyn. Medmindre andet er anført er dette baseret på gengivelsen af området ved hjælp af en eller flere anordninger, der ikke er spejle. Dette kan være begrænset af den relevante detektionsafstand svarende til prøveemnet

| 2.1.5. | »detektionssystem«: et system, der anvender signaler til at gøre føreren i stand til at opdage genstande i området umiddelbart i nærheden af køretøjet |
| --- | --- |

2.1.5.

»detektionssystem«: et system, der anvender signaler til at gøre føreren i stand til at opdage genstande i området umiddelbart i nærheden af køretøjet

| 2.1.5.1. | »akustisk information«: information, der bruger lydsignaler fra et detektionssystem som defineret i punkt 2.1.5 ovenfor, til at gøre føreren i stand til at opdage genstande i området umiddelbart i nærheden af køretøjet |
| --- | --- |

2.1.5.1.

»akustisk information«: information, der bruger lydsignaler fra et detektionssystem som defineret i punkt 2.1.5 ovenfor, til at gøre føreren i stand til at opdage genstande i området umiddelbart i nærheden af køretøjet

| 2.1.5.2. | »optisk information«: information, der bruger optiske signaler fra et detektionssystem som defineret i punkt 2.1.5 ovenfor, til at gøre føreren i stand til at opdage genstande i området umiddelbart i nærheden af køretøjet |
| --- | --- |

2.1.5.2.

»optisk information«: information, der bruger optiske signaler fra et detektionssystem som defineret i punkt 2.1.5 ovenfor, til at gøre føreren i stand til at opdage genstande i området umiddelbart i nærheden af køretøjet

| 2.1.5.3. | »haptisk information«: information, der bruger haptiske signaler fra et detektionssystem som defineret i punkt 2.1.5 ovenfor, til at gøre føreren i stand til at opdage genstande i området umiddelbart i nærheden af køretøjet |
| --- | --- |

2.1.5.3.

»haptisk information«: information, der bruger haptiske signaler fra et detektionssystem som defineret i punkt 2.1.5 ovenfor, til at gøre føreren i stand til at opdage genstande i området umiddelbart i nærheden af køretøjet

| 2.1.6. | »detektionsfelt«: det udsnit af det tredimensionelle rum over jorden, der overvåges ved hjælp af et detektionssystem |
| --- | --- |

2.1.6.

»detektionsfelt«: det udsnit af det tredimensionelle rum over jorden, der overvåges ved hjælp af et detektionssystem

| 2.2. | »type anordning til sikker bakkørsel«: anordninger, der ikke afviger i sådanne væsentlige henseender som:






  a) | anordningens konstruktion, herunder også fastgørelsen til karrosseriet, hvis det er relevant |
| --- | --- | --- |

2.2.

»type anordning til sikker bakkørsel«: anordninger, der ikke afviger i sådanne væsentlige henseender som:

a)

anordningens konstruktion, herunder også fastgørelsen til karrosseriet, hvis det er relevant

| b) | hvis der er tale om spejle, spejlets form, dimensioner og krumningsradius for dets reflekterende overflade |
| --- | --- |

b)

hvis der er tale om spejle, spejlets form, dimensioner og krumningsradius for dets reflekterende overflade

| c) | hvis der er tale om bakkamerasystemer, synsfelt, forstørrelse |
| --- | --- |

c)

hvis der er tale om bakkamerasystemer, synsfelt, forstørrelse

| d) | hvis der er tale om detektionssystemer, sensortype, informationssignaltype. |
| --- | --- |

d)

hvis der er tale om detektionssystemer, sensortype, informationssignaltype.

3.   ANSØGNING OM GODKENDELSE

| 3.1. | Ansøgning om godkendelse af en type anordning til indirekte udsyn indgives af indehaveren af fabriks- eller varemærket eller af dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant. |
| --- | --- |

3.1.

Ansøgning om godkendelse af en type anordning til indirekte udsyn indgives af indehaveren af fabriks- eller varemærket eller af dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.

| 3.2. | En model for oplysningsskemaet findes i bilag 1. |
| --- | --- |

3.2.

En model for oplysningsskemaet findes i bilag 1.

| 3.3. | For hver type anordning til indirekte udsyn skal ansøgningen være ledsaget af tre prøveeksemplarer af delene. |
| --- | --- |

3.3.

For hver type anordning til indirekte udsyn skal ansøgningen være ledsaget af tre prøveeksemplarer af delene.

| 3.4. | Bakkamerasystemet skal indgives af ansøgeren sammen med følgende dokumenter:






  a) | de tekniske specifikationer for bakkamerasystemet samt |
| --- | --- | --- |

3.4.

Bakkamerasystemet skal indgives af ansøgeren sammen med følgende dokumenter:

a)

de tekniske specifikationer for bakkamerasystemet samt

| b) | instruktionsbogen. |
| --- | --- |

b)

instruktionsbogen.

4.   MÆRKNING

| 4.1. | De prøveeksemplarer af anordninger til indirekte udsyn, der indgives til godkendelse, skal være mærket med fabrikantens fabriks- eller varemærke; denne mærkning skal være letlæselig og må ikke kunne slettes. |
| --- | --- |

4.1.

De prøveeksemplarer af anordninger til indirekte udsyn, der indgives til godkendelse, skal være mærket med fabrikantens fabriks- eller varemærke; denne mærkning skal være letlæselig og må ikke kunne slettes.

| 4.2. | På hver anordning til indirekte udsyn skal der på mindst en af hovedkomponenterne være afsat tilstrækkelig plads til påføring af godkendelsesmærket som skal være læseligt. Den afsatte plads skal være angivet i de i bilag 1 omhandlede tegninger. Godkendelsesmærket skal også være læseligt, når anordningen er monteret på køretøjet, med undtagelse af bakkamerasystemer som defineret i punkt 2.1.2 eller et detektionssystem som defineret i punkt 2.1.5. Andre dele af anordningen skal være forsynet med et identifikationsmærke. Hvis der er begrænset plads til godkendelsesmærket(-mærkerne), skal der forefindes andre identifikationsmidler, som forbinder det med godkendelsesmærket. |
| --- | --- |

4.2.

På hver anordning til indirekte udsyn skal der på mindst en af hovedkomponenterne være afsat tilstrækkelig plads til påføring af godkendelsesmærket som skal være læseligt. Den afsatte plads skal være angivet i de i bilag 1 omhandlede tegninger. Godkendelsesmærket skal også være læseligt, når anordningen er monteret på køretøjet, med undtagelse af bakkamerasystemer som defineret i punkt 2.1.2 eller et detektionssystem som defineret i punkt 2.1.5. Andre dele af anordningen skal være forsynet med et identifikationsmærke. Hvis der er begrænset plads til godkendelsesmærket(-mærkerne), skal der forefindes andre identifikationsmidler, som forbinder det med godkendelsesmærket.

5.   GODKENDELSE

| 5.1. | Såfremt de prøveeksemplarer, som er indleveret til godkendelse, opfylder forskrifterne i punkt 6 i dette regulativ, meddeles godkendelse af den pågældende type anordning til indirekte udsyn. |
| --- | --- |

5.1.

Såfremt de prøveeksemplarer, som er indleveret til godkendelse, opfylder forskrifterne i punkt 6 i dette regulativ, meddeles godkendelse af den pågældende type anordning til indirekte udsyn.

| 5.2. | Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (på nuværende tidspunkt 00) angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste væsentlige tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelse af godkendelsen. Samme kontraherende part må ikke tildele samme nummer til en anden type anordning til indirekte udsyn. |
| --- | --- |

5.2.

Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (på nuværende tidspunkt 00) angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste væsentlige tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelse af godkendelsen. Samme kontraherende part må ikke tildele samme nummer til en anden type anordning til indirekte udsyn.

| 5.3. | Meddelelse om godkendelse, nægtelse, udvidelse eller inddragelse af en godkendelse, eller endeligt ophør af produktionen af en type anordning til indirekte udsyn i henhold til dette regulativ skal fremsendes til de kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 3 til dette regulativ. |
| --- | --- |

5.3.

Meddelelse om godkendelse, nægtelse, udvidelse eller inddragelse af en godkendelse, eller endeligt ophør af produktionen af en type anordning til indirekte udsyn i henhold til dette regulativ skal fremsendes til de kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 3 til dette regulativ.

| 5.4. | Alle anordninger til indirekte udsyn, som er i overensstemmelse med en efter dette regulativ godkendt type, skal foruden det i punkt 4.1 foreskrevne mærke på mindst en af hovedkomponenterne være påført et internationalt godkendelsesmærke, som er placeret let synligt på den i punkt 4.2 ovenfor omhandlede plads og består af følgende: |
| --- | --- |

5.4.

Alle anordninger til indirekte udsyn, som er i overensstemmelse med en efter dette regulativ godkendt type, skal foruden det i punkt 4.1 foreskrevne mærke på mindst en af hovedkomponenterne være påført et internationalt godkendelsesmærke, som er placeret let synligt på den i punkt 4.2 ovenfor omhandlede plads og består af følgende:

| 5.4.1. | en cirkel, der omgiver bogstavet »E« efterfulgt af:






  a) | kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (1), samt |
| --- | --- | --- |

5.4.1.

en cirkel, der omgiver bogstavet »E« efterfulgt af:

a)

kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (1), samt

1

| b) | nummeret på dette regulativ, efterfulgt af bogstavet »R«, en tankestreg og godkendelsesnummeret. |
| --- | --- |

b)

nummeret på dette regulativ, efterfulgt af bogstavet »R«, en tankestreg og godkendelsesnummeret.

| 5.5. | Godkendelsesmærket og tillægssymbolet(-erne) skal være tydelige og må ikke kunne slettes. |
| --- | --- |

5.5.

Godkendelsesmærket og tillægssymbolet(-erne) skal være tydelige og må ikke kunne slettes.

| 5.6. | Bilag 5 til dette regulativ giver et eksempel på udformningen af ovennævnte godkendelsesmærke. |
| --- | --- |

5.6.

Bilag 5 til dette regulativ giver et eksempel på udformningen af ovennævnte godkendelsesmærke.

6.   KRAV

| 6.1. | Nærzonebakspejle |
| --- | --- |

6.1.

Nærzonebakspejle

| 6.1.1. | Generelle specifikationer |
| --- | --- |

6.1.1.

Generelle specifikationer

| 6.1.1.1. | Alle spejle kan være indstillelige. |
| --- | --- |

6.1.1.1.

Alle spejle kan være indstillelige.

| 6.1.2. | Særlige specifikationer |
| --- | --- |

6.1.2.

Særlige specifikationer

| 6.1.2.1. | Mål |
| --- | --- |

6.1.2.1.

Mål

| 6.1.2.1.1. | Den reflekterende overflade skal være enkel af form og af sådanne dimensioner, at der kan opnås det synsfelt, der er defineret i punkt 15.2 i dette regulativ. |
| --- | --- |

6.1.2.1.1.

Den reflekterende overflade skal være enkel af form og af sådanne dimensioner, at der kan opnås det synsfelt, der er defineret i punkt 15.2 i dette regulativ.

| 6.1.2.1.2. | Den reflekterende overflades dimensioner skal være således, at følgende kan indskrives i den:






  a) | et rektangel med en højde på 40 mm, hvis grundlinje målt i millimeter har værdien »a« |
| --- | --- | --- |

6.1.2.1.2.

Den reflekterende overflades dimensioner skal være således, at følgende kan indskrives i den:

a)

et rektangel med en højde på 40 mm, hvis grundlinje målt i millimeter har værdien »a«

| b) | et linjestykke parallelt med rektanglets højde, hvis længde udtrykt i millimeter har værdien »b«. |
| --- | --- |

b)

et linjestykke parallelt med rektanglets højde, hvis længde udtrykt i millimeter har værdien »b«.

| 6.1.2.2. | Reflekterende overflade og refleksionskoefficienter |
| --- | --- |

6.1.2.2.

Reflekterende overflade og refleksionskoefficienter

| 6.1.2.2.1. | Den reflekterende overflade på et spejl skal være plan eller sfærisk konveks. Udvendige spejle kan desuden være forsynet med en supplerende asfærisk del, hvis hovedspejlet opfylder forskrifterne for det indirekte synsfelt. |
| --- | --- |

6.1.2.2.1.

Den reflekterende overflade på et spejl skal være plan eller sfærisk konveks. Udvendige spejle kan desuden være forsynet med en supplerende asfærisk del, hvis hovedspejlet opfylder forskrifterne for det indirekte synsfelt.

| 6.1.2.2.2. | Afvigelser mellem spejlenes krumningsradier |
| --- | --- |

6.1.2.2.2.

Afvigelser mellem spejlenes krumningsradier

| 6.1.2.2.2.1. | Afvigelserne mellem ri eller r'i, og rp i hvert referencepunkt må ikke overstige 0,15 r. |
| --- | --- |

6.1.2.2.2.1.

Afvigelserne mellem ri

i

p

| 6.1.2.2.2.2. | Afvigelserne mellem en hvilken som helst af krumningsradierne (rp1, rp2, og rp3) og r må ikke overstige 0,15 r. |
| --- | --- |

6.1.2.2.2.2.

Afvigelserne mellem en hvilken som helst af krumningsradierne (rp

p

p

| 6.1.2.2.2.3. | Når r ikke er mindre end 3 000 mm, øges den i punkt 6.1.2.2.2.1 og 6.1.2.2.2.2 anførte værdi på 0,15 r til 0,25 r. |
| --- | --- |

6.1.2.2.2.3.

Når r ikke er mindre end 3 000 mm, øges den i punkt 6.1.2.2.2.1 og 6.1.2.2.2.2 anførte værdi på 0,15 r til 0,25 r.

| 6.1.2.2.3. | Værdien af den normale refleksionskoefficient, bestemt ved den i bilag 6 beskrevne metode, må ikke være mindre end 40 %.
  Har den reflekterende flade forskellige grader af refleksion, skal det ved indstillingen »dag« være muligt at genkende farverne af de signaler, der anvendes i trafikken. Værdien af den normale refleksionskoefficient må ved »nat«-indstillingen ikke være mindre end 4 %. |
| --- | --- |

6.1.2.2.3.

Værdien af den normale refleksionskoefficient, bestemt ved den i bilag 6 beskrevne metode, må ikke være mindre end 40 %.

Har den reflekterende flade forskellige grader af refleksion, skal det ved indstillingen »dag« være muligt at genkende farverne af de signaler, der anvendes i trafikken. Værdien af den normale refleksionskoefficient må ved »nat«-indstillingen ikke være mindre end 4 %.

| 6.1.2.2.4. | Den reflekterende overflade skal bevare de i punkt 6.1.2.2.3 foreskrevne karakteristika selv efter langvarig normal brug under dårlige vejrforhold. |
| --- | --- |

6.1.2.2.4.

Den reflekterende overflade skal bevare de i punkt 6.1.2.2.3 foreskrevne karakteristika selv efter langvarig normal brug under dårlige vejrforhold.

| 6.2. | Anordninger til bagudvendt synsfelt i nærzonen som ikke er spejle |
| --- | --- |

6.2.

Anordninger til bagudvendt synsfelt i nærzonen som ikke er spejle

| 6.2.1. | Generelle krav |
| --- | --- |

6.2.1.

Generelle krav

| 6.2.1.1. | Effektiviteten af bakkamerasystemet og andre anordninger, der viser det bagudvendte synsfelt i nærzonen må ikke påvirkes negativt af magnetiske eller elektriske felter. Dette skal påvises ved overensstemmelse med de tekniske krav og overgangsbestemmelserne i FN-regulativ nr. 10, ændringsserie 05 eller eventuelle senere ændringsserier. |
| --- | --- |

6.2.1.1.

Effektiviteten af bakkamerasystemet og andre anordninger, der viser det bagudvendte synsfelt i nærzonen må ikke påvirkes negativt af magnetiske eller elektriske felter. Dette skal påvises ved overensstemmelse med de tekniske krav og overgangsbestemmelserne i FN-regulativ nr. 10, ændringsserie 05 eller eventuelle senere ændringsserier.

7.   ÆNDRING AF TYPEN AF ANORDNING TIL BAKKØRSEL OG UDVIDELSE AF TYPEGODKENDELSEN

| 7.1. | Enhver typeændring af en eksisterende anordning til indirekte udsyn, herunder dens tilslutning til karrosseriet, skal meddeles den typegodkendende myndighed, der har godkendt typen af anordning til indirekte udsyn. Den pågældende typegodkendende myndighed kan da enten:






  a) | efter høring af fabrikanten beslutte, at der skal meddeles en ny typegodkendelse, eller |
| --- | --- | --- |

7.1.

Enhver typeændring af en eksisterende anordning til indirekte udsyn, herunder dens tilslutning til karrosseriet, skal meddeles den typegodkendende myndighed, der har godkendt typen af anordning til indirekte udsyn. Den pågældende typegodkendende myndighed kan da enten:

a)

efter høring af fabrikanten beslutte, at der skal meddeles en ny typegodkendelse, eller

| b) | anvende proceduren i punkt 7.1.1 (revision) og, hvis relevant, proceduren i punkt 7.1.2 (udvidelse). |
| --- | --- |

b)

anvende proceduren i punkt 7.1.1 (revision) og, hvis relevant, proceduren i punkt 7.1.2 (udvidelse).

| 7.1.1. | Revision
  Når oplysningerne i informationsmappen er ændret, og den typegodkendende myndighed mener, at de foretagne ændringer næppe vil have mærkbar ugunstig virkning, og at anordningen til indirekte udsyn stadig opfylder kravene, skal ændringen betegnes som en »revision«.
  I sådanne tilfælde udsteder den godkendende myndighed de nødvendige rettelsesblade til informationsmappen, idet hvert enkelt rettelsesblad mærkes tydeligt med ændringens art og datoen for den nye udstedelse. En samlet, ajourført version af informationsmappen ledsaget af en nøjagtig beskrivelse af ændringens art anses for at opfylde dette krav. |
| --- | --- |

7.1.1.

Revision

Når oplysningerne i informationsmappen er ændret, og den typegodkendende myndighed mener, at de foretagne ændringer næppe vil have mærkbar ugunstig virkning, og at anordningen til indirekte udsyn stadig opfylder kravene, skal ændringen betegnes som en »revision«.

I sådanne tilfælde udsteder den godkendende myndighed de nødvendige rettelsesblade til informationsmappen, idet hvert enkelt rettelsesblad mærkes tydeligt med ændringens art og datoen for den nye udstedelse. En samlet, ajourført version af informationsmappen ledsaget af en nøjagtig beskrivelse af ændringens art anses for at opfylde dette krav.

| 7.1.2. | Udvidelse
  Ændringen betegnes som en »udvidelse«, hvis der ud over ændringen af de oplysninger, der er registreret i en informationsmappe,






  a) | kræves yderligere inspektioner eller prøvninger, eller |
| --- | --- | --- |

7.1.2.

Udvidelse

Ændringen betegnes som en »udvidelse«, hvis der ud over ændringen af de oplysninger, der er registreret i en informationsmappe,

a)

kræves yderligere inspektioner eller prøvninger, eller

| b) | er foretaget ændringer i meddelelsesformularen (bortset fra bilagene), eller |
| --- | --- |

b)

er foretaget ændringer i meddelelsesformularen (bortset fra bilagene), eller

| c) | anmodes om godkendelse af en senere ændringsserie efter dens ikrafttræden. |
| --- | --- |

c)

anmodes om godkendelse af en senere ændringsserie efter dens ikrafttræden.

| 7.2. | De parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, underrettes om, hvorvidt godkendelse er meddelt eller nægtet, med angivelse af ændringer efter proceduren i punkt 5.3 ovenfor. Desuden skal indholdsfortegnelsen til den informationspakke, der er vedlagt meddelelsen, ændres i overensstemmelse hermed for at vise datoen for den seneste ændring eller udvidelse. |
| --- | --- |

7.2.

De parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, underrettes om, hvorvidt godkendelse er meddelt eller nægtet, med angivelse af ændringer efter proceduren i punkt 5.3 ovenfor. Desuden skal indholdsfortegnelsen til den informationspakke, der er vedlagt meddelelsen, ændres i overensstemmelse hermed for at vise datoen for den seneste ændring eller udvidelse.

| 7.3. | Den typegodkendende myndighed, som udsteder udvidelse af godkendelse, tildeler et serienummer til hver meddelelsesformular, der udfærdiges ved en sådan udvidelse. |
| --- | --- |

7.3.

Den typegodkendende myndighed, som udsteder udvidelse af godkendelse, tildeler et serienummer til hver meddelelsesformular, der udfærdiges ved en sådan udvidelse.

8.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

| 8.1. | Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal være i overensstemmelse med dem, som er fastlagt i aftalens skema 1 (E/ECE/TRANS/505/Rev.3). |
| --- | --- |

8.1.

Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal være i overensstemmelse med dem, som er fastlagt i aftalens skema 1 (E/ECE/TRANS/505/Rev.3).

| 8.2. | Enhver anordning til indirekte udsyn, der godkendes i henhold til dette regulativ, skal være i overensstemmelse med den godkendte type, idet den skal opfylde de forskrifter, der er opstillet i punkt 6 ovenfor. |
| --- | --- |

8.2.

Enhver anordning til indirekte udsyn, der godkendes i henhold til dette regulativ, skal være i overensstemmelse med den godkendte type, idet den skal opfylde de forskrifter, der er opstillet i punkt 6 ovenfor.

9.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

| 9.1. | Godkendelser, som er meddelt for en type anordning til indirekte udsyn i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 8.1 ovenfor ikke er opfyldt, eller hvis typen af anordning til indirekte udsyn ikke har bestået den i punkt 8.2 ovenfor foreskrevne kontrol. |
| --- | --- |

9.1.

Godkendelser, som er meddelt for en type anordning til indirekte udsyn i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 8.1 ovenfor ikke er opfyldt, eller hvis typen af anordning til indirekte udsyn ikke har bestået den i punkt 8.2 ovenfor foreskrevne kontrol.

| 9.2. | Hvis en kontraherende part i overenskomsten, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en kopi af meddelelsesformularen, som i slutningen med store typer er forsynet med den underskrevne og daterede påskrift »GODKENDELSE INDDRAGET«. |
| --- | --- |

9.2.

Hvis en kontraherende part i overenskomsten, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en kopi af meddelelsesformularen, som i slutningen med store typer er forsynet med den underskrevne og daterede påskrift »GODKENDELSE INDDRAGET«.

10.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af godkendelsen helt ophører med at fremstille en type anordning til indirekte udsyn, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal dette meddeles til den typegodkendende myndighed, der har meddelt godkendelsen. Ved modtagelse af den relevante meddelelse skal den pågældende myndighed meddele dette til de andre kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en kopi af godkendelsesformularen, som i slutningen med store typer er forsynet med den underskrevne og daterede påskrift »PRODUKTION OPHØRT«.

11.   NAVN OG ADRESSE PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, SOM ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGEN, OG PÅ DE TYPEGODKENDENDE MYNDIGHEDER

De kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navnene og adresserne på de tekniske tjenester, som forestår godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.

Del II   Montering af anordninger til bakkørsel

Montering af anordninger til bakkørsel

12.   DEFINITIONER

I dette regulativ forstås ved:

| 12.1. | »førerens synsudgangspunkter«: to punkter, beliggende i en afstand af 65 mm fra hinanden i en højde af 635 mm lodret over punktet R på førersædet, som er defineret i bilag 8. Den rette linje, der forbinder de to punkter, er vinkelret på køretøjets midterplan i længderetningen. Midten af den linje, der forbinder de to synsudgangspunkter, ligger i det lodrette længdeplan, der går gennem midtpunktet for førersædet, således som defineret af fabrikanten |
| --- | --- |

12.1.

»førerens synsudgangspunkter«: to punkter, beliggende i en afstand af 65 mm fra hinanden i en højde af 635 mm lodret over punktet R på førersædet, som er defineret i bilag 8. Den rette linje, der forbinder de to punkter, er vinkelret på køretøjets midterplan i længderetningen. Midten af den linje, der forbinder de to synsudgangspunkter, ligger i det lodrette længdeplan, der går gennem midtpunktet for førersædet, således som defineret af fabrikanten

| 12.2. | »ambinokulart syn«: det samlede synsfelt, som fås ved sammenlægning af de monokulare felter for højre og venstre øje (se figur 2 nedenfor).












  E | = | indvendigt førerspejl |
| --- | --- | --- | --- |
| OD | = | førerens øjne |
| OE | = | førerens øjne |
| ID | = | virtuelle monokulare billeder |
| IE | = | virtuelle monokulare billeder |
| I | = | virtuelt ambinokulart billede |
| A | = | synsvinkel for venstre øje |
| B | = | synsvinkel for højre øje |
| C | = | binokular synsvinkel |
| D | = | ambinokular synsvinkel |

12.2.

»ambinokulart syn«: det samlede synsfelt, som fås ved sammenlægning af de monokulare felter for højre og venstre øje (se figur 2 nedenfor).

Image 39

E

=

indvendigt førerspejl

OD

=

førerens øjne

OE

=

førerens øjne

ID

=

virtuelle monokulare billeder

IE

=

virtuelle monokulare billeder

I

=

virtuelt ambinokulart billede

A

=

synsvinkel for venstre øje

B

=

synsvinkel for højre øje

C

=

binokular synsvinkel

D

=

ambinokular synsvinkel

| 12.3. | »køretøjstype for så vidt angår førerens opmærksomhed på bløde trafikanter bag køretøjet«: motorkøretøjer, der er identiske med hensyn til følgende grundlæggende karakteristika: |
| --- | --- |

12.3.

»køretøjstype for så vidt angår førerens opmærksomhed på bløde trafikanter bag køretøjet«: motorkøretøjer, der er identiske med hensyn til følgende grundlæggende karakteristika:

| 12.3.1. | type af anordning til bakkørsel |
| --- | --- |

12.3.1.

type af anordning til bakkørsel

| 12.3.2. | karosserikarakteristika, som formindsker synsfeltet. |
| --- | --- |

12.3.2.

karosserikarakteristika, som formindsker synsfeltet.

| 12.3.3. | koordinaterne for R-punktet (hvor dette er relevant) |
| --- | --- |

12.3.3.

koordinaterne for R-punktet (hvor dette er relevant)

| 12.3.4. | foreskrevne placeringer og typegodkendelsesmærker for påbudte og (hvis monterede) valgfri anordninger til indirekte udsyn |
| --- | --- |

12.3.4.

foreskrevne placeringer og typegodkendelsesmærker for påbudte og (hvis monterede) valgfri anordninger til indirekte udsyn

| 12.4. | »køretøjer i klasse M1, M2, M3, N1, N2 og N3«: som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6) |
| --- | --- |

12.4.

»køretøjer i klasse M1

2

3

1

2

3

| 12.5. | »referencesynsudgangspunkt«: midtpunktet mellem førerens synsudgangspunkter |
| --- | --- |

12.5.

»referencesynsudgangspunkt«: midtpunktet mellem førerens synsudgangspunkter

| 12.6. | »bakmanøvre«: tidsperioden mellem start- og slutpunktet for bakkørslen som beskrevet i punkt 15.1.1 i dette regulativ. |
| --- | --- |

12.6.

»bakmanøvre«: tidsperioden mellem start- og slutpunktet for bakkørslen som beskrevet i punkt 15.1.1 i dette regulativ.

| 12.7. | »førerens synsudgangspunkter bagud«: to punkter beliggende 96 mm bagud i længderetningen, 158 mm vandret ind i køretøjets midterretning og 6 mm lodret over »førerens synsudgangspunkter« som beskrevet i punkt 12.1. |
| --- | --- |

12.7.

»førerens synsudgangspunkter bagud«: to punkter beliggende 96 mm bagud i længderetningen, 158 mm vandret ind i køretøjets midterretning og 6 mm lodret over »førerens synsudgangspunkter« som beskrevet i punkt 12.1.

| 12.8. | »aktiv køretøjstilstand«: en indstilling for køretøjet, hvor:
  en slækning af bremserne, og i nogle tilfælde et tryk på speederen (eller aktivering af en tilsvarende anordning), vil få drivlinjen til at bevæge køretøjet |
| --- | --- |

12.8.

»aktiv køretøjstilstand«: en indstilling for køretøjet, hvor:

en slækning af bremserne, og i nogle tilfælde et tryk på speederen (eller aktivering af en tilsvarende anordning), vil få drivlinjen til at bevæge køretøjet

13.   ANSØGNING OM GODKENDELSE

| 13.1. | Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype hvad angår montering af anordninger til indirekte udsyn skal indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant. |
| --- | --- |

13.1.

Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype hvad angår montering af anordninger til indirekte udsyn skal indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.

| 13.2. | En model for oplysningsskemaet findes i bilag 2. |
| --- | --- |

13.2.

En model for oplysningsskemaet findes i bilag 2.

| 13.3. | Et køretøj, der er repræsentativt for den type, som skal godkendes, skal indleveres til den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvningen. |
| --- | --- |

13.3.

Et køretøj, der er repræsentativt for den type, som skal godkendes, skal indleveres til den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvningen.

| 13.4. | Inden typegodkendelse meddeles, påser den typegodkendende myndighed, inden typegodkendelse meddeles, at der findes tilfredsstillende systemer til effektiv kontrol med produktionens overensstemmelse. |
| --- | --- |

13.4.

Inden typegodkendelse meddeles, påser den typegodkendende myndighed, inden typegodkendelse meddeles, at der findes tilfredsstillende systemer til effektiv kontrol med produktionens overensstemmelse.

| 13.5. | Bakkamerasystemet skal indgives af ansøgeren sammen med følgende dokumenter:






  a) | de tekniske specifikationer for bakkamerasystemet |
| --- | --- | --- |

13.5.

Bakkamerasystemet skal indgives af ansøgeren sammen med følgende dokumenter:

a)

de tekniske specifikationer for bakkamerasystemet

| b) | instruktionsbogen. |
| --- | --- |

b)

instruktionsbogen.

14.   GODKENDELSE

| 14.1. | Hvis den køretøjstype, der er indleveret til godkendelse i henhold til punkt 13 ovenfor, opfylder forskrifterne i punkt 15 i dette regulativ, meddeles godkendelse. |
| --- | --- |

14.1.

Hvis den køretøjstype, der er indleveret til godkendelse i henhold til punkt 13 ovenfor, opfylder forskrifterne i punkt 15 i dette regulativ, meddeles godkendelse.

| 14.2. | Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (på nuværende tidspunkt 00) angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste væsentlige tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelse af godkendelsen. Den samme kontraherende part må ikke tildele det samme nummer til en anden køretøjstype. |
| --- | --- |

14.2.

Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (på nuværende tidspunkt 00) angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste væsentlige tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelse af godkendelsen. Den samme kontraherende part må ikke tildele det samme nummer til en anden køretøjstype.

| 14.3. | Meddelelse om godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af en godkendelse af en køretøjstype i henhold til dette regulativ skal fremsendes til de kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 4 til dette regulativ. |
| --- | --- |

14.3.

Meddelelse om godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af en godkendelse af en køretøjstype i henhold til dette regulativ skal fremsendes til de kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 4 til dette regulativ.

15.   KRAV

| 15.1. | Generelle bestemmelser
  For så vidt angår dette regulativ skal køretøjet opfylde følgende krav:
  Under en bakmanøvre skal føreren have adgang til mindst ét middel til udsyn eller opmærksomhedsskabelse.
  Midlerne til udsyn viser et bagudvendt synsfelt i nærzonen som defineret i punkt 15.2 nedenfor. Mulige midler er:






  a) | direkte udsyn |
| --- | --- | --- |

15.1.

Generelle bestemmelser

For så vidt angår dette regulativ skal køretøjet opfylde følgende krav:

Under en bakmanøvre skal føreren have adgang til mindst ét middel til udsyn eller opmærksomhedsskabelse.

Midlerne til udsyn viser et bagudvendt synsfelt i nærzonen som defineret i punkt 15.2 nedenfor. Mulige midler er:

a)

direkte udsyn

| b) | anordninger, der er godkendt i henhold til FN-regulativ nr. 46 |
| --- | --- |

b)

anordninger, der er godkendt i henhold til FN-regulativ nr. 46

| c) | nærzonebakspejle, der opfylder kravene i dette regulativ |
| --- | --- |

c)

nærzonebakspejle, der opfylder kravene i dette regulativ

| d) | bakkamerasystemer, der opfylder kravene i dette regulativ. |
| --- | --- |

d)

bakkamerasystemer, der opfylder kravene i dette regulativ.

Midlerne til opmærksomhedsskabelse leverer et informationssignal, som ikke er visuelt, for detektionsfeltet som defineret i punkt 15.3 nedenfor. Mulige midler er:

| a) | et detektionssystem, der er i overensstemmelse med dette regulativ. |
| --- | --- |

a)

et detektionssystem, der er i overensstemmelse med dette regulativ.

| 15.1.1. | En bakmanøvre begynder, når køretøjet er i aktiv køretøjstilstand, og køretøjets gearvælger ændres fra positionen fremadgående, parkering eller neutral til bakgear af føreren eller et system, og manøvren slutter, når en af følgende betingelser for fremadrettet bevægelse efter fabrikantens valg er opfyldt:






  a) | en hastighed på ≤ 16 km/h (inklusive 0 km/h), eller |
| --- | --- | --- |

15.1.1.

En bakmanøvre begynder, når køretøjet er i aktiv køretøjstilstand, og køretøjets gearvælger ændres fra positionen fremadgående, parkering eller neutral til bakgear af føreren eller et system, og manøvren slutter, når en af følgende betingelser for fremadrettet bevægelse efter fabrikantens valg er opfyldt:

a)

en hastighed på ≤ 16 km/h (inklusive 0 km/h), eller

| b) | en tilbagelagt afstand på ≤ 10 meter (inklusive 0 meter), eller |
| --- | --- |

b)

en tilbagelagt afstand på ≤ 10 meter (inklusive 0 meter), eller

| c) | en kontinuerlig bevægelse ≤ 10 sekunder (inklusive 0 sekunder), eller |
| --- | --- |

c)

en kontinuerlig bevægelse ≤ 10 sekunder (inklusive 0 sekunder), eller

| d) | køretøjets gearvælger ikke er anbragt i bakgear. |
| --- | --- |

d)

køretøjets gearvælger ikke er anbragt i bakgear.

| 15.2. | Bagudvendt synsfelt i nærzonen
  Synsfeltet afgrænses af følgende planer:






  a) | et tværgående lodret plan, der går gennem et punkt 0,3 m fra det yderste punkt på køretøjets bagkant |
| --- | --- | --- |

15.2.

Bagudvendt synsfelt i nærzonen

Synsfeltet afgrænses af følgende planer:

a)

et tværgående lodret plan, der går gennem et punkt 0,3 m fra det yderste punkt på køretøjets bagkant

| b) | et tværgående lodret plan, der går gennem et punkt 3,5 m bag ved det yderste punkt på køretøjets bagkant |
| --- | --- |

b)

et tværgående lodret plan, der går gennem et punkt 3,5 m bag ved det yderste punkt på køretøjets bagkant

| c) | to lodrette planer i længderetningen, der er parallelle med det lodrette midterplan i længderetningen, og som går gennem det yderste punkt på hver side af køretøjet.
  Synsfeltets højde defineres i ni positioner inden for synsfeltets grænser med prøveemner med en højde på 0,8 m og en diameter på 0,3 m, som er placeret på jorden som defineret i figur 3 nedenfor: |
| --- | --- |

c)

to lodrette planer i længderetningen, der er parallelle med det lodrette midterplan i længderetningen, og som går gennem det yderste punkt på hver side af køretøjet.

Synsfeltets højde defineres i ni positioner inden for synsfeltets grænser med prøveemner med en højde på 0,8 m og en diameter på 0,3 m, som er placeret på jorden som defineret i figur 3 nedenfor:

Image 40

| 15.2.1. | Krav
  Ved prøvning under de betingelser, der er fastsat i bilag 9, anses kravet om det bagudvendte synsfelt i nærzonen for opfyldt, hvis det definerede synsfelt kan ses således:






  a) | for prøveemnerne i den første række (prøveemne A, B og C):
  et areal på 0,15 m × 0,15 m eller toppen af prøveemnet skal være synligt mindst ét sted på hvert prøveemne |
| --- | --- | --- |

15.2.1.

Krav

Ved prøvning under de betingelser, der er fastsat i bilag 9, anses kravet om det bagudvendte synsfelt i nærzonen for opfyldt, hvis det definerede synsfelt kan ses således:

a)

for prøveemnerne i den første række (prøveemne A, B og C):

et areal på 0,15 m × 0,15 m eller toppen af prøveemnet skal være synligt mindst ét sted på hvert prøveemne

| b) | for prøveemnerne i anden række (prøveemne D, E og F) og tredje række (prøveemne G, H og I):
  hele prøveemnet skal kunne ses. |
| --- | --- |

b)

for prøveemnerne i anden række (prøveemne D, E og F) og tredje række (prøveemne G, H og I):

hele prøveemnet skal kunne ses.

| 15.2.1.1. | via direkte udsyn fra førerens synsudgangspunkter bagud, eller |
| --- | --- |

15.2.1.1.

via direkte udsyn fra førerens synsudgangspunkter bagud, eller

| 15.2.1.2. | via direkte udsyn fra førerens synsudgangspunkter kombineret med et nærzonebakspejl monteret på køretøjets bagende, som understøtter dette direkte udsyn, eller |
| --- | --- |

15.2.1.2.

via direkte udsyn fra førerens synsudgangspunkter kombineret med et nærzonebakspejl monteret på køretøjets bagende, som understøtter dette direkte udsyn, eller

| 15.2.1.3. | via en anordning til indirekte udsyn (spejl, CMS eller andre anordninger), som er godkendt i henhold til FN-regulativ nr. 46, eller |
| --- | --- |

15.2.1.3.

via en anordning til indirekte udsyn (spejl, CMS eller andre anordninger), som er godkendt i henhold til FN-regulativ nr. 46, eller

| 15.2.1.4. | via en anordning med indirekte udsyn (spejl, bakkamerasystem eller andre anordninger), som er i overensstemmelse med dette regulativ, eller |
| --- | --- |

15.2.1.4.

via en anordning med indirekte udsyn (spejl, bakkamerasystem eller andre anordninger), som er i overensstemmelse med dette regulativ, eller

| 15.2.1.5. | via en detektionssystem, der er i overensstemmelse med dette regulativ, bortset fra detektionsfeltet (dvs. meget kort afstand), eller |
| --- | --- |

15.2.1.5.

via en detektionssystem, der er i overensstemmelse med dette regulativ, bortset fra detektionsfeltet (dvs. meget kort afstand), eller

| 15.2.1.6. | via en kombination af anordninger i punkt 15.2.1.3, 15.2.1.4 og 15.2.1.5, undtagen en kombination af bakkamerasystemer og spejle eller nærzonesbakpejle. |
| --- | --- |

15.2.1.6.

via en kombination af anordninger i punkt 15.2.1.3, 15.2.1.4 og 15.2.1.5, undtagen en kombination af bakkamerasystemer og spejle eller nærzonesbakpejle.

| 15.2.1.7. | Mulighederne 15.2.1.1 og 15.2.1.2 gælder kun for køretøjsklasserne M1 og N1, hvis afstanden mellem synsudgangspunktet bagud til køretøjets bagende ikke overstiger 2 000 mm og køretøjet har en sæderække. |
| --- | --- |

15.2.1.7.

Mulighederne 15.2.1.1 og 15.2.1.2 gælder kun for køretøjsklasserne M1

1

| 15.2.2. | Det bagudvendte synsfelt i nærzonen bestemmes ved ambinokulart syn, idet øjnene skal befinde sig i »førerens synsudgangspunkter« som defineret i punkt 12.1. Synsfelterne skal bestemmes, når køretøjet er i køreklar stand som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3.) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, punkt 2.2.5.4.), samt for køretøjer i klasse M1 og N1 med én forsædepassager (75 kg). Når synsfelterne bestemmes gennem ruder, skal glasset have en total lysgennemgangsfaktor i overensstemmelse med FN-regulativ nr. 43, bilag 24.
  I tilfælde af direkte udsyn fra førerens synsudgangspunkter bagud skal den lodrette position af bagsædets nakkestøtter indstilles til den konstruktivt bestemte brugsstilling eller den højeste position, hvis nakkestøtterne har flere positionsindstillinger, eller den position, der er aftalt med den tekniske tjeneste. |
| --- | --- |

15.2.2.

Det bagudvendte synsfelt i nærzonen bestemmes ved ambinokulart syn, idet øjnene skal befinde sig i »førerens synsudgangspunkter« som defineret i punkt 12.1. Synsfelterne skal bestemmes, når køretøjet er i køreklar stand som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3.) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, punkt 2.2.5.4.), samt for køretøjer i klasse M1

1

I tilfælde af direkte udsyn fra førerens synsudgangspunkter bagud skal den lodrette position af bagsædets nakkestøtter indstilles til den konstruktivt bestemte brugsstilling eller den højeste position, hvis nakkestøtterne har flere positionsindstillinger, eller den position, der er aftalt med den tekniske tjeneste.

| 15.2.3. | Hvis der er tale om en kombination af anordninger, skal hver tværgående række prøveemner kunne ses af én anordning. Det bagudvendte synsfelt i nærzonen skal kunne ses via det mindste antal spejle og monitorer. |
| --- | --- |

15.2.3.

Hvis der er tale om en kombination af anordninger, skal hver tværgående række prøveemner kunne ses af én anordning. Det bagudvendte synsfelt i nærzonen skal kunne ses via det mindste antal spejle og monitorer.

| 15.2.4. | Hvis der er tale om spejle bestående af flere reflekterende overflader, som enten har forskellig krumning eller er placeret i en vinkel i forhold til hinanden, skal mindst en af de reflekterende overflader give det synsfelt og have de mål, som er fastsat for den klasse, som de tilhører. |
| --- | --- |

15.2.4.

Hvis der er tale om spejle bestående af flere reflekterende overflader, som enten har forskellig krumning eller er placeret i en vinkel i forhold til hinanden, skal mindst en af de reflekterende overflader give det synsfelt og have de mål, som er fastsat for den klasse, som de tilhører.

| 15.3. | Detektionsfelt
  Detektionsfeltet afgrænses af følgende planer (se figur 4):






  a) | et tværgående lodret plan, der går gennem et punkt 200 mm fra det yderste punkt på køretøjets bagkant |
| --- | --- | --- |

15.3.

Detektionsfelt

Detektionsfeltet afgrænses af følgende planer (se figur 4):

a)

et tværgående lodret plan, der går gennem et punkt 200 mm fra det yderste punkt på køretøjets bagkant

| b) | et tværgående lodret plan, der går gennem et punkt 1 000 mm bag ved det yderste punkt på køretøjets bagkant |
| --- | --- |

b)

et tværgående lodret plan, der går gennem et punkt 1 000 mm bag ved det yderste punkt på køretøjets bagkant

| c) | to lodrette planer i længderetningen, der er parallelle med det lodrette midterplan i længderetningen, og som går gennem det yderste punkt på hver side af køretøjet. |
| --- | --- |

c)

to lodrette planer i længderetningen, der er parallelle med det lodrette midterplan i længderetningen, og som går gennem det yderste punkt på hver side af køretøjet.

Image 41

| 15.3.1. | Ved prøvning under de betingelser, der er fastsat i bilag 10, anses kravet for detektionsfeltet for opfyldt, hvis føreren modtager oplysningerne defineret under punkt 17.2. |
| --- | --- |

15.3.1.

Ved prøvning under de betingelser, der er fastsat i bilag 10, anses kravet for detektionsfeltet for opfyldt, hvis føreren modtager oplysningerne defineret under punkt 17.2.

| 15.4. | Anordninger til bakkørsel |
| --- | --- |

15.4.

Anordninger til bakkørsel

| 15.4.1. | Placering |
| --- | --- |

15.4.1.

Placering

| 15.4.1.1. | Anordningerne til indirekte udsyn skal være placeret således, at føreren fra sit sæde ved normal kørestilling har oversigt over kørebanen bagud, langs køretøjets side(r) og foran køretøjet. |
| --- | --- |

15.4.1.1.

Anordningerne til indirekte udsyn skal være placeret således, at føreren fra sit sæde ved normal kørestilling har oversigt over kørebanen bagud, langs køretøjets side(r) og foran køretøjet.

| 15.4.1.2. | I tilfælde af køretøjer som prøves i chassis/førerhus-tilstand, skal minimal og maksimal karrosseribredde angives af fabrikanten og om nødvendigt simuleres ved attrapplader under synsfeltprøvningerne. Alle køretøjskonfigurationer og konfigurationer for anordninger til indirekte udsyn, som er benyttet under prøvningen, skal opgives på typegodkendelsesattesten for et køretøj for så vidt angår monteringen af anordninger til indirekte udsyn (se bilag 4). |
| --- | --- |

15.4.1.2.

I tilfælde af køretøjer som prøves i chassis/førerhus-tilstand, skal minimal og maksimal karrosseribredde angives af fabrikanten og om nødvendigt simuleres ved attrapplader under synsfeltprøvningerne. Alle køretøjskonfigurationer og konfigurationer for anordninger til indirekte udsyn, som er benyttet under prøvningen, skal opgives på typegodkendelsesattesten for et køretøj for så vidt angår monteringen af anordninger til indirekte udsyn (se bilag 4).

| 15.4.1.3. | Anordningerne til indirekte udsyn må ikke rage væsentlig mere uden for de ydre dele af karrosseriet, end hvad der er nødvendigt for at opfylde kravene vedrørende synsfelter. |
| --- | --- |

15.4.1.3.

Anordningerne til indirekte udsyn må ikke rage væsentlig mere uden for de ydre dele af karrosseriet, end hvad der er nødvendigt for at opfylde kravene vedrørende synsfelter.

| 15.4.1.4. | Anordningerne til indirekte udsyn skal være anbragt på en sådan måde, at de ikke forskydes så meget, at det mærkbart ændrer synsfeltet, således som dette er udmålt, og så det ikke vibrerer så meget, at føreren kan fejlopfatte billedet. |
| --- | --- |

15.4.1.4.

Anordningerne til indirekte udsyn skal være anbragt på en sådan måde, at de ikke forskydes så meget, at det mærkbart ændrer synsfeltet, således som dette er udmålt, og så det ikke vibrerer så meget, at føreren kan fejlopfatte billedet.

16.   KRAV TIL BAKKAMERASYSTEMER

| 16.1. | Standardvisning
  Ved standardvisning skal bakkamerasystemet som minimum vise synsfeltet som defineret i punkt 15.2.
  Bakkamerasystemet skal som standard vise et billede af området bag køretøjet ved begyndelsen af hver bakmanøvre, uanset eventuelle ændringer af det synsfelt, som føreren tidligere har valgt. |
| --- | --- |

16.1.

Standardvisning

Ved standardvisning skal bakkamerasystemet som minimum vise synsfeltet som defineret i punkt 15.2.

Bakkamerasystemet skal som standard vise et billede af området bag køretøjet ved begyndelsen af hver bakmanøvre, uanset eventuelle ændringer af det synsfelt, som føreren tidligere har valgt.

| 16.1.1. | Prøveemnets størrelse
  Når billedet af området bag ved køretøjet måles i overensstemmelse med punkt 3 i bilag 9, skal den beregnede visuelle synsvinkel, der dannes af den vandrette bredde af:






  a) | alle tre prøveemner i den sidste række angivet i punkt 15.2, i gennemsnit være mindst 5 bueminutter, og |
| --- | --- | --- |

16.1.1.

Prøveemnets størrelse

Når billedet af området bag ved køretøjet måles i overensstemmelse med punkt 3 i bilag 9, skal den beregnede visuelle synsvinkel, der dannes af den vandrette bredde af:

a)

alle tre prøveemner i den sidste række angivet i punkt 15.2, i gennemsnit være mindst 5 bueminutter, og

| b) | hvert enkelt prøveemne må ikke være under 3 bueminutter. |
| --- | --- |

b)

hvert enkelt prøveemne må ikke være under 3 bueminutter.

| 16.1.1.1. | Tilpasning af luminans og kontrast
  Hvis der foretages manuel tilpasning, skal instruktionsbogen indeholde oplysninger om, hvordan luminansen/kontrasten ændres. |
| --- | --- |

16.1.1.1.

Tilpasning af luminans og kontrast

Hvis der foretages manuel tilpasning, skal instruktionsbogen indeholde oplysninger om, hvordan luminansen/kontrasten ændres.

| 16.1.1.2. | Krav til overlays inden for det påkrævede synsfelt
  Overlays må kun vise bagudrettede kørselsrelaterede visuelle oplysninger eller sikkerhedsrelaterede oplysninger. Overlays til andre informationsformål i det krævede synsfelt er ikke tilladt.
  Manuelt aktiverede overlays er kun tilladt, når føreren er nødt til at aktivere en bagudrettet kørefunktion eller sikkerhedsrelateret funktion (f.eks. rengøring af linsen eller aktivering af visning af påhængskøretøjets tilkobling) eller vil have specifikke oplysninger i et sådant miljø. Føreren kan have mulighed for at lukke overlayet. |
| --- | --- |

16.1.1.2.

Krav til overlays inden for det påkrævede synsfelt

Overlays må kun vise bagudrettede kørselsrelaterede visuelle oplysninger eller sikkerhedsrelaterede oplysninger. Overlays til andre informationsformål i det krævede synsfelt er ikke tilladt.

Manuelt aktiverede overlays er kun tilladt, når føreren er nødt til at aktivere en bagudrettet kørefunktion eller sikkerhedsrelateret funktion (f.eks. rengøring af linsen eller aktivering af visning af påhængskøretøjets tilkobling) eller vil have specifikke oplysninger i et sådant miljø. Føreren kan have mulighed for at lukke overlayet.

| 16.1.1.3. | Deaktivering
  Det bagudrettede billede skal forblive synligt under bakkørslen, indtil føreren ændrer visningen, eller køretøjets gearvælger ikke længere er i bakstilling.
  Ændring af visningen betyder, at der skiftes til andre kameravisninger.
  Visningen kan slukkes manuelt, når køretøjet ikke bevæger sig baglæns.
  Systemet kan slukkes, når køretøjet detekterer en sammenkobling ved hjælp af en tilkoblingsanordning. |
| --- | --- |

16.1.1.3.

Deaktivering

Det bagudrettede billede skal forblive synligt under bakkørslen, indtil føreren ændrer visningen, eller køretøjets gearvælger ikke længere er i bakstilling.

Ændring af visningen betyder, at der skiftes til andre kameravisninger.

Visningen kan slukkes manuelt, når køretøjet ikke bevæger sig baglæns.

Systemet kan slukkes, når køretøjet detekterer en sammenkobling ved hjælp af en tilkoblingsanordning.

| 16.1.1.4. | Automatisk ændring af skærmvisningen
  Når der er risiko for kollision, kan visningen ændre sig og fokusere på kollisionsområdet. Det skal påvises over for den tekniske tjeneste, at denne ændring af visningen øger sikkerheden.
  Når køretøjet ikke kører ligeud, kan visningen ændres alt efter køretøjets bane. |
| --- | --- |

16.1.1.4.

Automatisk ændring af skærmvisningen

Når der er risiko for kollision, kan visningen ændre sig og fokusere på kollisionsområdet. Det skal påvises over for den tekniske tjeneste, at denne ændring af visningen øger sikkerheden.

Når køretøjet ikke kører ligeud, kan visningen ændres alt efter køretøjets bane.

| 16.1.2. | Driftsparathed (systemtilgængelighed)
  Når systemet ikke er tilgængeligt, skal føreren kunne se det (f.eks. vises svigt i bakkamerasystemet ved f.eks. et advarselssignal, en oplysning på skærmen, sort skærm eller manglende statusindikator). Oplysningerne til føreren skal forklares i instruktionsbogen. |
| --- | --- |

16.1.2.

Driftsparathed (systemtilgængelighed)

Når systemet ikke er tilgængeligt, skal føreren kunne se det (f.eks. vises svigt i bakkamerasystemet ved f.eks. et advarselssignal, en oplysning på skærmen, sort skærm eller manglende statusindikator). Oplysningerne til føreren skal forklares i instruktionsbogen.

| 16.1.2.1. | Responstid
  Det bagudrettede billede, der opfylder kravene i punkt 15.2, skal leveres efter højst 2,0 sekunder efter påbegyndelsen af bakmanøvren ved prøvning i henhold til punkt 2 i bilag 9. |
| --- | --- |

16.1.2.1.

Responstid

Det bagudrettede billede, der opfylder kravene i punkt 15.2, skal leveres efter højst 2,0 sekunder efter påbegyndelsen af bakmanøvren ved prøvning i henhold til punkt 2 i bilag 9.

| 16.1.3. | Skærme i køretøjet |
| --- | --- |

16.1.3.

Skærme i køretøjet

| 16.1.3.1. | Den definerede skærmstørrelse skal være synlig uden hindringer fra det okulare referencepunkt. En virtuel prøvning kan accepteres. |
| --- | --- |

16.1.3.1.

Den definerede skærmstørrelse skal være synlig uden hindringer fra det okulare referencepunkt. En virtuel prøvning kan accepteres.

| 16.1.4. | Indskrænkning af førerens direkte udsyn som følge af montering af en anordning til indirekte udsyn skal begrænses mest muligt. |
| --- | --- |

16.1.4.

Indskrænkning af førerens direkte udsyn som følge af montering af en anordning til indirekte udsyn skal begrænses mest muligt.

| 16.2. | Køretøjer kan udstyres med yderligere anordninger til indirekte udsyn. |
| --- | --- |

16.2.

Køretøjer kan udstyres med yderligere anordninger til indirekte udsyn.

| 16.3. | Uanset ovenstående bestemmelser skal ethvert andet konstruktionskoncept dokumenteres til den tekniske tjenestes tilfredshed inden for det sikkerhedskoncept, der er fastsat i ovenstående bestemmelser. |
| --- | --- |

16.3.

Uanset ovenstående bestemmelser skal ethvert andet konstruktionskoncept dokumenteres til den tekniske tjenestes tilfredshed inden for det sikkerhedskoncept, der er fastsat i ovenstående bestemmelser.

17.   KRAV TIL DETEKTIONSSYSTEMER

| 17.1. | Aktivering af systemet
  Detektionsystemet skal aktiveres, når bakmanøvren starter. Hvis systemet ikke fungerer normalt, skal systemet enten slukke automatisk, eller føreren skal kunne deaktivere systemet manuelt.
  Detektionssystemet skal forblive aktivt, så længe køretøjets gearvælger står i bakstilling.
  Hvis køretøjet kan detektere en tilkoblet anordning, kan systemet slukkes. |
| --- | --- |

17.1.

Aktivering af systemet

Detektionsystemet skal aktiveres, når bakmanøvren starter. Hvis systemet ikke fungerer normalt, skal systemet enten slukke automatisk, eller føreren skal kunne deaktivere systemet manuelt.

Detektionssystemet skal forblive aktivt, så længe køretøjets gearvælger står i bakstilling.

Hvis køretøjet kan detektere en tilkoblet anordning, kan systemet slukkes.

| 17.2. | Førergrænseflade og informationsformidlingsstrategi |
| --- | --- |

17.2.

Førergrænseflade og informationsformidlingsstrategi

| 17.2.1. | Systemet skal have mindst to typer informationssignaler, der kan være enten akustiske, optiske eller haptiske. |
| --- | --- |

17.2.1.

Systemet skal have mindst to typer informationssignaler, der kan være enten akustiske, optiske eller haptiske.

| 17.2.1.1. | Så længe ét informationssignal forbliver aktivt, kan føreren deaktivere de andre informationssignaler. |
| --- | --- |

17.2.1.1.

Så længe ét informationssignal forbliver aktivt, kan føreren deaktivere de andre informationssignaler.

| 17.2.2. | Akustisk information
  Detekteres en genstand i det vandrette bageste område som beskrevet i punkt 1.3 i bilag 10, mens bakgear er valgt/i indgreb, skal der afgives akustisk information i overensstemmelse med ISO 15006:2011.
  Ved afgivelse af akustisk information kan afstanden identificeres på to eller flere niveauer. Afstandsområderne, der er differentieret efter niveauer og detektionsbredde, kan angives ved at ændre frekvensen af det periodiske lydsignal, og der skal anvendes et hurtigere periodisk lydsignal eller et kontinuerligt lydsignal, efterhånden som afstanden bliver mindre. |
| --- | --- |

17.2.2.

Akustisk information

Detekteres en genstand i det vandrette bageste område som beskrevet i punkt 1.3 i bilag 10, mens bakgear er valgt/i indgreb, skal der afgives akustisk information i overensstemmelse med ISO 15006:2011.

Ved afgivelse af akustisk information kan afstanden identificeres på to eller flere niveauer. Afstandsområderne, der er differentieret efter niveauer og detektionsbredde, kan angives ved at ændre frekvensen af det periodiske lydsignal, og der skal anvendes et hurtigere periodisk lydsignal eller et kontinuerligt lydsignal, efterhånden som afstanden bliver mindre.

| 17.2.3. | Signalvarighed
  En genstand skal signaleres, så længe den detekteres, og signalet skal ophøre, når genstanden ikke længere detekteres, eller når systemet deaktiveres.
  For ikke at genere føreren mere end højst nødvendigt, kan lydsignalet automatisk suspenderes midlertidigt efter udløbet af et vist tidsrum, som fabrikanten har fastsat, forudsat at systemet forbliver aktiveret. Hvis afstanden til genstanden bliver mindre, mens lydsignalet er midlertidigt suspenderet, skal lydsignalet automatisk genoptages. Hvis afstanden til genstanden bliver større, kan lydsignalet forblive suspenderet. |
| --- | --- |

17.2.3.

Signalvarighed

En genstand skal signaleres, så længe den detekteres, og signalet skal ophøre, når genstanden ikke længere detekteres, eller når systemet deaktiveres.

For ikke at genere føreren mere end højst nødvendigt, kan lydsignalet automatisk suspenderes midlertidigt efter udløbet af et vist tidsrum, som fabrikanten har fastsat, forudsat at systemet forbliver aktiveret. Hvis afstanden til genstanden bliver mindre, mens lydsignalet er midlertidigt suspenderet, skal lydsignalet automatisk genoptages. Hvis afstanden til genstanden bliver større, kan lydsignalet forblive suspenderet.

| 17.2.4. | Optisk information
  Hvis der vises optisk information på en skærm, der anvendes til andre oplysninger, som f.eks. sammensatte måleinstrumenter eller andre skærme, er overlay tilladt og skal opfylde overlaykravene til bakkamerasystemet i punkt 16.1.1.2 i dette regulativ. |
| --- | --- |

17.2.4.

Optisk information

Hvis der vises optisk information på en skærm, der anvendes til andre oplysninger, som f.eks. sammensatte måleinstrumenter eller andre skærme, er overlay tilladt og skal opfylde overlaykravene til bakkamerasystemet i punkt 16.1.1.2 i dette regulativ.

| 17.2.5. | Driftsparathed (systemtilgængelighed)
  Når systemet ikke er tilgængeligt, skal føreren kunne se det (f.eks. vises svigt i detektionssystemet ved f.eks. et advarselssignal, en oplysning på skærmen, sort skærm eller manglende statusindikator). Oplysningerne til føreren skal forklares i instruktionsbogen. |
| --- | --- |

17.2.5.

Driftsparathed (systemtilgængelighed)

Når systemet ikke er tilgængeligt, skal føreren kunne se det (f.eks. vises svigt i detektionssystemet ved f.eks. et advarselssignal, en oplysning på skærmen, sort skærm eller manglende statusindikator). Oplysningerne til føreren skal forklares i instruktionsbogen.

| 17.3. | Ydeevne for detektion af genstande |
| --- | --- |

17.3.

Ydeevne for detektion af genstande

| 17.3.1. | Responstid
  Mindst et af de akustiske eller haptiske informationssignaler, som opfylder kravene i punkt 17.2, skal afgives til føreren senest 0,6 sekunder efter påbegyndelsen af bakmanøvren ved prøvning i henhold til bilag 10, punkt 2. |
| --- | --- |

17.3.1.

Responstid

Mindst et af de akustiske eller haptiske informationssignaler, som opfylder kravene i punkt 17.2, skal afgives til føreren senest 0,6 sekunder efter påbegyndelsen af bakmanøvren ved prøvning i henhold til bilag 10, punkt 2.

18.   ÆNDRINGER AF KØRETØJSTYPE OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN

| 18.1. | Enhver ændring af køretøjstypen skal meddeles den typegodkendende myndighed, der har godkendt køretøjstypen. Den pågældende typegodkendende myndighed kan da enten:






  a) | efter høring af fabrikanten beslutte, at der skal meddeles en ny typegodkendelse, eller |
| --- | --- | --- |

18.1.

Enhver ændring af køretøjstypen skal meddeles den typegodkendende myndighed, der har godkendt køretøjstypen. Den pågældende typegodkendende myndighed kan da enten:

a)

efter høring af fabrikanten beslutte, at der skal meddeles en ny typegodkendelse, eller

| b) | anvende proceduren i punkt 18.1.1 (revision) og, hvis relevant, proceduren i punkt 18.1.2 (udvidelse). |
| --- | --- |

b)

anvende proceduren i punkt 18.1.1 (revision) og, hvis relevant, proceduren i punkt 18.1.2 (udvidelse).

| 18.1.1. | Revision
  Når oplysningerne i informationsmappen er ændret, og den typegodkendende myndighed mener, at de foretagne ændringer næppe vil have mærkbar ugunstig virkning, og at køretøjet stadig opfylder kravene, skal ændringen betegnes som en »revision«.
  I sådanne tilfælde udsteder den godkendende myndighed de nødvendige rettelsesblade til informationsmappen, idet hvert enkelt rettelsesblad mærkes tydeligt med ændringens art og datoen for den nye udstedelse. En samlet, ajourført version af informationsmappen ledsaget af en nøjagtig beskrivelse af ændringens art anses for at opfylde dette krav. |
| --- | --- |

18.1.1.

Revision

Når oplysningerne i informationsmappen er ændret, og den typegodkendende myndighed mener, at de foretagne ændringer næppe vil have mærkbar ugunstig virkning, og at køretøjet stadig opfylder kravene, skal ændringen betegnes som en »revision«.

I sådanne tilfælde udsteder den godkendende myndighed de nødvendige rettelsesblade til informationsmappen, idet hvert enkelt rettelsesblad mærkes tydeligt med ændringens art og datoen for den nye udstedelse. En samlet, ajourført version af informationsmappen ledsaget af en nøjagtig beskrivelse af ændringens art anses for at opfylde dette krav.

| 18.1.2. | Udvidelse
  Ændringen betegnes som en »udvidelse«, hvis der ud over ændringen af de oplysninger, der er registreret i en informationsmappen,






  a) | kræves yderligere inspektioner eller prøvninger, eller |
| --- | --- | --- |

18.1.2.

Udvidelse

Ændringen betegnes som en »udvidelse«, hvis der ud over ændringen af de oplysninger, der er registreret i en informationsmappen,

a)

kræves yderligere inspektioner eller prøvninger, eller

| b) | er foretaget ændringer i meddelelsesformularen (bortset fra bilagene), eller |
| --- | --- |

b)

er foretaget ændringer i meddelelsesformularen (bortset fra bilagene), eller

| c) | anmodes om godkendelse af en senere ændringsserie efter dens ikrafttræden. |
| --- | --- |

c)

anmodes om godkendelse af en senere ændringsserie efter dens ikrafttræden.

| 18.2. | Godkendelse eller nægtelse af godkendelse skal, med angivelse af ændringer, meddeles de kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 4 til dette regulativ. Desuden skal indholdsfortegnelsen til den informationspakke, der er vedlagt meddelelsen, ændres i overensstemmelse hermed for at vise datoen for den seneste ændring eller udvidelse. |
| --- | --- |

18.2.

Godkendelse eller nægtelse af godkendelse skal, med angivelse af ændringer, meddeles de kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 4 til dette regulativ. Desuden skal indholdsfortegnelsen til den informationspakke, der er vedlagt meddelelsen, ændres i overensstemmelse hermed for at vise datoen for den seneste ændring eller udvidelse.

| 18.3. | Den typegodkendende myndighed, som udsteder udvidelse af godkendelse, tildeler et serienummer til hver meddelelsesformular, der udfærdiges ved en sådan udvidelse. |
| --- | --- |

18.3.

Den typegodkendende myndighed, som udsteder udvidelse af godkendelse, tildeler et serienummer til hver meddelelsesformular, der udfærdiges ved en sådan udvidelse.

19.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

| 19.1. | Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal være i overensstemmelse med dem, som er fastlagt i aftalens skema 1 (E/ECE/TRANS/505/Rev.3). |
| --- | --- |

19.1.

Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal være i overensstemmelse med dem, som er fastlagt i aftalens skema 1 (E/ECE/TRANS/505/Rev.3).

| 19.2. | Ethvert køretøj, der godkendes i henhold til dette regulativ, skal være i overensstemmelse med den godkendte type, idet det skal opfylde de krav, der er opstillet i punkt 15, eller hvis relevant, punkt 16 og 17, ovenfor. |
| --- | --- |

19.2.

Ethvert køretøj, der godkendes i henhold til dette regulativ, skal være i overensstemmelse med den godkendte type, idet det skal opfylde de krav, der er opstillet i punkt 15, eller hvis relevant, punkt 16 og 17, ovenfor.

20.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

| 20.1. | Godkendelser, som er meddelt for en type køretøj i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 19.1 ovenfor ikke er opfyldt, eller hvis køretøjet ikke har bestået den i punkt 19.2 foreskrevne kontrol. |
| --- | --- |

20.1.

Godkendelser, som er meddelt for en type køretøj i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 19.1 ovenfor ikke er opfyldt, eller hvis køretøjet ikke har bestået den i punkt 19.2 foreskrevne kontrol.

| 20.2. | Hvis en kontraherende part i overenskomsten, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en kopi af godkendelsesformularen, som i slutningen med store typer er forsynet med den underskrevne og daterede påskrift »GODKENDELSE INDDRAGET«. |
| --- | --- |

20.2.

Hvis en kontraherende part i overenskomsten, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en kopi af godkendelsesformularen, som i slutningen med store typer er forsynet med den underskrevne og daterede påskrift »GODKENDELSE INDDRAGET«.

21.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af godkendelsen helt ophører med at fremstille en køretøjstype, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han meddele dette til den typegodkendende myndighed, der har meddelt godkendelsen. Ved modtagelse af den relevante meddelelse skal den pågældende myndighed meddele dette til de andre kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en kopi af godkendelsesformularen, som i slutningen med store typer er forsynet med den underskrevne og daterede påskrift »PRODUKTION OPHØRT«.

22.   NAVN OG ADRESSE PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, SOM ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGEN, OG PÅ DE TYPEGODKENDENDE MYNDIGHEDER

De kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navnene og adresserne på de tekniske tjenester, som forestår godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.

---

(1)  Kendingsnumrene for de kontraherende parter i 1958-overenskomsten er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6 —https://unece.org/transport/standards/transport/vehicle-regulations-wp29/resolutions.

1

---

BILAG 1

Oplysningsskema for typegodkendelse af en anordning til bakkørsel

Følgende oplysninger indsendes i relevante tilfælde i tre eksemplarer med indholdsfortegnelse.

Eventuelle tegninger skal forelægges i en passende målestok på A4-ark eller foldet til denne størrelse.

Eventuelle fotografier skal være tilstrækkeligt detaljerede.

1.

Fabrikat (fabrikantens handelsbetegnelse): ...

2.

Type og handelsbetegnelse(r): ...

3.

Typeidentifikationsmærker som markeret på anordningen: ...

4.

Den køretøjsklasse, for hvilken anordningen er bestemt: ...

5.

Fabrikantens navn og adresse: ...

6.

Godkendelsesmærkets placering og fastgørelse: ...

6.1.

Andre midler til identifikationsforbindelse til godkendelsesmærket:...

7.

Adresse(r) på samlefabrik(ker): ...

8.

Spejle (angiv for hvert spejl): ...

8.1.

Variant ...

8.2.

Tegning(er) til identifikation af spejlet: ...

8.3.

Fastgørelsesmetode: ...

9.

Andre anordninger til indirekte udsyn end spejle: ...

9.1.

Type og specifikationer (som f.eks. fuldstændig beskrivelse af anordningen): ...

9.2.

Tilstrækkeligt detaljerede tegninger til at identificere hele anordningen, herunder monteringsforskrifter. Typegodkendelsesmærkets placering skal angives på tegningerne: ...

---

BILAG 2

Oplysningsskema for typegodkendelse af et køretøj for så vidt angår montering af anordninger til bakkørsel

Følgende oplysninger skal i de relevante tilfælde indsendes i tre eksemplarer og omfatte en indholdsfortegnelse.

Eventuelle tegninger skal forelægges i en passende målestok på A4-ark eller foldet til denne størrelse.

Eventuelle fotografier skal være tilstrækkeligt detaljerede.

Generelle bestemmelser

| 1. | Fabrikat (fabrikantens handelsbetegnelse): ... |
| --- | --- |

1.

| 2. | Type og handelsbetegnelse(r): ... |
| --- | --- |

2.

| 3. | Typeidentifikationsmærke, hvis markeret på køretøjet: ... |
| --- | --- |

3.

| 4. | Mærkets anbringelsessted: ... |
| --- | --- |

4.

| 5. | Køretøjets klasse: ... |
| --- | --- |

5.

| 6. | Fabrikantens navn og adresse: ... |
| --- | --- |

6.

| 7. | Adresse(r) på samlefabrik(ker): ... |
| --- | --- |

7.

Køretøjets almindelige specifikationer

| 8. | Fotografier og/eller tegninger af et repræsentativt køretøj: ... |
| --- | --- |

8.

| 9. | Førerplads: højre/venstre (1) ... |
| --- | --- |

9.

| 9.1. | Køretøjet er udstyret til højrekørsel/venstrekørsel (1) ... |
| --- | --- |

9.1.

| 10. | Køretøjets længdemål (samlede): ... |
| --- | --- |

10.

| 10.1. | For chassis uden karrosseri ... |
| --- | --- |

10.1.

| 10.1.1. | Bredde: (2)... |
| --- | --- |

10.1.1.

| 10.1.1.1. | Største tilladte bredde: ... |
| --- | --- |

10.1.1.1.

| 10.1.1.2. | Mindste tilladte bredde: ... |
| --- | --- |

10.1.1.2.

| 10.2. | For chassis med karrosseri: ... |
| --- | --- |

10.2.

| 10.2.1. | Bredde2 ... |
| --- | --- |

10.2.1.

| 11. | Karrosseri... |
| --- | --- |

11.

| 11.1. | Anordninger til indirekte udsyn... |
| --- | --- |

11.1.

| 11.1.1. | Spejle ... |
| --- | --- |

11.1.1.

| 11.1.1.1. | Tegning(er) af spejlets placering i forhold til køretøjets opbygning: ... |
| --- | --- |

11.1.1.1.

| 11.1.1.2. | Nærmere oplysninger om fastgørelsesmåde, herunder om den del af køretøjet, hvorpå det er monteret:... |
| --- | --- |

11.1.1.2.

| 11.1.1.3. | Ekstraudstyr, som kan påvirke synsfeltet bagud: ... |
| --- | --- |

11.1.1.3.

| 11.1.1.4. | Kort beskrivelse af eventuelle elektroniske komponenter i indstillingssystemet: ... |
| --- | --- |

11.1.1.4.

| 11.1.2. | Andre anordninger til indirekte udsyn end spejle: ... |
| --- | --- |

11.1.2.

| 11.1.2.1. | Tilstrækkeligt detaljerede tegninger med monteringsforskrifter: ... |
| --- | --- |

11.1.2.1.

| 11.1.2.2. | Eventuelle bakkamerasystemer: ... |
| --- | --- |

11.1.2.2.

| 11.1.2.2.1. | Tegning(er)/foto(s) af kameraets/kameraernes placering i forhold til køretøjets opbygning: ... |
| --- | --- |

11.1.2.2.1.

| 11.1.2.2.2. | Tegning (er)/fotografi (er) af skærmens placering, herunder omgivende indvendige dele: ... |
| --- | --- |

11.1.2.2.2.

| 11.1.2.2.3. | Tegning(er)/foto(s), der viser førerens udsyn til skærmen(e): ... |
| --- | --- |

11.1.2.2.3.

| 11.1.2.2.4. | Tegning(er)/fotografi(er) af opsætningen for og skærmbilledet af det krævede synsfelt: ... |
| --- | --- |

11.1.2.2.4.

| 11.1.2.2.5. | Nærmere oplysninger om fastgørelsesmåden af bakkamerasystemet, herunder om den del af køretøjet, hvorpå det er monteret: ... |
| --- | --- |

11.1.2.2.5.

| 11.1.2.2.6. | Ekstraudstyr, som kan påvirke synsfeltet bagud: ... |
| --- | --- |

11.1.2.2.6.

| 11.1.2.2.7. | Kort beskrivelse af eventuelle elektroniske komponenter i indstillingssystemet: ... |
| --- | --- |

11.1.2.2.7.

| 11.1.2.2.8. | En teknisk specifikation og instruktionsbogen for bakkamerasystemet: ... |
| --- | --- |

11.1.2.2.8.

---

(1)  Det ikke gældende overstreges.

(2)  Ved et køretøjs »største bredde« forstås en dimension, som måles i overensstemmelse med ISO-standard 612-1978, term nr. 6.2. Hvis der er tale om køretøjer i andre klasser end M1, må der ud over bestemmelserne i nævnte standard ikke tages hensyn til nedenstående anordninger ved måling af køretøjets bredde:

| a) | toldforseglingsanordninger og beskyttelsen af disse |
| --- | --- |

a)

toldforseglingsanordninger og beskyttelsen af disse

| b) | anordninger til fastgørelse af presenning og beskyttelsen af disse |
| --- | --- |

b)

anordninger til fastgørelse af presenning og beskyttelsen af disse

| c) | indikator for dæksprængning |
| --- | --- |

c)

indikator for dæksprængning

| d) | de udragende, bøjelige dele af stænkafskærmningssystemer |
| --- | --- |

d)

de udragende, bøjelige dele af stænkafskærmningssystemer

| e) | lys og lygter |
| --- | --- |

e)

lys og lygter

| f) | for busser, adgangsramper, løfteplatforme og lignende udstyr i køreklar stand, forudsat at det ikke rager mere end 10 mm ud fra køretøjets side, og de af rampens hjørner, der vender fremad eller bagud er afrundet til en radius på ikke under 5 mm; kanterne skal være afrundet med en radius på mindst 2,5 mm |
| --- | --- |

f)

for busser, adgangsramper, løfteplatforme og lignende udstyr i køreklar stand, forudsat at det ikke rager mere end 10 mm ud fra køretøjets side, og de af rampens hjørner, der vender fremad eller bagud er afrundet til en radius på ikke under 5 mm; kanterne skal være afrundet med en radius på mindst 2,5 mm

| g) | anordninger til indirekte udsyn |
| --- | --- |

g)

anordninger til indirekte udsyn

| h) | dæktrykmålere |
| --- | --- |

h)

dæktrykmålere

| i) | trin, der kan foldes ind |
| --- | --- |

i)

trin, der kan foldes ind

| j) | den udadbøjede del af dæksiden umiddelbart over stedet, hvor dækket rører vejbanen. |
| --- | --- |

j)

den udadbøjede del af dæksiden umiddelbart over stedet, hvor dækket rører vejbanen.

---

BILAG 3

Meddelelse

(Største format: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Udstedt af: | Myndighedens navn:... |
| --- | --- | --- |

Image 42

Udstedt af:

Myndighedens navn:...

| Vedrørende:2
   (2) | Meddelelse af godkendelse |
| --- | --- |
| | Udvidelse af godkendelse |
| | Nægtelse af godkendelse |
| | Inddragelse af godkendelse |
| | Endeligt ophør af produktionen |

Vedrørende:2
   (2)

Meddelelse af godkendelse

Udvidelse af godkendelse

Nægtelse af godkendelse

Inddragelse af godkendelse

Endeligt ophør af produktionen

for en type anordning til bakkørsel i henhold til FN-regulativ nr. 158

Godkendelse nr.: ... Udvidelse nr.: ...

1.

Anordningens fabriks- eller varemærke: ...

2.

Fabrikantens navn for denne type anordning: ...

3.

Fabrikantens navn og adresse: ...

4.

Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant: ...

5.

Indleveret til godkendelse den: ...

6.

Teknisk tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvningen: ...

7.

Dato på rapport udstedt af den pågældende tekniske tjeneste ...

8.

Nummer på rapport udstedt af denne tjeneste ...

9.

Identifikation af anordningen: spejl, bakkamerasystem, anden anordning2...

Anordning til bagudvendt synsfelt i nærzonen2 ...

10.

Godkendelsesmærkets placering: ...

11.

Begrundelse(r) for (eventuel) udvidelse: ...

12.

Godkendelse meddelt/nægtet/udvidet/inddraget2:

13.

Sted: ...

14.

Dato: ...

15.

Underskrift: ...

16.

Fortegnelsen over de dokumenter, som er indleveret til den typegodkendende myndighed, som har meddelt godkendelse, er vedlagt denne meddelelse og kan udleveres på begæring:

---

(1)  Kendingsnummer for det land, hvor godkendelsen er meddelt/udvidet/nægtet/inddraget (se godkendelsesforskrifter i regulativet).

1

(2)  Det ikke gældende overstreges.

2

---

BILAG 4

Meddelelse

(Største format: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Udstedt af: | Myndighedens navn:... |
| --- | --- | --- |

Image 43

Udstedt af:

Myndighedens navn:...

| Vedrørende: (2) | Meddelelse af godkendelse |
| --- | --- |
| | Udvidelse af godkendelse |
| | Nægtelse af godkendelse |
| | Inddragelse af godkendelse |
| | Endeligt ophør af produktionen |

Vedrørende: (2)

Meddelelse af godkendelse

Udvidelse af godkendelse

Nægtelse af godkendelse

Inddragelse af godkendelse

Endeligt ophør af produktionen

for en type køretøj for så vidt angår montering af anordninger til bakkørsel i henhold til FN-regulativ nr. 158.

Godkendelse nr.: ... Udvidelse nr.:...

1.

Fabrikat (fabrikantens handelsbetegnelse): ...

2.

Type og almindelig(e) handelsbetegnelse(r): ...

3.

Typeidentifikationsmærke, hvis markeret på køretøjet: ...

3.1.

Mærkets anbringelsessted: ...

4.

Køretøjets klasse: (M1, M2, M3, N1, N2, N3)2

5.

Fabrikantens navn og adresse: ...

6.

Adresse(r) på produktionsanlæg: ...

7.

Yderligere oplysninger: (hvis det er relevant). Se tillæg.

8.

Teknisk tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af prøvningen: ...

9.

Prøvningsrapportens dato: ...

10.

Prøvningsrapportens nummer: ...

11.

Bemærkninger: (eventuelt). Se tillæg.

12.

Sted: ...

13.

Dato: ...

14.

Underskrift: ...

15.

Indholdsfortegnelsen til den informationspakke, der er indgivet til den typegodkendende myndighed, og som kan fås ved henvendelse dertil, er vedlagt.

---

(1)  Kendingsnummer for det land, hvor godkendelsen er meddelt/udvidet/nægtet/inddraget (se godkendelsesforskrifter i regulativet)

1

(2)  Det ikke gældende overstreges.

2

---

Bilag 4 — Tillæg

Tillæg til meddelelsesformular nr. ... vedrørende typegodkendelse af et køretøj for så vidt angår montering af anordninger til bakkørsel i henhold til FN-regulativ nr. 158.

1.

Fabriks- eller varemærke for spejle og supplerende anordninger til indirekte udsyn samt nr. på komponenttypegodkendelse: ...

2.

Nærzonebakspejle og anordninger til bakkørsel1

3.

Udvidelse af køretøjets typegodkendelse til at omfatte følgende typer anordning til indirekte udsyn:...

4.

Data til identifikation af R-punktet for fører i siddende stilling: ...

5.

Største og mindste karrosseribredde, for hvilke spejlet og anordningerne til indirekte udsyn er typegodkendt...

6.

| a) | Tegninger med angivelse af monteringen af anordninger til indirekte udsyn ... |
| --- | --- |

a)

Tegninger med angivelse af monteringen af anordninger til indirekte udsyn ...

| b) | Tegninger og planer med angivelse af monteringspositioner og karakteristika for den del på køretøjskonstruktionen, hvorpå anordninger til indirekte udsyn monteres ... |
| --- | --- |

b)

Tegninger og planer med angivelse af monteringspositioner og karakteristika for den del på køretøjskonstruktionen, hvorpå anordninger til indirekte udsyn monteres ...

7.

Bemærkninger: (f.eks. gyldig for højrekørsel/venstrekørsel1) ...

---

BILAG 5

Udformning af typegodkendelsesmærket for en anordning til indirekte udsyn

(se punkt 5.4 i dette regulativ)

Image 44

a = 5 mm min.

Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført en anordning til indirekte udsyn viser, at anordningen er en central anordning til bagudvendt synsfelt i nærzonen, som er godkendt i Japan (E43) i henhold til FN-regulativ nr. 158 med godkendelsesnummeret 002439. De første to cifre i godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen blev meddelt i henhold til kravene i FN-regulativ nr. 158 i regulativets oprindelige version.

| Bemærk: | Godkendelsesnummeret og de supplerende symboler skal anbringes i nærheden af cirklen, over eller under bogstavet »E« eller til højre eller venstre for dette. Godkendelsesnummerets cifre skal være på samme side af bogstavet »E« og vende samme vej. Tillægssymbolerne skal anbringes diametralt over for godkendelsesnummeret. Brug af romertal som godkendelsesnummer bør undgås for at undgå forveksling med andre symboler. |
| --- | --- |

Bemærk:

---

BILAG 6

Prøvningsmetode til måling af reflektivitet

1.

Definitioner

1.1.

CIE standardlystype A (1): Farvemålingslystype, der repræsenterer det sorte legeme ved T68 = 2 855,6 K.

1.1.2.

lyskilde for CIE standardlystype A1: Gasfyldt wolframglødelampe, der virker ved en korreleret farvetemperatur på T68 = 2 855,6 K.

1.1.3.

CIE 1931 standardobservatør for farvemåling 1: Strålingsmodtager, hvis farvestrålingskarakteristika svarer til de trikromatiske spektralfordelingsværdier x (λ), y (λ), z (λ) (se skema).

1.1.4.

CIE trikromatiske spektralfordelingsværdier1: Trikromatiske fordelingsværdier i CIE-systemet (XYZ) for et isoeffektspektrums monokromatiske elementer.

1.1.5.

dagsyn1: det normale øjes syn, når det er tilpasset luminansniveauer på mindst flere cd/m2.

2.

Apparatur

2.1.

Apparaturet skal omfatte en lyskilde, en holder til prøveemnet, en modtagerenhed med en fotoelektrisk detektor og en indikator (se figur 1) samt de midler, der er nødvendige for at fjerne virkningerne af uvedkommende lys.

Modtageren kan omfatte en Ulbricht-kugle for at lette målingen af ikke-plane (konvekse) spejles reflektionskoefficient (se figur 2).

2.2.

Lyskilden skal være en CIE standardlystype A forbundet med et optisk system, der gør det muligt at opnå en næsten kollimeret lysstråle. Det anbefales at anvende en spændingsstabilisator for at opretholde en uændret spænding i lampen, så længe apparaturet er i brug.

Modtageren skal være udstyret med en fotocelledetektor, hvis spektralreaktion er proportional med CIE (1931) standardobservatøren for farvemålingers fotopiske klarhedsfunktion (se skema). Man kan også anvende enhver anden kombination af lystypefilter og modtager, som giver et globalækvivalent af CIE standardlystype A og fotopisk syn. Omfatter modtageren en Ulbrichtkugle, skal kuglens indvendige flade være beklædt med et lag hvid, mat (diffuserende) og ikke-selektiv maling.

2.3.

Det indfaldende strålebundt skal helst danne en vinkel (θ) på 0,44 ± 0,09 rad (25 ± 5°) i forhold til vinkelret på prøvefladen, og denne vinkel må ikke overstige den øvre tolerance, dvs. 0,53 rad eller 30°. Modtagerens akse skal danne en vinkel (θ) i forhold til denne vinkelrette, som er lig med vinklen for det indfaldende strålebundt (se figur 1). Der, hvor det indfaldende strålebundt rammer prøvefladen, skal det have en diameter på mindst 13 mm (0,5 in.). Det reflekterende strålebundt må ikke være bredere end fotocelledetektorens følsomme flade, må ikke dække mindre end 50 % af denne flade og skal om muligt dække samme portion af fladen som det bundt, der anvendes til justering af instrumentet.

Omfatter modtagerenheden en Ulbricht-kugle, skal denne have en mindstediameter på 127 mm (5 in.). De åbninger, der udføres i kuglens væg til prøveemnet og det indfaldende strålebundt, skal være af tilstrækkelig størrelse til at lade de indfaldende og reflekterede lysbundter passere helt. Fotocelledetektoren skal være anbragt således, at den ikke modtager lyset fra det indfaldende eller reflekterede bundt direkte.

2.4.

Den fotocelleeffekt, der registreres på indikatoren, skal være en lineær funktion af den fotofølsomme flades lysstyrke. Der skal være (elektriske og/eller optiske) midler til nulstilling og kalibrering. Disse midler må ikke påvirke instrumentets linearitet eller spektrale karakteristika. Modtager-indikator-enhedens præcision skal være den mindste værdi af ± 2 % af den fulde skala eller ± 10 % af den målte værdi.

2.5.

Indretningen skal gøre det muligt at placere prøveemnet således, at kildearmens og modtagerarmens akse krydser hinanden i niveau med den reflekterende overflade. Denne reflekterende overflade kan befinde sig inden for prøvespejlet eller spejlets to sider, alt efter om det drejer sig om et spejl med første flade eller med anden flade eller et prismatisk spejl af typen »flip«.

3.

Fremgangsmåde

3.1.

Ved den direkte kalibreringsmetode anvendes luft som referencenorm. Denne metode anvendes til instrumenter, der er konstrueret således, at de muliggør en prøvning ved 100 % af skalaen, idet modtageren orienteres direkte i lyskildens akse (se figur 1).

Denne metode gør det i visse tilfælde (f.eks. til måling af flader med ringe reflektivitet) muligt at tage et mellemliggende kalibreringspunkt (mellem 0 og 100 % af skalaen). I så fald må der i den optiske bane indskydes et filter med neutral tæthed og kendt transmissionsfaktor, og prøvningssystemet skal indstilles, indtil indikatoren viser den transmissionsprocent, der svarer til filtret med neutral tæthed. Dette filter skal fjernes, inden reflektivitetsmålingerne foretages.

3.2.

Denne kalibreringsmetode anvendes til instrumenter med kilde og modtager af fast geometrisk form. Den kræver en korrekt kalibreret og konstant reflektansstandard. Denne reflektansstandard skal fortrinsvis være et plant spejl, hvis refleksionskoefficientværdi ligger nærmest muligt ved de afprøvede emners.

3.3.

Refleksionskoefficienten for plane spejlprøveemner kan måles ved hjælp af instrumenter, der fungerer efter den direkte eller indirekte kalibreringsmetode. Værdien af reflektionskoefficienten aflæses direkte på instrumentets skala.

3.4.

Måling af ikke-plane (konvekse) spejles refleksionskoefficient kræver anvendelse af instrumenter, der indeholder en Ulbricht-kugle i modtagerenheden (se figur 2). Hvis der på apparatets skala aflæses ne delinger for et standardspejl med refleksionskoefficient E %, vil nx delinger, med et spejl med ukendt refleksionskoefficient, svare til en refleksionskoefficient på X % givet ved formlen:

Image 45

Image 46

  Figur 1 Generelt skema over apparaturet til måling af reflektivitet ved de to kalibreringsmetoder

Image 47

  Figur 2 Generelt skema over apparaturet til måling af reflektivitet med Ulbricht-kugle i modtagerenheden

4.

Denne tabel er et uddrag af CIE-publikation 50 (45) (1970)

Image 48

| * | Ændret i 1966 (fra 3 til 2). |
| --- | --- |

*

Forklarende figur

Eksempel på anordning til måling af sfæriske spejles reflektionskoefficient

Image 49

| C | = | Modtager |
| --- | --- | --- |
| D | = | Blænder |
| E | = | Indgangsvindue |
| F | = | Målevindue |
| L | = | Linse |
| M | = | Objektvindue |
| S | = | Lyskilde |
| (S) | = | Ulbricht-kugle |

C

=

Modtager

D

=

Blænder

E

=

Indgangsvindue

F

=

Målevindue

L

=

Linse

M

=

Objektvindue

S

=

Lyskilde

(S)

=

Ulbricht-kugle

---

(1)  Definitioner hentet fra publikationen CIE 50 (45), International Electronical Vocabulary, Group 45, Lighting.

1

(2)  Forkortet tabel. Værdierne for
  Image 50
  er afrundet til fire cifre efter kommaet.

2

---

BILAG 7

Fremgangsmåde for måling af krumningsradius »r« for et spejls reflekterende overflade

1.

Måling

1.1.

Der anvendes et »sfærometer« af den type, der er beskrevet i figur 1 i dette bilag, og som har den angivne afstand mellem måleurets aftegningsstift og stangens faste ben.

1.2.

Målepunkter

1.2.1.

Målingen af hovedkrumningsradierne skal gennemføres i tre punkter beliggende så nær som muligt ved 1/3, 1/2 og 2/3 af den bue på den reflekterende overflade, som går gennem denne overflades centrum og parallelt med segment b, eller på den bue der går gennem den reflekterende overflades centrum, og som er vinkelret på den sidstnævnte, dersom denne bue er længere.

1.2.2.

Dersom den reflekterende overflades dimensioner imidlertid gør det umuligt at foretage målinger i de retninger, der er defineret i punkt 2.1.2.2.2 i dette regulativ, kan de tekniske tjenester, som foretager prøvningerne, i dette punkt foretage målinger i to retninger vinkelret på hinanden, der ligger så nær som muligt ved de ovenfor foreskrevne.

2.

»r« i mm beregnes efter formlen:

Image 51

hvor:

| rp1 | = krumningsradius ved det første målepunkt |
| --- | --- |
| rp2 | = krumningsradius ved det andet målepunkt |
| rp3 | = krumningsradius ved det tredje målepunkt. |

rp1

= krumningsradius ved det første målepunkt

rp2

= krumningsradius ved det andet målepunkt

rp3

= krumningsradius ved det tredje målepunkt.

Image 52

  Figur 1 Sfærometer

(alle mål i mm)

---

BILAG 8

Metode til bestemmelse af H-punkt og faktisk torsovinkel for siddepladser i motorkøretøjer
   (1)

Tillæg 1 — Beskrivelse af den tredimensionale »H«-punktmaskine (3-D H-maskine)1

Tillæg 2 — Tredimensionalt referencesystem1

Tillæg 3 — Referencedata for siddepladser1

---

(1)  Proceduren er beskrevet i bilag 1 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3) (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6).https://unece.org/transport/standards/transport/vehicle-regulations-wp29/resolutions.

---

BILAG 9

Prøvningsmetoder for det bagudvendte synsfelt i nærzonen

1.

Kravene til synsfeltet som defineret i punkt 15.2 i dette regulativ kan prøves under de betingelser, der er beskrevet i dette bilag.

1.1.

Hvert prøveemne skal være en lige cirkulær cylinder med en højde på 0,8 m og en udvendig diameter på 0,3 m. Hvert prøveemne skal mærkes som følger:

| a) | Prøveemnet skal have en farvet lap på 0,15 m × 0,15 m, som kan flyttes fra bunden til toppen af cylinderes side. |
| --- | --- |

a)

Prøveemnet skal have en farvet lap på 0,15 m × 0,15 m, som kan flyttes fra bunden til toppen af cylinderes side.

| b) | Den malede lap skal have en farve, der står i kontrast til både resten af cylinderen og prøveoverfladen.




  Figur A Prøveemne |
| --- | --- |

b)

Den malede lap skal have en farve, der står i kontrast til både resten af cylinderen og prøveoverfladen.

Image 53

  Figur A Prøveemne

1.2.

Prøveemnerne anbringes på de steder, der er angivet i litra a) til h) og illustreret i figur B. De i figur B viste afstande fra et prøveemne til et andet prøvemne eller et andet objekt måles fra prøveemnets cylindriske centrum (akse) set ovenfra. Hvert prøveemne skal være orienteret således, at dets akse er lodret.

| a) | Prøveemnerne A, B og C anbringes således, at deres centrum befinder sig i et lodret tværplan, der er 0,3 m bag et lodret tværplan, der tangerer køretøjets bageste overflade. |
| --- | --- |

a)

Prøveemnerne A, B og C anbringes således, at deres centrum befinder sig i et lodret tværplan, der er 0,3 m bag et lodret tværplan, der tangerer køretøjets bageste overflade.

| b) | Prøveemne B anbringes således, at dets centrum befinder sig i et lodret plan i længderetningen, der går gennem køretøjets midterlinje i længderetningen. |
| --- | --- |

b)

Prøveemne B anbringes således, at dets centrum befinder sig i et lodret plan i længderetningen, der går gennem køretøjets midterlinje i længderetningen.

| c) | Prøveemnerne D, E og F anbringes således, at deres centrum befinder sig i et lodret tværplan, der er 1,5 m bag et lodret tværplan, der tangerer køretøjets bageste overflade. |
| --- | --- |

c)

Prøveemnerne D, E og F anbringes således, at deres centrum befinder sig i et lodret tværplan, der er 1,5 m bag et lodret tværplan, der tangerer køretøjets bageste overflade.

| d) | Prøveemne E anbringes således, at dets centrum befinder sig i et lodret plan i længderetningen, der går gennem køretøjets midterlinje i længderetningen. |
| --- | --- |

d)

Prøveemne E anbringes således, at dets centrum befinder sig i et lodret plan i længderetningen, der går gennem køretøjets midterlinje i længderetningen.

| e) | Prøveemnerne G, H og I anbringes således, at deres centrum befinder sig i et lodret tværplan, der er 3,35 m bag et lodret tværplan, der tangerer køretøjets bageste overflade. |
| --- | --- |

e)

Prøveemnerne G, H og I anbringes således, at deres centrum befinder sig i et lodret tværplan, der er 3,35 m bag et lodret tværplan, der tangerer køretøjets bageste overflade.

| f) | Prøveemne H anbringes således, at dets centrum befinder sig i et lodret plan i længderetningen, der går gennem køretøjets midterlinje i længderetningen. |
| --- | --- |

f)

Prøveemne H anbringes således, at dets centrum befinder sig i et lodret plan i længderetningen, der går gennem køretøjets midterlinje i længderetningen.

| g) | Prøveemnerne A, D og G anbringes således, at deres yderpunkter befinder sig i et lodret plan i længderetningen, der tangerer køretøjets venstre yderflade. |
| --- | --- |

g)

Prøveemnerne A, D og G anbringes således, at deres yderpunkter befinder sig i et lodret plan i længderetningen, der tangerer køretøjets venstre yderflade.

| h) | Prøveemnerne C, F og I anbringes således, at deres yderpunkter befinder sig i et lodret plan i længderetningen, der tangerer køretøjets højre yderflade. |
| --- | --- |

h)

Prøveemnerne C, F og I anbringes således, at deres yderpunkter befinder sig i et lodret plan i længderetningen, der tangerer køretøjets højre yderflade.

Der ses bort fra mekaniske tilkoblingsanordninger og bagagebærere placeret bag på køretøjet.

Image 54

  Figur B Placering af prøveemner

1.3.

Prøvningsbetingelser

1.3.1.

De omgivende lysforhold, hvorunder prøvningen udføres, består af lys, der er jævnt fordelt ovenfra og har en lysstyrke på mellem 7 000 lux og 10 000 lux, målt i centrum af den udvendige overflade af køretøjets tag.

1.3.2.

Temperaturen inde i køretøjet under prøvningen er en hvilken som helst temperatur mellem 15 °C og 25 °C

1.3.3.

Forhold ved køretøjet

1.3.3.1.

Køretøjets dæk indstilles til det af køretøjsfabrikanten foreskrevne kolde dæktryk.

1.3.3.2.

Køretøjet er i køreklar stand som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, punkt 2.2.5.4).

1.3.3.3.

Hvis køretøjet er udstyret med et justerbart affjedringssystem, skal det indstilles til den værst tænkelige tilstand.

1.3.3.4.

Hvis køretøjet er udstyret med klapper til bagsmække og bagagerum, er de lukket og låst i deres normale driftstilstand.

1.4.

Synligheden af hver cylinder skal prøves én for én.

En række kan eventuelt testes samtidig. Efter vellykket identifikation af cylinderen, kan denne fjernes.

Cylinderne i første række (A, B, C) kan drejes, så den farvede lap kan ses på bedst mulig vis.

2.

Systemparathed

2.1.

| a) | Køretøjet skal forblive parkeret, indtil det er sikret, at alle elektroniske systemer er deaktiverede, eller i mindst 30 minutter. |
| --- | --- |

a)

Køretøjet skal forblive parkeret, indtil det er sikret, at alle elektroniske systemer er deaktiverede, eller i mindst 30 minutter.

| b) | Det er tilladt, at prøvningspersonalet eller prøvningsudstyret allerede befinder sig i køretøjet. |
| --- | --- |

b)

Det er tilladt, at prøvningspersonalet eller prøvningsudstyret allerede befinder sig i køretøjet.

| c) | Det sikres, at gearvælgeren er i frigear eller i fremadgående gear. |
| --- | --- |

c)

Det sikres, at gearvælgeren er i frigear eller i fremadgående gear.

| d) | Prøvningen kan begynde med åbning af førerdøren. Når døren er åbnet, lukkes den igen. |
| --- | --- |

d)

Prøvningen kan begynde med åbning af førerdøren. Når døren er åbnet, lukkes den igen.

2.2.

| a) | Køretøjet sættes i aktiv køretøjstilstand. Denne foranstaltning skal starte/igangsætte den første timer. |
| --- | --- |

a)

Køretøjet sættes i aktiv køretøjstilstand. Denne foranstaltning skal starte/igangsætte den første timer.

| b) | Der ventes i mindst 6 sekunder. |
| --- | --- |

b)

Der ventes i mindst 6 sekunder.

| c) | Bakmanøvren startes ved at sætte køretøjet i bakgear. Hvis det ikke er muligt at sætte køretøjet i bakgear 6 sekunder efter, at det er sat i aktiv køretøjstilstand, skal bakmanøvren påbegyndes, så snart det er teknisk muligt. |
| --- | --- |

c)

Bakmanøvren startes ved at sætte køretøjet i bakgear. Hvis det ikke er muligt at sætte køretøjet i bakgear 6 sekunder efter, at det er sat i aktiv køretøjstilstand, skal bakmanøvren påbegyndes, så snart det er teknisk muligt.

| d) | Den anden timer startes/sættes i gang i overensstemmelse med fabrikantens specifikationer og senest, når bakgearet er i indgreb. |
| --- | --- |

d)

Den anden timer startes/sættes i gang i overensstemmelse med fabrikantens specifikationer og senest, når bakgearet er i indgreb.

| e) | Responstiden på den anden timer registreres, indtil udsynet bagud er helt synligt på skærmen. |
| --- | --- |

e)

Responstiden på den anden timer registreres, indtil udsynet bagud er helt synligt på skærmen.

3.

Prøveemnets størrelse

3.1.

Prøvningsreferencepunktet bestemmes ved hjælp af følgende fremgangsmåde:

| a) | Når der kigges lige frem, placeres centrum af øjenmidtpunktet (Mf), som er illustreret i figur C, således, at det er 635 mm lodret over H-punktet (H) og 96 mm bag ved H-punktet. |
| --- | --- |

a)

Når der kigges lige frem, placeres centrum af øjenmidtpunktet (Mf), som er illustreret i figur C, således, at det er 635 mm lodret over H-punktet (H) og 96 mm bag ved H-punktet.

| b) | Det fælles centrum for hoved og hals (J), som er illustreret i figur C, anbringes således, at det ligger 100 mm bag Mf og 588 mm lodret over H-punktet. Hvis det fælles centrum for hoved og hals (J) ikke er kompatibelt med sædekonfigurationen, indstilles førersædet til midtpunktet af indstillingsområdet i længderetningen. Hvis sædet ikke kan indstilles til midtpunktet af indstillingsområdet i længderetningen, anvendes den nærmeste indstilling bag midtpunktet. |
| --- | --- |

b)

Det fælles centrum for hoved og hals (J), som er illustreret i figur C, anbringes således, at det ligger 100 mm bag Mf og 588 mm lodret over H-punktet. Hvis det fælles centrum for hoved og hals (J) ikke er kompatibelt med sædekonfigurationen, indstilles førersædet til midtpunktet af indstillingsområdet i længderetningen. Hvis sædet ikke kan indstilles til midtpunktet af indstillingsområdet i længderetningen, anvendes den nærmeste indstilling bag midtpunktet.

| c) | Der tegnes en imaginær vandret linje mellem Mf og et punkt lodret over J, defineret som J2. |
| --- | --- |

c)

Der tegnes en imaginær vandret linje mellem Mf og et punkt lodret over J, defineret som J2.

| d) | Den imaginære linje roteres omkring J2 i retning af det bagudrettede billede, indtil afstanden mellem Mf og midten af skærmen, der anvendes til at vise det billede, der er påkrævet for denne standard, har den kortest mulige værdi. |
| --- | --- |

d)

Den imaginære linje roteres omkring J2 i retning af det bagudrettede billede, indtil afstanden mellem Mf og midten af skærmen, der anvendes til at vise det billede, der er påkrævet for denne standard, har den kortest mulige værdi.

| e) | Denne nye, roterede placering af Mf defineres som Mr (roteret øjenmidtpunkt). |
| --- | --- |

e)

Denne nye, roterede placering af Mf defineres som Mr (roteret øjenmidtpunkt).

3.1.

| a) | Et reflekskamera, videokamera eller tilsvarende digitalt kamera med et format på 35 mm eller derover opstilles, således at midten af kameraets billedplan befinder sig ved Mr og kameraets linse er rettet mod midten af det bagudrettede billede gengivet på skærmen. |
| --- | --- |

a)

Et reflekskamera, videokamera eller tilsvarende digitalt kamera med et format på 35 mm eller derover opstilles, således at midten af kameraets billedplan befinder sig ved Mr og kameraets linse er rettet mod midten af det bagudrettede billede gengivet på skærmen.

| b) | En lineal placeres ved underkanten af det bagudrettede billede på skærmen på en sådan måde, at den er vinkelret på en af prøvecylindrenes midterlinje. Hvis køretøjets nakkestøtter blokerer kameraet i at se skærmen, kan de justeres eller fjernes. |
| --- | --- |

b)

En lineal placeres ved underkanten af det bagudrettede billede på skærmen på en sådan måde, at den er vinkelret på en af prøvecylindrenes midterlinje. Hvis køretøjets nakkestøtter blokerer kameraet i at se skærmen, kan de justeres eller fjernes.

| c) | Billedet på skærmen affotograferes på en sådan måde, at linealen befinder sig i billedet og det bagudrettede skærmbillede er vist. |
| --- | --- |

c)

Billedet på skærmen affotograferes på en sådan måde, at linealen befinder sig i billedet og det bagudrettede skærmbillede er vist.

3.2.

| a) | Ved hjælp af fotografiet måles længden på fotoet af et afgrænset område på 50 mm på linealen i kameraet, langs linealens kant, tættest på det bagudrettede billede og i et punkt nær det vandrette centrum af det bagudrettede billede. |
| --- | --- |

a)

Ved hjælp af fotografiet måles længden på fotoet af et afgrænset område på 50 mm på linealen i kameraet, langs linealens kant, tættest på det bagudrettede billede og i et punkt nær det vandrette centrum af det bagudrettede billede.

| b) | Ved hjælp af fotografiet måles den vandrette bredde af det farvede bånd på den øverste del af hver af de tre prøveemner i positionerne G, H og I i figur B. |
| --- | --- |

b)

Ved hjælp af fotografiet måles den vandrette bredde af det farvede bånd på den øverste del af hver af de tre prøveemner i positionerne G, H og I i figur B.

| c) | De målte horisontale bredder af de farvede bånd på de tre prøveemner defineres som dG, dH, og dI. |
| --- | --- |

c)

De målte horisontale bredder af de farvede bånd på de tre prøveemner defineres som dG, dH, og dI.

3.3.

Længden på fotoet af det afgrænsede udsnit på 50 mm på kameraets lineal divideres med 50 mm for at opnå en skaleringsfaktor. Denne skaleringsfaktor defineres som skala.

3.4.

Den faktiske afstand fra det roterede øjenmidtpunkt (Mr) til midten af det bagudrettede billede bestemmes. Denne afstand defineres som aeye.

3.5.

Følgende ligning anvendes til beregning af synsvinklen:

Image 55

hvor i kan tage værdien af enten prøveemnet G, H eller I, og arcus sinus (sin-1) beregnes i grader.

Image 56

  Figur C Placering af øjenmidtpunktet (Mf) i medianplanet i forhold til R-punktet for en fører svarende til 50 %-fraktilen for en voksen mand, der kigger lige frem og sidder med en ryglænsvinkel på 25 grader

---

BILAG 10

Prøvningsmetoder for detektionssystemer

1.

Lydsignalsystemer skal opfylde prøvningen i punkt 1.3.1 i dette bilag. Hvis lydsignalsystemerne opfylder prøvningen i punkt 1.4 i dette bilag, anses prøvningen i punkt 1.3.1 i dette bilag dog for at være opfyldt.

1.1.

Prøveemnet skal være i overensstemmelse med punkt 7.1 i ISO 17386:2010. Under prøvningen må vindhastigheden ikke være over 1 m/s. Temperaturen skal være 20 ± 5 °C og luftfugtigheden skal være 60 ± 25 %. Det må ikke regne eller sne. Prøvningen udføres på en flad og tør asfalt- eller betonoverflade. Prøvningen må ikke påvirkes af refleksion af lydbølger eller elektromagnetiske bølger fra vægge, hjælpeudstyr eller andre objekter i omgivelserne.

1.2.

Der skal anvendes ét prøveemne. Afstanden fra bagkanten af køretøjet til prøveemnet og prøveemnets placering vælges af fabrikanten for at sikre detektion af prøveemnet. Prøveemnet skal være placeret inden for de detekterbare gitterlinjer inden for det bageste vandrette område i punkt 1.3.1 i dette bilag. Prøvningskøretøjet skal i starttilstand have detektionssystemet i aktiveret tilstand, som angivet [af fabrikanten ELLER i instruktionsbogen], og det skal være parkeret. Her betyder »parkeret«, at P-positionen (parkering) vælges for køretøjer udstyret med automatgear, eller at frigear vælges, og parkeringsbremsen aktiveres for køretøjer udstyret med manuel gearkasse.

1.3.

Prøvningsmetode

1.3.1.

Den maksimale detektionsafstand i punkt 5.4.2 og 5.4.3 i ISO 17386:2010 skal være 1,0 m (klasse R2). Rektanglets bredde, w_r, er lig med køretøjets bredde målt langs bagakslen. Målene rundes op til nærmeste 0,1 m. Figuren nedenfor viser eksempler på forskellige w_r (figur 1 og 2).

Image 57

  Figur 1 I tilfælde af ulige antal cylindre i køretøjets sideretning (f.eks. w_r = 1,67 m) I tilfælde af ulige antal cylindre i køretøjets sideretning

Image 58

  Figur 2 I tilfælde af lige antal cylindre i køretøjets sideretning (f.eks. w_r = 1,74 m) I tilfælde af lige antal cylindre i køretøjets sideretning

1.3.2.

Den mindste detektionsrate, der kræves for det bageste vandrette område, skal være som følger:

| a) | 90 % for A1 som defineret i punkt 5.4.3 i ISO 17386:2010 |
| --- | --- |

a)

90 % for A1 som defineret i punkt 5.4.3 i ISO 17386:2010

| b) | 87 % for »rear-2 range« i A2 som defineret i punkt 5.4.3 i ISO 17386:2010 |
| --- | --- |

b)

87 % for »rear-2 range« i A2 som defineret i punkt 5.4.3 i ISO 17386:2010

Der må ikke være noget uopdaget hul, der er større end et kvadrat bestående af to gitre ved siden af hinanden.

Her skal prøvningsprocedurerne for det horisontale prøvningsområde være i overensstemmelse med punkt 7.3 i ISO 17386:2010.

Når advarslen lyder kontinuerligt i mere end 5 sekunder, vurderes det, at prøveemnet er detekteret. Detektionsprøvningen skal udføres 1 gang for hvert prøveemne. Om nødvendigt, kan det dog efter aftale mellem den tekniske tjeneste og fabrikanten vurderes, at prøveemnet detekteres, hvis der gives advarsler i 4 ud af 5 prøvninger.

1.4.

Alternativ (forenklet) prøvningsprocedure

1.4.1.

Overvågningsområderne er de ti punkter, der er vist i figur 3 nedenfor inden for overvågningsområdet i punkt 1.3.1.

Image 59

  Figur 3

1.4.2.

Den mindste detektionsrate, der kræves for området på 10 punkter, skal være 100 %.

Når advarslen lyder kontinuerligt i mere end 5 sekunder, vurderes det, at prøveemnet er detekteret. Detektionsprøvningen skal udføres 1 gang for hvert prøveemne. Om nødvendigt, kan det dog efter aftale mellem den tekniske tjeneste og fabrikanten vurderes, at prøveemnet detekteres, hvis der gives advarsler i 4 ud af 5 prøvninger.

1.4.3.

I henhold til punkt 5.5 i ISO 17386:2010 skal systemet omfatte selvtestfunktioner. Systemet skal give oplysninger om systemsvigt, der er i overensstemmelse med punkt 17.2.5 i dette regulativ, når der detekteres en fejltilstand.

2.

Responstid

2.1.

| a) | Køretøjet skal forblive parkeret, indtil det er sikret, at alle elektroniske systemer er deaktiverede, eller i mindst 30 minutter. |
| --- | --- |

a)

Køretøjet skal forblive parkeret, indtil det er sikret, at alle elektroniske systemer er deaktiverede, eller i mindst 30 minutter.

| b) | Det er tilladt, at prøvningspersonalet eller prøvningsudstyret allerede befinder sig i køretøjet. |
| --- | --- |

b)

Det er tilladt, at prøvningspersonalet eller prøvningsudstyret allerede befinder sig i køretøjet.

| c) | Det sikres, at gearvælgeren er i frigear eller i fremadgående gear. |
| --- | --- |

c)

Det sikres, at gearvælgeren er i frigear eller i fremadgående gear.

| d) | Prøvningen kan begynde med åbning af førerdøren. Når døren er åbnet, lukkes den igen. |
| --- | --- |

d)

Prøvningen kan begynde med åbning af førerdøren. Når døren er åbnet, lukkes den igen.

2.2.

| a) | Et prøveemne placeres i det foreskrevne detektionsfelt. |
| --- | --- |

a)

Et prøveemne placeres i det foreskrevne detektionsfelt.

| b) | Køretøjet sættes i aktiv køretøjstilstand. Denne foranstaltning skal starte/igangsætte den første timer. |
| --- | --- |

b)

Køretøjet sættes i aktiv køretøjstilstand. Denne foranstaltning skal starte/igangsætte den første timer.

| c) | Der ventes i mindst 6 sekunder. |
| --- | --- |

c)

Der ventes i mindst 6 sekunder.

| d) | Bakmanøvren startes ved at sætte køretøjet i bakgear. Hvis det ikke er muligt at sætte køretøjet i bakgear 6 sekunder efter, at det er sat i aktiv køretøjstilstand, skal bakmanøvren påbegyndes, så snart det er teknisk muligt. Den anden timer startes/sættes i gang i overensstemmelse med fabrikantens specifikationer og senest, når bakgearet er i indgreb. |
| --- | --- |

d)

Bakmanøvren startes ved at sætte køretøjet i bakgear. Hvis det ikke er muligt at sætte køretøjet i bakgear 6 sekunder efter, at det er sat i aktiv køretøjstilstand, skal bakmanøvren påbegyndes, så snart det er teknisk muligt. Den anden timer startes/sættes i gang i overensstemmelse med fabrikantens specifikationer og senest, når bakgearet er i indgreb.

| e) | Responstiden registreres på den anden timer, indtil informationssignalet er tilgængeligt. |
| --- | --- |

e)

Responstiden registreres på den anden timer, indtil informationssignalet er tilgængeligt.

---

| 25.5.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 184/62 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 184/62

---

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343, der findes på adressen: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

FN-regulativ nr. 159 — Ensartede forskrifter for godkendelse af motorkøretøjer for så vidt angår informationssystemer til detektering af fodgængere og cyklister ved igangsætning [2021/829]

Ikrafttrædelsesdato: 10. juni 2021

Dette dokument tjener udelukkende som dokumentationsredskab. Den autentiske og juridisk bindende tekst er: ECE/TRANS/WP.29/2020/122.

Indholdsfortegnelse

REGULATIV

| 0. | Indledning |
| --- | --- |

0.

| 1. | Anvendelsesområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansøgning om godkendelse |
| --- | --- |

3.

| 4. | Godkendelse |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specifikationer |
| --- | --- |

5.

| 6. | Prøvningsprocedure |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ændring af køretøjstypen og udvidelse af typegodkendelsen |
| --- | --- |

7.

| 8. | Produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

10.

| 11. | Navne og adresser på de tekniske tjenester, der er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de typegodkendende myndigheder |
| --- | --- |

11.

BILAG

| 1. | Meddelelse |
| --- | --- |

1.

| 2. | Udformning af godkendelsesmærker |
| --- | --- |

2.

| 3. | Prøvningsmetode til bestemmelse af afgrænsningen af den blinde vinkel |
| --- | --- |

3.

0.   INDLEDNING (til orientering)

| 0.1. | Igangsætning ved lav hastighed efter stilstand, som resulterer i kollision mellem køretøjer i klasse M2, M3, N2 og N3 (pågældende køretøjer) og fodgængere og cyklister, har alvorlige følger for disse bløde trafikanter. Tidligere blev sikkerheden for bløde trafikanter øget ved at øge antallet af spejle for at sikre, at området foran køretøjet blev mere synligt. Da der stadig forekommer kollisioner af denne art, og da mange køretøjsmodeller er blevet udstyret med avancerede førerassistentsystemer, er det indlysende at bruge sådanne assistentsystemer til at undgå ulykker mellem de pågældende køretøjer og bløde trafikanter. |
| --- | --- |

0.1.

Igangsætning ved lav hastighed efter stilstand, som resulterer i kollision mellem køretøjer i klasse M2

3

2

3

| 0.2. | Teoretiske betragtninger viser, at trafiksituationer med de pågældende køretøjer og bløde trafikanter kan blive særdeles kritiske, fordi føreren af køretøjet misforstår situationen. I nogle tilfælde kan en forværring af den kritiske situation opstå så pludseligt, at yderst hastende advarsler, der har til formål at få føreren til at reagere på situationen, ikke kan aktiveres hurtigt nok til, at føreren kan reagere i tide. Generelt kan føreren kun forventes at reagere på information (advarsler af yderst hastende eller mindre hastende karakter) efter en vis reaktionstid. Denne reaktionstid er navnlig ved nærzonemanøvrer meget længere end den tid, der er nødvendig for at undgå ulykken — ulykken kan ikke undgås på trods af advarslen. |
| --- | --- |

0.2.

Teoretiske betragtninger viser, at trafiksituationer med de pågældende køretøjer og bløde trafikanter kan blive særdeles kritiske, fordi føreren af køretøjet misforstår situationen. I nogle tilfælde kan en forværring af den kritiske situation opstå så pludseligt, at yderst hastende advarsler, der har til formål at få føreren til at reagere på situationen, ikke kan aktiveres hurtigt nok til, at føreren kan reagere i tide. Generelt kan føreren kun forventes at reagere på information (advarsler af yderst hastende eller mindre hastende karakter) efter en vis reaktionstid. Denne reaktionstid er navnlig ved nærzonemanøvrer meget længere end den tid, der er nødvendig for at undgå ulykken — ulykken kan ikke undgås på trods af advarslen.

| 0.3. | Yderst hastende advarsler under kørslen er kun berettigede, hvis sandsynligheden for en ulykke er høj — ellers har føreren tendens til at se bort fra systemalarmerne. Hvis mindre hastende informationssignaler aktiveres i tide, kan de imidlertid være en hjælp frem for en irritation for føreren. Det antages, at det er muligt at konstruere en brugergrænseflade til igangsætningsassistentsystemer på en måde, der ikke irriterer føreren, når informationen ikke er nødvendig, f.eks. ved at kræve, at der anvendes en mindre forstyrrende signaltype. |
| --- | --- |

0.3.

Yderst hastende advarsler under kørslen er kun berettigede, hvis sandsynligheden for en ulykke er høj — ellers har føreren tendens til at se bort fra systemalarmerne. Hvis mindre hastende informationssignaler aktiveres i tide, kan de imidlertid være en hjælp frem for en irritation for føreren. Det antages, at det er muligt at konstruere en brugergrænseflade til igangsætningsassistentsystemer på en måde, der ikke irriterer føreren, når informationen ikke er nødvendig, f.eks. ved at kræve, at der anvendes en mindre forstyrrende signaltype.

| 0.4. | Dette regulativ stiller derfor krav om aktivering af et nærzoneinformationssignal, hvis fodgængere eller cyklister kommer ind i den kritiske blinde vinkel foran køretøjet i situationer, hvor det pågældende køretøj enten er ved at igangsætte fra stilstand i en lige linje eller kører ligeud ved lave hastigheder. Dette signal skal deaktiveres automatisk i tilfælde af systemsvigt eller kontaminering af sensorerne, mens manuel deaktivering også kan være mulig gennem en sekvens af førerhandlinger for at undgå utilsigtet deaktivering. |
| --- | --- |

0.4.

Dette regulativ stiller derfor krav om aktivering af et nærzoneinformationssignal, hvis fodgængere eller cyklister kommer ind i den kritiske blinde vinkel foran køretøjet i situationer, hvor det pågældende køretøj enten er ved at igangsætte fra stilstand i en lige linje eller kører ligeud ved lave hastigheder. Dette signal skal deaktiveres automatisk i tilfælde af systemsvigt eller kontaminering af sensorerne, mens manuel deaktivering også kan være mulig gennem en sekvens af førerhandlinger for at undgå utilsigtet deaktivering.

| 0.5. | Desuden foreskriver dette regulativ et supplerende signal, som skal afgives, når kollisionen er umiddelbart forestående, f.eks. når køretøjet accelererer fra stilstand, og fodgængeren eller cyklisten befinder sig direkte foran køretøjet. Aktiverings- og deaktiveringsstrategien for dette kollisionsadvarselssignal kan bestemmes af fabrikanten. I tilfælde af systemsvigt eller sensorkontaminering skal nærzoneinformationssignalet og kollisionsadvarselssignalet dog deaktiveres sammen. |
| --- | --- |

0.5.

Desuden foreskriver dette regulativ et supplerende signal, som skal afgives, når kollisionen er umiddelbart forestående, f.eks. når køretøjet accelererer fra stilstand, og fodgængeren eller cyklisten befinder sig direkte foran køretøjet. Aktiverings- og deaktiveringsstrategien for dette kollisionsadvarselssignal kan bestemmes af fabrikanten. I tilfælde af systemsvigt eller sensorkontaminering skal nærzoneinformationssignalet og kollisionsadvarselssignalet dog deaktiveres sammen.

| 0.6. | Dette regulativ fastlægger en prøvningsprocedure baseret på de pågældende køretøjer, der holder stille, igangsætter efter stilstand og bevæger sig fremad ved lave hastigheder i en lige linje ved hastigheder på 10 km/h eller derunder. Data fra kollisionsanalyser viser, at afgivelse af informationssignaler og advarsler under disse køretøjsmanøvrer er hensigtsmæssige, da informationssignalet skal afgives tilstrækkeligt tidligt til at advare føreren om fodgængere og cyklister i nærzonen ved køretøjets forende. |
| --- | --- |

0.6.

Dette regulativ fastlægger en prøvningsprocedure baseret på de pågældende køretøjer, der holder stille, igangsætter efter stilstand og bevæger sig fremad ved lave hastigheder i en lige linje ved hastigheder på 10 km/h eller derunder. Data fra kollisionsanalyser viser, at afgivelse af informationssignaler og advarsler under disse køretøjsmanøvrer er hensigtsmæssige, da informationssignalet skal afgives tilstrækkeligt tidligt til at advare føreren om fodgængere og cyklister i nærzonen ved køretøjets forende.

| 0.7. | Regulativet kan ikke tage alle trafikforhold og infrastrukturtyper i typegodkendelsesprocessen i betragtning, og dette regulativ anerkender, at den ydeevne, der kræves i dette regulativ, ikke kan opnås under alle forhold (køretøjets tilstand, vejomgivelser, vejrforhold og trafikscenarier osv. kan påvirke systemets ydeevne). Den virkelige verdens faktiske forhold og karakteristika bør ikke medføre forkerte advarsler i en sådan grad, at føreren anspores til at slå systemet fra. |
| --- | --- |

0.7.

Regulativet kan ikke tage alle trafikforhold og infrastrukturtyper i typegodkendelsesprocessen i betragtning, og dette regulativ anerkender, at den ydeevne, der kræves i dette regulativ, ikke kan opnås under alle forhold (køretøjets tilstand, vejomgivelser, vejrforhold og trafikscenarier osv. kan påvirke systemets ydeevne). Den virkelige verdens faktiske forhold og karakteristika bør ikke medføre forkerte advarsler i en sådan grad, at føreren anspores til at slå systemet fra.

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

| 1.1. | Dette regulativ finder anvendelse på godkendelse af køretøjer i klasse M2, M3, N2 og N3 for så vidt angår et indbygget system til detektering og underretning af føreren om tilstedeværelsen af fodgængere og cyklister i den blinde vinkel i nærzonen foran køretøjet og, hvis det skønnes nødvendigt på grundlag af fabrikantens strategi, til advarsel af føreren om en potentiel kollision. |
| --- | --- |

1.1.

Dette regulativ finder anvendelse på godkendelse af køretøjer i klasse M2

3

2

3

| 1.2. | Forskrifterne i dette regulativ, sådan som de er udformet, anvendes på køretøjer, der er bygget til højrekørsel. I køretøjer, der er bygget til venstrekørsel, skal disse forskrifter anvendes med de nødvendige ændringer ved omvendt brug af de foreskrevne kriterier. |
| --- | --- |

1.2.

Forskrifterne i dette regulativ, sådan som de er udformet, anvendes på køretøjer, der er bygget til højrekørsel. I køretøjer, der er bygget til venstrekørsel, skal disse forskrifter anvendes med de nødvendige ændringer ved omvendt brug af de foreskrevne kriterier.

| 1.3. | Følgende køretøjer i klasse M og N er undtaget fra dette regulativ:
  Køretøjer, hvor montering af en anordning til et informationssystem ved igangsætning er uforenelig med deres brug på vej, kan helt eller delvis undtages fra dette regulativ med forbehold af den typegodkendende myndigheds afgørelse. |
| --- | --- |

1.3.

Følgende køretøjer i klasse M og N er undtaget fra dette regulativ:

Køretøjer, hvor montering af en anordning til et informationssystem ved igangsætning er uforenelig med deres brug på vej, kan helt eller delvis undtages fra dette regulativ med forbehold af den typegodkendende myndigheds afgørelse.

2.   DEFINITIONER

I dette regulativ forstås ved:

| 2.1. | informationssystem ved igangsætning (MOIS): et system til detektering og underretning af føreren om tilstedeværelsen af fodgængere og cyklister i den blinde vinkel i nærzonen foran køretøjet og, hvis det skønnes nødvendigt på grundlag af fabrikantens strategi, til advarsel af føreren om en potentiel kollision |
| --- | --- |

2.1.

informationssystem ved igangsætning (MOIS): et system til detektering og underretning af føreren om tilstedeværelsen af fodgængere og cyklister i den blinde vinkel i nærzonen foran køretøjet og, hvis det skønnes nødvendigt på grundlag af fabrikantens strategi, til advarsel af føreren om en potentiel kollision

| 2.2. | »godkendelse af en køretøjstype«: den fulde procedure, hvormed en kontraherende part i overenskomsten attesterer, at en køretøjstype opfylder de tekniske forskrifter i dette regulativ |
| --- | --- |

2.2.

»godkendelse af en køretøjstype«: den fulde procedure, hvormed en kontraherende part i overenskomsten attesterer, at en køretøjstype opfylder de tekniske forskrifter i dette regulativ

| 2.3. | »køretøjstype for så vidt angår køretøjets informationssystem ved igangsætning«: en klasse køretøjer, som ikke udviser indbyrdes forskelle på væsentlige punkter som:






  a) | fabrikantens handelsnavn eller -mærke |
| --- | --- | --- |

2.3.

»køretøjstype for så vidt angår køretøjets informationssystem ved igangsætning«: en klasse køretøjer, som ikke udviser indbyrdes forskelle på væsentlige punkter som:

a)

fabrikantens handelsnavn eller -mærke

| b) | de af køretøjets egenskaber, der har væsentlig betydning for MOIS-systemets ydeevne |
| --- | --- |

b)

de af køretøjets egenskaber, der har væsentlig betydning for MOIS-systemets ydeevne

| c) | MOIS type og konstruktion |
| --- | --- |

c)

MOIS type og konstruktion

| 2.4. | »pågældende køretøj«: det køretøj, der prøves |
| --- | --- |

2.4.

»pågældende køretøj«: det køretøj, der prøves

| 2.5. | »blød trafikant«: en fodgænger (voksen eller barn) eller en cyklist (voksen eller barn) |
| --- | --- |

2.5.

»blød trafikant«: en fodgænger (voksen eller barn) eller en cyklist (voksen eller barn)

| 2.6. | »informationssignal«: et signal udsendt af MOIS med det formål at informere køretøjets fører om en blød trafikant i nærzonen foran køretøjet |
| --- | --- |

2.6.

»informationssignal«: et signal udsendt af MOIS med det formål at informere køretøjets fører om en blød trafikant i nærzonen foran køretøjet

| 2.7. | »kollisionsadvarselssignal«: et signal udsendt af MOIS med det formål at advare køretøjets fører, når MOIS har detekteret en potentiel frontal kollision med en blød trafikant i nærzonen foran køretøjet |
| --- | --- |

2.7.

»kollisionsadvarselssignal«: et signal udsendt af MOIS med det formål at advare køretøjets fører, når MOIS har detekteret en potentiel frontal kollision med en blød trafikant i nærzonen foran køretøjet

| 2.8. | »køretøjets hovedkontakt«: den anordning, hvormed køretøjets indbyggede elektroniske system bringes fra at være slukket, som når køretøjet er parkeret uden fører, til normal driftsfunktion |
| --- | --- |

2.8.

»køretøjets hovedkontakt«: den anordning, hvormed køretøjets indbyggede elektroniske system bringes fra at være slukket, som når køretøjet er parkeret uden fører, til normal driftsfunktion

| 2.9. | »initialisering«: processen med etablering af MOIS-drift, efter at køretøjets hovedkontakt er aktiveret, indtil den er fuldt funktionsdygtig |
| --- | --- |

2.9.

»initialisering«: processen med etablering af MOIS-drift, efter at køretøjets hovedkontakt er aktiveret, indtil den er fuldt funktionsdygtig

| 2.10. | »fællesfelt«: et område, hvori to eller flere informationsfunktioner (f.eks. symboler) kan vises, men dog ikke samtidigt |
| --- | --- |

2.10.

»fællesfelt«: et område, hvori to eller flere informationsfunktioner (f.eks. symboler) kan vises, men dog ikke samtidigt

| 2.11. | »okulart referencepunkt«: midtpunktet mellem to punkter 65 mm fra hinanden og 635 mm lodret over referencepunktet på førersædet som angivet i bilag 1 i ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6 (1). Den rette linje, der forbinder de to punkter, er vinkelret på køretøjets midterplan i længderetningen. Midten af den linje, der forbinder de to punkter, ligger i det vertikale plan i længderetningen, der går gennem midtpunktet for førersædet som defineret af fabrikanten |
| --- | --- |

2.11.

»okulart referencepunkt«: midtpunktet mellem to punkter 65 mm fra hinanden og 635 mm lodret over referencepunktet på førersædet som angivet i bilag 1 i ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6 (1). Den rette linje, der forbinder de to punkter, er vinkelret på køretøjets midterplan i længderetningen. Midten af den linje, der forbinder de to punkter, ligger i det vertikale plan i længderetningen, der går gennem midtpunktet for førersædet som defineret af fabrikanten

1

| 2.12. | »køretøjets forende«: det plan, der er vinkelret på køretøjets midterplan i længderetningen og berører dets forreste punkt, idet der ses bort fra projektionen af anordninger til indirekte udsyn og enhver del af køretøjet, som er mere end 2,0 m over jorden |
| --- | --- |

2.12.

»køretøjets forende«: det plan, der er vinkelret på køretøjets midterplan i længderetningen og berører dets forreste punkt, idet der ses bort fra projektionen af anordninger til indirekte udsyn og enhver del af køretøjet, som er mere end 2,0 m over jorden

| 2.13. | »førerside«: højre side af køretøjet for højrekørsel |
| --- | --- |

2.13.

»førerside«: højre side af køretøjet for højrekørsel

| 2.14. | »køretøjsplanet i førersiden«: det plan, der er parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen og berører det forreste punkt i førersidens retning foran førerens okulare referencepunkt, idet der ses bort fra projektionen af anordninger til indirekte udsyn og enhver del af det pågældende køretøj, som er mere end 2,0 m over jorden |
| --- | --- |

2.14.

»køretøjsplanet i førersiden«: det plan, der er parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen og berører det forreste punkt i førersidens retning foran førerens okulare referencepunkt, idet der ses bort fra projektionen af anordninger til indirekte udsyn og enhver del af det pågældende køretøj, som er mere end 2,0 m over jorden

| 2.15. | »passagerside«: venstre side af køretøjet for højrekørsel |
| --- | --- |

2.15.

»passagerside«: venstre side af køretøjet for højrekørsel

| 2.16. | »køretøjsplanet i passagersiden«: det plan, der er parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen og berører det yderste punkt i passagersidens retning foran førerens okulare referencepunkt, idet der ses bort fra projektionen af anordninger til indirekte udsyn og enhver del af det pågældende køretøj, som er større end 2,0 m over jorden |
| --- | --- |

2.16.

»køretøjsplanet i passagersiden«: det plan, der er parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen og berører det yderste punkt i passagersidens retning foran førerens okulare referencepunkt, idet der ses bort fra projektionen af anordninger til indirekte udsyn og enhver del af det pågældende køretøj, som er større end 2,0 m over jorden

| 2.17. | køretøjets bredde: afstanden mellem køretøjsplanerne i førersiden og i passagersiden |
| --- | --- |

2.17.

køretøjets bredde: afstanden mellem køretøjsplanerne i førersiden og i passagersiden

| 2.18. | »køretøjets bane«: forbindelsen af alle punkter inden for køretøjets bredde, hvor køretøjets forende har været eller vil blive placeret under prøvningerne |
| --- | --- |

2.18.

»køretøjets bane«: forbindelsen af alle punkter inden for køretøjets bredde, hvor køretøjets forende har været eller vil blive placeret under prøvningerne

| 2.19. | »blødt mål«: et mål, der vil lide mindst mulig skade og forårsage mindst mulig skade på det pågældende køretøj i tilfælde af en kollision |
| --- | --- |

2.19.

»blødt mål«: et mål, der vil lide mindst mulig skade og forårsage mindst mulig skade på det pågældende køretøj i tilfælde af en kollision

| 2.20. | »fodgængerprøvemål«: en fodgænger af voksen- eller børnestørrelse, der simuleres med en blød målanordning som specificeret i ISO 19206-2:2018. |
| --- | --- |

2.20.

»fodgængerprøvemål«: en fodgænger af voksen- eller børnestørrelse, der simuleres med en blød målanordning som specificeret i ISO 19206-2:2018.

| 2.21. | »cyklistprøvemål«: en cyklist og cykel af voksenstørrelse, der simuleres med en blød mål- og cykelanordning som specificeret i ISO (CD) 19206-4 |
| --- | --- |

2.21.

»cyklistprøvemål«: en cyklist og cykel af voksenstørrelse, der simuleres med en blød mål- og cykelanordning som specificeret i ISO (CD) 19206-4

| 2.22. | »afgrænsning af blind vinkel«: den linje, der er beskrevet i bilag 3, og som forbinder alle punkter, der befinder sig ved grænserne af de synlige områder foran køretøjets forende og i det pågældende køretøjs nærzone |
| --- | --- |

2.22.

»afgrænsning af blind vinkel«: den linje, der er beskrevet i bilag 3, og som forbinder alle punkter, der befinder sig ved grænserne af de synlige områder foran køretøjets forende og i det pågældende køretøjs nærzone

| 2.23. | »kollisionspunkt«: den position, hvor banen for et punkt på køretøjets front skærer referencepunktet for et blødt mål i form af en vilkårlig blød trafikant, hvis køretøjet foretager en igangsætning eller en manøvre ved lav hastighed |
| --- | --- |

2.23.

»kollisionspunkt«: den position, hvor banen for et punkt på køretøjets front skærer referencepunktet for et blødt mål i form af en vilkårlig blød trafikant, hvis køretøjet foretager en igangsætning eller en manøvre ved lav hastighed

| 2.24. | »adskillelsesafstand fremad«: afstanden i fremadgående retning mellem køretøjets forende og det bløde måls nærmeste punkt |
| --- | --- |

2.24.

»adskillelsesafstand fremad«: afstanden i fremadgående retning mellem køretøjets forende og det bløde måls nærmeste punkt

| 2.25. | »største adskillelsesplan fremad«: det plan, der er vinkelret på køretøjets længdeplan, og som repræsenterer den længste adskillelsesafstand fremad, hvor MOIS skal kunne detektere tilstedeværelsen af en blød trafikant. Afstanden mellem dette plan og køretøjets forende fastsættes til 3,7 m eller, efter fabrikantens valg, som afstanden til det forreste punkt af afgrænsningen af den blinde vinkel, forudsat at denne afstand mindst udgør 1,0 m. |
| --- | --- |

2.25.

»største adskillelsesplan fremad«: det plan, der er vinkelret på køretøjets længdeplan, og som repræsenterer den længste adskillelsesafstand fremad, hvor MOIS skal kunne detektere tilstedeværelsen af en blød trafikant. Afstanden mellem dette plan og køretøjets forende fastsættes til 3,7 m eller, efter fabrikantens valg, som afstanden til det forreste punkt af afgrænsningen af den blinde vinkel, forudsat at denne afstand mindst udgør 1,0 m.

| 2.26. | »mindste adskillelsesplan fremad«: det plan, der er vinkelret på køretøjets længdeplan, og som repræsenterer den korteste adskillelsesafstand fremad, hvor MOIS skal kunne detektere tilstedeværelsen af en blød trafikant. Afstanden mellem dette plan og køretøjets forende skal være 0,8 m |
| --- | --- |

2.26.

»mindste adskillelsesplan fremad«: det plan, der er vinkelret på køretøjets længdeplan, og som repræsenterer den korteste adskillelsesafstand fremad, hvor MOIS skal kunne detektere tilstedeværelsen af en blød trafikant. Afstanden mellem dette plan og køretøjets forende skal være 0,8 m

| 2.27. | »adskillelsesplan i førersiden«: et plan, der er parallelt med køretøjets længdeplan, og som befinder sig 0,5 m uden for køretøjsplanet i førersiden |
| --- | --- |

2.27.

»adskillelsesplan i førersiden«: et plan, der er parallelt med køretøjets længdeplan, og som befinder sig 0,5 m uden for køretøjsplanet i førersiden

| 2.28. | »adskillelsesplan i passagersiden«: det plan, der er parallelt med køretøjets længdeplan, og som befinder sig 0,5 m uden for køretøjsplanet i passagersiden |
| --- | --- |

2.28.

»adskillelsesplan i passagersiden«: det plan, der er parallelt med køretøjets længdeplan, og som befinder sig 0,5 m uden for køretøjsplanet i passagersiden

| 2.29. | »fremadgående køretøjstilstand«: køretøjets funktionsmåde, når drivlinjen fører køretøjet fremad, fordi bremserne slippes, eller fordi speederpedalen trykkes ned (eller fordi en tilsvarende betjeningsanordning aktiveres) |
| --- | --- |

2.29.

»fremadgående køretøjstilstand«: køretøjets funktionsmåde, når drivlinjen fører køretøjet fremad, fordi bremserne slippes, eller fordi speederpedalen trykkes ned (eller fordi en tilsvarende betjeningsanordning aktiveres)

| 2.30. | »potentiel igangsætningsmanøvre«: når det pågældende køretøj holder stille, køretøjets hovedkontakt er aktiveret, køretøjet er i normal driftstilstand, og der er skiftet til fremadgående køretøjstilstand eller et fremadgående gear |
| --- | --- |

2.30.

»potentiel igangsætningsmanøvre«: når det pågældende køretøj holder stille, køretøjets hovedkontakt er aktiveret, køretøjet er i normal driftstilstand, og der er skiftet til fremadgående køretøjstilstand eller et fremadgående gear

| 2.31. | »manøvre ved lav hastighed« når det pågældende køretøj er i normal driftstilstand og bevæger sig fremad i en lige linje ved hastigheder under 10 km/h |
| --- | --- |

2.31.

»manøvre ved lav hastighed« når det pågældende køretøj er i normal driftstilstand og bevæger sig fremad i en lige linje ved hastigheder under 10 km/h

| 2.32. | »sidste informationspunkt (LPI)«: det punkt, hvor informationssignalet skal være blevet afgivet. |
| --- | --- |

2.32.

»sidste informationspunkt (LPI)«: det punkt, hvor informationssignalet skal være blevet afgivet.

3.   ANSØGNING OM GODKENDELSE

| 3.1. | Ansøgningen om godkendelse af en køretøjstype for så vidt angår informationssystemet ved igangsætning (MOIS) indgives af køretøjsfabrikanten eller dennes behørigt bemyndigede repræsentant. |
| --- | --- |

3.1.

Ansøgningen om godkendelse af en køretøjstype for så vidt angår informationssystemet ved igangsætning (MOIS) indgives af køretøjsfabrikanten eller dennes behørigt bemyndigede repræsentant.

| 3.2. | Ansøgningen ledsages af følgende dokumenter i tre eksemplarer og af følgende oplysninger: |
| --- | --- |

3.2.

Ansøgningen ledsages af følgende dokumenter i tre eksemplarer og af følgende oplysninger:

| 3.2.1. | En beskrivelse af køretøjets type for så vidt angår de under punkt 5 nævnte kriterier ledsaget af målskitser og dokumentationen i punkt 6.1 nedenfor. De numre og/eller symboler, der identificerer køretøjstypen, skal angives. |
| --- | --- |

3.2.1.

En beskrivelse af køretøjets type for så vidt angår de under punkt 5 nævnte kriterier ledsaget af målskitser og dokumentationen i punkt 6.1 nedenfor. De numre og/eller symboler, der identificerer køretøjstypen, skal angives.

| 3.3. | Et køretøj, som er repræsentativt for den køretøjstype, som søges godkendt, skal indleveres til den tekniske tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningen. |
| --- | --- |

3.3.

Et køretøj, som er repræsentativt for den køretøjstype, som søges godkendt, skal indleveres til den tekniske tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningen.

4.   GODKENDELSE

| 4.1. | Hvis det køretøj, der søges godkendt efter dette regulativ, opfylder forskrifterne i punkt 5 nedenfor, meddeles godkendelse af den pågældende køretøjstype. |
| --- | --- |

4.1.

Hvis det køretøj, der søges godkendt efter dette regulativ, opfylder forskrifterne i punkt 5 nedenfor, meddeles godkendelse af den pågældende køretøjstype.

| 4.2. | Kravene i punkt 5 kontrolleres ved hjælp af den prøvningsprocedure, som er defineret i punkt 6, men systemets funktion er ikke begrænset til disse prøvningsbetingelser. |
| --- | --- |

4.2.

Kravene i punkt 5 kontrolleres ved hjælp af den prøvningsprocedure, som er defineret i punkt 6, men systemets funktion er ikke begrænset til disse prøvningsbetingelser.

| 4.3. | Hver godkendt køretøjstype tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (00 for regulativet i dets oprindelige form) angiver den ændringsserie, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Samme kontraherende part må ikke tildele samme typegodkendelsesnummer til samme køretøjstype, som er udstyret med en anden type MOIS, eller til en anden køretøjstype. |
| --- | --- |

4.3.

Hver godkendt køretøjstype tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (00 for regulativet i dets oprindelige form) angiver den ændringsserie, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Samme kontraherende part må ikke tildele samme typegodkendelsesnummer til samme køretøjstype, som er udstyret med en anden type MOIS, eller til en anden køretøjstype.

| 4.4. | Meddelelse om godkendelse, nægtelse af godkendelse eller inddragelse af godkendelse efter dette regulativ skal fremsendes til parterne i overenskomsten, der anvender dette regulativ, i form af en meddelelsesformular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ samt fotografier og/eller tegninger, indsendt af ansøgeren, i et format på højst A4 (210 × 297 mm) eller foldet til dette format og i passende skala. |
| --- | --- |

4.4.

Meddelelse om godkendelse, nægtelse af godkendelse eller inddragelse af godkendelse efter dette regulativ skal fremsendes til parterne i overenskomsten, der anvender dette regulativ, i form af en meddelelsesformular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ samt fotografier og/eller tegninger, indsendt af ansøgeren, i et format på højst A4 (210 × 297 mm) eller foldet til dette format og i passende skala.

| 4.5. | Ethvert køretøj, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted, der er angivet i godkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 2 og som består af enten: |
| --- | --- |

4.5.

Ethvert køretøj, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted, der er angivet i godkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 2 og som består af enten:

| 4.5.1. | en cirkel, der omgiver bogstavet »E« efterfulgt af:






  a) | kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (2), samt |
| --- | --- | --- |

4.5.1.

en cirkel, der omgiver bogstavet »E« efterfulgt af:

a)

kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (2), samt

2

| b) | nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for cirklen, der er beskrevet i dette punkt
  eller |
| --- | --- |

b)

nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for cirklen, der er beskrevet i dette punkt

eller

| 4.5.2. | en oval, der omgiver bogstaverne »UI« efterfulgt af den entydige identifikator. |
| --- | --- |

4.5.2.

en oval, der omgiver bogstaverne »UI« efterfulgt af den entydige identifikator.

| 4.6. | Er køretøjet i overensstemmelse med en køretøjstype, som i henhold til et eller flere andre af de til overenskomsten vedføjede FN-regulativer er godkendt i samme stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 4.5. ovenfor foreskrevne symbol ikke gentages. I så fald skal FN-regulativet og godkendelsesnumrene samt de ekstra symboler placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er beskrevet i punkt 4.5. |
| --- | --- |

4.6.

Er køretøjet i overensstemmelse med en køretøjstype, som i henhold til et eller flere andre af de til overenskomsten vedføjede FN-regulativer er godkendt i samme stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 4.5. ovenfor foreskrevne symbol ikke gentages. I så fald skal FN-regulativet og godkendelsesnumrene samt de ekstra symboler placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er beskrevet i punkt 4.5.

| 4.7. | Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og må ikke kunne slettes. |
| --- | --- |

4.7.

Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og må ikke kunne slettes.

| 4.8. | Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på køretøjets fabrikationsplade. |
| --- | --- |

4.8.

Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på køretøjets fabrikationsplade.

5.   SPECIFIKATIONER

| 5.1. | Generelle krav |
| --- | --- |

5.1.

Generelle krav

| 5.1.1. | Ethvert køretøj, der er udstyret med et MOIS, som er i overensstemmelse med definitionen i punkt 2.1 ovenfor, skal opfylde forskrifterne i punkt 5.2-5.8 i dette regulativ. |
| --- | --- |

5.1.1.

Ethvert køretøj, der er udstyret med et MOIS, som er i overensstemmelse med definitionen i punkt 2.1 ovenfor, skal opfylde forskrifterne i punkt 5.2-5.8 i dette regulativ.

| 5.1.2. | Effektiviteten af MOIS må ikke kunne forringes af magnetiske eller elektriske felter. Dette skal påvises ved overensstemmelse med de tekniske krav og overgangsbestemmelserne i FN-regulativ nr. 10, ændringsserie 05 eller eventuelle senere ændringsserier. |
| --- | --- |

5.1.2.

Effektiviteten af MOIS må ikke kunne forringes af magnetiske eller elektriske felter. Dette skal påvises ved overensstemmelse med de tekniske krav og overgangsbestemmelserne i FN-regulativ nr. 10, ændringsserie 05 eller eventuelle senere ændringsserier.

| 5.2. | Præstationskrav |
| --- | --- |

5.2.

Præstationskrav

| 5.2.1. | MOIS skal som minimum fungere under alle potentielle igangsætningsmanøvrer og manøvrer ved lav hastighed ved omgivende lysforhold på over 15 lux med eller uden nærlyslygter aktiveret. |
| --- | --- |

5.2.1.

MOIS skal som minimum fungere under alle potentielle igangsætningsmanøvrer og manøvrer ved lav hastighed ved omgivende lysforhold på over 15 lux med eller uden nærlyslygter aktiveret.

| 5.2.2. | MOIS skal informere føreren om bløde trafikanter i nærzonen ved køretøjets forende, som kan blive bragt i fare under en potentiel igangsætningsmanøvre eller en manøvre ved lav hastighed. Disse oplysninger skal gives til føreren, således at føreren kan forhindre køretøjet i at krydse den bløde trafikants bane. |
| --- | --- |

5.2.2.

MOIS skal informere føreren om bløde trafikanter i nærzonen ved køretøjets forende, som kan blive bragt i fare under en potentiel igangsætningsmanøvre eller en manøvre ved lav hastighed. Disse oplysninger skal gives til føreren, således at føreren kan forhindre køretøjet i at krydse den bløde trafikants bane.

| 5.2.2.1. | Informationssignalet skal som minimum afgives så længe de i punkt 5.2.2.2 og 5.2.2.3 beskrevne betingelser er opfyldt. |
| --- | --- |

5.2.2.1.

Informationssignalet skal som minimum afgives så længe de i punkt 5.2.2.2 og 5.2.2.3 beskrevne betingelser er opfyldt.

| 5.2.2.2. | Potentiel igangsætningsmanøvre |
| --- | --- |

5.2.2.2.

Potentiel igangsætningsmanøvre

| 5.2.2.2.1. | Når der foretages en potentiel igangsætningsmanøvre, skal MOIS afgive et informationssignal for bløde trafikanter, som bevæger sig ved hastigheder på mellem 3 km/h og 5 km/h og fra køretøjets førerside og passagerside i en retning vinkelret på køretøjets midterplan i længderetningen, og som befinder sig inden for et område, der er afgrænset af de største og mindste adskillelsesplan fremad og adskillelsesplanerne i førersiden og passagersiden. |
| --- | --- |

5.2.2.2.1.

Når der foretages en potentiel igangsætningsmanøvre, skal MOIS afgive et informationssignal for bløde trafikanter, som bevæger sig ved hastigheder på mellem 3 km/h og 5 km/h og fra køretøjets førerside og passagerside i en retning vinkelret på køretøjets midterplan i længderetningen, og som befinder sig inden for et område, der er afgrænset af de største og mindste adskillelsesplan fremad og adskillelsesplanerne i førersiden og passagersiden.

| 5.2.2.3. | Manøvre ved lav hastighed |
| --- | --- |

5.2.2.3.

Manøvre ved lav hastighed

| 5.2.2.3.1. | Når der foretages en manøvre ved lav hastighed, skal MOIS afgive et informationssignal for cyklister (voksne og børn), som holder stille eller bevæger sig fremad i en retning parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen ved hastigheder på mellem 0 km/h og 10 km/h, og som befinder sig inden for et område, der er afgrænset af køretøjsplanet i førersiden og passagersiden og af det største og mindste adskillelsesplan fremad. |
| --- | --- |

5.2.2.3.1.

Når der foretages en manøvre ved lav hastighed, skal MOIS afgive et informationssignal for cyklister (voksne og børn), som holder stille eller bevæger sig fremad i en retning parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen ved hastigheder på mellem 0 km/h og 10 km/h, og som befinder sig inden for et område, der er afgrænset af køretøjsplanet i førersiden og passagersiden og af det største og mindste adskillelsesplan fremad.

| 5.2.2.3.2. | Når et køretøj, der foretager en manøvre ved lav hastighed, allerede har detekteret en cyklist (voksen eller barn) og afgivet et informationssignal i overensstemmelse med punkt 5.2.2.3.1, skal MOIS opretholde informationssignalet, selv om køretøjet bringes til standsning. Informationssignalet skal opretholdes, så længe cyklisten forbliver inden for et område, der afgrænses af køretøjsplanet i førersiden og passagersiden og af det største og mindste adskillelsesplan fremad. |
| --- | --- |

5.2.2.3.2.

Når et køretøj, der foretager en manøvre ved lav hastighed, allerede har detekteret en cyklist (voksen eller barn) og afgivet et informationssignal i overensstemmelse med punkt 5.2.2.3.1, skal MOIS opretholde informationssignalet, selv om køretøjet bringes til standsning. Informationssignalet skal opretholdes, så længe cyklisten forbliver inden for et område, der afgrænses af køretøjsplanet i førersiden og passagersiden og af det største og mindste adskillelsesplan fremad.

| 5.2.2.3.3. | Når der foretages en vendemanøvre, kan MOIS-detekteringsstrategien justeres. Det er ikke nødvendigt at indstille sensorerne til styrevinklen. Justering af detekteringsstrategien skal forklares under oplysningerne i punkt 6.1. Den tekniske tjeneste skal kontrollere, at systemet fungerer i overensstemmelse med strategien. |
| --- | --- |

5.2.2.3.3.

Når der foretages en vendemanøvre, kan MOIS-detekteringsstrategien justeres. Det er ikke nødvendigt at indstille sensorerne til styrevinklen. Justering af detekteringsstrategien skal forklares under oplysningerne i punkt 6.1. Den tekniske tjeneste skal kontrollere, at systemet fungerer i overensstemmelse med strategien.

| 5.2.2.4. | Informationssignalet skal opfylde forskrifterne i punkt 5.6. |
| --- | --- |

5.2.2.4.

Informationssignalet skal opfylde forskrifterne i punkt 5.6.

| 5.2.3. | Fabrikanten skal til den tekniske tjenestes og den typegodkendende myndigheds tilfredshed ved hjælp af dokumentation, simulering eller på anden vis påvise, at MOIS fungerer som foreskrevet for cyklister og cykler af mindre størrelse, svarende til størrelsen af et barn på en cykel. |
| --- | --- |

5.2.3.

Fabrikanten skal til den tekniske tjenestes og den typegodkendende myndigheds tilfredshed ved hjælp af dokumentation, simulering eller på anden vis påvise, at MOIS fungerer som foreskrevet for cyklister og cykler af mindre størrelse, svarende til størrelsen af et barn på en cykel.

| 5.2.4. | Fabrikanten skal til den tekniske tjenestes og den typegodkendende myndigheds tilfredshed ved hjælp af dokumentation, simulering eller andre midler påvise, at antallet af falske reaktioner som følge af detektering af bløde trafikanter og statiske genstande (såsom kegler, færdselstavler, hække og parkerede biler), der befinder sig uden for den afgrænsning, der er defineret i punkt 5.2.2.2 og 5.2.2.3 for de relevante køretøjsmanøvrer, er minimeret. |
| --- | --- |

5.2.4.

Fabrikanten skal til den tekniske tjenestes og den typegodkendende myndigheds tilfredshed ved hjælp af dokumentation, simulering eller andre midler påvise, at antallet af falske reaktioner som følge af detektering af bløde trafikanter og statiske genstande (såsom kegler, færdselstavler, hække og parkerede biler), der befinder sig uden for den afgrænsning, der er defineret i punkt 5.2.2.2 og 5.2.2.3 for de relevante køretøjsmanøvrer, er minimeret.

| 5.3. | Automatisk deaktivering |
| --- | --- |

5.3.

Automatisk deaktivering

| 5.3.1. | MOIS skal automatisk deaktiveres, hvis der optræder fejlfunktion eller ukorrekt drift, fordi dets sensoranordninger bliver kontamineret af is, sne, mudder, snavs eller lignende materiale. MOIS kan også automatisk deaktiveres som følge af omgivende lysforhold, der er lavere end angivet i punkt 5.2.1. |
| --- | --- |

5.3.1.

MOIS skal automatisk deaktiveres, hvis der optræder fejlfunktion eller ukorrekt drift, fordi dets sensoranordninger bliver kontamineret af is, sne, mudder, snavs eller lignende materiale. MOIS kan også automatisk deaktiveres som følge af omgivende lysforhold, der er lavere end angivet i punkt 5.2.1.

| 5.3.2. | Automatisk deaktivering skal angives ved det fejlangivelsessignal, som er angivet i punkt 5.8. |
| --- | --- |

5.3.2.

Automatisk deaktivering skal angives ved det fejlangivelsessignal, som er angivet i punkt 5.8.

| 5.3.3. | MOIS skal automatisk genaktiveres, når sensorernes normalfunktion er verificeret. Prøvningen foretages efter bestemmelserne i punkt 6.8 nedenfor (fejldetektionsprøvning) og 6.9 (automatisk deaktiveringsprøvning) |
| --- | --- |

5.3.3.

MOIS skal automatisk genaktiveres, når sensorernes normalfunktion er verificeret. Prøvningen foretages efter bestemmelserne i punkt 6.8 nedenfor (fejldetektionsprøvning) og 6.9 (automatisk deaktiveringsprøvning)

| 5.4. | Manuel deaktivering |
| --- | --- |

5.4.

Manuel deaktivering

| 5.4.1. | Muligheden for manuel deaktivering af MOIS er tilladt. |
| --- | --- |

5.4.1.

Muligheden for manuel deaktivering af MOIS er tilladt.

| 5.4.2. | Manuel deaktivering skal ske gennem en sekvens af forsætlige handlinger, som udføres af føreren, f.eks. ved at kræve et enkelt input, der overskrider en bestemt tidstærskel, et dobbelttryk eller to separate, men samtidige input. |
| --- | --- |

5.4.2.

Manuel deaktivering skal ske gennem en sekvens af forsætlige handlinger, som udføres af føreren, f.eks. ved at kræve et enkelt input, der overskrider en bestemt tidstærskel, et dobbelttryk eller to separate, men samtidige input.

| 5.4.3. | Det må ikke være muligt manuelt at deaktivere andre systemer på samme tid som MOIS eller gennem samme sekvens af handlinger. |
| --- | --- |

5.4.3.

Det må ikke være muligt manuelt at deaktivere andre systemer på samme tid som MOIS eller gennem samme sekvens af handlinger.

| 5.4.4. | Efter manuel deaktivering skal føreren let kunne genaktivere MOIS manuelt. |
| --- | --- |

5.4.4.

Efter manuel deaktivering skal føreren let kunne genaktivere MOIS manuelt.

| 5.4.5. | Efter manuel deaktivering skal MOIS automatisk genaktiveres, når køretøjets hovedkontakt aktiveres. |
| --- | --- |

5.4.5.

Efter manuel deaktivering skal MOIS automatisk genaktiveres, når køretøjets hovedkontakt aktiveres.

| 5.5. | Systeminitialisering |
| --- | --- |

5.5.

Systeminitialisering

| 5.5.1. | Hvis MOIS ikke er blevet kalibreret efter en samlet køretid på 15 sekunder over en hastighed på 0 km/h (inklusive stationære faser), angives oplysninger om denne status for føreren. Disse oplysninger skal foreligge, indtil systemet er kalibreret. |
| --- | --- |

5.5.1.

Hvis MOIS ikke er blevet kalibreret efter en samlet køretid på 15 sekunder over en hastighed på 0 km/h (inklusive stationære faser), angives oplysninger om denne status for føreren. Disse oplysninger skal foreligge, indtil systemet er kalibreret.

| 5.6. | Informationssignal |
| --- | --- |

5.6.

Informationssignal

| 5.6.1. | MOIS-informationssignalet som omhandlet i punkt 5.2.2 ovenfor skal være et optisk informationssignal, der er synligt fra førersædet, og som føreren let kan genkende. |
| --- | --- |

5.6.1.

MOIS-informationssignalet som omhandlet i punkt 5.2.2 ovenfor skal være et optisk informationssignal, der er synligt fra førersædet, og som føreren let kan genkende.

| 5.6.2. | Informationssignalet skal være synligt både om dagen og om natten. |
| --- | --- |

5.6.2.

Informationssignalet skal være synligt både om dagen og om natten.

| 5.7. | Kollisionsadvarselssignal |
| --- | --- |

5.7.

Kollisionsadvarselssignal

| 5.7.1. | MOIS skal advare føreren ved at afgive kollisionsadvarselssignal, når der er overhængende fare for kollision. |
| --- | --- |

5.7.1.

MOIS skal advare føreren ved at afgive kollisionsadvarselssignal, når der er overhængende fare for kollision.

| 5.7.2. | Kollisionsadvarselssignalet afgives ved en kombination af mindst to af følgende måder: optisk signal, akustisk signal eller haptisk signal.
  Hvis kollisionsadvarselssignalet afgives ved hjælp af en optisk funktionsmåde, skal dette være et signal, der i aktiveringsstrategien afviger fra det informationssignal, der er specificeret i punkt 5.2.2 og 5.6. |
| --- | --- |

5.7.2.

Kollisionsadvarselssignalet afgives ved en kombination af mindst to af følgende måder: optisk signal, akustisk signal eller haptisk signal.

Hvis kollisionsadvarselssignalet afgives ved hjælp af en optisk funktionsmåde, skal dette være et signal, der i aktiveringsstrategien afviger fra det informationssignal, der er specificeret i punkt 5.2.2 og 5.6.

| 5.7.3. | Det skal være let for føreren at sammenkæde kollisionsadvarselssignalet med den potentielle kollision. Hvis advarselssignalet er et optisk signal, skal signalet være synligt både om dagen og om natten. |
| --- | --- |

5.7.3.

Det skal være let for føreren at sammenkæde kollisionsadvarselssignalet med den potentielle kollision. Hvis advarselssignalet er et optisk signal, skal signalet være synligt både om dagen og om natten.

| 5.7.4. | Kollisionsadvarselssignalet skal aktiveres i overensstemmelse med fabrikantens strategi. Advarselsstrategien skal forklares gennem de oplysninger, der er omhandlet i punkt 6.1.
  Den tekniske tjeneste skal kontrollere, at systemet fungerer i overensstemmelse med strategien. |
| --- | --- |

5.7.4.

Kollisionsadvarselssignalet skal aktiveres i overensstemmelse med fabrikantens strategi. Advarselsstrategien skal forklares gennem de oplysninger, der er omhandlet i punkt 6.1.

Den tekniske tjeneste skal kontrollere, at systemet fungerer i overensstemmelse med strategien.

| 5.7.5. | Manuel deaktivering af kollisionsadvarselssignalet tillades. I tilfælde af manuel deaktivering skal signalet genaktiveres ved hver aktivering af køretøjets hovedkontakt. |
| --- | --- |

5.7.5.

Manuel deaktivering af kollisionsadvarselssignalet tillades. I tilfælde af manuel deaktivering skal signalet genaktiveres ved hver aktivering af køretøjets hovedkontakt.

| 5.8. | Fejlangivelsessignaler |
| --- | --- |

5.8.

Fejlangivelsessignaler

| 5.8.1. | Fejlangivelsessignalet som omhandlet i punkt 5.3.2 ovenfor skal være et optisk signal, og det skal være forskelligt fra eller skal klart kunne skelnes fra informationssignalet. Fejlangivelsessignalet skal være synligt både om dagen og om natten, og føreren skal let kunne genkende det fra førersædet. |
| --- | --- |

5.8.1.

Fejlangivelsessignalet som omhandlet i punkt 5.3.2 ovenfor skal være et optisk signal, og det skal være forskelligt fra eller skal klart kunne skelnes fra informationssignalet. Fejlangivelsessignalet skal være synligt både om dagen og om natten, og føreren skal let kunne genkende det fra førersædet.

| 5.8.2. | Fejlangivelsessignalet skal forblive aktiveret, så længe der ikke er adgang til MOIS. |
| --- | --- |

5.8.2.

Fejlangivelsessignalet skal forblive aktiveret, så længe der ikke er adgang til MOIS.

| 5.8.3. | MOIS-fejlangivelsessignalet skal aktiveres, når køretøjets hovedkontakt aktiveres. Dette krav gælder ikke for kollisionsadvarselssignaler, der vises i samme fællesfelt som fejlangivelsessignalet. |
| --- | --- |

5.8.3.

MOIS-fejlangivelsessignalet skal aktiveres, når køretøjets hovedkontakt aktiveres. Dette krav gælder ikke for kollisionsadvarselssignaler, der vises i samme fællesfelt som fejlangivelsessignalet.

| 5.9. | Bestemmelser vedrørende periodisk syn |
| --- | --- |

5.9.

Bestemmelser vedrørende periodisk syn

| 5.9.1. | Ved periodisk syn skal det skal være muligt at bekræfte, at MOIS fungerer korrekt ved en visuel kontrol af fejlangivelsessignalets status.
  Hvis fejladvarselssignalet vises i et fællesfelt, skal det først observeres, at fællesfeltet fungerer, før status for fejlangivelsessignalet kontrolleres. |
| --- | --- |

5.9.1.

Ved periodisk syn skal det skal være muligt at bekræfte, at MOIS fungerer korrekt ved en visuel kontrol af fejlangivelsessignalets status.

Hvis fejladvarselssignalet vises i et fællesfelt, skal det først observeres, at fællesfeltet fungerer, før status for fejlangivelsessignalet kontrolleres.

6.   PRØVNINGSPROCEDURE

| 6.1. | Fabrikanten skal levere en dokumentationspakke, som giver adgang til hjælpesystemets grundlæggende konstruktion og, hvis det er relevant, de måder, som det er forbundet til andre køretøjssystemer på. Hjælpesystemets funktion, herunder dets sensor- og advarselsstrategi, skal forklares, og dokumentationen skal beskrive, hvordan systemets driftsstatus kontrolleres, om det har indflydelse på andre køretøjssystemer samt hvilke(n) metode(r), der anvendes til at fastlægge de situationer, som vil medføre visning af et fejlangivelsessignal. Dokumentationspakken skal indeholde tilstrækkelige oplysninger til, at den typegodkendende myndighed kan identificere køretøjstypen og til at understøtte beslutninger om udvælgelse af de værst tænkelige forhold. |
| --- | --- |

6.1.

Fabrikanten skal levere en dokumentationspakke, som giver adgang til hjælpesystemets grundlæggende konstruktion og, hvis det er relevant, de måder, som det er forbundet til andre køretøjssystemer på. Hjælpesystemets funktion, herunder dets sensor- og advarselsstrategi, skal forklares, og dokumentationen skal beskrive, hvordan systemets driftsstatus kontrolleres, om det har indflydelse på andre køretøjssystemer samt hvilke(n) metode(r), der anvendes til at fastlægge de situationer, som vil medføre visning af et fejlangivelsessignal. Dokumentationspakken skal indeholde tilstrækkelige oplysninger til, at den typegodkendende myndighed kan identificere køretøjstypen og til at understøtte beslutninger om udvælgelse af de værst tænkelige forhold.

| 6.2. | Prøvningsbetingelser |
| --- | --- |

6.2.

Prøvningsbetingelser

| 6.2.1. | Prøvningen udføres på en flad og tør asfalt- eller betonoverflade. |
| --- | --- |

6.2.1.

Prøvningen udføres på en flad og tør asfalt- eller betonoverflade.

| 6.2.2. | Den omgivende temperatur skal være mellem 0 °C og 45 °C. |
| --- | --- |

6.2.2.

Den omgivende temperatur skal være mellem 0 °C og 45 °C.

| 6.2.3. | Prøvningen udføres under sigtbarhedsforhold, som gør det muligt at observere målet under hele prøvningen, og som giver mulighed for sikker kørsel ved de påkrævede prøvningshastigheder. |
| --- | --- |

6.2.3.

Prøvningen udføres under sigtbarhedsforhold, som gør det muligt at observere målet under hele prøvningen, og som giver mulighed for sikker kørsel ved de påkrævede prøvningshastigheder.

| 6.2.4. | De naturlige omgivende lysforhold i prøveområdet skal være ensartede og på over 1 000 lux. Det bør sikres, at prøvningen ikke finder sted under forhold, hvor der køres mod eller væk fra solen i en lav vinkel. |
| --- | --- |

6.2.4.

De naturlige omgivende lysforhold i prøveområdet skal være ensartede og på over 1 000 lux. Det bør sikres, at prøvningen ikke finder sted under forhold, hvor der køres mod eller væk fra solen i en lav vinkel.

| 6.3. | Køretøjsbetingelser |
| --- | --- |

6.3.

Køretøjsbetingelser

| 6.3.1. | Prøvningsvægt
  Køretøjet prøves i en belastningstilstand, der aftales mellem fabrikanten og den tekniske tjeneste, og med massefordelingen på akslerne som angivet af fabrikanten. Der må ikke foretages ændringer, når prøvningsproceduren er påbegyndt. Fabrikanten skal ved hjælp af dokumentation påvise, at systemet fungerer ved alle belæsningsforhold. |
| --- | --- |

6.3.1.

Prøvningsvægt

Køretøjet prøves i en belastningstilstand, der aftales mellem fabrikanten og den tekniske tjeneste, og med massefordelingen på akslerne som angivet af fabrikanten. Der må ikke foretages ændringer, når prøvningsproceduren er påbegyndt. Fabrikanten skal ved hjælp af dokumentation påvise, at systemet fungerer ved alle belæsningsforhold.

| 6.3.2. | Hvis MOIS er udstyret med brugerindstilleligt advarselstidspunkt, udføres prøvningen som angivet i punkt 6.5, 6.6 og 6.7 nedenfor for hvert prøvetilfælde med den informationstærskel, der er fastsat ved de indstillinger, der genererer det informationssignal, der afgives tættest på kollisionspunktet, dvs. den værst tænkelige situation. Der må ikke foretages ændringer, når prøvningsproceduren er påbegyndt. |
| --- | --- |

6.3.2.

Hvis MOIS er udstyret med brugerindstilleligt advarselstidspunkt, udføres prøvningen som angivet i punkt 6.5, 6.6 og 6.7 nedenfor for hvert prøvetilfælde med den informationstærskel, der er fastsat ved de indstillinger, der genererer det informationssignal, der afgives tættest på kollisionspunktet, dvs. den værst tænkelige situation. Der må ikke foretages ændringer, når prøvningsproceduren er påbegyndt.

| 6.3.3. | Konditionering af køretøjet inden prøvningen |
| --- | --- |

6.3.3.

Konditionering af køretøjet inden prøvningen

| 6.3.3.1. | Hvis køretøjsfabrikanten anmoder herom, kan det pågældende køretøj køre maksimalt 100 km på en blanding af by- og landeveje med andre trafik- og vejsideanlæg med henblik på initialisering af sensorsystemet. |
| --- | --- |

6.3.3.1.

Hvis køretøjsfabrikanten anmoder herom, kan det pågældende køretøj køre maksimalt 100 km på en blanding af by- og landeveje med andre trafik- og vejsideanlæg med henblik på initialisering af sensorsystemet.

| 6.4. | Verifikation af signalprøvning |
| --- | --- |

6.4.

Verifikation af signalprøvning

| 6.4.1. | Mens køretøjet holder stille, kontrolleres det, at de optiske fejlangivelsessignaler opfylder kravene i punkt 5.6 ovenfor. |
| --- | --- |

6.4.1.

Mens køretøjet holder stille, kontrolleres det, at de optiske fejlangivelsessignaler opfylder kravene i punkt 5.6 ovenfor.

| 6.5. | Statisk prøvning ved krydsning |
| --- | --- |

6.5.

Statisk prøvning ved krydsning

| 6.5.1. | Det pågældende køretøj skal forblive i en potentiel igangsætningsmanøvre med MOIS aktiveret og prøveområdet markeret som vist i figur 1 i tillæg 1. Det relevante prøvemål (T) skal manøvreres således, at det bevæger sig i en bane vinkelret på det pågældende køretøjs midterplan i længderetningen i en afstand svarende til prøvetilfældet (dTC
  ) væk fra køretøjets forende og fra den relevante krydsningsretning (c) (tabel 1 i tillæg 1). Referencepunktet for fodgængerprøvemålet skal være det H-punkt (som defineret i ISO 19206-2:2018), der er tættest på det pågældende køretøj. Referencepunktet for cyklistprøvemålet skal være i skæringspunktet mellem et plan vinkelret på prøvemålets midterlinje, der er placeret ved cyklens forreste punkt, og et plan parallelt med prøvemålets midterlinje, der er placeret ved prøvemålets H-punkt nærmest det pågældende køretøj (som defineret i ISO (CD) 19206-4). |
| --- | --- |

6.5.1.

Det pågældende køretøj skal forblive i en potentiel igangsætningsmanøvre med MOIS aktiveret og prøveområdet markeret som vist i figur 1 i tillæg 1. Det relevante prøvemål (T

dTC

c

| 6.5.2. | Prøvemålet skal accelereres således, at det når prøvemålshastigheden (v) i en afstand af højst 15 m fra planet for den side af det pågældende køretøj, der er nærmest krydsningsretningen. Prøvemålshastigheden fastholdes, indtil planet for den modsatte køretøjsside har en afstand til målet på mindst 5 m. |
| --- | --- |

6.5.2.

Prøvemålet skal accelereres således, at det når prøvemålshastigheden (v

| 6.5.3. | I overensstemmelse med punkt 5.2.2.2 skal den tekniske tjeneste kontrollere, at MOIS-informationssignalet aktiveres, før prøvemålet (T) når en afstand svarende til det sidste informationspunkt (dLPI) i tabel 1 i tillæg 1, og at MOIS-informationssignalet forbliver tændt, indtil prøvemålet som minimum har krydset adskillelsesplanet for den side af køretøjet, der er modsat krydsningsretningen. Kollisionsadvarselssignalet må ikke aktiveres. |
| --- | --- |

6.5.3.

I overensstemmelse med punkt 5.2.2.2 skal den tekniske tjeneste kontrollere, at MOIS-informationssignalet aktiveres, før prøvemålet (T

LPI

| 6.5.4. | Den tekniske tjeneste gentager punkt 6.5.1-6.5.3 for to prøvetilfælde fra tabel 1 i tillæg 1 til dette regulativ og for endnu et prøvetilfælde udvalgt fra kombinationen af et blødt mål og bløde trafikanters hastighedsområde, deres bevægelsesretninger og detektionsgrænserne som defineret i punkt 5.2.2.2.
  Hvis det anses for begrundet, kan den tekniske tjeneste også udvælge yderligere prøvetilfælde blandt bløde mål, bløde trafikanters hastigheder, bevægelsesretninger og detektionsgrænserne som defineret i punkt 5.2.2.2. |
| --- | --- |

6.5.4.

Den tekniske tjeneste gentager punkt 6.5.1-6.5.3 for to prøvetilfælde fra tabel 1 i tillæg 1 til dette regulativ og for endnu et prøvetilfælde udvalgt fra kombinationen af et blødt mål og bløde trafikanters hastighedsområde, deres bevægelsesretninger og detektionsgrænserne som defineret i punkt 5.2.2.2.

Hvis det anses for begrundet, kan den tekniske tjeneste også udvælge yderligere prøvetilfælde blandt bløde mål, bløde trafikanters hastigheder, bevægelsesretninger og detektionsgrænserne som defineret i punkt 5.2.2.2.

| 6.6. | Standsningsprøvning i længderetningen ved cyklistprøvemålets igangsætning |
| --- | --- |

6.6.

Standsningsprøvning i længderetningen ved cyklistprøvemålets igangsætning

| 6.6.1. | Cyklistprøvemålet (T) skal være placeret inden for prøveområdet som markeret i figur 2 i tillæg 1. Cyklistprøvemålet skal befinde sig ved det relevante prøvemålsstartpunkt (pcyc
  ) i tabel 2 i tillæg 1 og vende i bevægelsesretningen og parallelt med det pågældende køretøjs midterplan i længderetningen. Referencepunktet for cyklistprøvemålet skal være i midten af cyklens krankboks og på cyklens midterlinje. Hvis der er mindre end 100 mm frigang mellem køretøjets forende og cyklistprøvemålets bageste punkt, kan pcyc
  flyttes til yderligere frigang (dclear
  ) fra køretøjets forende i en retning parallelt med længdeplanet, således at der er 100 + 10/-0 mm mellem køretøjets forende og cyklistprøvemålets bageste punkt. |
| --- | --- |

6.6.1.

Cyklistprøvemålet (T

pcyc

pcyc

dclear

| 6.6.2. | Det pågældende køretøj accelereres i lige linje til en konstant hastighed på 10 + 0/-0,5 km/h, inden det kører ind i standsningskorridoren. Det pågældende køretøj fastholder denne konstante hastighed, indtil køretøjets forende passerer det bremseplan (pbrake
  ), der er vist i figur 2 i tillæg 1, hvorefter det bremser til standsning, således at køretøjets forende er placeret i standsningsplanet(pstop
  ). Det pågældende køretøj anses for at være standset, når det holder stille og ikke længere er enten i fremadgående køretøjstilstand eller fremadgående gear. |
| --- | --- |

6.6.2.

Det pågældende køretøj accelereres i lige linje til en konstant hastighed på 10 + 0/-0,5 km/h, inden det kører ind i standsningskorridoren. Det pågældende køretøj fastholder denne konstante hastighed, indtil køretøjets forende passerer det bremseplan (pbrake

pstop

| 6.6.3. | Efter en forsinkelse på mindst 10 sekunder fra det punkt, hvor det pågældende køretøj anses for at være standset, accelereres prøvemålet derefter i en lige linje på i bane parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen til en hastighed på 10 + 0/-0,5 km/h inden for en afstand af 5 m, inden det bringes til standsning. Ved acceleration må den sideværts tolerance for prøvemålets bevægelse ikke overstige ± 0,05 m. |
| --- | --- |

6.6.3.

Efter en forsinkelse på mindst 10 sekunder fra det punkt, hvor det pågældende køretøj anses for at være standset, accelereres prøvemålet derefter i en lige linje på i bane parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen til en hastighed på 10 + 0/-0,5 km/h inden for en afstand af 5 m, inden det bringes til standsning. Ved acceleration må den sideværts tolerance for prøvemålets bevægelse ikke overstige ± 0,05 m.

| 6.6.4. | I overensstemmelse med punkt 5.2.2.3 skal den tekniske tjeneste kontrollere, at MOIS-informationssignalet er aktiveret, før det pågældende køretøj når en afstand fra standsningsplanet (pstop
  ) svarende til det sidste informationspunkt (dLPI
  ) i tabel 2 i tillæg 1, og at MOIS-informationssignalet forbliver tændt, indtil prøvemålet som minimum krydser i en afstand fra køretøjets forende svarende til den største adskillelsesafstand fremad (dFSP) i figur 2 i tillæg 1. Aktivering af kollisionsadvarselssignalet tillades, hvis relevant. |
| --- | --- |

6.6.4.

I overensstemmelse med punkt 5.2.2.3 skal den tekniske tjeneste kontrollere, at MOIS-informationssignalet er aktiveret, før det pågældende køretøj når en afstand fra standsningsplanet (pstop

dLPI

dFSP

| 6.6.5. | Den tekniske tjeneste gentager punkt 6.6.1-6.6.4 for to prøvetilfælde vist i tabel 2 i tillæg 1 til dette regulativ og for et yderligere prøvetilfælde ved at udvælge et cyklistprøvemål og et cykliststartpunkt inden for detektionsgrænserne som defineret i punkt 5.2.2.3.
  Hvis det anses for begrundet, kan den tekniske tjeneste også udvælge yderligere prøvetilfælde blandt cyklistprøvemål og detektionsgrænserne som defineret i punkt 5.2.2.3. |
| --- | --- |

6.6.5.

Den tekniske tjeneste gentager punkt 6.6.1-6.6.4 for to prøvetilfælde vist i tabel 2 i tillæg 1 til dette regulativ og for et yderligere prøvetilfælde ved at udvælge et cyklistprøvemål og et cykliststartpunkt inden for detektionsgrænserne som defineret i punkt 5.2.2.3.

Hvis det anses for begrundet, kan den tekniske tjeneste også udvælge yderligere prøvetilfælde blandt cyklistprøvemål og detektionsgrænserne som defineret i punkt 5.2.2.3.

| 6.7. | Igangsætningsprøvning i længderetningen med cyklistprøvemål |
| --- | --- |

6.7.

Igangsætningsprøvning i længderetningen med cyklistprøvemål

| 6.7.1. | Cyklistprøvemålet (T) skal være placeret inden for prøveområdet som markeret i figur 2 i tillæg 1. Cyklistprøvemålet skal befinde sig ved det relevante prøvemålsstartpunkt (pcyc
  ) i tabel 2 i tillæg 1 og vende i bevægelsesretningen og parallelt med det pågældende køretøjs midterplan i længderetningen. Referencepunktet for cyklistprøvemålet skal være i midten af cyklens krankboks og på cyklens midterlinje. Hvis der er mindre end 100 mm frigang mellem køretøjets forende og cyklistprøvemålets det bageste punkt, kan pcyc
  flyttes til yderligere frigang (dclear
  ) fra køretøjets forende i en retning parallelt med længdeplanet, således at der er 100 + 10/-0 mm mellem køretøjets forende og cyklistprøvemålets bageste punkt. |
| --- | --- |

6.7.1.

Cyklistprøvemålet (T

pcyc

pcyc

dclear

| 6.7.2. | Det pågældende køretøj accelereres i lige linje til en konstant hastighed på 10 + 0/-0,5 km/h, inden det kører ind i standsningskorridoren. Det pågældende køretøj fastholder en konstant hastighed, indtil køretøjets forende passerer det bremseplan (pbrake
  ), der er vist i figur 2 i tillæg 1, hvorefter det bremser til standsning, således at køretøjets forende er placeret i standsningsplanet(pstop
  ). Det pågældende køretøj anses for at være standset, når det holder stille og ikke længere er enten i fremadgående køretøjstilstand eller fremadgående gear. |
| --- | --- |

6.7.2.

Det pågældende køretøj accelereres i lige linje til en konstant hastighed på 10 + 0/-0,5 km/h, inden det kører ind i standsningskorridoren. Det pågældende køretøj fastholder en konstant hastighed, indtil køretøjets forende passerer det bremseplan (pbrake

pstop

| 6.7.3. | Efter en forsinkelse på mindst 10 sekunder fra det punkt, hvor det pågældende køretøj anses for at være standset, accelereres prøvemålet og det pågældende køretøj samtidigt i en lige linje på en bane parallelt med det pågældende køretøjs midterplan i længderetningen til en konstant hastighed på 10 + 0/-0,5 km/h i en afstand på højst 5 m. Det pågældende køretøj og prøvemålet skal fastholde denne konstante hastighed, indtil det pågældende køretøj har tilbagelagt en samlet distance på mindst 15 m fra standsningspunket. Det pågældende køretøjs sideværts tolerance må ikke overstige ± 0,05 m, mens den sideværts tolerance for prøvemålets bevægelse ikke må overstige ± 0,05 m. Adskillelsesafstanden fremad mellem køretøjet forende og prøvemålet i bevægelse skal fastholdes, således at den ligger inden for afgrænsningen af det største og mindste adskillelsesplan fremad. |
| --- | --- |

6.7.3.

Efter en forsinkelse på mindst 10 sekunder fra det punkt, hvor det pågældende køretøj anses for at være standset, accelereres prøvemålet og det pågældende køretøj samtidigt i en lige linje på en bane parallelt med det pågældende køretøjs midterplan i længderetningen til en konstant hastighed på 10 + 0/-0,5 km/h i en afstand på højst 5 m. Det pågældende køretøj og prøvemålet skal fastholde denne konstante hastighed, indtil det pågældende køretøj har tilbagelagt en samlet distance på mindst 15 m fra standsningspunket. Det pågældende køretøjs sideværts tolerance må ikke overstige ± 0,05 m, mens den sideværts tolerance for prøvemålets bevægelse ikke må overstige ± 0,05 m. Adskillelsesafstanden fremad mellem køretøjet forende og prøvemålet i bevægelse skal fastholdes, således at den ligger inden for afgrænsningen af det største og mindste adskillelsesplan fremad.

| 6.7.4. | I overensstemmelse med punkt 5.2.2.3 skal den tekniske tjeneste kontrollere, at MOIS-informationssignalet er aktiveret, før det pågældende køretøj når en afstand fra standsningsplanet (pstop
  ) svarende til det sidste informationspunkt (dLPI
  ) i tabel 2 i tillæg 1, og at MOIS-informationssignalet forbliver tændt, indtil det pågældende køretøj har tilbagelagt en distance på 15 m fra standsningspunktet. Aktivering af kollisionsadvarselssignalet tillades, hvis relevant. |
| --- | --- |

6.7.4.

I overensstemmelse med punkt 5.2.2.3 skal den tekniske tjeneste kontrollere, at MOIS-informationssignalet er aktiveret, før det pågældende køretøj når en afstand fra standsningsplanet (pstop

dLPI

| 6.7.5. | Den tekniske tjeneste gentager punkt 6.7.1-6.7.4 for to prøvetilfælde vist i tabel 2 i tillæg 1 til dette regulativ og for et yderligere prøvetilfælde ved at udvælge et cyklistprøvemål og et cykliststartpunkt inden for detektionsgrænserne som defineret i punkt 5.2.2.3.
  Hvis det anses for begrundet, kan den tekniske tjeneste også udvælge yderligere prøvetilfælde blandt cyklistprøvemål og detektionsgrænserne som defineret i punkt 5.2.2.3. |
| --- | --- |

6.7.5.

Den tekniske tjeneste gentager punkt 6.7.1-6.7.4 for to prøvetilfælde vist i tabel 2 i tillæg 1 til dette regulativ og for et yderligere prøvetilfælde ved at udvælge et cyklistprøvemål og et cykliststartpunkt inden for detektionsgrænserne som defineret i punkt 5.2.2.3.

Hvis det anses for begrundet, kan den tekniske tjeneste også udvælge yderligere prøvetilfælde blandt cyklistprøvemål og detektionsgrænserne som defineret i punkt 5.2.2.3.

| 6.8. | Fejldetektionsprøvning |
| --- | --- |

6.8.

Fejldetektionsprøvning

| 6.8.1. | En MOIS-fejl simuleres ved at afbryde strømkilden til en MOIS-komponent eller ved at afbryde en elektrisk forbindelse mellem MOIS-komponenterne. De elektriske forbindelser til det fejlangivelsessignal, der er omhandlet i punkt 5.8 ovenfor, må ikke frakobles ved simulering af en MOIS-fejl. |
| --- | --- |

6.8.1.

En MOIS-fejl simuleres ved at afbryde strømkilden til en MOIS-komponent eller ved at afbryde en elektrisk forbindelse mellem MOIS-komponenterne. De elektriske forbindelser til det fejlangivelsessignal, der er omhandlet i punkt 5.8 ovenfor, må ikke frakobles ved simulering af en MOIS-fejl.

| 6.8.2. | Det fejlangivelsessignal, der er angivet i punkt 5.8, skal aktiveres og forblive aktiveret, mens køretøjet er i bevægelse, og det skal genaktiveres ved hver aktivering af køretøjets hovedkontakt, så længe den simulerede fejl er til stede. |
| --- | --- |

6.8.2.

Det fejlangivelsessignal, der er angivet i punkt 5.8, skal aktiveres og forblive aktiveret, mens køretøjet er i bevægelse, og det skal genaktiveres ved hver aktivering af køretøjets hovedkontakt, så længe den simulerede fejl er til stede.

| 6.9. | Automatisk deaktiveringsprøvning |
| --- | --- |

6.9.

Automatisk deaktiveringsprøvning

| 6.9.1. | Mens MOIS-systemet er aktiveret, kontamineres en af MOIS-sensoranordningerne fuldstændigt med en substans, der kan sammenlignes med sne, is eller mudder (f.eks. vandbaseret). MOIS skal deaktiveres automatisk og angive denne tilstand, jf. punkt 5.8. |
| --- | --- |

6.9.1.

Mens MOIS-systemet er aktiveret, kontamineres en af MOIS-sensoranordningerne fuldstændigt med en substans, der kan sammenlignes med sne, is eller mudder (f.eks. vandbaseret). MOIS skal deaktiveres automatisk og angive denne tilstand, jf. punkt 5.8.

| 6.9.2. | Kontamineringen fjernes helt fra MOIS-sensoranordningerne, og der foretages en genaktivering af køretøjets hovedkontakt. MOIS skal genaktiveres automatisk efter en køretid på højst 60 sekunder. |
| --- | --- |

6.9.2.

Kontamineringen fjernes helt fra MOIS-sensoranordningerne, og der foretages en genaktivering af køretøjets hovedkontakt. MOIS skal genaktiveres automatisk efter en køretid på højst 60 sekunder.

7.   ÆNDRING AF KØRETØJSTYPEN OG UDVIDELSE AF TYPEGODKENDELSEN

| 7.1. | Alle ændringer af køretøjstypen som defineret i punkt 2.3 i dette regulativ skal meddeles den typegodkendende myndighed, der har godkendt køretøjstypen. Den typegodkendende myndighed kan da enten: |
| --- | --- |

7.1.

Alle ændringer af køretøjstypen som defineret i punkt 2.3 i dette regulativ skal meddeles den typegodkendende myndighed, der har godkendt køretøjstypen. Den typegodkendende myndighed kan da enten:

| 7.1.1. | skønne, at de pågældende ændringer ikke har nogen negativ virkning for opfyldelsen af betingelserne for meddelelse af godkendelsen og for udvidelse af godkendelsen, eller |
| --- | --- |

7.1.1.

skønne, at de pågældende ændringer ikke har nogen negativ virkning for opfyldelsen af betingelserne for meddelelse af godkendelsen og for udvidelse af godkendelsen, eller

| 7.1.2. | skønne, at de pågældende ændringer medfører, at betingelserne for meddelelse af godkendelsen ikke længere er opfyldt og kræve yderligere prøvninger eller supplerende kontrol, inden den meddeler udvidelse af godkendelsen. |
| --- | --- |

7.1.2.

skønne, at de pågældende ændringer medfører, at betingelserne for meddelelse af godkendelsen ikke længere er opfyldt og kræve yderligere prøvninger eller supplerende kontrol, inden den meddeler udvidelse af godkendelsen.

| 7.2. | De kontraherende parter, der anvender dette regulativ, underrettes om, hvorvidt godkendelse er meddelt eller nægtet, med angivelse af ændringer, efter proceduren i punkt 4.4 ovenfor. |
| --- | --- |

7.2.

De kontraherende parter, der anvender dette regulativ, underrettes om, hvorvidt godkendelse er meddelt eller nægtet, med angivelse af ændringer, efter proceduren i punkt 4.4 ovenfor.

| 7.3. | Den typegodkendende myndighed underretter de øvrige kontraherende parter om udvidelsen ved hjælp af meddelelsesformularen i bilag 1 til dette regulativ. Den skal tildele et serienummer til hver udvidelse: det såkaldte udvidelsesnummer. |
| --- | --- |

7.3.

Den typegodkendende myndighed underretter de øvrige kontraherende parter om udvidelsen ved hjælp af meddelelsesformularen i bilag 1 til dette regulativ. Den skal tildele et serienummer til hver udvidelse: det såkaldte udvidelsesnummer.

8.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

| 8.1. | Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal være i overensstemmelse med de almindelige bestemmelser i overenskomstens artikel 2 og skema 1 til 1958-overenskomsten (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) og overholde følgende krav: |
| --- | --- |

8.1.

Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal være i overensstemmelse med de almindelige bestemmelser i overenskomstens artikel 2 og skema 1 til 1958-overenskomsten (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) og overholde følgende krav:

| 8.2. | Et køretøj, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal være således fremstillet, at det svarer til den godkendte type, idet det skal opfylde de krav, der er fastlagt i punkt 5 ovenfor. |
| --- | --- |

8.2.

Et køretøj, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal være således fremstillet, at det svarer til den godkendte type, idet det skal opfylde de krav, der er fastlagt i punkt 5 ovenfor.

| 8.3. | Den typegodkendende myndighed, der har meddelt godkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder, der anvendes til kontrol af overensstemmelsen i de enkelte produktionsanlæg. Der foretages normalt en inspektion hvert andet år. |
| --- | --- |

8.3.

Den typegodkendende myndighed, der har meddelt godkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder, der anvendes til kontrol af overensstemmelsen i de enkelte produktionsanlæg. Der foretages normalt en inspektion hvert andet år.

9.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

| 9.1. | Den godkendelse, som er meddelt for en type køretøj i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis kravene i punkt 8 ovenfor ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

9.1.

Den godkendelse, som er meddelt for en type køretøj i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis kravene i punkt 8 ovenfor ikke er opfyldt.

| 9.2. | Hvis en af de kontraherende parter inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ. |
| --- | --- |

9.2.

Hvis en af de kontraherende parter inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ.

10.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Denne underretter straks de øvrige kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelsesformular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ.

11.   NAVN OG ADRESSE PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, SOM ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGEN, OG PÅ DE TYPEGODKENDENDE MYNDIGHEDER

De kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navn og adresse på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de typegodkendende myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser skal fremsendes.

---

(1)  Se bilag 1 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6 — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

1

(2)  Kendingsnumrene for de kontraherende parter i 1958-overenskomsten er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6 — www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

2

---

Tillæg 1

Image 60

  Figur 1 Opstilling til statisk prøvning ved krydsning

Her gælder følgende definitioner:

| dw | køretøjsbredde |
| --- | --- |
| d25 % | en afstand i forhold til 25 % af køretøjsbredden |
| dNSP | afstand fra køretøjsplanet i førersiden til adskillelsesplanet i førersiden defineret som 0,5 m |
| dOSP | afstand fra køretøjsplanet i passagersiden til adskillelsesplanet i passagersiden, defineret som 0,5 m |
| dTC | adskillelsesafstand fremad for hvert prøvetilfælde |
| dFSP | afstand fra køretøjets forende til det største adskillelsesplan fremad |
| dLPI | afstanden svarende til det sidste informationspunkt (LPI) |

dw

køretøjsbredde

d25 %

en afstand i forhold til 25 % af køretøjsbredden

dNSP

afstand fra køretøjsplanet i førersiden til adskillelsesplanet i førersiden defineret som 0,5 m

dOSP

afstand fra køretøjsplanet i passagersiden til adskillelsesplanet i passagersiden, defineret som 0,5 m

dTC

adskillelsesafstand fremad for hvert prøvetilfælde

dFSP

afstand fra køretøjets forende til det største adskillelsesplan fremad

dLPI

afstanden svarende til det sidste informationspunkt (LPI)

Tabel 1

Prøvetilfælde for statisk prøvning ved krydsning

| Prøvetilfælde | Blødt mål (T) | Afstand for prøvetilfælde (dTC)/m | Krydsningsretning (c) | Det bløde måls hastighed (v)/km/h | Afstand til sidste informationspunkt (dLPI)/m |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Fodgænger (barn) | 0,8 | Førerside | 3 | dNSP |
| 2 | Fodgænger (voksen) | dFSP | Førerside | 3 | dNSP |
| 3 | Cyklist (voksen) | 0,8 | Passagerside | 3 | dOSP |
| 4 | Cyklist (voksen) | dFSP | Førerside | 5 | dNSP |
| 5 | Fodgænger (voksen) | 0,8 | Passagerside | 5 | dOSP |
| 6 | Fodgænger (barn) | dFSP | Passagerside | 5 | dOSP |

Prøvetilfælde

Blødt mål (T)

Afstand for prøvetilfælde (dTC)/m

Krydsningsretning (c)

Det bløde måls hastighed (v)/km/h

Afstand til sidste informationspunkt (dLPI)/m

1

Fodgænger (barn)

0,8

Førerside

3

dNSP

2

Fodgænger (voksen)

dFSP

Førerside

3

dNSP

3

Cyklist (voksen)

0,8

Passagerside

3

dOSP

4

Cyklist (voksen)

dFSP

Førerside

5

dNSP

5

Fodgænger (voksen)

0,8

Passagerside

5

dOSP

6

Fodgænger (barn)

dFSP

Passagerside

5

dOSP

Image 61

  Figur 2 Opstilling til prøvning i længderetningen med cyklistprøvemål

Her gælder følgende definitioner:

| d50 % | afstand i forhold til 50 % af køretøjsbredden |
| --- | --- |
| pbrake | køretøjets bremseplan |
| pstop | køretøjets standsningsplan |
| dFSP | afstand fra køretøjets standsningsplan til det største adskillelsesplan fremad |
| dclear | den yderligere frigang, som cyklistprøvemålet flyttes med for at sikre en frigang på mindst 100 mm mellem køretøjets forende og cyklistprøvemålets bageste punkt |
| pcyc | cyklistprøvemålets startpunkt, beregnet fra cyklistprøvemålets referencepunkt |
| px | afstanden mellem standsningsplanet og cyklistprøvemålets startpunkt |
| py | afstanden mellem køretøjets midterplan i længderetningen og cyklistprøvemålets startpunkt, idet køretøjets førerside er den positive retning |
| dLPI | afstanden mellem linjen for det sidste informationspunkt (LPI) og køretøjets standsningsplan |

d50 %

afstand i forhold til 50 % af køretøjsbredden

pbrake

køretøjets bremseplan

pstop

køretøjets standsningsplan

dFSP

afstand fra køretøjets standsningsplan til det største adskillelsesplan fremad

dclear

den yderligere frigang, som cyklistprøvemålet flyttes med for at sikre en frigang på mindst 100 mm mellem køretøjets forende og cyklistprøvemålets bageste punkt

pcyc

cyklistprøvemålets startpunkt, beregnet fra cyklistprøvemålets referencepunkt

px

afstanden mellem standsningsplanet og cyklistprøvemålets startpunkt

py

afstanden mellem køretøjets midterplan i længderetningen og cyklistprøvemålets startpunkt, idet køretøjets førerside er den positive retning

dLPI

afstanden mellem linjen for det sidste informationspunkt (LPI) og køretøjets standsningsplan

Tabel 2

Prøvetilfælde for prøvning i længderetningen med cyklistprøvemål

| Prøvetilfælde | Prøvemål (T) | Afstand til fremadrettet startpunkt for cyklist (px)/m | Afstand til sideværts startpunkt for cyklist (py)/m | Afstand til sidste informationspunkt (dLPI)/m |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Cyklist (voksen) | 0,8 + dclear | +d50 % | dFSP – 0,8 — dclear |
| 2 | Cyklist (voksen) | 0,8 + dclear | 0,0 | dFSP – 0,8 — dclear |
| 3 | Cyklist (voksen) | 0,8 + dclear | -d50 % | dFSP – 0,8 — dclear |
| 4 | Cyklist (voksen) | dFSP – 0,1 | +d50 % | 0,1 |
| 5 | Cyklist (voksen) | dFSP – 0,1 | 0,0 | 0,1 |
| 6 | Cyklist (voksen) | dFSP – 0,1 | -d50 % | 0,1 |

Prøvetilfælde

Prøvemål (T)

Afstand til fremadrettet startpunkt for cyklist (px)/m

Afstand til sideværts startpunkt for cyklist (py)/m

Afstand til sidste informationspunkt (dLPI)/m

1

Cyklist (voksen)

0,8 + dclear

+d50 %

dFSP – 0,8 — dclear

2

Cyklist (voksen)

0,8 + dclear

0,0

dFSP – 0,8 — dclear

3

Cyklist (voksen)

0,8 + dclear

-d50 %

dFSP – 0,8 — dclear

4

Cyklist (voksen)

dFSP – 0,1

+d50 %

0,1

5

Cyklist (voksen)

dFSP – 0,1

0,0

0,1

6

Cyklist (voksen)

dFSP – 0,1

-d50 %

0,1

---

BILAG 1

Meddelelse

(Største format: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Udstedt af: | (Myndighedens navn)
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 62

Udstedt af:

(Myndighedens navn)

...

...

...

| Vedrørende: (2) | Meddelelse af godkendelse |
| --- | --- |
| | Udvidelse af godkendelse |
| | Nægtelse af godkendelse |
| | Inddragelse af godkendelse |
| | Endeligt ophør af produktionen |

Vedrørende: (2)

Meddelelse af godkendelse

Udvidelse af godkendelse

Nægtelse af godkendelse

Inddragelse af godkendelse

Endeligt ophør af produktionen

af en type køretøj for så vidt angår informationssystem ved igangsætning (MOIS) i henhold til FN-regulativ nr. 159

Godkendelse nr.: ...

| 1. | Varemærke: ... |
| --- | --- |

1.

Varemærke: ...

| 2. | Type og handelsbetegnelse(r): ... |
| --- | --- |

2.

Type og handelsbetegnelse(r): ...

| 3. | Fabrikantens navn og adresse: ... |
| --- | --- |

3.

Fabrikantens navn og adresse: ...

| 4. | Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant: ... |
| --- | --- |

4.

Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant: ...

| 5. | Kort beskrivelse af køretøjet: ... |
| --- | --- |

5.

Kort beskrivelse af køretøjet: ...

| 6. | Dato for indlevering af køretøjet til godkendelse: ... |
| --- | --- |

6.

Dato for indlevering af køretøjet til godkendelse: ...

| 7. | Teknisk tjeneste, der forestår godkendelsesprøvningerne: ... |
| --- | --- |

7.

Teknisk tjeneste, der forestår godkendelsesprøvningerne: ...

| 8. | Dato på rapport udstedt af denne tjeneste: ... |
| --- | --- |

8.

Dato på rapport udstedt af denne tjeneste: ...

| 9. | Nummer på rapport udstedt af denne tjeneste: ... |
| --- | --- |

9.

Nummer på rapport udstedt af denne tjeneste: ...

| 10. | Begrundelse(r) for (eventuel) udvidelse: ... |
| --- | --- |

10.

Begrundelse(r) for (eventuel) udvidelse: ...

| 11. | Godkendelse for så vidt angår MOIS meddelt/nægtet2: ... |
| --- | --- |

11.

Godkendelse for så vidt angår MOIS meddelt/nægtet2: ...

| 12. | Sted: ... |
| --- | --- |

12.

Sted: ...

| 13. | Dato: ... |
| --- | --- |

13.

Dato: ...

| 14. | Underskrift: ... |
| --- | --- |

14.

Underskrift: ...

| 15. | Der er som bilag vedlagt følgende dokumenter, hvorpå er angivet ovenstående godkendelsesnummer: ... |
| --- | --- |

15.

Der er som bilag vedlagt følgende dokumenter, hvorpå er angivet ovenstående godkendelsesnummer: ...

| 16. | Bemærkninger: ... |
| --- | --- |

16.

Bemærkninger: ...

---

(1)  Kendingsnummer for det land, hvor godkendelsen er meddelt/udvidet/nægtet/inddraget (se godkendelsesforskrifter nærværende regulativ).

(2)  Det ikke gældende overstreges.

---

BILAG 2

Udformning af godkendelsesmærker

(jf. punkt 4.5-4.5.2 i dette regulativ)

Image 63

a = 8 mm min

Ovennævnte godkendelsesmærke, der er påmonteret et køretøj, viser, at den pågældende køretøjstype, for så vidt angår informationssystemet ved igangsætning (MOIS), er godkendt i Belgien (E6) i henhold til regulativ nr. 159. De første to cifre i godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen blev meddelt i henhold til kravene i FN-regulativ nr. 159 i regulativets oprindelige version.

Image 64

a ≥ 8 mm

Ovenstående entydige identifikator viser, at den pågældende type er blevet godkendt, og at der er adgang til de relevante oplysninger om denne typegodkendelse på FN's sikre internetdatabase ved hjælp af den entydige identifikator 270650. Eventuelle foranstillede nuller i den entydige identifikator kan udelades i godkendelsesmærket.

---

BILAG 3

Prøvningsmetode til bestemmelse af afgrænsningen af den blinde vinkel

1.   AFGRÆNSNING AF BLIND VINKEL

Den afgrænsning af den blinde vinkel, der er defineret i punkt 2.22 i dette regulativ, kan bestemmes ved hjælp af den metode, der er beskrevet i dette bilag.

2.   PRØVNINGSMETODER

| 2.1. | Prøveemnet skal være en cirkelformet cylinder med en udvendig diameter på 50 ± 2 mm med en 10 ± 2 mm høj ring med en anden farvekontrast end resten af prøveemnet og placeret således, at dens laveste kant er 900 ± 2 mm fra prøveemnets bund. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Prøvningsbetingelserne skal være som defineret i punkt 6.2 i dette regulativ. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Køretøjsforholdene skal være som defineret i punkt 6.3 i dette regulativ. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Prøveområdet skal være afmærket som vist i figur 1 i dette bilag.




  Figur 1 Afgrænsning af blind vinkel i prøveområdet




  Her gælder følgende definitioner:







  dw | køretøjsbredde |
| --- | --- | --- |
| dNSP | afstand fra køretøjsplanet i førersiden til adskillelsesplanet i førersiden defineret som 0,5 m |
| dOSP | afstand fra køretøjsplanet i passagersiden til adskillelsesplanet i passagersiden, defineret som 0,5 m |
| dFSP | afstand fra køretøjet forende til det største adskillelsesplan fremad |

2.4.

Image 65

  Figur 1 Afgrænsning af blind vinkel i prøveområdet

Her gælder følgende definitioner:

dw

køretøjsbredde

dNSP

afstand fra køretøjsplanet i førersiden til adskillelsesplanet i førersiden defineret som 0,5 m

dOSP

afstand fra køretøjsplanet i passagersiden til adskillelsesplanet i passagersiden, defineret som 0,5 m

dFSP

afstand fra køretøjet forende til det største adskillelsesplan fremad

| 2.5. | Det okulare referencepunkt skal være som defineret i punkt 2.11 i dette regulativ. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Prøvningsprocedure |
| --- | --- |

2.6.

| 2.6.1. | Der placeres et 35 mm-kamera eller større format (stillbillede, video eller tilsvarende digitalt), således at centrum for kameraets billedplan befinder sig i det okulare referencepunkt.
  Kameraet skal kunne se prøveemnet i alle potentielle prøvningspositioner. Hvis kameraet skal flyttes for at dække alle potentielle prøvningspositioner, skal det kontrolleres, at centrum for kameraets billedplan ved alle de mulige kamerapositioner befinder sig i det okulare referencepunkt. |
| --- | --- |

2.6.1.

Kameraet skal kunne se prøveemnet i alle potentielle prøvningspositioner. Hvis kameraet skal flyttes for at dække alle potentielle prøvningspositioner, skal det kontrolleres, at centrum for kameraets billedplan ved alle de mulige kamerapositioner befinder sig i det okulare referencepunkt.

| 2.6.2. | Synligheden af hele prøveemnets ring fra det okulare referencepunkt optages ved de enkelte placeringer af prøveemnet inden for det område, der afgrænses af det mindste og største adskillelsesplan fremad og adskillelsesplanet i førerside og passagerside. |
| --- | --- |

2.6.2.

| 2.6.3. | Begyndende med det mindste adskillelsesplan fremad flyttes prøveemnet fra køretøjets forende langs et analyseplan parallelt med køretøjets midterplan i længderetningen, indtil det største adskillelsesplan fremad nås. |
| --- | --- |

2.6.3.

| 2.6.4. | Synligheden af prøveemnets ring optages med intervaller af højst 150 mm afstand langs analyseplanet. |
| --- | --- |

2.6.4.

| 2.6.5. | Denne proces gentages for analyseplaner mellem adskillelsesplanerne i førersiden og passagersiden med afstande på højst 150 mm mellem hvert analyseplan. |
| --- | --- |

2.6.5.

| 2.6.6. | Andre tilgange end de ovenfor nævnte, f.eks. CAD-baserede eller LASER-baserede procedurer, kan af den tekniske tjeneste betragtes som ækvivalente, hvis der fremlægges dokumentation for, at kravene i prøvningsprocedurerne i dette bilag er opfyldt. |
| --- | --- |

2.6.6.

3.   DEFINITION AF AFGRÆNSNING AF BLIND VINKEL

| 3.1. | Blindvinkelområdet bestemmes af alle de prøveemnepositioner, hvor hele prøveemnets ring ikke er synlig fra det okulare referencepunkt. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Afgrænsningen af den blinde vinkel bestemmes ved den første position uden for det blindvinkelområdet, hvor hele prøveemnets ring er synlig fra det okulare referencepunkt. |
| --- | --- |

3.2.

---