# Eiropas Savienības L 268/2021

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 268 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 64. gadagājums2021. gada 27. jūlijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 268

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

64. gadagājums2021. gada 27. jūlijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | * | Politikas un Drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2021/1221 (2021. gada 20. jūlijs) par to, lai atkārtoti apstiprinātu atļauju Eiropas Savienības militārajai operācijai Vidusjūras reģionā (EUNAVFOR MED IRINI) (EUNAVFOR MED IRINI/2/2021) | 1 |
| | | IETEIKUMI |
| | * | Komisijas Ieteikums (ES) 2021/1222 (2021. gada 20. jūlijs), ar ko izveido praktisku rokasgrāmatu par Eiropas sadarbību krasta apsardzes funkciju jomā | 3 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

LĒMUMI

*

Politikas un Drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2021/1221 (2021. gada 20. jūlijs) par to, lai atkārtoti apstiprinātu atļauju Eiropas Savienības militārajai operācijai Vidusjūras reģionā (EUNAVFOR MED IRINI) (EUNAVFOR MED IRINI/2/2021)

EUNAVFOR MED IRINI

EUNAVFOR MED IRINI

1

IETEIKUMI

*

Komisijas Ieteikums (ES) 2021/1222 (2021. gada 20. jūlijs), ar ko izveido praktisku rokasgrāmatu par Eiropas sadarbību krasta apsardzes funkciju jomā

3

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

LĒMUMI

| 27.7.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 268/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 268/1

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS (KĀDP) 2021/1221

(2021. gada 20. jūlijs)

par to, lai atkārtoti apstiprinātu atļauju Eiropas Savienības militārajai operācijai Vidusjūras reģionā (EUNAVFOR MED IRINI) (EUNAVFOR MED IRINI/2/2021)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. pantu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu (KĀDP) 2020/472 (2020. gada 31. marts) par Eiropas Savienības militāro operāciju Vidusjūras reģionā (EUNAVFOR MED IRINI) (1) un jo īpaši tā 8. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padome 2020. gada 31. martā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2020/472, ar ko izveidoja un sāka Eiropas Savienības militāro operāciju Vidusjūras reģionā (EUNAVFOR MED IRINI) uz laikposmu līdz 2021. gada 31. martam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2020. gada 31. martā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2020/472, ar ko izveidoja un sāka Eiropas Savienības militāro operāciju Vidusjūras reģionā (EUNAVFOR MED IRINI) uz laikposmu līdz 2021. gada 31. martam.

| (2) | Lēmuma (KĀDP) 2020/472 8. panta 3. punktā ir noteikts, ka neatkarīgi no minētā laikposma operācijas atļauja ir atkārtoti jāapstiprina ik pēc četriem mēnešiem un ka Politikas un drošības komitejai ir jāpagarina operācija, ja vien operācijas jūras aktīvu izvietošana nerada stimulu migrācijai, pamatojoties uz pamatotiem pierādījumiem, kas savākti saskaņā ar operācijas plānā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(2)

Lēmuma (KĀDP) 2020/472 8. panta 3. punktā ir noteikts, ka neatkarīgi no minētā laikposma operācijas atļauja ir atkārtoti jāapstiprina ik pēc četriem mēnešiem un ka Politikas un drošības komitejai ir jāpagarina operācija, ja vien operācijas jūras aktīvu izvietošana nerada stimulu migrācijai, pamatojoties uz pamatotiem pierādījumiem, kas savākti saskaņā ar operācijas plānā noteiktajiem kritērijiem.

| (3) | Padome 2021. gada 26. martā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2021/542 (2), ar ko operācija tika pagarināta līdz 2023. gada 31. martam, ievērojot to pašu atkārtotas apstiprināšanas procedūru. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2021. gada 26. martā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2021/542 (2), ar ko operācija tika pagarināta līdz 2023. gada 31. martam, ievērojot to pašu atkārtotas apstiprināšanas procedūru.

| (4) | Operācijas komandieris ir sniedzis ikmēneša ziņojumus par stimulu. |
| --- | --- |

(4)

Operācijas komandieris ir sniedzis ikmēneša ziņojumus par stimulu.

| (5) | Operācijas atļauja būtu atkārtoti jāapstiprina tās pilnvarojuma piektajam četru mēnešu laikposmam, un operācija būtu attiecīgi jāpagarina, |
| --- | --- |

(5)

Operācijas atļauja būtu atkārtoti jāapstiprina tās pilnvarojuma piektajam četru mēnešu laikposmam, un operācija būtu attiecīgi jāpagarina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo atkārtoti apstiprina EUNAVFOR MED IRINI atļauju un operāciju pagarina uz laikposmu no 2021. gada 1. augusta līdz 2021. gada 30. novembrim.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2021. gada 20. jūlijā

Politikas un drošības komitejas vārdā –

Priekšsēdētāja

S. FROM-EMMESBERGER

---

(1)  
  OV L 101, 1.4.2020., 4. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2021/542 (2021. gada 26. marts), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2020/472 par Eiropas Savienības militāro operāciju Vidusjūras reģionā (EUNAVFOR MED IRINI) (OV L 108, 29.3.2021., 57. lpp.).

2

EUNAVFOR MED IRINI

---

IETEIKUMI

| 27.7.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 268/3 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 268/3

---

KOMISIJAS IETEIKUMS (ES) 2021/1222

(2021. gada 20. jūlijs),

ar ko izveido praktisku rokasgrāmatu par Eiropas sadarbību krasta apsardzes funkciju jomā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 292. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/473 (2019. gada 19. marts) par Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūru (EFCA) (1) un jo īpaši tās 8. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1406/2002 (2002. gada 27. jūnijs) par Eiropas Jūras drošības aģentūras (EMSA) izveidošanu (2) un jo īpaši tās 2.b pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1896 (2019. gada 13. novembris) par Eiropas Robežu un krasta apsardzi un ar ko atceļ Regulas (ES) Nr. 1052/2013 un (ES) 2016/1624 (3), un jo īpaši tās 69. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar iepriekš minētajiem triju ES aģentūru izveides regulu pantiem Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm, EFCA, EMSA un Frontex dara pieejamu praktisku rokasgrāmatu par Eiropas sadarbību krasta apsardzes funkciju jomā (turpmāk “rokasgrāmata”). Rokasgrāmata ietver vadlīnijas, ieteikumus un paraugpraksi attiecībā uz informācijas apmaiņu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar iepriekš minētajiem triju ES aģentūru izveides regulu pantiem Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm, EFCA, EMSA un Frontex dara pieejamu praktisku rokasgrāmatu par Eiropas sadarbību krasta apsardzes funkciju jomā (turpmāk “rokasgrāmata”). Rokasgrāmata ietver vadlīnijas, ieteikumus un paraugpraksi attiecībā uz informācijas apmaiņu.

| (2) | Minētās trīs aģentūras saskaņā ar to tiesību aktiem un ar Eiropas Komisijas tiešu atbalstu cieši sadarbojas aģentūru sadarbības satvarā (4). Tās sniedz pastiprinātu atbalstu un palīdzību valstu iestādēm, kas pilda krasta apsardzes funkcijas valsts un ES līmenī un attiecīgā gadījumā starptautiskā līmenī. |
| --- | --- |

(2)

Minētās trīs aģentūras saskaņā ar to tiesību aktiem un ar Eiropas Komisijas tiešu atbalstu cieši sadarbojas aģentūru sadarbības satvarā (4). Tās sniedz pastiprinātu atbalstu un palīdzību valstu iestādēm, kas pilda krasta apsardzes funkcijas valsts un ES līmenī un attiecīgā gadījumā starptautiskā līmenī.

| (3) | Eiropas Komisija uzdeva visām trim aģentūrām ciešā sadarbībā ar dalībvalstu ekspertiem izstrādāt rokasgrāmatu. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Komisija uzdeva visām trim aģentūrām ciešā sadarbībā ar dalībvalstu ekspertiem izstrādāt rokasgrāmatu.

| (4) | Pārskatītajā Eiropas Savienības Jūras drošības stratēģijas rīcības plānā (5), ko Padome pieņēma 2018. gada 26. jūnijā, ir atgādināts, cik svarīgi ir pievērsties ar krasta apsardzi saistītajiem jūras drošības aspektiem, veicinot sinerģijas starp civilajiem un militārajiem aktoriem, kuri pilda krasta apsardzes funkcijas. Plāns mudina EFCA, EMSA un Frontex turpināt padziļināt savstarpējo sadarbību šajā jomā, |
| --- | --- |

(4)

Pārskatītajā Eiropas Savienības Jūras drošības stratēģijas rīcības plānā (5), ko Padome pieņēma 2018. gada 26. jūnijā, ir atgādināts, cik svarīgi ir pievērsties ar krasta apsardzi saistītajiem jūras drošības aspektiem, veicinot sinerģijas starp civilajiem un militārajiem aktoriem, kuri pilda krasta apsardzes funkcijas. Plāns mudina EFCA, EMSA un Frontex turpināt padziļināt savstarpējo sadarbību šajā jomā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

| 1. | Ar šo ieteikumu tiek izveidota rokasgrāmata, kurā sniegti praktiski norādījumi, ko ES civilās un militārās iestādes var izmantot krasta apsardzes funkciju veikšanā un kas veicina ciešu pārrobežu un starpnozaru sadarbību starp tām. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rokasgrāmatā ir sniegts pārredzams trijās aģentūrās pieejamo pakalpojumu un informācijas apkopojums. Tā palīdz radīt sinerģiju un izvairīties no to centienu dublēšanās un/vai pārmērīguma, kas tiek īstenoti sadarbībā starp dalībvalstīm un minētajām trim aģentūrām, un tādējādi gūt apjomradītus ietaupījumus. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rokasgrāmatā galvenā uzmanība pievērsta piecām aģentūru sadarbības jomām: informācijas kopīgošanai, pārraudzības un sakaru pakalpojumiem, spēju veidošanai, riska analīzei un spēju kopīgošanai. Rokasgrāmatā aplūkoti galvenokārt tikai starpnozaru jautājumi, un tā attiecas uz ES dalībvalstīm un Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstīm. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Galvenie šīs rokasgrāmatas tiešie lietotāji ir valstu iestādes, kas katrā dalībvalstī atbild par katru krasta apsardzes funkciju. Rokasgrāmatas mērķis ir palīdzēt valstu iestādēm, kas atbild par darbību plānošanu un koordinēšanu un kam nepieciešams zināt un izprast, kā ir organizēti to partneri un kādus pakalpojumus un sadarbību tie nodrošina. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Informācijas apmaiņā pilnībā tiek ievērotas atzītās tiesības ar dažādiem mehānismiem – vai nu manuāli, vai ar automatizētu procesu/sistēmu palīdzību – piekļūt datiem, informācijai un izlūkdatiem. Tā atbilst aģentūru tiesiskajam regulējumam un pamattiesībām, t. sk. datu aizsardzības prasībām. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Rokasgrāmata nerada nekādas jaunas tiesības vai pienākumus valstu iestādēm, kas atbild par krasta apsardzes funkcijām, kā arī nesniedz nekādus skaidrojošus norādījumus par esošajiem uzdevumiem, noteikumiem un pienākumiem. Rokasgrāmata neietekmē dalībvalstu vai aģentūru juridiskās saistības, un to neizmanto, lai veicinātu ieinteresēto personu centienus. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Šo rokasgrāmatu papildina praktiska informācija, t. sk. a) pakalpojumu, produktu, mācību kursu katalogi, paraugprakses vadlīnijas un rokasgrāmatas par visām starpaģentūru darbībām, ar kurām atbalsta krasta apsardzes funkcijas dalībvalstīs, b) reģionālas/starptautiskas/nacionālas/divpusējas/daudzpusējas sadarbības satvari un c) valstu faktu lapas, kurās sniegta sīka informācija par krasta apsardzes funkciju struktūru un organizāciju ES dalībvalstīs un EBTA valstīs. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Visām trim aģentūrām šī praktiskā informācija būtu jāatjaunina, pamatojoties uz valsts iestāžu iesniegtajām valsts faktu lapām. Tā būs pieejama tiešsaistes platformā, ko EFCA uztur ciešā sadarbībā ar abām pārējām aģentūrām un Komisiju. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Dalībvalstīm būtu jāievēro rokasgrāmatā ietvertās vadlīnijas, ieteikumi un paraugprakse attiecībā uz informācijas apmaiņu un savstarpēji jāsadarbojas, lai atjauninātu valstu faktu lapas un izvairītos no dubultas ziņošanas, ja informācija aģentūrām jau ir darīta pieejama. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm. |
| --- | --- |

10.

Briselē, 2021. gada 20. jūlijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Virginijus SINKEVIČIUS

---

(1)  
  OV L 83, 25.3.2019., 18. lpp.

1

(2)  
  OV L 208, 5.8.2002., 1. lpp.

2

(3)  
  OV L 295, 14.11.2019., 1. lpp.

3

(4)  Minētās trīs aģentūras kopīgi izstrādāja un to attiecīgās vadības struktūras apstiprināja trīspusēju darba vienošanos, ar ko izveido sadarbību starp EFCA, EMSA un Frontex. Vienošanās stājās spēkā 2017. gada martā un tika pagarināta 2021. gada martā.

4

EFCA

EMSA

Frontex

(5)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10494-2018-INIT/lv/pdf.

5

---

PIELIKUMS

1.   IEVADS

Eiropas Savienībā ir vairāk nekā 300 civilo un militāro iestāžu, kas atbild par krasta apsardzes funkciju veikšanu. Lai izvairītos no centienu dublēšanās un pārmērīguma un veidotu sinerģijas, ir jānodrošina cieša pārrobežu un starpnozaru (1) sadarbība un koordinācija starp šīm iestādēm.

Eiropas Savienībā un Eiropas Ekonomikas zonā valstu iestādes krasta apsardzes funkciju veikšanā atbalsta Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra (EFCA), Eiropas Jūras drošības aģentūra (EMSA) un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (Frontex). Lai sniegtu šo atbalstu valstu un ES līmenī un attiecīgā gadījumā starptautiskā līmenī, minēto trīs aģentūru izveides regulas 2016. gadā tika grozītas, iekļaujot tajās kopīgu pantu par Eiropas sadarbību krasta apsardzes funkciju jomā (2). Kopīgajā pantā ir noteiktas šādas piecas sadarbības jomas:

| (1) | “koplietojot, apkopojot un analizējot informāciju, kas ir pieejama kuģu ziņošanas sistēmās un citās minēto aģentūru mitinātās vai minētajām aģentūrām pieejamās informācijas sistēmās, saskaņā ar to attiecīgajiem juridiskajiem pamatiem un neskarot datu atrašanos dalībvalstu īpašumā; |
| --- | --- |

(1)

“koplietojot, apkopojot un analizējot informāciju, kas ir pieejama kuģu ziņošanas sistēmās un citās minēto aģentūru mitinātās vai minētajām aģentūrām pieejamās informācijas sistēmās, saskaņā ar to attiecīgajiem juridiskajiem pamatiem un neskarot datu atrašanos dalībvalstu īpašumā;

| (2) | sniedzot uzraudzības un komunikācijas pakalpojumus uz progresīvu tehnoloģiju bāzes, tostarp izmantojot kosmosā bāzētu un zemes infrastruktūru un uz jebkura veida platformas uzmontētus sensorus; |
| --- | --- |

(2)

sniedzot uzraudzības un komunikācijas pakalpojumus uz progresīvu tehnoloģiju bāzes, tostarp izmantojot kosmosā bāzētu un zemes infrastruktūru un uz jebkura veida platformas uzmontētus sensorus;

| (3) | spēju veidošanas ceļā, izstrādājot pamatnostādnes un ieteikumus un izveidojot paraugpraksi, kā arī nodrošinot personāla apmācību un apmaiņu; |
| --- | --- |

(3)

spēju veidošanas ceļā, izstrādājot pamatnostādnes un ieteikumus un izveidojot paraugpraksi, kā arī nodrošinot personāla apmācību un apmaiņu;

| (4) | veicinot informācijas apmaiņu un sadarbību krasta apsardzes funkciju jomā, tostarp analizējot darbības problēmas un apdraudējumus, kas rodas jūrniecības jomā; |
| --- | --- |

(4)

veicinot informācijas apmaiņu un sadarbību krasta apsardzes funkciju jomā, tostarp analizējot darbības problēmas un apdraudējumus, kas rodas jūrniecības jomā;

| (5) | spēju koplietošanas ceļā, plānojot un īstenojot vairākmērķu operācijas un koplietojot līdzekļus un citas spējas, ciktāl šīs darbības koordinē minētās aģentūras un par tām ir saņemta attiecīgo dalībvalstu kompetento iestāžu piekrišana”. |
| --- | --- |

(5)

spēju koplietošanas ceļā, plānojot un īstenojot vairākmērķu operācijas un koplietojot līdzekļus un citas spējas, ciktāl šīs darbības koordinē minētās aģentūras un par tām ir saņemta attiecīgo dalībvalstu kompetento iestāžu piekrišana”.

Izstrādāt praktisku rokasgrāmatu par Eiropas sadarbību krasta apsardzes funkciju jomā bija paredzēts arī kopīgajā pantā, kas iekļauts grozītajās minēto trīs aģentūru izveides regulās, proti:

“Komisija, cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm, Eiropas Jūras drošības aģentūru, Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru un Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūru, dara pieejamu praktisku rokasgrāmatu par Eiropas sadarbību krasta apsardzes funkciju jomā. Minētā rokasgrāmata ietver pamatnostādnes, ieteikumus un paraugpraksi informācijas apmaiņai. Komisija rokasgrāmatu pieņem ieteikuma veidā.”

Praktiskajā rokasgrāmatā vienā dokumentā ir sniegts pārskatāms trijās ES aģentūrās pieejamo pakalpojumu un informācijas apkopojums. Tādējādi tā var palīdzēt radīt sinerģiju un izvairīties no to centienu dublēšanās un/vai pārmērīguma, kas tiek īstenoti sadarbībā starp dalībvalstīm un aģentūrām.

2.   VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

Rokasgrāmatas koncepciju Eiropas Komisija pirmo reizi izstrādāja diskusiju dokumentā, ar kuru iepazīstināja pirmajā ikgadējā Eiropas krasta apsardzes pasākumā (AECGE) Spānijā 2018. gada aprīlī. Pēc tam dalībvalstis ar katras aģentūras administratīvās padomes / valdes starpniecību izraudzījās ekspertus, kuri palīdzēja izstrādāt rokasgrāmatu. Vienlaikus tika izveidota neliela aģentūru darba grupa, kas sagatavoja pirmo izdevumu.

AECGE

Projekts tika uzsākts ievadseminārā, kuru 2019. gada 29. janvārī Lisabonā rīkoja EMSA un kurā piedalījās dalībvalstu eksperti. Pirms semināra aģentūru darba grupa sagatavoja diskusiju dokumentu, ko apstiprināja Komisija, un pēc tam to izplatīja semināra dalībniekiem. Dalībvalstis un Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstis izraudzījās 43 ekspertus, kuri piedalījās izstrādes procesā. Komisiju seminārā pārstāvēja Migrācijas un iekšlietu ģenerāldirektorāts (HOME ĢD), Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāts (MARE ĢD) un Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorāts (MOVE ĢD).

EMSA

HOME

MARE

MOVE

Diskusiju dokumentā bija ierosināti trīs galvenie rokasgrāmatas elementi, proti:

| a) | pakalpojumu, produktu, mācību kursu katalogi, paraugprakses vadlīnijas un norādījumi par visām starpaģentūru darbībām, ar kurām atbalsta krasta apsardzes funkcijas dalībvalstīs; |
| --- | --- |

a)

pakalpojumu, produktu, mācību kursu katalogi, paraugprakses vadlīnijas un norādījumi par visām starpaģentūru darbībām, ar kurām atbalsta krasta apsardzes funkcijas dalībvalstīs;

| b) | reģionālās sadarbības satvari; |
| --- | --- |

b)

reģionālās sadarbības satvari;

| c) | “valstu faktu lapas”, kurās sniegta sīka informācija par krasta apsardzes funkciju struktūru un organizāciju. |
| --- | --- |

c)

“valstu faktu lapas”, kurās sniegta sīka informācija par krasta apsardzes funkciju struktūru un organizāciju.

Šo pieeju attiecībā uz rokasgrāmatas saturu dalībvalstu pārstāvji un Komisija kopumā atbalstīja. Tā nodrošināja pamatu izstrādes procesam un pastāvīgajam dialogam ar dalībvalstu ekspertiem.

2.1.   Lietotāji

Lietotāji

Galvenie rokasgrāmatas tiešie lietotāji ir valstu iestādes, kas katrā dalībvalstī atbild par katru krasta apsardzes funkciju. Rokasgrāmatas mērķis ir palīdzēt valstu iestādēm, kas atbild par darbību plānošanu un koordinēšanu un kam nepieciešams zināt un izprast, kā ir organizēti to partneri un kādus pakalpojumus un sadarbību tie sniedz.

2.2.   Mērķi

Mērķi

Rokasgrāmatas mērķi ir šādi:

| a) | aprakstīt visus starpnozaru pakalpojumus, kas pieejami ar aģentūru starpniecību, un sniegt norādījumus dalībvalstīm un aģentūrām par to, kā šiem pakalpojumiem piekļūt; |
| --- | --- |

a)

aprakstīt visus starpnozaru pakalpojumus, kas pieejami ar aģentūru starpniecību, un sniegt norādījumus dalībvalstīm un aģentūrām par to, kā šiem pakalpojumiem piekļūt;

| b) | sniegt pārskatu par apmācības iespējām un aģentūru izstrādātām rokasgrāmatām un par to, kā tām piekļūt; |
| --- | --- |

b)

sniegt pārskatu par apmācības iespējām un aģentūru izstrādātām rokasgrāmatām un par to, kā tām piekļūt;

| c) | sniegt pārskatu par esošajiem sadarbības mehānismiem krasta apsardzes funkciju jomā, kuri saistīti ar dalībvalstu praktisko darbu; |
| --- | --- |

c)

sniegt pārskatu par esošajiem sadarbības mehānismiem krasta apsardzes funkciju jomā, kuri saistīti ar dalībvalstu praktisko darbu;

| d) | sniegt dalībvalstīm faktu lapas, kurās minētas krasta apsardzes funkcijās iesaistītās valstu iestādes un to kontaktpunkti. |
| --- | --- |

d)

sniegt dalībvalstīm faktu lapas, kurās minētas krasta apsardzes funkcijās iesaistītās valstu iestādes un to kontaktpunkti.

Rokasgrāmata sniedz praktiskus norādījumus tiešajiem lietotājiem un ietver atsauces uz labāko praksi. Tās mērķis nav aptvert visus pieejamos pakalpojumus, bet gan šos pakalpojumus aprakstīt un vajadzības gadījumā sniegt dalībvalstīm un aģentūrām norādījumus par to, kā tiem piekļūt. Katalogi un faktu lapas, kas papildina rokasgrāmatu, laika gaitā var tikt grozīti, lai atspoguļotu visas regulatīvās pārmaiņas vai izmaiņas aģentūru un dalībvalstu sadarbībā.

Rokasgrāmatā ir aplūkotas pašreizējās darbības krasta apsardzes funkciju jomā, un tā ir atsauces dokuments, kurā dalībvalstu iestādes var iegūt iepriekš minēto informāciju. Rokasgrāmata neietekmē dalībvalstu vai aģentūru juridiskās pilnvaras/saistības, un to neizmanto, lai veicinātu ieinteresēto personu centienus (proti, tā nav potenciālo darbību “vēlmju saraksts”).

Valstu līmenī tā attiecas uz visiem subjektiem, arī tiem, kuri nevar būt pārstāvēti EFCA, EMSA vai Frontex, t. i., jūras spēkiem vai muitas dienestiem.

EFCA

EMSA

Frontex

2.3.   Rokasgrāmatas tvērums

Rokasgrāmatas tvērums

Rokasgrāmata:

| a) | aptver piecas aģentūru sadarbības jomas; |
| --- | --- |

a)

aptver piecas aģentūru sadarbības jomas;

| b) | galvenokārt aplūko tikai starpnozaru jautājumus; |
| --- | --- |

b)

galvenokārt aplūko tikai starpnozaru jautājumus;

| c) | aptver ar vienu funkciju saistītus jautājumus, kas var būt vismaz divu aģentūru kompetencē (piemēram, jūras uzraudzība); |
| --- | --- |

c)

aptver ar vienu funkciju saistītus jautājumus, kas var būt vismaz divu aģentūru kompetencē (piemēram, jūras uzraudzība);

| d) | attiecas uz ES dalībvalstīm un EBTA valstīm; |
| --- | --- |

d)

attiecas uz ES dalībvalstīm un EBTA valstīm;

| e) | ietver dalībvalstu iesniegtās faktu lapas, kurās cita starpā identificēti esošie reģionālie un starptautiskie sadarbības mehānismi; |
| --- | --- |

e)

ietver dalībvalstu iesniegtās faktu lapas, kurās cita starpā identificēti esošie reģionālie un starptautiskie sadarbības mehānismi;

| f) | ietver visus subjektus (civilos vai militāros), kas atbild par krasta apsardzes funkcijām (piemēram, dalībvalsts jūras spēki ar krasta apsardzes funkciju). |
| --- | --- |

f)

ietver visus subjektus (civilos vai militāros), kas atbild par krasta apsardzes funkcijām (piemēram, dalībvalsts jūras spēki ar krasta apsardzes funkciju).

Ņemiet vērā, ka rokasgrāmata neaptver krasta apsardzes funkcijas, kas neietilpst aģentūru pilnvarās.

2.4.   Rokasgrāmatas saturs

Rokasgrāmatas saturs

Rokasgrāmata, ko papildina katalogi un faktu lapas, sastāv no turpmāk aprakstītajiem elementiem.

| a) | Pakalpojumu katalogā galvenā uzmanība pievērsta aģentūru pakalpojumiem, kas patlaban ir pieejami dalībvalstu ieinteresētajām personām un palīdz pildīt krasta apsardzes pienākumus. |
| --- | --- |

a)

Pakalpojumu katalogā galvenā uzmanība pievērsta aģentūru pakalpojumiem, kas patlaban ir pieejami dalībvalstu ieinteresētajām personām un palīdz pildīt krasta apsardzes pienākumus.

| b) | Mācību katalogs, kas ir neatņemama daļa no aģentūru spēju veidošanas pasākumiem, aptver visus mācību kursus, kurus nodrošina minētās trīs aģentūras (visās jūrlietu jomās) un kuri patlaban ir pieejami dalībvalstu ieinteresētajām personām. Šos mācību kursus organizē vai nu viena aģentūra, vai divas vai trīs aģentūras kopīgi. |
| --- | --- |

b)

Mācību katalogs, kas ir neatņemama daļa no aģentūru spēju veidošanas pasākumiem, aptver visus mācību kursus, kurus nodrošina minētās trīs aģentūras (visās jūrlietu jomās) un kuri patlaban ir pieejami dalībvalstu ieinteresētajām personām. Šos mācību kursus organizē vai nu viena aģentūra, vai divas vai trīs aģentūras kopīgi.

| c) | Paraugprakses vadlīniju un rokasgrāmatu kataloga mērķis ir aptvert visas paraugprakses vadlīnijas un rokasgrāmatas, kas ieinteresētajām personām pieejamas ar triju aģentūru starpniecību. Šīs paraugprakses vadlīnijas un rokasgrāmatas nodrošina vai nu viena aģentūra, vai divas vai trīs aģentūras kopīgi. Turklāt Eiropā un ārpus tās ir vairāki jau sen iedibināti reģionālās sadarbības mehānismi, kuros iesaistītas ES ieinteresētās personas. Šo mehānismu satvarā ir izstrādātas daudzas paraugprakses vadlīnijas un rokasgrāmatas, kas tiek uzskatītas par būtiskām šīs rokasgrāmatas kontekstā, un attiecīgas atsauces ir iekļautas rokasgrāmatu katalogā. |
| --- | --- |

c)

Paraugprakses vadlīniju un rokasgrāmatu kataloga mērķis ir aptvert visas paraugprakses vadlīnijas un rokasgrāmatas, kas ieinteresētajām personām pieejamas ar triju aģentūru starpniecību. Šīs paraugprakses vadlīnijas un rokasgrāmatas nodrošina vai nu viena aģentūra, vai divas vai trīs aģentūras kopīgi. Turklāt Eiropā un ārpus tās ir vairāki jau sen iedibināti reģionālās sadarbības mehānismi, kuros iesaistītas ES ieinteresētās personas. Šo mehānismu satvarā ir izstrādātas daudzas paraugprakses vadlīnijas un rokasgrāmatas, kas tiek uzskatītas par būtiskām šīs rokasgrāmatas kontekstā, un attiecīgas atsauces ir iekļautas rokasgrāmatu katalogā.

| d) | Iedaļā par reģionālo/starptautisko/divpusējo/daudzpusējo sadarbību ir sniegts dažu Eiropā un ārpus tās pastāvošu koordinācijas un sadarbības mehānismu reprezentatīvs paraugs, kas aptver visu krasta apsardzes funkciju spektru. Īpaša iedaļa (pieejama specializētajā tiešsaistes platformā) aptver lielu skaitu šo mehānismu, un katrs no tiem ir sasaistīts ar atsevišķu valstu faktu lapām (sk. turpmāk). Tādējādi katra valsts var norādīt, vai tā piedalās katrā no šiem mehānismiem. |
| --- | --- |

d)

Iedaļā par reģionālo/starptautisko/divpusējo/daudzpusējo sadarbību ir sniegts dažu Eiropā un ārpus tās pastāvošu koordinācijas un sadarbības mehānismu reprezentatīvs paraugs, kas aptver visu krasta apsardzes funkciju spektru. Īpaša iedaļa (pieejama specializētajā tiešsaistes platformā) aptver lielu skaitu šo mehānismu, un katrs no tiem ir sasaistīts ar atsevišķu valstu faktu lapām (sk. turpmāk). Tādējādi katra valsts var norādīt, vai tā piedalās katrā no šiem mehānismiem.

| e) | Valstu faktu lapu mērķis ir norādīt organizācijas, kuras ir iesaistītas konkrētu krasta apsardzes funkciju izpildē katrā dalībvalstī. Faktu lapu veidne tika izstrādāta, apspriežoties ar aģentūru administratīvās padomes ieceltajiem ekspertiem, un pēc tam atsevišķas valstis šīs veidnes aizpildīja. |
| --- | --- |

e)

Valstu faktu lapu mērķis ir norādīt organizācijas, kuras ir iesaistītas konkrētu krasta apsardzes funkciju izpildē katrā dalībvalstī. Faktu lapu veidne tika izstrādāta, apspriežoties ar aģentūru administratīvās padomes ieceltajiem ekspertiem, un pēc tam atsevišķas valstis šīs veidnes aizpildīja.

3.   KRASTA APSARDZES FUNKCIJAS UN AĢENTŪRU SADARBĪBAS JOMAS

KRASTA APSARDZES FUNKCIJAS UN AĢENTŪRU SADARBĪBAS JOMAS

3.1.   Tvērums

Tvērums

Šajā rokasgrāmatā ar krasta apsardzes funkcijām (KAF) saprot tās funkcijas, ko parasti pilda minētās trīs aģentūras. Minēto funkciju sarakstu sākotnēji izveidoja Eiropas Krasta apsardzes funkciju veicēju forums (ECGFF), un tajā neprioritārā secībā uzskaitītas šādas funkcijas:

ECGFF

| a) | kuģošanas drošība, t. sk. kuģu satiksmes pārvaldība; |
| --- | --- |

a)

kuģošanas drošība, t. sk. kuģu satiksmes pārvaldība;

| b) | kuģu avāriju un jūras palīdzības dienests; |
| --- | --- |

b)

kuģu avāriju un jūras palīdzības dienests;

| c) | zvejas inspekcija un kontrole; |
| --- | --- |

c)

zvejas inspekcija un kontrole;

| d) | jūras robežu kontrole; |
| --- | --- |

d)

jūras robežu kontrole;

| e) | jūras vides aizsardzība un reaģēšana; |
| --- | --- |

e)

jūras vides aizsardzība un reaģēšana;

| f) | nelikumīgas tirdzniecības un kontrabandas novēršana un apkarošana un ar to saistītā jūras tiesībaizsardzība; |
| --- | --- |

f)

nelikumīgas tirdzniecības un kontrabandas novēršana un apkarošana un ar to saistītā jūras tiesībaizsardzība;

| g) | meklēšana un glābšana jūrā; |
| --- | --- |

g)

meklēšana un glābšana jūrā;

| h) | jūras uzraudzība un pārraudzība; |
| --- | --- |

h)

jūras uzraudzība un pārraudzība;

| i) | jūras muitas darbības; |
| --- | --- |

i)

jūras muitas darbības;

| j) | negadījumi jūrā un reaģēšana katastrofu gadījumos; |
| --- | --- |

j)

negadījumi jūrā un reaģēšana katastrofu gadījumos;

| k) | jūras, kuģu un ostu drošība. |
| --- | --- |

k)

jūras, kuģu un ostu drošība.

3.2.   Aģentūru sadarbība

Aģentūru sadarbība

2016. gada septembrī ES pieņēma Eiropas Robežu un krasta apsardzes tiesību aktu kopumu, un tā ietvaros visu trīs aģentūru izveides regulas tika grozītas, lai iekļautu aģentūru savstarpēju sadarbību, kuras mērķis ir atbalstīt valstu iestādes, kas veic krasta apsardzes funkcijas. Tas tika darīts, lai palielinātu tā atbalsta efektivitāti un rezultativitāti, ko EFCA, EMSA un Frontex sniedz to attiecīgajām ieinteresētajām personām.

EFCA

EMSA

Frontex

Grozītās regulas arī nodrošina skaidru juridisko pamatu, kas ļauj minētajām trīs aģentūrām apvienot spēkus un racionalizēt darbības, lai uzlabotu jūrlietu situācijas apzināšanos un reaģēšanu un sniegtu pielāgotus pakalpojumus valstu iestādēm, kuras pilda krasta apsardzes funkcijas.

Pilnvarojumā ir skaidri definētas piecas sadarbības jomas, kas izklāstītas šā dokumenta 1. iedaļā, taču likumdevēji atstāja aģentūru ziņā noteikt, kā šī sadarbība darbojas praksē, un to formalizēt darba vienošanās dokumentā. Šo darba vienošanos apstiprināja Frontex valde un EFCA un EMSA administratīvā padome.

Frontex

EFCA

EMSA

Pēc tam šīs trīs aģentūras izstrādāja un to attiecīgās vadības struktūras apstiprināja trīspusēju darba vienošanos, kura stājās spēkā 2017. gada martā un tika pagarināta 2021. gada martā. Trīspusējā darba vienošanās paredzēja izveidot koordinācijas komiteju, kura pārvalda aģentūru sadarbību piecās likumdevēju noteiktajās jomās.

Koordinācijas komiteja katru gadu līdz 1. septembrim apstiprina gada stratēģisko trīspusējās darba vienošanās īstenošanas plānu. Pēc tam plānu iesniedz EFCA, EMSA un Frontex vadības struktūrām pieņemšanai un iekļaušanai triju aģentūru vienotajos programmdokumentos.

EFCA

EMSA

Frontex

Gada stratēģiskajā plānā ir izklāstītas prioritātes piecās sadarbības jomās. Tas kalpo par pamatu gada īstenošanas plāniem, kuros sīki noteiktas darbības, ko attiecīgajā gadā katra aģentūra īstenos krasta apsardzes sadarbības satvarā.

Turklāt 2017. gadā tika panākta vienošanās, ka AECGE organizēs aģentūra, kas patlaban vada trīspusējās darba vienošanās koordinācijas komiteju. AECGE mērķis ir apspriesties ar valstu iestādēm, kas pilda krasta apsardzes funkcijas, un citiem ES un starptautiskajiem partneriem par triju aģentūru sadarbības pasākumiem.

AECGE

AECGE

3.3.   Pakalpojumu līmeņa nolīgumi

Pakalpojumu līmeņa nolīgumi

Starp trim aģentūrām jau ir noslēgti vairāki pakalpojumu līmeņa nolīgumi (PLN). Šie PLN attiecas uz aģentūru ikdienas operatīvo atbalstu krasta apsardzes funkciju izpildē.

Starp minētajām trim aģentūrām 2020. gada maijā ir noslēgti šādi PLN:

| (a) | PLN starp EFCA un EMSA, kas ieviests 2012. gadā un kopš tā laika ir regulāri atjaunots un paplašināts. Patlaban tas tiek automātiski atjaunots katru gadu un aptver īpašus integrētus jūras pakalpojumus, ko EMSA sniedz EFCA, un mehānismus, kas EMSA nolīgtos kuģus ļauj izmantot EFCA darbībām. Turklāt saskaņā ar to EFCA var EMSA tālvadības gaisa kuģu sistēmu (RPAS) izmantot zvejas uzraudzības un kontroles darbībām un sadarbībai reaģēšanā uz piesārņojumu; |
| --- | --- |

(a)

PLN starp EFCA un EMSA, kas ieviests 2012. gadā un kopš tā laika ir regulāri atjaunots un paplašināts. Patlaban tas tiek automātiski atjaunots katru gadu un aptver īpašus integrētus jūras pakalpojumus, ko EMSA sniedz EFCA, un mehānismus, kas EMSA nolīgtos kuģus ļauj izmantot EFCA darbībām. Turklāt saskaņā ar to EFCA var EMSA tālvadības gaisa kuģu sistēmu (RPAS) izmantot zvejas uzraudzības un kontroles darbībām un sadarbībai reaģēšanā uz piesārņojumu;

EFCA

EMSA

EMSA

EFCA

EMSA

EFCA

EFCA

EMSA

RPAS

| (b) | PLN starp EMSA un Frontex, kas ieviests 2013. gadā un kopš tā laika ir regulāri atjaunots un paplašināts. Patlaban tas ir spēkā uz nenoteiktu laiku un aptver īpašus jūrniecības pakalpojumus, ko EMSA sniedz Frontex, lai atbalstītu EUROSUR, un mehānismu, saskaņā ar kuru Frontex var EMSA RPAS izmantot robežkontroles darbībām; |
| --- | --- |

(b)

PLN starp EMSA un Frontex, kas ieviests 2013. gadā un kopš tā laika ir regulāri atjaunots un paplašināts. Patlaban tas ir spēkā uz nenoteiktu laiku un aptver īpašus jūrniecības pakalpojumus, ko EMSA sniedz Frontex, lai atbalstītu EUROSUR, un mehānismu, saskaņā ar kuru Frontex var EMSA RPAS izmantot robežkontroles darbībām;

EMSA

Frontex

EMSA

Frontex

EUROSUR

Frontex

EMSA RPAS

| (c) | PLN starp EFCA un Frontex par tādu pakalpojumu sniegšanu, ar kuriem atbalsta EFCA darbības, to vidū gaisa novērošanas pakalpojumi un atkrastes patruļkuģu izvietošana. Tas katru gadu tiek automātiski atjaunots; |
| --- | --- |

(c)

PLN starp EFCA un Frontex par tādu pakalpojumu sniegšanu, ar kuriem atbalsta EFCA darbības, to vidū gaisa novērošanas pakalpojumi un atkrastes patruļkuģu izvietošana. Tas katru gadu tiek automātiski atjaunots;

EFCA

Frontex

EFCA

| (d) | PLN starp EFCA un Frontex par robežuzraudzības pakalpojumu sniegšanu EUROSUR ietvaros. Tas katru gadu tiek automātiski atjaunots, kā arī regulāri atjaunināts un grozīts. |
| --- | --- |

(d)

PLN starp EFCA un Frontex par robežuzraudzības pakalpojumu sniegšanu EUROSUR ietvaros. Tas katru gadu tiek automātiski atjaunots, kā arī regulāri atjaunināts un grozīts.

EFCA

Frontex

EUROSUR

4.   PAKALPOJUMU KATALOGS

PAKALPOJUMU KATALOGS

Pakalpojumu katalogā ir uzskaitīti dalībvalstīm un trim aģentūrām pieejamie pakalpojumi, kuru sniegšanā piedalās vismaz divas aģentūras.

Tā kā krasta apsardzes funkcijas ietver “incidenta ierosinātas”
   (3) darbības un/vai “uzraudzībā balstītas”
   (4) darbības, minētās trīs aģentūras izstrādā pakalpojumus šādu darbību atbalstam.

3

4

Pakalpojumu saraksts, informācija par to, kas šiem pakalpojumiem var piekļūt, un detalizēta informācija par to, kā tiem piekļūt, ir sniegti tiešsaistes platformā. Turklāt tālāk tekstā ir aprakstītas galvenās minēto pakalpojumu sniegšanā izmantotās datu kopas.

Pakalpojums var sastāvēt no vairākām datu kopām, saistītām datubāzēm, platformām un rīkiem. Tas var apvienot procesus, kas ietver datu vākšanu, pārvaldību, izmantošanu un vizualizēšanu.

4.1.   Kuģa pozīcijas, parametri un saistītie dati

Kuģa pozīcijas, parametri un saistītie dati

Šo pakalpojumu sniegšanai tiek izmantoti vairāki datu avoti. Piemēram, EMSA pakalpojumu pamatā ir progresīva datu apstrāde, kurā izmanto datus, kas ir pieejami vai nu tieši ar aģentūras jūrniecības lietotņu starpniecību, vai no ārējiem avotiem. Atkarībā no lietotāja dažādas datu kombinācijas var tikt straumētas tieši uz valstu sistēmām, parādītas lietotājdraudzīgā grafiskajā saskarnē un piegādātas mobilajās ierīcēs. Dati tiek izplatīti saskaņā ar noteiktajām piekļuves tiesībām.

EMSA

Daži no galvenajiem datu avotiem ir šādi.

| a) | Zemes automātiskā identifikācijas sistēma
  Zemes automātiskā identifikācijas sistēma (T-AIS) ir kuģošanas apraides sistēma, kuras pamatā ir ļoti augstas frekvences radiosignālu pārraide. Kuģi nosūta ziņojumus ar kuģa identifikāciju, pozīciju un kursu, kā arī informāciju par kravu. Eiropā AIS ziņu apmaiņa notiek, izmantojot sistēmu SafeSeaNet (SSN). |
| --- | --- |

a)

Zemes automātiskā identifikācijas sistēma

Zemes automātiskā identifikācijas sistēma (T-AIS) ir kuģošanas apraides sistēma, kuras pamatā ir ļoti augstas frekvences radiosignālu pārraide. Kuģi nosūta ziņojumus ar kuģa identifikāciju, pozīciju un kursu, kā arī informāciju par kravu. Eiropā AIS ziņu apmaiņa notiek, izmantojot sistēmu SafeSeaNet (SSN).

T-AIS

SafeSeaNet

SSN

| b) | Savienības kuģošanas informācijas un apmaiņas sistēma (SafeSeaNet)
  Savienības kuģošanas informācijas un apmaiņas sistēma (SSN) (5) ir starpnozaru un pārrobežu informācijas kopīgošanas un apmaiņas sistēma, kas nodrošina integrētus jūras pakalpojumus kuģošanas drošības, ostu un jūras drošības, jūras vides aizsardzības un jūras satiksmes un jūras transporta efektivitātes, kā arī situācijas apzināšanās jūrā un jūras uzraudzības nolūkos; ar jūrlietu datu apmaiņas tīkla starpniecību sistēma apvieno jūrlietu iestādes no visas Eiropas. SSN ietver no AIS saņemtu informāciju par kuģiem, obligātās ziņošanas sistēmas (MRS), datus par piestāšanu ostā, bīstamām un piesārņojošām kravām, drošību, atkritumiem un kravu atliekām, kā arī informāciju par incidentiem, kas saistīti ar drošību.

  EMSA ir atbildīga par centrālās SSN sistēmas izstrādi, darbību un uzturēšanu un sadarbojas ar lietotājiem operacionālā līmenī. |
| --- | --- |

b)

Savienības kuģošanas informācijas un apmaiņas sistēma (SafeSeaNet)

SafeSeaNet

Savienības kuģošanas informācijas un apmaiņas sistēma (SSN) (5) ir starpnozaru un pārrobežu informācijas kopīgošanas un apmaiņas sistēma, kas nodrošina integrētus jūras pakalpojumus kuģošanas drošības, ostu un jūras drošības, jūras vides aizsardzības un jūras satiksmes un jūras transporta efektivitātes, kā arī situācijas apzināšanās jūrā un jūras uzraudzības nolūkos; ar jūrlietu datu apmaiņas tīkla starpniecību sistēma apvieno jūrlietu iestādes no visas Eiropas. SSN ietver no AIS saņemtu informāciju par kuģiem, obligātās ziņošanas sistēmas (MRS), datus par piestāšanu ostā, bīstamām un piesārņojošām kravām, drošību, atkritumiem un kravu atliekām, kā arī informāciju par incidentiem, kas saistīti ar drošību.

SSN

5

SSN

MRS

EMSA ir atbildīga par centrālās SSN sistēmas izstrādi, darbību un uzturēšanu un sadarbojas ar lietotājiem operacionālā līmenī.

EMSA

SSN

| c) | Satelītu AIS
  Satelīti var saņemt arī AIS pozīcijas ziņas. AIS informācijas apmaiņa, kurā izmanto satelītus un kuru veic ar komerciālu pakalpojumu sniedzēju starpniecību, ir palielinājusi kuģu lokalizācijas ģeogrāfisko mērogu; šādā gadījumā dati tiek sniegti mazāk nekā stundas laikā.
  Satelītu AIS dati, kas pieejami ar EMSA starpniecību un tiek kopīgoti ar EFCA un Frontex, aptver visu pasauli. |
| --- | --- |

c)

Satelītu AIS

Satelīti var saņemt arī AIS pozīcijas ziņas. AIS informācijas apmaiņa, kurā izmanto satelītus un kuru veic ar komerciālu pakalpojumu sniedzēju starpniecību, ir palielinājusi kuģu lokalizācijas ģeogrāfisko mērogu; šādā gadījumā dati tiek sniegti mazāk nekā stundas laikā.

Satelītu AIS dati, kas pieejami ar EMSA starpniecību un tiek kopīgoti ar EFCA un Frontex, aptver visu pasauli.

EMSA

EFCA

Frontex

| d) | Tāldarbības identifikācijas un lokalizācijas sistēma
  Tāldarbības identifikācijas un lokalizācijas sistēma (LRIT) ir globāla kuģu identifikācijas un lokalizācijas sistēma, kuras pamatā ir satelītsakari. Saskaņā ar Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) noteikumiem pasažieru kuģi, kravas kuģi (ar bruto tilpību 300 un lielāku) un atkrastes mobilās urbšanas vienības starptautiskos reisos reizi 6 stundās nosūta obligātos pozīcijas ziņojumus. EMSA vada LRIT sadarbības datu centru (CDC), ar kura starpniecību lietotāji no valstīm, kas piedalās ES LRIT CDC, var piekļūt LRIT informācijai par to karoga kuģiem visā pasaulē.
  Dalībvalstis obligātos pozīcijas ziņojumus saņem bez maksas, jo saistītās izmaksas EMSA sedz no ES budžeta. Pastāv vienošanās, saskaņā ar kuru dalībvalstis var izvēlēties bez maksas kopīgot datus par to karoga kuģiem ar citām dalībvalstīm.
  Turklāt lietotāji no valstīm, kas piedalās ES LRIT CDC, pēc pieprasījuma, bet par maksu var saņemt datus par jebkura karoga kuģiem, kas uzņēmuši kursu uz ES ūdeņiem vai kuģo tajos līdz 1 000 jūras jūdžu attālumā no krasta. |
| --- | --- |

d)

Tāldarbības identifikācijas un lokalizācijas sistēma

Tāldarbības identifikācijas un lokalizācijas sistēma (LRIT) ir globāla kuģu identifikācijas un lokalizācijas sistēma, kuras pamatā ir satelītsakari. Saskaņā ar Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) noteikumiem pasažieru kuģi, kravas kuģi (ar bruto tilpību 300 un lielāku) un atkrastes mobilās urbšanas vienības starptautiskos reisos reizi 6 stundās nosūta obligātos pozīcijas ziņojumus. EMSA vada LRIT sadarbības datu centru (CDC), ar kura starpniecību lietotāji no valstīm, kas piedalās ES LRIT CDC, var piekļūt LRIT informācijai par to karoga kuģiem visā pasaulē.

LRIT

EMSA

LRIT

CDC

LRIT CDC

LRIT

Dalībvalstis obligātos pozīcijas ziņojumus saņem bez maksas, jo saistītās izmaksas EMSA sedz no ES budžeta. Pastāv vienošanās, saskaņā ar kuru dalībvalstis var izvēlēties bez maksas kopīgot datus par to karoga kuģiem ar citām dalībvalstīm.

EMSA

Turklāt lietotāji no valstīm, kas piedalās ES LRIT CDC, pēc pieprasījuma, bet par maksu var saņemt datus par jebkura karoga kuģiem, kas uzņēmuši kursu uz ES ūdeņiem vai kuģo tajos līdz 1 000 jūras jūdžu attālumā no krasta.

LRIT CDC

| e) | EMSA jūrlietu centrālās atsauces datubāzes

  EMSA pārvalda daudzas jūrlietu centrālās datubāzes. Patlaban īpaši nozīmīgas (arī saistībā ar Eiropas Jūras vienloga sistēmas vidi – EMSWe) ir centrālā organizāciju datubāze (COD), centrālā bīstamo materiālu datubāze (CHD) un centrālā kuģu datubāze (CSD).
  COD glabā informāciju par sabiedriskām organizācijām, piemēram, vietējām un valsts iestādēm, kas saistītas ar SafeSeaNet ekosistēmu. Sākotnēji COD bija paredzēts izmantot par krastā bāzētās satiksmes uzraudzības infrastruktūras datubāzi (STMID), kas vienkāršo un atvieglo informācijas kopīgošanu par iestādēm un krasta stacijām, ko dalībvalstis norīkojušas saskaņā ar 22. pantu Direktīvā 2002/59/EK, ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu.

  CSD var izmantot, lai pārbaudītu kuģu identitātes datus (SJO, MMSI, vārds, izsaukuma signāls un karogs), kas tiek glabāti nacionālajās kuģu datubāzēs vai saņemti no ziņotājām pusēm. Ir pieejami arī kuģu parametri (piemēram, tilpība, garums, platums), ja attiecīgās ieinteresētās personas šādu informāciju sniedz. CSD tiek mitināta EMSA un sniedz kopēju pakalpojumu iekšējiem EMSA lietotājiem un visām dalībvalstīm.

  CHD galvenais mērķis ir uzlabot to ziņojumu kvalitāti, kuri sistēmā SafeSeaNet tiek nosūtīti par bīstamām un piesārņojošām kravām. Tajā iekļauts visaptverošs visu to bīstamo un piesārņojošo kravu saraksts, par kurām jāpaziņo saskaņā ar grozīto Direktīvu 2002/59/EK, ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu (6). Tā nodrošina arī piekļuvi datubāzei, kurā iekļautas informācijas lapas par jūrā atrodamām ķimikālijām (MAR-CIS) un sniegta informācija par apdraudējumiem un riskiem, kas saistīti ar bīstamiem un piesārņojošiem produktiem. CHD ir pieejama dalībvalstu iestādēm, nozarei un plašai sabiedrībai. |
| --- | --- |

e)

EMSA jūrlietu centrālās atsauces datubāzes

EMSA

EMSA pārvalda daudzas jūrlietu centrālās datubāzes. Patlaban īpaši nozīmīgas (arī saistībā ar Eiropas Jūras vienloga sistēmas vidi – EMSWe) ir centrālā organizāciju datubāze (COD), centrālā bīstamo materiālu datubāze (CHD) un centrālā kuģu datubāze (CSD).

EMSA

EMSWe

CHD

CSD

COD glabā informāciju par sabiedriskām organizācijām, piemēram, vietējām un valsts iestādēm, kas saistītas ar SafeSeaNet ekosistēmu. Sākotnēji COD bija paredzēts izmantot par krastā bāzētās satiksmes uzraudzības infrastruktūras datubāzi (STMID), kas vienkāršo un atvieglo informācijas kopīgošanu par iestādēm un krasta stacijām, ko dalībvalstis norīkojušas saskaņā ar 22. pantu Direktīvā 2002/59/EK, ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu.

SafeSeaNet

STMID

CSD var izmantot, lai pārbaudītu kuģu identitātes datus (SJO, MMSI, vārds, izsaukuma signāls un karogs), kas tiek glabāti nacionālajās kuģu datubāzēs vai saņemti no ziņotājām pusēm. Ir pieejami arī kuģu parametri (piemēram, tilpība, garums, platums), ja attiecīgās ieinteresētās personas šādu informāciju sniedz. CSD tiek mitināta EMSA un sniedz kopēju pakalpojumu iekšējiem EMSA lietotājiem un visām dalībvalstīm.

CSD

MMSI

CSD

EMSA

EMSA

CHD galvenais mērķis ir uzlabot to ziņojumu kvalitāti, kuri sistēmā SafeSeaNet tiek nosūtīti par bīstamām un piesārņojošām kravām. Tajā iekļauts visaptverošs visu to bīstamo un piesārņojošo kravu saraksts, par kurām jāpaziņo saskaņā ar grozīto Direktīvu 2002/59/EK, ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu (6). Tā nodrošina arī piekļuvi datubāzei, kurā iekļautas informācijas lapas par jūrā atrodamām ķimikālijām (MAR-CIS) un sniegta informācija par apdraudējumiem un riskiem, kas saistīti ar bīstamiem un piesārņojošiem produktiem. CHD ir pieejama dalībvalstu iestādēm, nozarei un plašai sabiedrībai.

CHD

SafeSeaNet

6

MAR-CIS

CHD

| f) | Ar zvejniecībām saistīti dati un informācija
  Kopīgas resursu izmantošanas plānu ietvaros un saskaņā ar starptautiskām saistībām EFCA no dalībvalstu kompetentajām iestādēm un starptautiskajām organizācijām saņem dažādus ar zvejniecībām saistītus datus un pakalpojumus.






  — | Kuģu satelītnovērošanas sistēma |
| --- | --- | --- |

f)

Ar zvejniecībām saistīti dati un informācija

Kopīgas resursu izmantošanas plānu ietvaros un saskaņā ar starptautiskām saistībām EFCA no dalībvalstu kompetentajām iestādēm un starptautiskajām organizācijām saņem dažādus ar zvejniecībām saistītus datus un pakalpojumus.

EFCA

—

Kuģu satelītnovērošanas sistēma

Kuģu satelītnovērošanas sistēma (VMS) ir satelītnovērošanas sistēma, kas karoga valsts zivsaimniecības iestādēm regulāri sniedz datus par zvejas kuģu atrašanās vietu, kursu un ātrumu. Eiropas Savienībā šī sistēma ir obligāti jāizmanto zvejas kuģiem, kuru lielākais garums ir 12 metri vai vairāk (7).

VMS

7

Zvejas kuģi ir aprīkoti ar viltojumdrošu termināli. Šis terminālis ar satelīta starpniecību saņem globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) pozīcijas datus un pēc tam parasti ik pēc 1 vai 2 stundām (ne vairāk) ar satelīta starpniecību pārraida VMS datus sauszemes Zemes stacijai (LES), kura tos tālāk pārraida attiecīgajam zvejas uzraudzības centram. Sistēma ir izstrādāta tā, lai tā darbotos pilnīgi automātiski, bez manuālas datu ievades.

GNSS

VMS

LES

VMS tiek izmantota, lai pārbaudītu zvejas kuģa pozīciju gandrīz reāllaikā un tā vēsturiskās pozīcijas, nodrošinātu atbilstību nozvejas reģistriem, atbalstītu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zvejas darbību apkarošanas tiesību aktu īstenošanu un palīdzētu veikt krasta apsardzes funkcijas. Kopīgas resursu izmantošanas plānu ietvaros EFCA saņem VMS datus no visām ES dalībvalstīm, kas iesaistītas katrā kopīgas resursu izmantošanas plānā. Dalībvalstis EFCA nosūta arī VMS datus, ko tās saņēmušas no trešo valstu kuģiem, kuriem ir atļauts zvejot to ūdeņos.

VMS

EFCA

VMS

EFCA

VMS

Tā kā EFCA koordinē kopīgas resursu izmantošanas plānus arī starptautiskos ūdeņos, zvejniecības pārvaldības organizācijas nosūta EFCA
  VMS datus, kas saņemti no trešo valstu zvejas kuģiem, kuri darbojas šajos apgabalos.

EFCA

EFCA

VMS

| — | Elektroniskā reģistrācijas un ziņošanas sistēma |
| --- | --- |

—

Elektroniskā reģistrācijas un ziņošanas sistēma

Elektronisko reģistrācijas un ziņošanas sistēmu (ERS) izmanto, lai automātiski apmainītos ar zvejas darbību datiem. Šos datus zvejas kuģi ziņo karoga valsts iestādēm, un ar tiem ERS sistēmā, izmantojot standarta formātu un protokolu, savstarpēji apmainās karoga valsts un citas puses (piekrastes valsts, kontroles valsts, EFCA). ERS izmanto ES zvejas žurnāliem (t. sk. nozvejas un izkraušanas deklarācijām u. c.), un EFCA saņem datus par kuģiem, kas iekļauti iepriekš izveidotā sarakstā.

ERS

ERS

EFCA

ERS

EFCA

4.2.   Zemes novērošanas avoti

Zemes novērošanas avoti

| a) | Copernicus jūras uzraudzības pakalpojums |
| --- | --- |

a)

Copernicus jūras uzraudzības pakalpojums

Copernicus

| b) | Sintētiskās diafragmas radara (SAR) satelītattēli

  SAR sensori izmanto mikroviļņu frekvences, lai iegūtu zem tiem detektētās virsmas (jūras vai sauszemes) atstarojuma mērījumus. Attēlus var iegūt neatkarīgi no laika apstākļiem un mākoņu segas un jebkurā diennakts laikā.
  Okeāna SAR attēli lielā mērā ir atkarīgi no virsmas raupjuma, ko rada vēja spiediens uz jūru. Attēlos, kas iegūti, mērot viļņu augstumu, ir attēloti elementi, kas izceļas attiecībā pret fonu; piemēram, kuģi un citas cilvēka veidotas struktūras attēlos ir redzami kā gaiši laukumi, savukārt naftas noplūdes vai apgabali ar ļoti mazu vēja aktivitāti ir redzami kā tumši veidojumi. |
| --- | --- |

b)

Sintētiskās diafragmas radara (SAR) satelītattēli

SAR

SAR sensori izmanto mikroviļņu frekvences, lai iegūtu zem tiem detektētās virsmas (jūras vai sauszemes) atstarojuma mērījumus. Attēlus var iegūt neatkarīgi no laika apstākļiem un mākoņu segas un jebkurā diennakts laikā.

SAR

Okeāna SAR attēli lielā mērā ir atkarīgi no virsmas raupjuma, ko rada vēja spiediens uz jūru. Attēlos, kas iegūti, mērot viļņu augstumu, ir attēloti elementi, kas izceļas attiecībā pret fonu; piemēram, kuģi un citas cilvēka veidotas struktūras attēlos ir redzami kā gaiši laukumi, savukārt naftas noplūdes vai apgabali ar ļoti mazu vēja aktivitāti ir redzami kā tumši veidojumi.

SAR

| c) | Optiskie satelītattēli
  Optiskie attēli var sniegt bagātīgu informāciju dažādās spektra joslās. Tie ļauj vieglāk interpretēt attēlus un identificēt objektus, jo tie apvieno sarkanas, zaļas un zilas krāsas (RGB) frekvences un palielinātu kontrastu, taču ir ļoti atkarīgi no saules gaismas un laika apstākļiem. Optiskie sensori nevar uzņemt attēlus naktī vai mākoņainos laika apstākļos. |
| --- | --- |

c)

Optiskie satelītattēli

Optiskie attēli var sniegt bagātīgu informāciju dažādās spektra joslās. Tie ļauj vieglāk interpretēt attēlus un identificēt objektus, jo tie apvieno sarkanas, zaļas un zilas krāsas (RGB) frekvences un palielinātu kontrastu, taču ir ļoti atkarīgi no saules gaismas un laika apstākļiem. Optiskie sensori nevar uzņemt attēlus naktī vai mākoņainos laika apstākļos.

| d) | Copernicus jūras vides monitoringa pakalpojums (8) |
| --- | --- |

d)

Copernicus jūras vides monitoringa pakalpojums (8)

Copernicus

8

| e) | Okeanogrāfiskie satelītprodukti
  Daži Sentinel satelīti ir paredzēti okeāna monitorēšanai ar tādiem instrumentiem kā altimetri, radiometri un optiskie instrumenti ar īpašām spektra joslām. Šie trīs veidu sensori (ar ko aprīkoti, piemēram, Sentinel-3 un Sentinel-6) ļauj veikt atsauces novērojumus, kuros var iegūt okeāna prognožu sniegšanai vajadzīgo informāciju par okeāna stāvokli un fizikālajiem apstākļiem: straumēm, viļņiem, jūras līmeni, jūras ledu, temperatūru un sāļumu. Apvienojumā ar daudziem optiskās attēlveidošanas avotiem tie sniedz arī novērojumus par bioģeoķīmisko saturu jūrā (tostarp saistītās prognozes). |
| --- | --- |

e)

Okeanogrāfiskie satelītprodukti

Daži Sentinel satelīti ir paredzēti okeāna monitorēšanai ar tādiem instrumentiem kā altimetri, radiometri un optiskie instrumenti ar īpašām spektra joslām. Šie trīs veidu sensori (ar ko aprīkoti, piemēram, Sentinel-3 un Sentinel-6) ļauj veikt atsauces novērojumus, kuros var iegūt okeāna prognožu sniegšanai vajadzīgo informāciju par okeāna stāvokli un fizikālajiem apstākļiem: straumēm, viļņiem, jūras līmeni, jūras ledu, temperatūru un sāļumu. Apvienojumā ar daudziem optiskās attēlveidošanas avotiem tie sniedz arī novērojumus par bioģeoķīmisko saturu jūrā (tostarp saistītās prognozes).

Sentinel

Sentinel-3

Sentinel-6

4.3.   Uz aeroplatformām balstīti avoti

Uz aeroplatformām balstīti avoti

| a) | Tālvadības gaisa kuģu sistēmas (RPAS)
  Tālvadības gaisa kuģu sistēmu pakalpojumi palīdz jūras uzraudzības operācijās un atbalsta iestādes, kas iesaistītas dalībvalstu un ES aģentūru pildītās krasta apsardzes funkcijās, piemēram, šādās:






  — | jūras piesārņojuma atklāšana un emisiju monitorēšana; |
| --- | --- | --- |

a)

Tālvadības gaisa kuģu sistēmas (RPAS)

RPAS

Tālvadības gaisa kuģu sistēmu pakalpojumi palīdz jūras uzraudzības operācijās un atbalsta iestādes, kas iesaistītas dalībvalstu un ES aģentūru pildītās krasta apsardzes funkcijās, piemēram, šādās:

—

jūras piesārņojuma atklāšana un emisiju monitorēšana;

| — | nelegālas zvejas, nelegālas narkotiku tirdzniecības un nelegālās imigrācijas atklāšana; |
| --- | --- |

—

nelegālas zvejas, nelegālas narkotiku tirdzniecības un nelegālās imigrācijas atklāšana;

| — | atbalsta sniegšana jūras piesārņojuma apkarošanas operācijās; |
| --- | --- |

—

atbalsta sniegšana jūras piesārņojuma apkarošanas operācijās;

| — | meklēšanas un glābšanas operācijas; |
| --- | --- |

—

meklēšanas un glābšanas operācijas;

| — | atbalsta sniegšana tiesībaizsardzības darbībās. |
| --- | --- |

—

atbalsta sniegšana tiesībaizsardzības darbībās.

RPAS, ko izmanto par papildinošu instrumentu vispārējā uzraudzības ķēdē, spēj ilgi lidot (vairāk nekā 10 stundas atkarībā no sistēmas). Tādējādi ar RPAS var monitorēt lielas platības, un vajadzības gadījumā tās var darboties “uz vietas” gan dienas, gan nakts laikā.

RPAS

RPAS

Pašreizējais EMSA RPAS portfelis ietver vertikālas pacelšanās un nolaišanās (VTOL) sistēmas, kā arī fiksētu spārnu RPAS, no kurām dažas izmanto satelītsakarus, lai varētu veikt operācijas tālāk par radioiekārtu tiešās redzamības attālumu. VTOL RPAS ir īpaši noderīgas zivsaimniecības kontrolei, kuģu emisiju monitoringam (izmantojot kuģa dūmu “analizētājus”) un piesārņojuma apkarošanas operācijām. Atkarībā no RPAS maksimālās kravnesības tās var pārvadāt vairākus sensorus, piemēram, optiskās un/vai infrasarkano staru videokameras, ar kurām var veikt novērošanu dienā/naktī, un infrasarkanā starojuma sensorus un/vai radarsensorus kuģu un naftas plankumu detektēšanai.

EMSA RPAS

VTOL

RPAS

VTOL RPAS

RPAS

Tiešraides video plūsmas un dati, kas savākti ar RPAS, tiek izplatīti, izmantojot tīmekļa RPAS datu centru, kuram var piekļūt no darba un/vai attālām vietām. Šie dati tiek apvienoti ar jūras situācijas attēlu, kas jau pieejams, pateicoties citu jūras uzraudzības pakalpojumu integrēšanai.

RPAS

RPAS

| b) | Uz pilotējamiem gaisa kuģiem balstīti avoti
  Pilotējamo gaisa kuģu pakalpojumi cita starpā nodrošina iespēju reāllaikā uzraudzīt “pierobežas” interešu zonas, un uzraudzības dati pieprasītājiem tiek darīti pieejami tūlīt operācijas laikā.
  Uz aeroplatformām uzstādīti sensori nodrošina reāllaika video un informācijas plūsmas, kas tiek tieši pārraidītas uz uzraudzības telpu un koordinācijas partnercentriem ES.
  Galvenais mērķis ir palīdzēt krasta apsardzes funkcijās iesaistīto dalībvalstu un Šengenas asociēto valstu valsts iestādēm, ES aģentūrām un subjektiem pārraudzības un uzraudzības darbībās, kas tiek veiktas konkrētā interešu zonā, galveno uzmanību pievēršot ES “pierobežas” zonām.
  Daudzfunkcionāla novērošana no gaisa palīdz lietotājiem, kas iesaistīti:






  — | jūras uzraudzības darbībās, kas saistītas ar krasta apsardzes funkcijām; |
| --- | --- | --- |

b)

Uz pilotējamiem gaisa kuģiem balstīti avoti

Pilotējamo gaisa kuģu pakalpojumi cita starpā nodrošina iespēju reāllaikā uzraudzīt “pierobežas” interešu zonas, un uzraudzības dati pieprasītājiem tiek darīti pieejami tūlīt operācijas laikā.

Uz aeroplatformām uzstādīti sensori nodrošina reāllaika video un informācijas plūsmas, kas tiek tieši pārraidītas uz uzraudzības telpu un koordinācijas partnercentriem ES.

Galvenais mērķis ir palīdzēt krasta apsardzes funkcijās iesaistīto dalībvalstu un Šengenas asociēto valstu valsts iestādēm, ES aģentūrām un subjektiem pārraudzības un uzraudzības darbībās, kas tiek veiktas konkrētā interešu zonā, galveno uzmanību pievēršot ES “pierobežas” zonām.

Daudzfunkcionāla novērošana no gaisa palīdz lietotājiem, kas iesaistīti:

—

jūras uzraudzības darbībās, kas saistītas ar krasta apsardzes funkcijām;

| — | briesmās nonākušu laivu konstatēšanā, meklēšanas un glābšanas operāciju uzsākšanā un turpmākas palīdzības sniegšanā valsts meklēšanas un glābšanas iestādēm pēc pieprasījuma; |
| --- | --- |

—

briesmās nonākušu laivu konstatēšanā, meklēšanas un glābšanas operāciju uzsākšanā un turpmākas palīdzības sniegšanā valsts meklēšanas un glābšanas iestādēm pēc pieprasījuma;

| — | nelikumīgas migrācijas un pārrobežu noziedzības apkarošanā. |
| --- | --- |

—

nelikumīgas migrācijas un pārrobežu noziedzības apkarošanā.

Frontex un EFCA šos pakalpojumus sniedz, izmantojot kopīgu iestāžu pamatlīgumu.

Frontex

EFCA

4.4.   Citi galvenie datu avoti

Citi galvenie datu avoti

| a) | Meteoroloģiskie un okeanogrāfiskie dati
  Ir pieejama virkne meteoroloģisko un okeanogrāfisko datu, kas ir integrēti EMSA sistēmās. Datu kopas ir aprakstītas turpmāk.






  — | Eiropas Jūras novērojumu un datu tīkls (EMODNet) (9) nodrošina piekļuvi datiem no vairāk nekā 1 500
  in situ platformām. Informācija ir ģeolokalizēta un sadalīta pa platformas veidiem. |
| --- | --- | --- |

a)

Meteoroloģiskie un okeanogrāfiskie dati

Ir pieejama virkne meteoroloģisko un okeanogrāfisko datu, kas ir integrēti EMSA sistēmās. Datu kopas ir aprakstītas turpmāk.

EMSA

—

Eiropas Jūras novērojumu un datu tīkls (EMODNet) (9) nodrošina piekļuvi datiem no vairāk nekā 1 500
  in situ platformām. Informācija ir ģeolokalizēta un sadalīta pa platformas veidiem.

EMODNet

9

in situ

| — | Eiropas Meteoroloģisko satelītu izmantošanas organizācija (EUMETSAT) (10) nodrošina piekļuvi meteoroloģiskajiem satelītiem, kas ar mazu izšķirtspēju, taču reāllaikā novēro okeānus, it īpaši meteoroloģisko prognožu pakalpojumu un okeāna virsmas monitoringa vajadzībām. |
| --- | --- |

—

Eiropas Meteoroloģisko satelītu izmantošanas organizācija (EUMETSAT) (10) nodrošina piekļuvi meteoroloģiskajiem satelītiem, kas ar mazu izšķirtspēju, taču reāllaikā novēro okeānus, it īpaši meteoroloģisko prognožu pakalpojumu un okeāna virsmas monitoringa vajadzībām.

EUMETSAT

10

| — | Copernicus jūras vides monitoringa pakalpojums (CMEMS) vāc satelītdatus, meteoroloģiskos datus un in situ datus, lai sniegtu operatīvus okeāna prognozēšanas pakalpojumus par zilo okeānu (temperatūra, straumes, jūras līmenis, vēji, viļņi), balto okeānu (vairāk nekā 10 jūras ledus parametri, to vidū koncentrācija, biezums, dreifēšana un aisbergi) un zaļo okeānu (piemēram, hlorofils, planktons, optiskās īpašības, barības vielas, ar oglekli saistīti produkti un ķīmiskais saturs, piemēram, dzelzs, fosfāti un nitrāti). |
| --- | --- |

—

Copernicus jūras vides monitoringa pakalpojums (CMEMS) vāc satelītdatus, meteoroloģiskos datus un in situ datus, lai sniegtu operatīvus okeāna prognozēšanas pakalpojumus par zilo okeānu (temperatūra, straumes, jūras līmenis, vēji, viļņi), balto okeānu (vairāk nekā 10 jūras ledus parametri, to vidū koncentrācija, biezums, dreifēšana un aisbergi) un zaļo okeānu (piemēram, hlorofils, planktons, optiskās īpašības, barības vielas, ar oglekli saistīti produkti un ķīmiskais saturs, piemēram, dzelzs, fosfāti un nitrāti).

Copernicus

CMEMS

in situ

| — | Copernicus atmosfēras monitoringa pakalpojums (ECAMS) (11) sniedz prognozes par šādu vielu saturu dažādos atmosfēras slāņos:






  — | sēra dioksīds; |
| --- | --- | --- |

—

Copernicus atmosfēras monitoringa pakalpojums (ECAMS) (11) sniedz prognozes par šādu vielu saturu dažādos atmosfēras slāņos:

Copernicus

ECAMS

11

—

sēra dioksīds;

| — | slāpekļa dioksīds; |
| --- | --- |

—

slāpekļa dioksīds;

| — | oglekļa dioksīds. |
| --- | --- |

—

oglekļa dioksīds.

| b) | Papildu informācija par kuģiem un reisiem
  Dalībvalstis, izmantojot EMSA sistēmas, apmainās arī ar papildu datiem (par kuģiem, reisiem, inspekcijām un citu saistītu informāciju). Tie cita starpā ietver: inspekcijas datus un brīdinājumus, kas saistīti ar starptautiskiem vai ES noteikumiem (THETIS, THETIS-EU); negadījumu izmeklēšanas ziņojumus (EMCIP); jūrnieku sertificēšanas datus (STCW-IS); kuģu aprīkojuma apstiprinājumus (MarED); paziņojumus par ieiešanu ostā un iziešanu no tās, paziņojumus par bīstamu kravu pārvadājumiem un ziņojumus par incidentiem (SafeSeaNet). |
| --- | --- |

b)

Papildu informācija par kuģiem un reisiem

Dalībvalstis, izmantojot EMSA sistēmas, apmainās arī ar papildu datiem (par kuģiem, reisiem, inspekcijām un citu saistītu informāciju). Tie cita starpā ietver: inspekcijas datus un brīdinājumus, kas saistīti ar starptautiskiem vai ES noteikumiem (THETIS, THETIS-EU); negadījumu izmeklēšanas ziņojumus (EMCIP); jūrnieku sertificēšanas datus (STCW-IS); kuģu aprīkojuma apstiprinājumus (MarED); paziņojumus par ieiešanu ostā un iziešanu no tās, paziņojumus par bīstamu kravu pārvadājumiem un ziņojumus par incidentiem (SafeSeaNet).

EMSA

THETIS

THETIS-EU

EMCIP

STCW-IS

MarED

SafeSeaNet

4.5.   Datu analīzes rīki un vizualizācija

Datu analīzes rīki un vizualizācija

Kā minēts iepriekš, ir nepieciešams izmantot un vizualizēt datus un saistītās datubāzes. Turpmāk tekstā uzskaitīti daži saistītie rīki un platformas.

| a) | Automātiskā uzvedības monitoringa (ABM) algoritmi / anomāliju noteikšanas pakalpojums

  ABM ir uz algoritmiem balstīti rīki, kas analizē kuģa pozīcijas datus, lai noteiktu konkrēta kuģa uzvedību un brīdinātu attiecīgo operatoru. Līdz šim ir izstrādāti vairāk nekā 20 algoritmi, tai skaitā algoritmi, kas ļauj konstatēt ieiešanu interešu zonā, divu kuģu sastapšanos jūrā un kuģa tuvošanos krastam. Lietotājs var tieši izvēlēties un konfigurēt visus ABM; operatori tiek automātiski, reāllaikā brīdināti pa e-pastu vai izmantojot SafeSeaNet grafisko lietotājsaskarni (SEG).
  Arvien lielāks skaits ES dalībvalstu un struktūru izmanto ABM dažādos operatīvajos kontekstos, tādos kā zivsaimniecības kontrole, robežkontrole, drošība, jūras satiksmes drošība, piekrastes aizsardzība un vides aizsardzība.
  Ar EMSA integrēto jūras pakalpojumu (IMS) starpniecību ABM ir pieejami dalībvalstīm un EFCA. Saistītā platforma ir SEG. Tie ar kopīgo pasākumu ziņošanas lietojumprogrammas (JORA) starpniecību, izmantojot informācijas apmaiņu starp sistēmām, ir pieejami arī Frontex. Frontex platformā tos sauc par anomāliju noteikšanas pakalpojumu. |
| --- | --- |

a)

Automātiskā uzvedības monitoringa (ABM) algoritmi / anomāliju noteikšanas pakalpojums

ABM

ABM ir uz algoritmiem balstīti rīki, kas analizē kuģa pozīcijas datus, lai noteiktu konkrēta kuģa uzvedību un brīdinātu attiecīgo operatoru. Līdz šim ir izstrādāti vairāk nekā 20 algoritmi, tai skaitā algoritmi, kas ļauj konstatēt ieiešanu interešu zonā, divu kuģu sastapšanos jūrā un kuģa tuvošanos krastam. Lietotājs var tieši izvēlēties un konfigurēt visus ABM; operatori tiek automātiski, reāllaikā brīdināti pa e-pastu vai izmantojot SafeSeaNet grafisko lietotājsaskarni (SEG).

ABM

ABM

SafeSeaNet

SEG

Arvien lielāks skaits ES dalībvalstu un struktūru izmanto ABM dažādos operatīvajos kontekstos, tādos kā zivsaimniecības kontrole, robežkontrole, drošība, jūras satiksmes drošība, piekrastes aizsardzība un vides aizsardzība.

ABM

Ar EMSA integrēto jūras pakalpojumu (IMS) starpniecību ABM ir pieejami dalībvalstīm un EFCA. Saistītā platforma ir SEG. Tie ar kopīgo pasākumu ziņošanas lietojumprogrammas (JORA) starpniecību, izmantojot informācijas apmaiņu starp sistēmām, ir pieejami arī Frontex. Frontex platformā tos sauc par anomāliju noteikšanas pakalpojumu.

EMSA

IMS

ABM

EFCA

SEG

JORA

Frontex

Frontex

| b) | Zemes novērošanas produkti ar pievienoto vērtību
  Produkti ar pievienoto vērtību palīdz lietotājiem no attēlveidošanas pamatproduktiem izgūt īpaši vērtīgu informāciju, kas ļauj iestādēm ātrāk un efektīvāk veikt jūrā novērotu objektu, iezīmju vai darbību augstāka līmeņa analīzi. Produkti ar pievienoto vērtību var tikt piegādāti šādā formā: vai nu kā slānis, kas pārklāj sākotnējo satelītattēlu produktu, vai kā atsevišķs informācijas slānis, piemēram, vektorslānis, vai kā prognoze vai klimata reanalīze/prognoze. Patlaban lietotājiem tiek piedāvāti šādi produkti ar pievienoto vērtību:






  — | kuģu detektēšana; |
| --- | --- | --- |

b)

Zemes novērošanas produkti ar pievienoto vērtību

Produkti ar pievienoto vērtību palīdz lietotājiem no attēlveidošanas pamatproduktiem izgūt īpaši vērtīgu informāciju, kas ļauj iestādēm ātrāk un efektīvāk veikt jūrā novērotu objektu, iezīmju vai darbību augstāka līmeņa analīzi. Produkti ar pievienoto vērtību var tikt piegādāti šādā formā: vai nu kā slānis, kas pārklāj sākotnējo satelītattēlu produktu, vai kā atsevišķs informācijas slānis, piemēram, vektorslānis, vai kā prognoze vai klimata reanalīze/prognoze. Patlaban lietotājiem tiek piedāvāti šādi produkti ar pievienoto vērtību:

—

kuģu detektēšana;

| — | iezīmju detektēšana; |
| --- | --- |

—

iezīmju detektēšana;

| — | darbību detektēšana; |
| --- | --- |

—

darbību detektēšana;

| — | naftas noplūdes detektēšana; |
| --- | --- |

—

naftas noplūdes detektēšana;

| — | informācija par vēju un viļņiem. |
| --- | --- |

—

informācija par vēju un viļņiem.

Šie Zemes novērošanas produkti ar pievienoto vērtību ir pieejami dalībvalstīm un EFCA ar EMSA IMS starpniecību. Dalībvalstīm un EFCA tie izmantošanas vietā varētu būt pieejami bez maksas, jo finansējumu ar Copernicus jūras vides monitoringa pakalpojuma (12) palīdzību var segt Copernicus jūras uzraudzības pakalpojums. Tos var vizualizēt SEG un ar JORA starpniecību, izmantojot informācijas apmaiņu starp sistēmām, var saņemt arī Frontex. Frontex platformā tos sauc par kuģu detektēšanas pakalpojumu (VDS) un darbību detektēšanas pakalpojumu.

EFCA

EMSA IMS

EFCA

Copernicus

12

Copernicus

SEG

JORA

Frontex

Frontex

VDS

| c) | Zemes novērošanas un kuģu datu korelācija
  Kuģa detektēšanas dati, kas iegūti ar SAR un optisko attēlu palīdzību, tiek korelēti ar kuģa datiem (piemēram, AIS, LRIT un VMS datiem). Tas var sniegt pārskatu par to, kuri kuģi attiecīgajā apgabalā ziņo un kuri neziņo. Šī informācija ir attēlota divos vektoru slāņos:






  — | VDS informācija, kas korelē ar kuģa paziņoto informāciju (satelīta detektēto kuģi var sasaistīt ar kuģa paziņoto informāciju un tā kuģi var identificēt); |
| --- | --- | --- |

c)

Zemes novērošanas un kuģu datu korelācija

Kuģa detektēšanas dati, kas iegūti ar SAR un optisko attēlu palīdzību, tiek korelēti ar kuģa datiem (piemēram, AIS, LRIT un VMS datiem). Tas var sniegt pārskatu par to, kuri kuģi attiecīgajā apgabalā ziņo un kuri neziņo. Šī informācija ir attēlota divos vektoru slāņos:

SAR

LRIT

VMS

—

VDS informācija, kas korelē ar kuģa paziņoto informāciju (satelīta detektēto kuģi var sasaistīt ar kuģa paziņoto informāciju un tā kuģi var identificēt);

VDS

| — | VDS informācija, kas nekorelē ar kuģa paziņoto informāciju (satelīta detektēto kuģi nevar sasaistīt ar kuģa paziņoto informāciju un tāpēc kuģi nav iespējams identificēt). |
| --- | --- |

—

VDS informācija, kas nekorelē ar kuģa paziņoto informāciju (satelīta detektēto kuģi nevar sasaistīt ar kuģa paziņoto informāciju un tāpēc kuģi nav iespējams identificēt).

VDS

Lietotāji saņems tikai tādas kuģu paziņotās informācijas korelācijas, attiecībā uz kurām tiem ir piešķirtas attiecīgās piekļuves tiesības.

4.6.   Citas ar jūrniecību saistītas informācijas platformas

Citas ar jūrniecību saistītas informācijas platformas

Aģentūras ir izstrādājušas dažādas informācijas platformas, kas atbilst konkrētu lietotāju kopienu vajadzībām un pilnvarām. Šajās platformās atbilstoši vajadzībām un piekļuves tiesībām ir integrēti daži iepriekš aprakstītie dati un rīki. Galvenās platformas ir šādas.

| a) | EFCA. EFCA IMS sniedz integrētu jūrlietu situācijas attēlu, kas īpaši pielāgots zivsaimniecības kontroles vajadzībām un atbalsta dalībvalstu zivsaimniecības kontroles darbības. Tā ir balstīta uz EMSA izstrādāto SEG.

  EFCA IMS spēj integrēt un reāllaikā apvienot pozīcijas datu kopas, kas savāktas, izmantojot tādus kanālus kā VMS, zemes AIS un satelītu AIS, kā arī LRIT un VDS ziņojumus un satelītattēlus, kas saņemti ar Copernicus jūras uzraudzības pakalpojuma starpniecību.
  Lietotne ietver ļoti dažādas funkcionalitātes un atsauces datu kopas un to var izmantot konkrētiem zivsaimniecības kontroles uzdevumiem. Šie uzdevumi ietver gan zvejas darbību uzraudzību ES un reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) ūdeņos, gan uzticama avota nodrošināšanu, kas sniedz tādu informāciju par kuģu (ne tikai zvejas kuģu) kustības vēsturi visā pasaulē, kura vajadzīga NNN nozvejas sertifikātu verificēšanai (NNN zvejas regula (13)).
  Turklāt, integrējot ar zvejniecībām saistītu informāciju par jūras robežām un zvejas apgabaliem un – vēl svarīgāk – par zvejas kuģu zvejas darbību īpašajiem atribūtiem, piemēram, par Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) kuģu tipiem, zvejas rīku tipiem, Kopienas flotes reģistra (CFR) ārējo marķējumu un informāciju par zvejas atļaujām, ir iespējamas paplašinātas filtrēšanas un meklēšanas funkcionalitātes. Daudzās funkcionalitātes ir šādas.






  — | Viedā meklēšana un paplašinātā meklēšana
  Kuģu vieda meklēšana reāllaikā, izmantojot dažādus identifikatorus. Paplašinātā meklēšana pēc plašāka atribūtu kopuma (t. i., zvejas rīka tipa, Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas identifikatora), kura ļauj piekļūt vēsturiskajām pozīcijām. |
| --- | --- | --- |

a)

EFCA. EFCA IMS sniedz integrētu jūrlietu situācijas attēlu, kas īpaši pielāgots zivsaimniecības kontroles vajadzībām un atbalsta dalībvalstu zivsaimniecības kontroles darbības. Tā ir balstīta uz EMSA izstrādāto SEG.

EFCA

EFCA IMS

EMSA

SEG

EFCA IMS spēj integrēt un reāllaikā apvienot pozīcijas datu kopas, kas savāktas, izmantojot tādus kanālus kā VMS, zemes AIS un satelītu AIS, kā arī LRIT un VDS ziņojumus un satelītattēlus, kas saņemti ar Copernicus jūras uzraudzības pakalpojuma starpniecību.

EFCA IMS

VMS

LRIT

VDS

Copernicus

Lietotne ietver ļoti dažādas funkcionalitātes un atsauces datu kopas un to var izmantot konkrētiem zivsaimniecības kontroles uzdevumiem. Šie uzdevumi ietver gan zvejas darbību uzraudzību ES un reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) ūdeņos, gan uzticama avota nodrošināšanu, kas sniedz tādu informāciju par kuģu (ne tikai zvejas kuģu) kustības vēsturi visā pasaulē, kura vajadzīga NNN nozvejas sertifikātu verificēšanai (NNN zvejas regula (13)).

13

Turklāt, integrējot ar zvejniecībām saistītu informāciju par jūras robežām un zvejas apgabaliem un – vēl svarīgāk – par zvejas kuģu zvejas darbību īpašajiem atribūtiem, piemēram, par Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) kuģu tipiem, zvejas rīku tipiem, Kopienas flotes reģistra (CFR) ārējo marķējumu un informāciju par zvejas atļaujām, ir iespējamas paplašinātas filtrēšanas un meklēšanas funkcionalitātes. Daudzās funkcionalitātes ir šādas.

FAO

CFR

—

Viedā meklēšana un paplašinātā meklēšana

Kuģu vieda meklēšana reāllaikā, izmantojot dažādus identifikatorus. Paplašinātā meklēšana pēc plašāka atribūtu kopuma (t. i., zvejas rīka tipa, Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas identifikatora), kura ļauj piekļūt vēsturiskajām pozīcijām.

| — | Viena un vairāku maršrutu noskaidrošana
  Var noskaidrot viena vai vairāku kuģu reāllaika un/vai vēsturiskos maršrutus.
  Bieži iesniedzami pozīcijas dati un spēja apvienot dažādus pozīcijas datu avotus ļauj visaptveroši uzraudzīt darbības (t. i., pārkraušanas citā kuģī un zvejas darbības un piekļuvi). |
| --- | --- |

—

Viena un vairāku maršrutu noskaidrošana

Var noskaidrot viena vai vairāku kuģu reāllaika un/vai vēsturiskos maršrutus.

Bieži iesniedzami pozīcijas dati un spēja apvienot dažādus pozīcijas datu avotus ļauj visaptveroši uzraudzīt darbības (t. i., pārkraušanas citā kuģī un zvejas darbības un piekļuvi).

| — | Automātiskais uzvedības monitorings

  ABM brīdinājumu pamatā ir konkrēti algoritmi, kas definēti atbilstoši operatīvajām vajadzībām. ABM ir īpaši noderīgs, lai detektētu kuģus, kas ieiet reāllaika zvejas aizlieguma apgabalos, vai konkrētas darbības (t. i., pārkraušanu citā kuģī). |
| --- | --- |

—

Automātiskais uzvedības monitorings

ABM brīdinājumu pamatā ir konkrēti algoritmi, kas definēti atbilstoši operatīvajām vajadzībām. ABM ir īpaši noderīgs, lai detektētu kuģus, kas ieiet reāllaika zvejas aizlieguma apgabalos, vai konkrētas darbības (t. i., pārkraušanu citā kuģī).

ABM

ABM

| — | Eksportēšana un augšupielāde
  Rezultātus, kas iegūti tādos vaicājumos kā maršrutu noskaidrošana, kuģu meklēšana un ABM brīdinājumi, var eksportēt dažādos formātos. Kuģa pozīciju un apgabalu datnes var importēt un sasaistīt ar esošajiem kuģiem. |
| --- | --- |

—

Eksportēšana un augšupielāde

Rezultātus, kas iegūti tādos vaicājumos kā maršrutu noskaidrošana, kuģu meklēšana un ABM brīdinājumi, var eksportēt dažādos formātos. Kuģa pozīciju un apgabalu datnes var importēt un sasaistīt ar esošajiem kuģiem.

ABM

| b) | EMSA. Lielākajai daļai lietotāju kopienu SEG ir galvenā SafeSeaNet un integrēto jūras pakalpojumu, t. sk. automātiskā uzvedības monitoringa, vizualizācijas platforma. Integrētajiem jūras pakalpojumiem var piekļūt, izmantojot SEG tiešsaistes grafisko lietotājsaskarni, kas ir pieejama galddatoros, klēpjdatoros un mobilajās ierīcēs (izmantojot IMS lietotni). Šie pakalpojumi ir pieejami arī sistēmu saskarnēs, kas ļauj lietotājiem aplūkot integrētos datus savās sistēmās un saņemt brīdinājumus par konkrētiem iepriekš noteiktiem uzraudzības gadījumiem.






  — | SEG platforma

  SEG platforma integrē un apvieno daudzu dažādu veidu datus, tai skaitā tiešo lietotāju sniegtos datus, lai nodrošinātu pēc iespējas visaptverošāku un aktuālāku jūras situācijas attēlu. Tas piedāvā individualizētu pakalpojumu, kas īpaši pielāgots lietotāja vajadzībām, un datus var viegli un selektīvi kopīgot, pamatojoties uz unikālu iespēju kopumu. |
| --- | --- | --- |

b)

EMSA. Lielākajai daļai lietotāju kopienu SEG ir galvenā SafeSeaNet un integrēto jūras pakalpojumu, t. sk. automātiskā uzvedības monitoringa, vizualizācijas platforma. Integrētajiem jūras pakalpojumiem var piekļūt, izmantojot SEG tiešsaistes grafisko lietotājsaskarni, kas ir pieejama galddatoros, klēpjdatoros un mobilajās ierīcēs (izmantojot IMS lietotni). Šie pakalpojumi ir pieejami arī sistēmu saskarnēs, kas ļauj lietotājiem aplūkot integrētos datus savās sistēmās un saņemt brīdinājumus par konkrētiem iepriekš noteiktiem uzraudzības gadījumiem.

EMSA

SEG

SafeSeaNet

SEG

IMS

—

SEG platforma

SEG

SEG platforma integrē un apvieno daudzu dažādu veidu datus, tai skaitā tiešo lietotāju sniegtos datus, lai nodrošinātu pēc iespējas visaptverošāku un aktuālāku jūras situācijas attēlu. Tas piedāvā individualizētu pakalpojumu, kas īpaši pielāgots lietotāja vajadzībām, un datus var viegli un selektīvi kopīgot, pamatojoties uz unikālu iespēju kopumu.

SEG

| — | Datu avoti
  Dati tiek izgūti no kuģu lokalizācijas sistēmām (zemes AIS, LRIT un VMS), satelītu AIS globālās plūsmas, Zemes novērošanas satelītattēliem un ar tiem saistītiem produktiem, uzlabota meklēšanas un glābšanas pakalpojuma (E-SARSURPIC), papildu informācijas par kuģiem un reisiem (bīstami materiāli, ostas, atkritumi, drošība un incidenti), jūras kartēm un meteoroloģiskajiem un okeanogrāfiskajiem datiem. Sīkāku informāciju sk. 4.1., 4.2. un 4.3. iedaļā. |
| --- | --- |

—

Datu avoti

Dati tiek izgūti no kuģu lokalizācijas sistēmām (zemes AIS, LRIT un VMS), satelītu AIS globālās plūsmas, Zemes novērošanas satelītattēliem un ar tiem saistītiem produktiem, uzlabota meklēšanas un glābšanas pakalpojuma (E-SARSURPIC), papildu informācijas par kuģiem un reisiem (bīstami materiāli, ostas, atkritumi, drošība un incidenti), jūras kartēm un meteoroloģiskajiem un okeanogrāfiskajiem datiem. Sīkāku informāciju sk. 4.1., 4.2. un 4.3. iedaļā.

LRIT

VMS

E-SARSURPIC

| — | Dati, kas paredzēti dažādām funkcijām
  Integrētie jūras pakalpojumi tiek piedāvāti visām jūrlietu iestādēm un atbilst daudzu dažādu funkciju lietotāju vajadzībām. Lietotāji var ar citām valsts, reģionālām un starptautiskām iestādēm kopīgot relevanto un funkcijspecifisko informāciju par misijām jūrā. |
| --- | --- |

—

Dati, kas paredzēti dažādām funkcijām

Integrētie jūras pakalpojumi tiek piedāvāti visām jūrlietu iestādēm un atbilst daudzu dažādu funkciju lietotāju vajadzībām. Lietotāji var ar citām valsts, reģionālām un starptautiskām iestādēm kopīgot relevanto un funkcijspecifisko informāciju par misijām jūrā.

| — | Lietotāju dati
  Lietotāji var sniegt arī savus datus; tos var korelēt ar citiem datiem un pēc tam nosūtīt atpakaļ lietotājiem un personām, ar kurām tie vēlas tos kopīgot. |
| --- | --- |

—

Lietotāju dati

Lietotāji var sniegt arī savus datus; tos var korelēt ar citiem datiem un pēc tam nosūtīt atpakaļ lietotājiem un personām, ar kurām tie vēlas tos kopīgot.

| — | Mērogs un ģeogrāfiskais tvērums
  Atkarībā no ģeogrāfiskā mēroga (valsts, reģionālā un starptautiskā mēroga) var kopīgot dažādas detalizācijas pakāpes informāciju. Lietotāji var izvēlēties saņemt vispārīgu pārskatu vai konkrētus datus par apgabaliem, kas viņus interesē visvairāk. Viņi var arī veikt vaicājumu par konkrētu laiku pēdējo 36 mēnešu periodā. |
| --- | --- |

—

Mērogs un ģeogrāfiskais tvērums

Atkarībā no ģeogrāfiskā mēroga (valsts, reģionālā un starptautiskā mēroga) var kopīgot dažādas detalizācijas pakāpes informāciju. Lietotāji var izvēlēties saņemt vispārīgu pārskatu vai konkrētus datus par apgabaliem, kas viņus interesē visvairāk. Viņi var arī veikt vaicājumu par konkrētu laiku pēdējo 36 mēnešu periodā.

| — | Piekļuves tiesību pārvaldība
  Izplatīšanas politiku nosaka datu un informācijas īpašnieki, ievērojot sarežģītos piekļuves tiesību pārvaldības mehānismus. |
| --- | --- |

—

Piekļuves tiesību pārvaldība

Izplatīšanas politiku nosaka datu un informācijas īpašnieki, ievērojot sarežģītos piekļuves tiesību pārvaldības mehānismus.

| — | Automātiskais uzvedības monitorings
  Uz algoritmiem balstītā ABM sistēma analizē kuģa pozīcijas datus, lai atklātu anormālu un specifisku kuģa uzvedību. Ja tiek konstatēti konkrēti uzvedības modeļi, lietotāji tiek automātiski un reāllaikā brīdināti. |
| --- | --- |

—

Automātiskais uzvedības monitorings

Uz algoritmiem balstītā ABM sistēma analizē kuģa pozīcijas datus, lai atklātu anormālu un specifisku kuģa uzvedību. Ja tiek konstatēti konkrēti uzvedības modeļi, lietotāji tiek automātiski un reāllaikā brīdināti.

ABM

Turklāt galvenā Zemes novērošanas produktu pārvaldības platforma ir Zemes novērošanas datu centrs. Attiecībā uz RPAS operatīvajiem datiem galvenā platforma ir RPAS datu centrs.

RPAS

RPAS

| c) | Frontex






  — | EUROSUR
  Saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1896 par Eiropas Robežu un krasta apsardzi Eiropas Robežu uzraudzības sistēma (EUROSUR) ir satvars Eiropas Robežu un krasta apsardzes iestāžu savstarpējai informācijas apmaiņai un sadarbībai, kuru tās īsteno robežu pārvaldības uzdevumu pildīšanas laikā. Tā ietver vairākus elementus, tai skaitā dažādus EUROSUR sapludināšanas pakalpojumus (EFS), kas palīdz izveidot Eiropas situācijas attēlu un palīdz dalībvalstīm definēt savas valsts situācijas attēlus. Minēto pakalpojumu pamatā ir uzraudzības instrumentu kopīga izmantošana un aģentūru sadarbība ES līmenī, tostarp Copernicus drošības pakalpojumu sniegšana (Copernicus robežuzraudzības pakalpojums).

  EFS vāc datus no dažādiem datu avotiem un platformām, kā arī agregē un apvieno tos pielāgotos informācijas pakalpojumos, kas saistīti ar Eiropas integrēto robežu pārvaldību. Pēc tam šos pakalpojumus sniedz iestādēm un citiem partneriem ES dalībvalstīs un Šengenas asociētajās valstīs. |
| --- | --- | --- |

c)

Frontex

—

EUROSUR

Saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1896 par Eiropas Robežu un krasta apsardzi Eiropas Robežu uzraudzības sistēma (EUROSUR) ir satvars Eiropas Robežu un krasta apsardzes iestāžu savstarpējai informācijas apmaiņai un sadarbībai, kuru tās īsteno robežu pārvaldības uzdevumu pildīšanas laikā. Tā ietver vairākus elementus, tai skaitā dažādus EUROSUR sapludināšanas pakalpojumus (EFS), kas palīdz izveidot Eiropas situācijas attēlu un palīdz dalībvalstīm definēt savas valsts situācijas attēlus. Minēto pakalpojumu pamatā ir uzraudzības instrumentu kopīga izmantošana un aģentūru sadarbība ES līmenī, tostarp Copernicus drošības pakalpojumu sniegšana (Copernicus robežuzraudzības pakalpojums).

EUROSUR

EUROSUR

EFS

Copernicus

Copernicus

EFS vāc datus no dažādiem datu avotiem un platformām, kā arī agregē un apvieno tos pielāgotos informācijas pakalpojumos, kas saistīti ar Eiropas integrēto robežu pārvaldību. Pēc tam šos pakalpojumus sniedz iestādēm un citiem partneriem ES dalībvalstīs un Šengenas asociētajās valstīs.

EFS

| — | JORA
  Kopīgo pasākumu ziņošanas lietojumprogramma ir EUROSUR sistēmas daļa, un to izmanto, lai pārvaldītu datu plūsmas un apmainītos ar sensitīviem un nesensitīviem neklasificētiem datiem starp Frontex un tās iekšējām un ārējām ieinteresētajām personām.

  Frontex ieviesa JORA 2011. gada janvārī kā tīmeklī balstītu risinājumu operatīvās informācijas apmaiņai, un kopš tā laika tā ir pastāvīgi pilnveidota, gadu gaitā pakāpeniski pievienojot jaunas funkcionalitātes. Tagad tas ir modernākais risinājums informācijas, t. sk. operatīvās statistikas un persondatu, apmaiņai un sistēmas lietotājiem sniedz dažādus EUROSUR sapludināšanas pakalpojumus. Ar JORA palīdzību ir savākti vairāk nekā pusmiljons ziņojumu, kas sniedz būtisku ieguldījumu Eiropas situācijas attēlā. |
| --- | --- |

—

JORA

Kopīgo pasākumu ziņošanas lietojumprogramma ir EUROSUR sistēmas daļa, un to izmanto, lai pārvaldītu datu plūsmas un apmainītos ar sensitīviem un nesensitīviem neklasificētiem datiem starp Frontex un tās iekšējām un ārējām ieinteresētajām personām.

EUROSUR

Frontex

Frontex ieviesa JORA 2011. gada janvārī kā tīmeklī balstītu risinājumu operatīvās informācijas apmaiņai, un kopš tā laika tā ir pastāvīgi pilnveidota, gadu gaitā pakāpeniski pievienojot jaunas funkcionalitātes. Tagad tas ir modernākais risinājums informācijas, t. sk. operatīvās statistikas un persondatu, apmaiņai un sistēmas lietotājiem sniedz dažādus EUROSUR sapludināšanas pakalpojumus. Ar JORA palīdzību ir savākti vairāk nekā pusmiljons ziņojumu, kas sniedz būtisku ieguldījumu Eiropas situācijas attēlā.

Frontex

JORA

EUROSUR

JORA

5.   SPĒJU VEIDOŠANA UN MĀCĪBU KATALOGS

SPĒJU VEIDOŠANA UN MĀCĪBU KATALOGS

5.1.   Spēju veidošana un mācības

Spēju veidošana un mācības

Efektīvas un rezultatīvas krasta apsardzes sadarbības priekšnoteikums ir kopīgas, standartizētas un salīdzināmas spēju veidošanas un mācību programmas. Lai sāktu risināt problēmas, kas saistītas ar izglītību un apmācību šajā jomā, Komisijas Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāts 2015.–2019. gadā finansēja krasta apsardzes akadēmiju projektu (14) (Eiropas Krasta apsardzes funkciju akadēmiju tīkla projekts ECGFA Net).

14

ECGFA Net

Šā projekta galvenais mērķis bija uzlabot sadarbību izglītībā krasta apsardzes funkciju jomā, veicināt sadarbspēju un sadarbību starp dažādām struktūrām, kas veic šīs funkcijas, un uzlabot šo darbību saskaņotību un efektivitāti. Projekts aptvēra apmaiņas programmu (t. sk. darbinieku apmaiņas programmu un citām iestādēm paredzētu mācību kursu programmu), nozariskā kvalifikācijas satvara (SQF) izstrādi un īpaša portāla izveidi.

SQF

SQF mērķis ir nodrošināt krasta apsardzes akadēmijām kvalifikāciju salīdzināšanas līdzekļus. Tā ir brīvprātīga sistēma, kura apraksta, kas dažādu kvalifikāciju turētājiem ir jāzina, jāsaprot un jāspēj veikt noteiktos līmeņos, lai izpildītu ar krasta apsardzes funkcijām saistītus uzdevumus (15). Tādējādi SQF var kalpot par pamatu krasta apsardzes akadēmijām izglītības un spēju veidošanas programmu izstrādei krasta apsardzes sadarbības un kopīgo operāciju jomā. SQF ir pieejama Eiropas Krasta apsardzes funkcijām veltīto mācību portālā (16).

SQF

15

SQF

SQF

16

Tā kā spēju veidošana un mācības ir viena no piecām krasta apsardzes sadarbības jomām, visas trīs aģentūras savā pašreizējā sadarbības satvarā integrē relevantos projektu iznākumus un rezultātus.

5.2.   Mācību katalogs

Mācību katalogs

Mācību kataloga galvenais mērķis ir sniegt sarakstu ar visiem mācību kursiem, ko patlaban piedāvā minētās trīs aģentūras. Pēc dalībvalstu lūguma katalogā ir uzskaitīti visi pieejamie kursi, nevis tikai tie, kuros iesaistītas divas vai vairākas aģentūras. Attiecīgā gadījumā sarakstos ir norādīta arī attiecīgā sadarbības joma, kam veltīts konkrētais mācību kurss.

Īss pārskats palīdz lietotājiem noteikt, vai pieejamais kurss atbilst viņu vajadzībām. Šis pārskats var ietvert vienu vai vairākus šādus elementus:

| — | kursa virsmērķis; |
| --- | --- |

—

kursa virsmērķis;

| — | kursa apakšmērķi; |
| --- | --- |

—

kursa apakšmērķi;

| — | kursa mērķauditorija. |
| --- | --- |

—

kursa mērķauditorija.

Katalogs (pieejams specializētajā tiešsaistes platformā) ir sadalīts divās daļās: klātienē sniegtie mācību kursi un kursi, kuri ir pieejami kādas aģentūras e-mācību platformā (17). Katras kataloga iedaļas sākumā ir dotas saites uz tīmekļvietnēm, kurās lietotāji var iepazīties ar sīkāku informāciju par katru no uzskaitītajiem kursiem, tai skaitā informāciju par to, kā piekļūt šiem mācību kursiem / pieteikties uz tiem (18). Sīkāku informāciju var iegūt arī, sazinoties ar attiecīgo aģentūru, izmantojot norādīto e-pasta adresi.

17

18

Divas vai pat visas trīs aģentūras ir izstrādājušas vairākus mācību kursus, un tie var ietvert pasniedzēju un/vai kursu sniegšanai nepieciešamā aprīkojuma nodrošinājumu no katras aģentūras. Paredzēts arī, ka laika gaitā tiks izstrādāti vēl citi kopīgi mācību kursi, kas papildinās jau piedāvātos mācību kursus.

Kā minēts iepriekš, sīkāka informācija par visiem šiem kursiem ir sniegta mācību katalogā un būs pieejama tiešsaistes platformā.

6.   PARAUGPRAKSES VADLĪNIJU UN ROKASGRĀMATU KATALOGS

PARAUGPRAKSES VADLĪNIJU UN ROKASGRĀMATU KATALOGS

Paraugprakses vadlīniju un rokasgrāmatu kataloga mērķis ir izveidot visaptverošu sarakstu ar visiem šādiem dokumentiem, kas pieejami visās trīs aģentūrās, ne tikai tiem, kuros iesaistītas divas vai vairākas aģentūras, un visaptverošu to vadlīniju sarakstu, kas pieejamas no krasta apsardzes sadarbības forumiem. Katalogs sniedz rokasgrāmatas lietotājiem īsu pārskatu par katru dokumentu.

Šajā sakarā ECGFF izstrādātais daudzfunkcionālu jūras operāciju (MMO) konceptuālais modelis varētu būt lietderīgs spēju kopīgošanai, daudzfunkcionālu operāciju plānošanai un īstenošanai, kā arī resursu un citu spēju kopīgošanai, ja attiecīgās aģentūras šīs darbības koordinē un attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes tām ir piekritušas.

ECGFF

MMO

Katalogs, ko EFCA uztur ciešā sadarbībā ar abām pārējām aģentūrām un Komisiju, būs pieejams tiešsaistes platformā un ietver tīmekļa saiti, ar kuru var piekļūt sīkākai informācijai.

EFCA

7.   REĢIONĀLĀ/STARPTAUTISKĀ/DIVPUSĒJĀ/DAUDZPUSĒJĀ SADARBĪBA

REĢIONĀLĀ/STARPTAUTISKĀ/DIVPUSĒJĀ/DAUDZPUSĒJĀ SADARBĪBA

Visā Eiropā ir daudz ilglaicīgu reģionālu/starptautisku/divpusēju/daudzpusēju sadarbības nolīgumu un/vai mehānismu, kas aptver plašu ar jūrlietām saistītu jautājumu loku. Lielākā daļa šo nolīgumu attiecas uz dažiem krasta apsardzes funkciju aspektiem, un daudzi no tiem sniedzas pāri Eiropas robežām un var ietvert vairākas trešās valstis. Ir arī daudz dažādu vietēju divpusēju vai daudzpusēju nolīgumu un mehānismu starp kaimiņvalstīm.

Ar visiem šiem mehānismiem saistītais juridiskais pamats, darbības joma, sarežģītība, pienākumi, sankcijas u. c. ievērojami atšķiras. Dažiem no tiem var būt stingrs juridiskais pamats ar skaidri definētiem pienākumiem un ierobežots līgumslēdzēju pušu skaits. Citi mehānismi var būt brīvprātīgi, nesaistoši un atvērti plašai ieinteresēto personu grupai. Rokasgrāmatas mērķis nav klasificēt mehānismus vai kvantificēt dalībnieku pienākumus, bet gan sniegt pārskatu, kurā uzskaitīti mehānismi, to vispārējā darbības joma un ieinteresētās personas.

Lai varētu gūt priekšstatu par šādu mehānismu lielo daudzveidību, rokasgrāmatā un tai pievienotajos katalogos un faktu lapās kartēti un uzskaitīti daži galvenie nolīgumi un citas divpusējas un daudzpusējas vienošanās. Šajā sarakstā, kas tiks publicēts īpašā tiešsaistes platformā, ir iekļauts katra mehānisma īss augsta līmeņa apraksts un attiecīgā gadījumā – hipersaite uz attiecīgo tīmekļvietni. Turklāt tajā ir uzskaitītas arī katra nolīguma dalībvalstis vai asociētās valstis.

Lai gan šā saraksta mērķis nav sniegt pilnīgu priekšstatu par katru noslēgto nolīgumu, tas piedāvā plašu reprezentatīvu to nolīgumu izlasi, kuri jau ir izstrādāti un tiek īstenoti. Tas sniedz rokasgrāmatas lietotājiem elementus, kas var būt pamats viņu pašu mehānismu izstrādei; tas ir pamatprincips un viens no rokasgrāmatas mērķiem.

Vērā ņemama ir arī Eiropas Savienības Jūras drošības stratēģija, kas ir viens no ES jūrlietu multilaterālisma pamatinstrumentiem. Tā veicina visaptverošu, saskaņotu un izmaksu ziņā lietderīgu starpnozaru un pārrobežu pieeju Eiropas, reģionālā un valstu līmenī.

Kopš to izveides regulu grozīšanas visas trīs aģentūras ir atbalstījušas iniciatīvas par krasta apsardzes sadarbību reģionālā līmenī, piemēram, ECGFF un Vidusjūras valstu krasta apsardzes funkciju veicēju forumā (MCGFF).

ECGFF

MCGFF

Eiropas Krasta apsardzes funkciju veicēju forums

Eiropas Krasta apsardzes funkciju veicēju forums

Eiropas Krasta apsardzes funkciju veicēju forums (19) ir nesaistošs, brīvprātīgs, neatkarīgs un nepolitisks pašpārvaldes forums ar pieredzi robežkontroles jomā. Tajā piedalās 22 ES dalībvalstu un divu Šengenas asociēto valstu krasta apsardzes iestādes, kā arī pārstāvji no ES iestādēm un struktūrām, kuru kompetence ir saistīta ar ES krasta apsardzes funkcijām.

19

Komisija un aģentūras ir atbalstījušas ECGFF kopš tā izveides 2009. gadā. Foruma vadība mainās rotācijas kārtībā, un tā atbild par vadības pienākumu pildīšanas sākumā noteiktās gada programmas īstenošanu. Aģentūras atbalsta minētās darba programmas īstenošanu, kopīgi vadot tematiskus darbseminārus.

ECGFF

Aģentūras piedalās arī dažādos īpašos ECGFF īstenotos projektos, lai nodrošinātu nepārtrauktību un saderību ar to darbu.

ECGFF

8.   VALSTU FAKTU LAPAS

VALSTU FAKTU LAPAS

8.1.   Mērķis

Mērķis

Valstu faktu lapu galvenais mērķis ir sniegt vienkāršu atsauces dokumentu, kurā izklāstīta šāda informācija:

| a) | valstu kontaktpunkti ministrijās un stratēģiskā līmenī, un to attiecīgā kontaktinformācija, t. i., e-pasts un tālruņa numurs; |
| --- | --- |

a)

valstu kontaktpunkti ministrijās un stratēģiskā līmenī, un to attiecīgā kontaktinformācija, t. i., e-pasts un tālruņa numurs;

| b) | ministrijas/departaments/aģentūras/organizācijas, kas iesaistītas dažādās krasta apsardzes funkcijās, kā arī to adrese, kontaktinformācija saziņai jebkurā laikā (tālrunis un e-pasts) un attiecīgā tīmekļvietne, ja tāda ir; |
| --- | --- |

b)

ministrijas/departaments/aģentūras/organizācijas, kas iesaistītas dažādās krasta apsardzes funkcijās, kā arī to adrese, kontaktinformācija saziņai jebkurā laikā (tālrunis un e-pasts) un attiecīgā tīmekļvietne, ja tāda ir;

| c) | faktu lapā ir norādīta arī “vadošā” organizācija, kas atbild par katru krasta apsardzes funkciju, kā arī jebkura cita organizācija, kurai ir ar šīm funkcijām saistīta loma vai atbildība. Tajā būs arī noteikts, vai un kad šī “vadošā” loma mainīsies atkarībā no jūras apgabala/jurisdikcijas (t. i., teritoriālā jūra, piegulošā zona, ekskluzīvā ekonomikas zona un atklātā jūra); |
| --- | --- |

c)

faktu lapā ir norādīta arī “vadošā” organizācija, kas atbild par katru krasta apsardzes funkciju, kā arī jebkura cita organizācija, kurai ir ar šīm funkcijām saistīta loma vai atbildība. Tajā būs arī noteikts, vai un kad šī “vadošā” loma mainīsies atkarībā no jūras apgabala/jurisdikcijas (t. i., teritoriālā jūra, piegulošā zona, ekskluzīvā ekonomikas zona un atklātā jūra);

| d) | to dažādo reģionālo/starptautisko organizāciju saraksts, kurās valsts piedalās vai ir iesaistīta. |
| --- | --- |

d)

to dažādo reģionālo/starptautisko organizāciju saraksts, kurās valsts piedalās vai ir iesaistīta.

Valstu faktu lapas būs pieejamas īpašā tiešsaistes platformā.

8.2.   Atjaunināts saturs

Atjaunināts saturs

Valstu faktu lapas būs regulāri jāatjaunina, jo īpaši, ja dalībvalstis iesniegs jaunu vai grozītu kontaktinformāciju. Šādi grozījumi tiks publiskoti tiešsaistes platformā, ko EFCA uztur ciešā sadarbībā ar abām pārējām aģentūrām un Komisiju.

EFCA

---

(1)  
  “Starpnozaru” nozīmē, ka krasta apsardzes funkcijas ir vismaz divu Eiropas Savienības aģentūru (piemēram, zivsaimniecības un robežkontroles) pārziņā.

1

(2)  Regulas (ES) 2019/473 8. panta 3. punkts, Regulas (ES) 2019/1896 69. panta 3. punkts, Regulas (EK) Nr. 1406/2002 2.b panta 3. punkts (2016. gada 6. oktobra konsolidētā versija).

2

(3)  
  “Incidenta ierosināts” nozīmē, ka iestādes dežurē, lai vajadzības gadījumā reaģētu ad hoc situācijās, piemēram, meklēšanas un glābšanas gadījumos.

3

ad hoc

(4)  
  “Uzraudzībā balstīts” nozīmē, ka iestādes pastāvīgi patrulē un apseko jūras baseinus, lai atklātu iespējamas nelikumīgas situācijas, piemēram, nelegālas zvejas darbības vai kuģus, kas iesaistīti kontrabandā vai nelikumīgā naftas nopludināšanā.

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/59/EK (2002. gada 27. jūnijs), ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēma un atceļ Padomes Direktīvu 93/75/EEC (OV L 208, 5.8.2002., 10. lpp.) (vēlāk grozīta), “lai palielinātu jūras satiksmes drošību un efektivitāti, uzlabojot iestāžu gatavību reaģēt uz starpgadījumiem jūrā, jūras negadījumiem vai iespējamām bīstamām situācijām jūrā, ieskaitot meklēšanas un glābšanas operācijas, un veicinātu kuģu izraisītā piesārņojuma labāku novēršanu un noteikšanu”.

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/59/EK

6

(7)  Piemēro atbrīvojumus saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006, 9. panta 5. punktu (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).

7

(8)  http://marine.copernicus.eu/about-us/about-your-copernicus-marine-service/

8

(9)  www.emodnet.eu/what-emodnet.

9

(10)  www.eumetsat.int/website/home/AboutUs/WhoWeAre/index.html.

10

(11)  https://www.ecmwf.int/en/about/what-we-do/environmental-services/copernicus-atmosphere-monitoring-service.

11

(12)  https://marine.copernicus.eu/access-data/myocean-viewer.

12

(13)  Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2008 (2008. gada 29. septembris), ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999 (OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.).

13

(14)  Projektu finansēja trīs posmos: EASME/EMFF/2014/1.2.1.1, EASME/EMFF/2016/1.2.1.11 un EASME/EMFF/2018/1.2.1.3.

14

(15)  https://ecgff-trainingportal.efca.europa.eu/pages/100-what-is-sqfcgf-and-its-purpose.

15

(16)  https://ecgff-trainingportal.efca.europa.eu/pages/99-visual-tool-of-the-sqfcgf.

16

(17)  Pandēmijas dēļ 2020. gadā dažu kursu formāts tika mainīts uz tīmekļsemināriem.

17

(18)  
  Frontex mācību kursi tiek organizēti galvenokārt, lai sagatavotu Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienību dalībnieku izvietošanu. Tāpēc no dalībvalstīm tiek sagaidīts, ka tās atbildēs uz aicinājumu izraudzīties dalībniekus un uz saņemtajiem uzaicinājumiem, nevis iepriekš norādīs dažādus mācību kursus, kuriem tās dod priekšroku.

18

Frontex

(19)  https://ecgff.emsa.europa.eu/.

19

---