# Eiropas Savienības L 253/2021

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 253 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 64. gadagājums2021. gada 16. jūlijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 253

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

64. gadagājums2021. gada 16. jūlijs

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta regula (ES, Euratom) 2021/1163 (2021. gada 24. jūnijs) ar kuru nosaka noteikumus un vispārējos nosacījumus, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi (Eiropas ombuda statūti), un atceļ Lēmumu 94/262/EOTK, EK, Euratom | 1 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta regula (ES, Euratom) 2021/1163 (2021. gada 24. jūnijs) ar kuru nosaka noteikumus un vispārējos nosacījumus, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi (Eiropas ombuda statūti), un atceļ Lēmumu 94/262/EOTK, EK, Euratom

1

| | | II   Neleģislatīvi akti |
| --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/1164 (2021. gada 12. jūlijs), ar ko nosaukumam Willamette Valley (AĢIN) piešķir Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 99. pantā minēto aizsardzību | 11 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/1165 (2021. gada 15. jūlijs), ar ko atļauj bioloģiskajā ražošanā izmantot noteiktus produktus un vielas un izveido to sarakstus (
  1
  ) | 13 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/1166 (2021. gada 15. jūlijs), ar ko attiecībā uz tiešredzamības operācijas vai operācijas ārpus tiešredzamības standarta scenāriju piemērošanas datuma atlikšanu groza Īstenošanas regulu (ES) 2019/947 (
  1
  ) | 49 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Deleģētais lēmums (ES) 2021/1167 (2021. gada 27. aprīlis), ar ko izveido Savienības daudzgadu programmu par bioloģisko, vidisko, tehnisko un sociālekonomisko zvejniecības un akvakultūras datu vākšanu un pārvaldību no 2022. gada | 51 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/1168 (2021. gada 27. aprīlis), ar kuru nosaka no 2022. gada piemērojamu sarakstu ar obligātajām pētnieciskajām uzskaitēm jūrā un robežvērtības, kas ir daļa no Savienības daudzgadu programmas par zvejniecības un akvakultūras datu vākšanu un pārvaldību | 92 |

II   Neleģislatīvi akti

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/1164 (2021. gada 12. jūlijs), ar ko nosaukumam Willamette Valley (AĢIN) piešķir Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 99. pantā minēto aizsardzību

11

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/1165 (2021. gada 15. jūlijs), ar ko atļauj bioloģiskajā ražošanā izmantot noteiktus produktus un vielas un izveido to sarakstus (
  1
  )

1

13

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/1166 (2021. gada 15. jūlijs), ar ko attiecībā uz tiešredzamības operācijas vai operācijas ārpus tiešredzamības standarta scenāriju piemērošanas datuma atlikšanu groza Īstenošanas regulu (ES) 2019/947 (
  1
  )

1

49

LĒMUMI

*

Komisijas Deleģētais lēmums (ES) 2021/1167 (2021. gada 27. aprīlis), ar ko izveido Savienības daudzgadu programmu par bioloģisko, vidisko, tehnisko un sociālekonomisko zvejniecības un akvakultūras datu vākšanu un pārvaldību no 2022. gada

51

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/1168 (2021. gada 27. aprīlis), ar kuru nosaka no 2022. gada piemērojamu sarakstu ar obligātajām pētnieciskajām uzskaitēm jūrā un robežvērtības, kas ir daļa no Savienības daudzgadu programmas par zvejniecības un akvakultūras datu vākšanu un pārvaldību

92

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

REGULAS

| 16.7.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 253/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 253/1

---

EIROPAS PARLAMENTA REGULA (ES, Euratom) 2021/1163

(2021. gada 24. jūnijs)

ar kuru nosaka noteikumus un vispārējos nosacījumus, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi (Eiropas ombuda statūti), un atceļ Lēmumu 94/262/EOTK, EK, Euratom

EIROPAS PARLAMENTS,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 228. panta 4. punktu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a panta 1. punktu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes piekrišanu (1),

ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu (2),

saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru,

tā kā:

| (1) | Noteikumi un vispārējie nosacījumi, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi, būtu jāizstrādā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD), jo īpaši tā 20. panta 2. punkta d) apakšpunkta un 228. panta, Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) noteikumiem. |
| --- | --- |

(1)

Noteikumi un vispārējie nosacījumi, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi, būtu jāizstrādā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD), jo īpaši tā 20. panta 2. punkta d) apakšpunkta un 228. panta, Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) noteikumiem.

| (2) | Eiropas Parlamenta Lēmums 94/262/EOTK, EK, Euratom (3) pēdējo reizi tika grozīts 2008. gadā. Pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā 2009. gada 1. decembrī Lēmums 94/262/EOTK, EK, Euratom būtu jāatceļ un jāaizstāj ar regulu, kas pieņemta, pamatojoties uz LESD 228. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta Lēmums 94/262/EOTK, EK, Euratom (3) pēdējo reizi tika grozīts 2008. gadā. Pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā 2009. gada 1. decembrī Lēmums 94/262/EOTK, EK, Euratom būtu jāatceļ un jāaizstāj ar regulu, kas pieņemta, pamatojoties uz LESD 228. panta 4. punktu.

| (3) | Hartas 41. pantā tiesības uz labu pārvaldību ir atzītas par Savienības pilsoņu pamattiesībām. Hartas 43. pantā ir atzītas tiesības vērsties pie Eiropas ombuda ar sūdzībām par Savienības iestāžu, struktūru, biroju vai aģentūru pieļautām administratīvām kļūmēm. Lai nodrošinātu, ka minētās tiesības ir efektīvas un lai uzlabotu ombuda spēju veikt pamatīgu un objektīvu izmeklēšanu, tādējādi stiprinot ombuda neatkarību, no kā tās abas ir atkarīgas, ombuds būtu jānodrošina ar visiem instrumentiem, kas tam nepieciešami Līgumos un šajā regulā minēto ombuda pienākumu sekmīgai izpildei. |
| --- | --- |

(3)

Hartas 41. pantā tiesības uz labu pārvaldību ir atzītas par Savienības pilsoņu pamattiesībām. Hartas 43. pantā ir atzītas tiesības vērsties pie Eiropas ombuda ar sūdzībām par Savienības iestāžu, struktūru, biroju vai aģentūru pieļautām administratīvām kļūmēm. Lai nodrošinātu, ka minētās tiesības ir efektīvas un lai uzlabotu ombuda spēju veikt pamatīgu un objektīvu izmeklēšanu, tādējādi stiprinot ombuda neatkarību, no kā tās abas ir atkarīgas, ombuds būtu jānodrošina ar visiem instrumentiem, kas tam nepieciešami Līgumos un šajā regulā minēto ombuda pienākumu sekmīgai izpildei.

| (4) | Pieņemot nosacījumus, saskaņā ar kuriem ombudam var iesniegt sūdzību, būtu jāievēro pilnīgas un vienkāršas bezmaksas piekļuves princips, pienācīgi ņemot vērā īpašos ierobežojumus, kas izriet no tiesvedības vai administratīvajām procedūrām. |
| --- | --- |

(4)

Pieņemot nosacījumus, saskaņā ar kuriem ombudam var iesniegt sūdzību, būtu jāievēro pilnīgas un vienkāršas bezmaksas piekļuves princips, pienācīgi ņemot vērā īpašos ierobežojumus, kas izriet no tiesvedības vai administratīvajām procedūrām.

| (5) | Ombudam būtu jārīkojas, pienācīgi ņemot vērā to Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru kompetenci, kas kļuvušas par ombuda izmeklēšanas subjektu. |
| --- | --- |

(5)

Ombudam būtu jārīkojas, pienācīgi ņemot vērā to Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru kompetenci, kas kļuvušas par ombuda izmeklēšanas subjektu.

| (6) | Ir jānosaka procedūras, kas jāievēro gadījumos, kad ombuda izmeklēšana atklāj administratīvas kļūmes. Ombudam katras gadskārtējās sesijas beigās būtu jāiesniedz visaptverošs ziņojums Eiropas Parlamentam. Ombudam arī vajadzētu būt pilnvarotam minētajā gada ziņojumā iekļaut novērtējumu par sniegto ieteikumu ievērošanu. |
| --- | --- |

(6)

Ir jānosaka procedūras, kas jāievēro gadījumos, kad ombuda izmeklēšana atklāj administratīvas kļūmes. Ombudam katras gadskārtējās sesijas beigās būtu jāiesniedz visaptverošs ziņojums Eiropas Parlamentam. Ombudam arī vajadzētu būt pilnvarotam minētajā gada ziņojumā iekļaut novērtējumu par sniegto ieteikumu ievērošanu.

| (7) | Lai stiprinātu ombuda lomu un veicinātu labāko administratīvo praksi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās, neskarot ombuda primāro pienākumu izskatīt sūdzības, būtu vēlams ombudam ļaut veikt izmeklēšanu pēc savas iniciatīvas, ja tas to uzskata par pamatotu, un jo īpaši atkārtotu, sistēmisku vai īpaši nopietnu administratīvu kļūmju gadījumā. |
| --- | --- |

(7)

Lai stiprinātu ombuda lomu un veicinātu labāko administratīvo praksi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās, neskarot ombuda primāro pienākumu izskatīt sūdzības, būtu vēlams ombudam ļaut veikt izmeklēšanu pēc savas iniciatīvas, ja tas to uzskata par pamatotu, un jo īpaši atkārtotu, sistēmisku vai īpaši nopietnu administratīvu kļūmju gadījumā.

| (8) | Pieprasījumiem piešķirt publisku piekļuvi ombuda dokumentiem būtu jāpiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1049/2001 (4), ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1367/2006 (5), izņemot izmeklēšanas gaitā iegūtu dokumentu gadījumā, kad pieprasījumi būtu jāizskata tos izdevušajai Savienības iestādei, struktūrai, birojam vai aģentūrai. |
| --- | --- |

(8)

Pieprasījumiem piešķirt publisku piekļuvi ombuda dokumentiem būtu jāpiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1049/2001 (4), ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1367/2006 (5), izņemot izmeklēšanas gaitā iegūtu dokumentu gadījumā, kad pieprasījumi būtu jāizskata tos izdevušajai Savienības iestādei, struktūrai, birojam vai aģentūrai.

| (9) | Ombudam vajadzētu būt pieejamiem visiem ombuda pienākumu veikšanai nepieciešamajiem elementiem. Šajā nolūkā Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām būtu jāsniedz ombudam visa informācija, ko ombuds tām prasa izmeklēšanas vajadzībām. Ja ombuda pienākumu izpildei vajadzīgs, lai ombuds saņemtu klasificētu informāciju, ko glabā Savienības iestādes, struktūras, biroji un aģentūras vai dalībvalstu kompetentās iestādes, ombudam vajadzētu būt iespējai piekļūt šādai informācijai, nodrošinot, ka tiek ievēroti noteikumi tās aizsardzībai. |
| --- | --- |

(9)

Ombudam vajadzētu būt pieejamiem visiem ombuda pienākumu veikšanai nepieciešamajiem elementiem. Šajā nolūkā Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām būtu jāsniedz ombudam visa informācija, ko ombuds tām prasa izmeklēšanas vajadzībām. Ja ombuda pienākumu izpildei vajadzīgs, lai ombuds saņemtu klasificētu informāciju, ko glabā Savienības iestādes, struktūras, biroji un aģentūras vai dalībvalstu kompetentās iestādes, ombudam vajadzētu būt iespējai piekļūt šādai informācijai, nodrošinot, ka tiek ievēroti noteikumi tās aizsardzībai.

| (10) | Būtu jānosaka pienākums ombudam un ombuda darbiniekiem neizpaust nekādu informāciju, ko viņi ir ieguvuši savu pienākumu izpildes gaitā, neskarot ombuda pienākumu informēt dalībvalstu kompetentās iestādes par faktiem, kas varētu būt saistīti ar noziedzīgiem nodarījumiem un kas ombudam tapuši zināmi izmeklēšanas gaitā. Ombudam arī vajadzētu būt iespējai informēt attiecīgo Savienības iestādi, struktūru, biroju vai aģentūru par faktiem, kas liek apšaubīt tās darbinieku rīcību. Ombuda pienākumam neizpaust informāciju, kas iegūta pienākumu izpildes gaitā, nebūtu jāskar ombuda pienākums veikt savu darbu pēc iespējas atklāti saskaņā ar LESD 15. panta 1. punktu. Lai pienācīgi pildītu savus pienākumus un pamatotu savus konstatējumus, ombudam būtu jāvar savos ziņojumos atsaukties uz jebkādu publiski pieejamu informāciju. |
| --- | --- |

(10)

Būtu jānosaka pienākums ombudam un ombuda darbiniekiem neizpaust nekādu informāciju, ko viņi ir ieguvuši savu pienākumu izpildes gaitā, neskarot ombuda pienākumu informēt dalībvalstu kompetentās iestādes par faktiem, kas varētu būt saistīti ar noziedzīgiem nodarījumiem un kas ombudam tapuši zināmi izmeklēšanas gaitā. Ombudam arī vajadzētu būt iespējai informēt attiecīgo Savienības iestādi, struktūru, biroju vai aģentūru par faktiem, kas liek apšaubīt tās darbinieku rīcību. Ombuda pienākumam neizpaust informāciju, kas iegūta pienākumu izpildes gaitā, nebūtu jāskar ombuda pienākums veikt savu darbu pēc iespējas atklāti saskaņā ar LESD 15. panta 1. punktu. Lai pienācīgi pildītu savus pienākumus un pamatotu savus konstatējumus, ombudam būtu jāvar savos ziņojumos atsaukties uz jebkādu publiski pieejamu informāciju.

| (11) | Ja tas nepieciešams efektīvai ombuda pienākumu izpildei, ombudam vajadzētu būt iespējai sadarboties ar dalībvalstu iestādēm un apmainīties ar tām ar informāciju saskaņā ar piemērojamajiem valstu un Savienības tiesību aktiem, kā arī ar citām Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem vai aģentūrām saskaņā ar piemērojamiem Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(11)

Ja tas nepieciešams efektīvai ombuda pienākumu izpildei, ombudam vajadzētu būt iespējai sadarboties ar dalībvalstu iestādēm un apmainīties ar tām ar informāciju saskaņā ar piemērojamajiem valstu un Savienības tiesību aktiem, kā arī ar citām Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem vai aģentūrām saskaņā ar piemērojamiem Savienības tiesību aktiem.

| (12) | Eiropas Parlamentam būtu jāievēl ombuds Parlamenta sasaukuma sākumā un uz tā pilnvaru laiku, izvēloties ombudu no personām, kas ir Savienības pilsoņi un sniedz visas vajadzīgās neatkarības un kompetences garantijas. Būtu jāizstrādā arī vispārējie nosacījumi, tostarp attiecībā uz ombuda pienākumu izpildes izbeigšanu, ombuda aizvietošanu, pienākumu nesavienojamību, ombuda atalgojumu, privilēģijām un imunitāti. |
| --- | --- |

(12)

Eiropas Parlamentam būtu jāievēl ombuds Parlamenta sasaukuma sākumā un uz tā pilnvaru laiku, izvēloties ombudu no personām, kas ir Savienības pilsoņi un sniedz visas vajadzīgās neatkarības un kompetences garantijas. Būtu jāizstrādā arī vispārējie nosacījumi, tostarp attiecībā uz ombuda pienākumu izpildes izbeigšanu, ombuda aizvietošanu, pienākumu nesavienojamību, ombuda atalgojumu, privilēģijām un imunitāti.

| (13) | Būtu jāprecizē, ka ombuda mītnes vieta ir Eiropas Parlamenta mītnes vieta, kas noteikta Protokola Nr. 6 par Savienības iestāžu, dažu struktūru, organizāciju un struktūrvienību atrašanās vietu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam (“Protokols Nr. 6”), vienīgā panta a) punktā. |
| --- | --- |

(13)

Būtu jāprecizē, ka ombuda mītnes vieta ir Eiropas Parlamenta mītnes vieta, kas noteikta Protokola Nr. 6 par Savienības iestāžu, dažu struktūru, organizāciju un struktūrvienību atrašanās vietu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam (“Protokols Nr. 6”), vienīgā panta a) punktā.

| (14) | Ombudam būtu jāpanāk dzimumu paritāte sava sekretariāta sastāvā, pienācīgi ņemot vērā Padomes Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (6) paredzēto Eiropas Savienības Civildienesta noteikumu un Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 1.d panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(14)

Ombudam būtu jāpanāk dzimumu paritāte sava sekretariāta sastāvā, pienācīgi ņemot vērā Padomes Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (6) paredzēto Eiropas Savienības Civildienesta noteikumu un Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 1.d panta 2. punktu.

| (15) | Pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu, Padomi un Eiropas Komisiju šīs regulas īstenošanas noteikumi ir jāpieņem ombudam. Ja termiņā, ko iepriekš pamatoti noteicis ombuds, nav saņemts šo iestāžu atzinums, ombuds var pieņemt attiecīgos īstenošanas noteikumus. Lai ombuda pienākumu izpildē nodrošinātu juridisko noteiktību un augstākos standartus, šajā regulā būtu jānosaka pieņemamo īstenošanas noteikumu minimālais saturs, |
| --- | --- |

(15)

Pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu, Padomi un Eiropas Komisiju šīs regulas īstenošanas noteikumi ir jāpieņem ombudam. Ja termiņā, ko iepriekš pamatoti noteicis ombuds, nav saņemts šo iestāžu atzinums, ombuds var pieņemt attiecīgos īstenošanas noteikumus. Lai ombuda pienākumu izpildē nodrošinātu juridisko noteiktību un augstākos standartus, šajā regulā būtu jānosaka pieņemamo īstenošanas noteikumu minimālais saturs,

IR PIEŅĒMIS ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets un principi

1.   Šajā regulā ir iekļauti noteikumi un vispārējie nosacījumi, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi (“Eiropas ombuda statūti”).

2.   Ombuds savu pienākumu izpildē ir pilnīgi neatkarīgs un rīkojas bez kādas iepriekšējas atļaujas.

3.   Ombuds palīdz atklāt administratīvas kļūmes Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru darbībā, izņemot Eiropas Savienības Tiesu, kad tā pilda tiesu iestādes funkcijas, pienācīgi ņemot vērā LESD 20. panta 2. punkta d) apakšpunktu un 228. pantu un Hartas 41. pantu par tiesībām uz labu pārvaldību.

Ombudam nevar iesniegt sūdzību par citu iestāžu vai personu darbību.

4.   Attiecīgā gadījumā ombuds sniedz ieteikumus, priekšlikumus risinājumiem un ierosinājumus uzlabojumiem, lai atrisinātu konkrētu jautājumu.

5.   Savu pienākumu izpildes gaitā ombuds nedrīkst apšaubīt tiesas nolēmumu pamatotību vai tiesas kompetenci pieņemt nolēmumu.

2. pants

Sūdzības

1.   Ikviens Savienības pilsonis vai fiziska persona, kura dzīvo kādā dalībvalstī, vai juridiska persona, kuras juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, var tieši vai ar Eiropas Parlamenta deputāta starpniecību iesniegt ombudam sūdzību par administratīvām kļūmēm.

2.   Sūdzībā skaidri norāda tās priekšmets un sūdzības iesniedzēja identitāte. Sūdzības iesniedzējs var pieprasīt, lai sūdzība vai atsevišķas tās daļas tiktu izskatītas konfidenciāli.

3.   Sūdzību iesniedz divu gadu laikā no dienas, kad sūdzības iesniedzējs ir konstatējis faktus, kas ir sūdzības pamatā. Pirms sūdzības iesniegšanas sūdzības iesniedzējs atbilstoši administratīvā veidā vēršas attiecīgajā Savienības iestādē, struktūrā, birojā vai aģentūrā.

4.   Ombuds noraida sūdzību kā nepieņemamu, ja tā neietilpst ombuda kompetences jomā vai ja nav izpildīti 2. un 3. punktā izklāstītie procedūras noteikumi. Ja sūdzība neietilpst ombuda kompetences jomā, tas var ieteikt sūdzības iesniedzējam to iesniegt citai iestādei.

5.   Ja ombuds konstatē, ka sūdzība ir acīmredzami nepamatota, viņš slēdz lietu un informē par šo konstatējumu sūdzības iesniedzēju. Gadījumos, ja sūdzības iesniedzējs par sūdzību ir informējis attiecīgo Savienības iestādi, struktūru, biroju vai aģentūru, ombuds informē arī attiecīgo iestādi.

6.   Sūdzības par darba attiecībām starp Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem vai aģentūrām un to darbiniekiem ir pieņemamas tikai tad, ja attiecīgā persona ir izmantojusi visas iekšējās administratīvās procedūras, jo īpaši Civildienesta noteikumu 90. pantā minētās procedūras, un attiecīgās Savienības iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras kompetentā iestāde ir pieņēmusi lēmumu vai ja ir beidzies atbildes sniegšanas termiņš. Ombuds arī ir pilnvarots pārbaudīt pasākumus, ko attiecīgās Savienības iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras kompetentā iestāde ir pieņēmusi, lai nodrošinātu to personu aizsardzību, kuras, iespējams, cietušas no aizskarošas izturēšanās, un atjaunotu veselīgu un drošu darba vidi, kurā tiek ievērota attiecīgo personu cieņa, kamēr notiek administratīva izmeklēšana, ar noteikumu, ka attiecīgās personas ir izmantojušas iekšējās administratīvās procedūras saistībā ar minētajiem pasākumiem.

7.   Līdzko ombuda reģistrētā sūdzība ir atzīta par pieņemamu un ir pieņemts lēmums sākt izmeklēšanu, ombuds par to informē attiecīgo Savienības iestādi, struktūru, biroju vai aģentūru.

8.   Ombudam iesniegtās sūdzības neietekmē pārsūdzības termiņus administratīvās lietās vai tiesā.

9.   Ja ombuds attiecībā uz iesniegtajiem faktiem notiekošas vai pabeigtas tiesvedības dēļ atzīst, ka sūdzība nav pieņemama, vai pieņem lēmumu izbeigt tās izskatīšanu, tās izmeklēšanas rezultātu, kuru ombuds līdz attiecīgajam brīdim ir veicis, iekļauj lietā un šo lietu slēdz.

10.   Ombuds pēc iespējas ātri informē sūdzības iesniedzēju par veiktajām darbībām saistībā ar sūdzību un, ciktāl iespējams, kopā ar attiecīgo Savienības iestādi, struktūru, biroju vai aģentūru meklē risinājumu administratīvās kļūmes novēršanai. Ombuds informē sūdzības iesniedzēju par ierosināto risinājumu un iesniedz tam arī attiecīgās Savienības iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras komentārus, ja tādi ir saņemti. Sūdzības iesniedzējs var iesniegt komentārus vai jebkurā posmā sniegt papildu informāciju, kas sūdzības iesniegšanas brīdī nebija zināma.

Ja ir rasts sūdzības iesniedzējam un attiecīgajai Savienības iestādei, struktūrai, birojam vai aģentūrai pieņemams risinājums, ombuds var lietu slēgt, neievērojot 4. pantā paredzēto procedūru.

3. pants

Izmeklēšana

1.   Ombuds saskaņā ar saviem pienākumiem vai nu pēc paša iniciatīvas, vai uz saņemtas sūdzības pamata veic izmeklēšanu gadījumos, kad uzskata to par pamatotu.

2.   Ombuds bez liekas kavēšanās informē attiecīgo Savienības iestādi, struktūru, biroju vai aģentūru par šādu izmeklēšanu. Neskarot 5. pantu, attiecīgā Savienības iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra var pēc savas iniciatīvas vai pēc ombuda pieprasījuma iesniegt jebkādus noderīgus komentārus vai pierādījumus.

3.   Ombuds var pēc savas iniciatīvas veikt izmeklēšanu, kad vien uzskata to par pamatotu, un jo īpaši atkārtotu, sistēmisku vai īpaši nopietnu administratīvu kļūmju gadījumos, lai šos gadījumus risinātu kā sabiedrības interešu jautājumu. Saistībā ar šādu izmeklēšanu ombuds var arī nākt klajā ar priekšlikumiem un iniciatīvām, lai veicinātu labāko administratīvo praksi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās.

4. pants

Mijiedarbība starp ombudu un iestādēm

1.   Ja izmeklēšanas gaitā ir konstatētas administratīvas kļūmes, ombuds bez liekas kavēšanās informē attiecīgo Savienības iestādi, struktūru, biroju vai aģentūru par izmeklēšanas konstatējumiem un attiecīgā gadījumā sniedz ieteikumus.

2.   Attiecīgā Savienības iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra trīs mēnešu laikā nosūta ombudam detalizētu atzinumu. Ombuds pēc attiecīgās Savienības iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras pamatota pieprasījuma var piešķirt minētā termiņa pagarinājumu. Minētais pagarinājums nepārsniedz divus mēnešus. Ja attiecīgā Savienības iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra nesniedz atzinumu sākotnējā trīs mēnešu termiņā vai pagarinātajā termiņā, ombuds var izmeklēšanu slēgt bez šāda atzinuma.

3.   Pēc izmeklēšanas slēgšanas ombuds nosūta ziņojumu attiecīgajai Savienības iestādei, struktūrai, birojam vai aģentūrai un, ja atklātās administratīvās kļūmes raksturs vai mērogs to prasa, arī Eiropas Parlamentam. Ziņojumā ombuds var sniegt ieteikumus. Ombuds informē sūdzības iesniedzēju par izmeklēšanas rezultātu, par attiecīgās Savienības iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras sniegto atzinumu un par ziņojumā sniegtajiem ieteikumiem.

4.   Vajadzības gadījumā saistībā ar izmeklēšanu par Savienības iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras darbību ombuds pēc paša iniciatīvas vai pēc Eiropas Parlamenta uzaicinājuma var tikt uzklausīts Eiropas Parlamentā atbilstošā līmenī.

5.   Katras gadskārtējās sesijas beigās ombuds iesniedz Eiropas Parlamentam ziņojumu par savu veikto izmeklēšanu rezultātiem. Ziņojumā iekļauj novērtējumu par ombuda ieteikumu, priekšlikumu risinājumiem un ierosinājumu uzlabojumiem izpildi. Attiecīgā gadījumā ziņojumā iekļauj arī to ombuda izmeklēšanu rezultātus, kuras saistītas ar aizskarošu izturēšanos, trauksmes celšanu un interešu konfliktiem Savienības iestādēs, struktūrās, birojos vai aģentūrās.

5. pants

Informācijas sniegšana ombudam

1.   Šajā pantā “informācijas sniegšana” ietver visus fiziskus un elektroniskus līdzekļus, ar kuriem tiek nodrošināta ombuda un tā sekretariāta piekļuve informācijai, tai skaitā dokumentiem, neatkarīgi no informācijas veida.

2.   “ES klasificēta informācija” ir jebkura informācija vai materiāli, kuriem piemērota ES drošības klasifikācija un kuru neatļauta izpaušana var izraisīt dažāda līmeņa apdraudējumu Savienības vai vienas vai vairāku dalībvalstu interesēm.

3.   Ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus, Savienības iestādes, struktūras, biroji un aģentūras un dalībvalstu kompetentās iestādes pēc ombuda pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas un bez liekas kavēšanās sniedz ombudam visu informāciju, ko tas pieprasījis izmeklēšanas vajadzībām.

4.   ES klasificētu informāciju ombudam sniedz, ievērojot šādus principus un nosacījumus:

| a) | Savienības iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra, kas sniedz ES klasificēto informāciju, ir izpildījusi savas attiecīgās iekšējās procedūras un, ja informācijas autors ir trešā persona, tā ir devusi iepriekšēju rakstisku piekrišanu; |
| --- | --- |

a)

Savienības iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra, kas sniedz ES klasificēto informāciju, ir izpildījusi savas attiecīgās iekšējās procedūras un, ja informācijas autors ir trešā persona, tā ir devusi iepriekšēju rakstisku piekrišanu;

| b) | ir konstatēta ombuda vajadzība pēc informācijas; |
| --- | --- |

b)

ir konstatēta ombuda vajadzība pēc informācijas;

| c) | ir jānodrošina, ka piekļuvi informācijai, kas klasificēta kā CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vai augstāka līmeņa klasificēta informācija, piešķir tikai personām, kurām ir drošības pielaide attiecīgajam drošības līmenim saskaņā ar valsts tiesību aktiem un kuras pilnvarojusi kompetentā drošības iestāde. |
| --- | --- |

c)

ir jānodrošina, ka piekļuvi informācijai, kas klasificēta kā CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vai augstāka līmeņa klasificēta informācija, piešķir tikai personām, kurām ir drošības pielaide attiecīgajam drošības līmenim saskaņā ar valsts tiesību aktiem un kuras pilnvarojusi kompetentā drošības iestāde.

5.   Attiecībā uz ES klasificētas informācijas sniegšanu attiecīgā Savienības iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra novērtē, vai ombuds ir praksē ieviesis iekšējās drošības noteikumus, kā arī fiziskus un procesuālus pasākumus, lai aizsargātu ES klasificētu informāciju. Šajā nolūkā ombuds un Savienības iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra arī var vienoties par vispārēju satvaru, ar ko reglamentē ES klasificētas informācijas sniegšanu.

6.   Saskaņā ar 4. un 5. punktu piekļuvi ES klasificētai informācijai nodrošina attiecīgās Savienības iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras telpās, ja vien ar ombudu nav panākta citāda vienošanās.

7.   Neskarot 3. punktu, dalībvalstu kompetentās iestādes var atteikties sniegt ombudam informāciju, uz kuru attiecas valsts tiesību akti par klasificētas informācijas aizsardzību vai noteikumi, kas liedz to darīt zināmu.

Attiecīgā dalībvalsts tomēr var sniegt ombudam šādu informāciju, ievērojot šīs valsts kompetentās iestādes paredzētus nosacījumus.

8.   Ja Savienības iestādes, struktūras, biroji vai aģentūras un dalībvalstu iestādes plāno sniegt ombudam ES klasificētu informāciju vai jebkādu citu informāciju, kura nav publiski pieejama, tās par to iepriekš informē ombudu.

Ombuds nodrošina šādas informācijas pienācīgu aizsardzību un jo īpaši bez attiecīgās Savienības iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras vai dalībvalsts kompetentās iestādes iepriekšējas piekrišanas to neizpauž sūdzības iesniedzējam vai sabiedrībai. Attiecībā uz ES klasificētu informāciju piekrišanu sniedz rakstiski.

9.   Savienības iestādes, struktūras, biroji vai aģentūras, kas atsaka piekļuvi ES klasificētai informācijai, rakstiski sniedz ombudam pamatojumu, norādot vismaz atteikuma iemeslus.

10.   Ombuds patur savā rīcībā 8. punktā minēto informāciju tikai līdz izmeklēšanas galīgai slēgšanai.

Ombuds var pieprasīt Savienības iestādei, struktūrai, birojam vai aģentūrai vai dalībvalstij šādu informāciju glabāt vismaz piecus gadus.

11.   Ja ombuds prasīto palīdzību nesaņem, tas var informēt Eiropas Parlamentu, kas attiecīgi rīkojas.

6. pants

Publiska piekļuve ombuda dokumentiem

Pieprasījumus nodrošināt publisku piekļuvi dokumentiem ombuds izskata saskaņā ar noteikumiem un ierobežojumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 1049/2001, kuru papildina Regula (EK) Nr. 1367/2006, izņemot izmeklēšanas gaitā iegūtiem dokumentiem un dokumentiem, kurus ombuds glabā šīs izmeklēšanas laikā, arī pēc izmeklēšanas slēgšanas.

7. pants

Ierēdņu un pārējo darbinieku uzklausīšana

1.   Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru ierēdņus un pārējos darbiniekus pēc ombuda pieprasījuma uzklausa saistībā ar faktiem, kas attiecas uz notiekošu izmeklēšanu, kuru veic ombuds.

2.   Minētie ierēdņi un pārējie darbinieki liecina savas iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras vārdā. Viņiem joprojām ir saistoši pienākumi, kas izriet no noteikumiem, kuri attiecas uz viņiem.

8. pants

Izmeklēšana saistībā ar trauksmes celšanu

1.   Ombuds var veikt izmeklēšanu, lai atklātu administratīvu kļūmju gadījumus tādas informācijas apstrādē, kas definēta Civildienesta noteikumu 22.a pantā un ko ombudam ir izpaudis ierēdnis vai darbinieks saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem, kuri paredzēti Civildienesta noteikumos.

2.   Šādos gadījumos ierēdnis vai darbinieks saņem Civildienesta noteikumos paredzēto aizsardzību pret jebkādiem aizspriedumiem, kas pret viņu varētu rasties Savienības iestādē, struktūrā, birojā vai aģentūrā šīs informācijas paziņošanas dēļ.

3.   Ombuds arī var noskaidrot, vai attiecīgā Savienības iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra šādas lietas izskatīšanā ir pieļāvusi administratīvas kļūmes, arī saistībā ar attiecīgā ierēdņa vai darbinieka aizsardzību.

9. pants

Dienesta noslēpums

1.   Ombuds un tā darbinieki nenodod atklātībā informāciju vai dokumentus, kurus iegūst izmeklēšanas gaitā. Neskarot 2. punktu, viņi jo īpaši nenodod atklātībā nekādu ombudam sniegtu ES klasificētu informāciju vai Savienības iestāžu, struktūru, biroju vai aģentūru iekšējos dokumentus vai dokumentus, uz kuriem attiecas Savienības tiesību akti par personas datu aizsardzību. Tie nenodod atklātībā arī jebkādu informāciju, kas varētu kaitēt sūdzības iesniedzēja vai jebkuras citas iesaistītas personas tiesībām.

2.   Ja ombuda izmeklēšanas gaitā konstatētie fakti varētu būt noziedzīgs nodarījums vai ar tādu būt saistīti, ombuds par to ziņo kompetentajām dalībvalstu iestādēm un, ciktāl lieta ir to attiecīgajā kompetencē, – Eiropas Prokuratūrai saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1939 (7) 24. pantu un Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), neskarot visu Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru vispārējo pienākumu ziņot OLAF saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (8) 8. pantu

3.   Attiecīgā gadījumā un pēc vienošanās ar Eiropas Prokuratūru vai OLAF ombuds informē arī to Savienības iestādi, struktūru, biroju vai aģentūru, kurai ir pakļauts attiecīgais ierēdnis vai darbinieks, un tā var sākt piemērotas procedūras.

10. pants

Sadarbība ar dalībvalstu iestādēm un Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām

1.   Ja tas nepieciešams ombuda pienākumu izpildei, ombuds var sadarboties ar dalībvalstu iestādēm saskaņā ar piemērojamiem valsts un Savienības tiesību aktiem.

2.   Ombuds savu pienākumu ietvaros var sadarboties arī ar citām Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, jo īpaši ar tām, kas atbild par pamattiesību veicināšanu un aizsardzību. Ombuds nepieļauj darbību pārklāšanos ar minēto Savienības iestāžu, struktūru, biroju vai aģentūru darbībām vai to darbību dublēšanu.

3.   Šīs regulas piemērošanas nolūkā dalībvalstu iestādēm adresētus paziņojumus sniedz ar to pastāvīgo pārstāvniecību Savienībā starpniecību, izņemot gadījumus, kad attiecīgā pastāvīgā pārstāvniecība piekrīt, ka ombuda sekretariāts var tieši sazināties ar attiecīgās dalībvalsts iestādēm.

11. pants

Ombuda ievēlēšana

1.   Ombudu ievēlē un var atkārtoti iecelt amatā saskaņā ar LESD 228. panta 2. punktu, izraugoties no kandidātiem, kas atlasīti pārredzamā procedūrā.

2.   Pēc uzaicinājuma izvirzīt kandidatūras publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ombudu izvēlas no personām, kas:

| — | ir Savienības pilsoņi, |
| --- | --- |

—

ir Savienības pilsoņi,

| — | izmanto pilnas pilsoniskās un politiskās tiesības, |
| --- | --- |

—

izmanto pilnas pilsoniskās un politiskās tiesības,

| — | sniedz visas neatkarības garantijas, |
| --- | --- |

—

sniedz visas neatkarības garantijas,

| — | atbilst nosacījumiem, kas jāizpilda, lai ieņemtu augstāko juridisko iestāžu amatus savā valstī, vai kam ir atzīta kompetence un kvalifikācija, lai uzņemtos ombuda pienākumus, un |
| --- | --- |

—

atbilst nosacījumiem, kas jāizpilda, lai ieņemtu augstāko juridisko iestāžu amatus savā valstī, vai kam ir atzīta kompetence un kvalifikācija, lai uzņemtos ombuda pienākumus, un

| — | kas nav bijuši valsts valdības locekļi vai Eiropas Parlamenta, Eiropadomes vai Eiropas Komisijas locekļi divu gadu laikā pirms uzaicinājuma izvirzīt kandidatūras publicēšanas dienas. |
| --- | --- |

—

kas nav bijuši valsts valdības locekļi vai Eiropas Parlamenta, Eiropadomes vai Eiropas Komisijas locekļi divu gadu laikā pirms uzaicinājuma izvirzīt kandidatūras publicēšanas dienas.

12. pants

Ombuda pienākumu izbeigšana

1.   Ombuds beidz pildīt savus pienākumus vai nu savu pilnvaru termiņa beigās vai atkāpšanās vai atlaišanas gadījumā.

2.   Izņemot atlaišanas gadījumu, ombuds paliek amatā, līdz ir ievēlēts jauns ombuds.

3.   Priekšlaicīgas pienākumu izbeigšanas gadījumā jaunu ombudu ievēl uz atlikušo Eiropas Parlamenta sasaukuma laiku triju mēnešu laikā pēc amata vietas atbrīvošanās. Līdz jauna ombuda ievēlēšanai steidzamus jautājumus, kas ietilpst ombuda pienākumos, risina 16. panta 2. punktā minētā galvenā atbildīgā persona.

13. pants

Atlaišana

Ja Eiropas Parlaments plāno pieprasīt ombuda atlaišanu saskaņā ar LESD 228. panta 2. punktu, pirms šāda pieprasījuma izteikšanas tas uzklausa ombudu.

14. pants

Ombuda pienākumu izpilde

1.   Pildot savus pienākumus, ombuds rīkojas saskaņā ar LESD 228. panta 3. punktu. Ombuds atturas no jebkādas rīcības, kas nav savienojama ar minēto pienākumu būtību.

2.   Stājoties amatā, ombuds Tiesas priekšā dod svinīgu solījumu pilnībā neatkarīgi un objektīvi pildīt Līgumos un šajā regulā minētos pienākumus un gan pilnvaru laikā, gan pēc pilnvaru termiņa beigām ievērot no tiem izrietošās saistības. Svinīgais solījums jo īpaši ietver pienākumu ievērot godprātību un diskrētumu attiecībā uz konkrētu amatu vai priekšrocību pieņemšanu pēc pilnvaru termiņa beigām.

3.   Ombuda pilnvaru laikā ombuds nedrīkst uzņemties citus politiskos vai administratīvos pienākumus vai citus amatus par atalgojumu vai bez tā.

15. pants

Atalgojums, privilēģijas un imunitāte

1.   Darba samaksas, piemaksu un pensijas ziņā ombudu pielīdzina Tiesas tiesnesim.

2.   Ombudam un ombuda sekretariāta ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem piemēro Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam pievienotā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 11. līdz 14. pantu un 17. pantu.

16. pants

Ombuda sekretariāts

1.   Ombudam piešķir pienācīgu budžetu, kas ir pietiekams, lai nodrošinātu ombuda neatkarību un savu pienākumu izpildi.

2.   Ombudam palīdz sekretariāts. Ombuds ieceļ sekretariāta galveno atbildīgo personu.

3.   Ombuda sekretariāta ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem piemēro Civildienesta noteikumus. Sekretariāta darbinieku skaitu katru gadu apstiprina saskaņā ar budžeta procedūru.

4.   Ja Savienības ierēdņi ir norīkoti darbā ombuda sekretariātā, šo norīkojumu uzskata par norīkojumu dienesta interesēs saskaņā ar Civildienesta noteikumu 37. panta pirmās daļas a) punktu un 38. pantu.

17. pants

Ombuda mītnes vieta

Ombuda mītnes vieta ir Eiropas Parlamenta mītnes vieta, kas noteikta Protokola Nr. 6 vienīgā panta a) punktā.

18. pants

Īstenošanas noteikumi

Ombuds pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu, Padomi un Eiropas Komisiju pieņem šīs regulas īstenošanas noteikumus. Tie atbilst šai regulai un ietver noteikumus vismaz par šādiem aspektiem:

| a) | sūdzības iesniedzēja un attiecīgās Savienības iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras procesuālās tiesības; |
| --- | --- |

a)

sūdzības iesniedzēja un attiecīgās Savienības iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras procesuālās tiesības;

| b) | sūdzību saņemšana, apstrāde un izskatīšanas slēgšana; |
| --- | --- |

b)

sūdzību saņemšana, apstrāde un izskatīšanas slēgšana;

| c) | izmeklēšana pēc ombuda iniciatīvas; un |
| --- | --- |

c)

izmeklēšana pēc ombuda iniciatīvas; un

| d) | papildu izmeklēšana. |
| --- | --- |

d)

papildu izmeklēšana.

19. pants

Nobeiguma noteikumi

1.   Lēmumu 94/262/EOTK, EK, Euratom atceļ.

2.   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 24. jūnijā.

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

D. M. SASSOLI

---

(1)  
  2021. gada 18. jūnija piekrišana (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  
  2021. gada 18. jūnija atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta Lēmums 94/262/EOTK, EK, Euratom (1994. gada 9. marts) par noteikumiem un vispārējiem nosacījumiem, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi (OV L 113, 4.5.1994., 15. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1367/2006 (2006. gada 6. septembris) par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (OV L 264, 25.9.2006., 13. lpp.).

5

(6)  
  OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp.

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

7

OLAF

(8)  Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).

8

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 16.7.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 253/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 253/11

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2021/1164

(2021. gada 12. jūlijs),

ar ko nosaukumam “Willamette Valley” (AĢIN) piešķir Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 99. pantā minēto aizsardzību

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 99. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 97. panta 2. un 3. punktu Komisija ir izskatījusi “Willamette Valley Wineries Association” (Amerikas Savienotās Valstis) pārsūtīto pieteikumu reģistrēt nosaukumu “Willamette Valley” un ir to publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 97. panta 2. un 3. punktu Komisija ir izskatījusi “Willamette Valley Wineries Association” (Amerikas Savienotās Valstis) pārsūtīto pieteikumu reģistrēt nosaukumu “Willamette Valley” un ir to publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 98. pantu. |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 98. pantu.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 99. pantu nosaukums “Willamette Valley” būtu jāaizsargā un jāieraksta tās pašas regulas 104. pantā minētajā reģistrā. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 99. pantu nosaukums “Willamette Valley” būtu jāaizsargā un jāieraksta tās pašas regulas 104. pantā minētajā reģistrā.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo nosaukumam “Willamette Valley” (AĢIN) piešķir aizsardzību.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 12. jūlijā

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV C 58, 18.2.2021., 86. lpp.

2

---

| 16.7.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 253/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 253/13

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2021/1165

(2021. gada 15. jūlijs),

ar ko atļauj bioloģiskajā ražošanā izmantot noteiktus produktus un vielas un izveido to sarakstus

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/848 (2018. gada 30. maijs) par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 834/2007 (1), un jo īpaši tās 24. panta 9. punktu un 39. panta 2. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Ievērojot Regulas (ES) 2018/848 9. panta 3. punktu, bioloģiskajā ražošanā drīkst izmantot tikai saskaņā ar minētās regulas 24. pantu atļautus produktus un vielas, kamēr vien saskaņā ar relevantajiem Savienības tiesību aktu noteikumiem tos ir atļauts izmantot arī nebioloģiskajā ražošanā. Pamatojoties uz Padomes Regulā (EK) Nr. 834/2007 (2) noteiktajiem mērķiem un principiem, Komisija jau bija izvērtējusi dažu produktu un vielu izmantošanu bioloģiskajā ražošanā. Vērtēšanas iznākumā atlasītie produkti un vielas pēc tam ar īpašiem nosacījumiem tika atļauti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 889/2008 (3) un iekļauti dažos minētās regulas pielikumos. Regulā (ES) 2018/848 noteiktie mērķi un principi ir līdzīgi Regulā (EK) Nr. 834/2007 noteiktajiem. Lai nodrošinātu bioloģiskās ražošanas nepārtrauktību, minētie produkti un vielas būtu jāiekļauj ierobežojošajos sarakstos, kuri izveidojami uz Regulas (ES) 2018/848 pamata. |
| --- | --- |

(1)

Ievērojot Regulas (ES) 2018/848 9. panta 3. punktu, bioloģiskajā ražošanā drīkst izmantot tikai saskaņā ar minētās regulas 24. pantu atļautus produktus un vielas, kamēr vien saskaņā ar relevantajiem Savienības tiesību aktu noteikumiem tos ir atļauts izmantot arī nebioloģiskajā ražošanā. Pamatojoties uz Padomes Regulā (EK) Nr. 834/2007 (2) noteiktajiem mērķiem un principiem, Komisija jau bija izvērtējusi dažu produktu un vielu izmantošanu bioloģiskajā ražošanā. Vērtēšanas iznākumā atlasītie produkti un vielas pēc tam ar īpašiem nosacījumiem tika atļauti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 889/2008 (3) un iekļauti dažos minētās regulas pielikumos. Regulā (ES) 2018/848 noteiktie mērķi un principi ir līdzīgi Regulā (EK) Nr. 834/2007 noteiktajiem. Lai nodrošinātu bioloģiskās ražošanas nepārtrauktību, minētie produkti un vielas būtu jāiekļauj ierobežojošajos sarakstos, kuri izveidojami uz Regulas (ES) 2018/848 pamata.

| (2) | Turklāt saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848 24. panta 7. punktu dalībvalstis ir iesniegušas Komisijai un pārējām dalībvalstīm dokumentāciju par dažiem produktiem un vielām; iesniegšanas nolūks ir panākt to atļaušanu un iekļaušanu sarakstos, kas izveidojami saskaņā ar minēto regulu. |
| --- | --- |

(2)

Turklāt saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848 24. panta 7. punktu dalībvalstis ir iesniegušas Komisijai un pārējām dalībvalstīm dokumentāciju par dažiem produktiem un vielām; iesniegšanas nolūks ir panākt to atļaušanu un iekļaušanu sarakstos, kas izveidojami saskaņā ar minēto regulu.

| (3) | Noteiktos apstākļos un ar konkrētiem nosacījumiem, kas izklāstīti Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma I daļas 1.10.2. punktā, augu aizsardzībā drīkst izmantot noteiktus atļautus produktus un vielas. Tālab Komisijai būtu jāatļauj Regulas (ES) 2018/848 24. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētās aktīvās jeb darbīgās vielas, kas izmantojamas augu aizsardzības līdzekļos, un jāizveido minēto darbīgo vielu saraksts. |
| --- | --- |

(3)

Noteiktos apstākļos un ar konkrētiem nosacījumiem, kas izklāstīti Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma I daļas 1.10.2. punktā, augu aizsardzībā drīkst izmantot noteiktus atļautus produktus un vielas. Tālab Komisijai būtu jāatļauj Regulas (ES) 2018/848 24. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētās aktīvās jeb darbīgās vielas, kas izmantojamas augu aizsardzības līdzekļos, un jāizveido minēto darbīgo vielu saraksts.

| (4) | Noteiktos apstākļos un ar konkrētiem nosacījumiem, kas izklāstīti Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma I daļas 1.9.3. punktā, II daļas 1.9.1.2. punkta b) apakšpunktā, 1.9.2.2. punkta d) apakšpunktā, 1.9.3.2. punkta b) apakšpunktā un 1.9.5.2. punkta a) apakšpunktā un III daļas 2.2.2. punkta c) apakšpunktā, 2.3.2. punktā un 3.1.5.3. punkta ceturtās daļas otrajā ievilkumā, augu barošanas, pakaišu uzlabošanas un bagātināšanas, aļģu kultivēšanas, kā arī akvakultūras dzīvnieku turēšanas vides vajadzībām drīkst izmantot noteiktus mēslošanas līdzekļus, augsnes ielabotājus un barības vielas. Tālab Komisijai būtu jāatļauj Regulas (ES) 2018/848 24. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētie mēslošanas līdzekļi, augsnes ielabotāji un barības vielas un jāizveido to saraksts. |
| --- | --- |

(4)

Noteiktos apstākļos un ar konkrētiem nosacījumiem, kas izklāstīti Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma I daļas 1.9.3. punktā, II daļas 1.9.1.2. punkta b) apakšpunktā, 1.9.2.2. punkta d) apakšpunktā, 1.9.3.2. punkta b) apakšpunktā un 1.9.5.2. punkta a) apakšpunktā un III daļas 2.2.2. punkta c) apakšpunktā, 2.3.2. punktā un 3.1.5.3. punkta ceturtās daļas otrajā ievilkumā, augu barošanas, pakaišu uzlabošanas un bagātināšanas, aļģu kultivēšanas, kā arī akvakultūras dzīvnieku turēšanas vides vajadzībām drīkst izmantot noteiktus mēslošanas līdzekļus, augsnes ielabotājus un barības vielas. Tālab Komisijai būtu jāatļauj Regulas (ES) 2018/848 24. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētie mēslošanas līdzekļi, augsnes ielabotāji un barības vielas un jāizveido to saraksts.

| (5) | Noteiktos apstākļos un ar konkrētiem nosacījumiem, kas izklāstīti Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma II daļas 1.4.1. punkta i) apakšpunktā un 1.5.2.3. punktā, III daļas 3.1.3.1. punkta d) apakšpunktā un V daļas 2.3. punktā, dzīvnieku ēdināšanas vajadzībām drīkst izmantot noteiktas nebioloģiskas augu, aļģu, dzīvnieku vai raugu izcelsmes barības sastāvdaļas, mikrobiālas vai minerālas izcelsmes barības sastāvdaļas, barības piedevas un pārstrādes palīglīdzekļus. Tālab Komisijai būtu jāatļauj Regulas (ES) 2018/848 24. panta 1. punkta c) un d) apakšpunktā minētās nebioloģiskās augu, aļģu, dzīvnieku vai raugu izcelsmes barības sastāvdaļas, mikrobiālas vai minerālas izcelsmes barības sastāvdaļas, barības piedevas un pārstrādes palīglīdzekļi un jāizveido to saraksti. |
| --- | --- |

(5)

Noteiktos apstākļos un ar konkrētiem nosacījumiem, kas izklāstīti Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma II daļas 1.4.1. punkta i) apakšpunktā un 1.5.2.3. punktā, III daļas 3.1.3.1. punkta d) apakšpunktā un V daļas 2.3. punktā, dzīvnieku ēdināšanas vajadzībām drīkst izmantot noteiktas nebioloģiskas augu, aļģu, dzīvnieku vai raugu izcelsmes barības sastāvdaļas, mikrobiālas vai minerālas izcelsmes barības sastāvdaļas, barības piedevas un pārstrādes palīglīdzekļus. Tālab Komisijai būtu jāatļauj Regulas (ES) 2018/848 24. panta 1. punkta c) un d) apakšpunktā minētās nebioloģiskās augu, aļģu, dzīvnieku vai raugu izcelsmes barības sastāvdaļas, mikrobiālas vai minerālas izcelsmes barības sastāvdaļas, barības piedevas un pārstrādes palīglīdzekļi un jāizveido to saraksti.

| (6) | Turklāt dažas nebioloģiskas barības sastāvdaļas ir tiešā veidā atļautas saskaņā ar Regulu (ES) 2018/848. Skaidrības labad arī šādas barības sastāvdaļas būtu jāiekļauj tajā pašā sarakstā, kurā uzskaitītas ar šo regulu atļautās barības sastāvdaļas, un jāpievieno atsauce uz konkrētajiem Regulas (ES) 2018/848 noteikumiem. |
| --- | --- |

(6)

Turklāt dažas nebioloģiskas barības sastāvdaļas ir tiešā veidā atļautas saskaņā ar Regulu (ES) 2018/848. Skaidrības labad arī šādas barības sastāvdaļas būtu jāiekļauj tajā pašā sarakstā, kurā uzskaitītas ar šo regulu atļautās barības sastāvdaļas, un jāpievieno atsauce uz konkrētajiem Regulas (ES) 2018/848 noteikumiem.

| (7) | Noteiktos apstākļos un ar konkrētiem nosacījumiem, kas izklāstīti Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma I daļas 1.11. punktā, II daļas 1.5.1.6., 1.5.1.7. punktā un 1.9.4.4. punkta c) apakšpunktā, III daļas 3.1.4.1. punkta f) apakšpunktā, IV daļas 2.2.3. punktā, V daļas 2.4. punktā un VII daļas 1.4. punktā un III pielikuma 4.2. un 7.5. punktā, tīrīšanā un dezinfekcijā drīkst izmantot tikai noteiktus produktus un vielas. Tālab Komisijai būtu jāatļauj Regulas (ES) 2018/848 24. panta 1. punkta e), f) un g) apakšpunktā minētie tīrīšanas un dezinfekcijas līdzekļi un jāizveido to saraksti. |
| --- | --- |

(7)

Noteiktos apstākļos un ar konkrētiem nosacījumiem, kas izklāstīti Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma I daļas 1.11. punktā, II daļas 1.5.1.6., 1.5.1.7. punktā un 1.9.4.4. punkta c) apakšpunktā, III daļas 3.1.4.1. punkta f) apakšpunktā, IV daļas 2.2.3. punktā, V daļas 2.4. punktā un VII daļas 1.4. punktā un III pielikuma 4.2. un 7.5. punktā, tīrīšanā un dezinfekcijā drīkst izmantot tikai noteiktus produktus un vielas. Tālab Komisijai būtu jāatļauj Regulas (ES) 2018/848 24. panta 1. punkta e), f) un g) apakšpunktā minētie tīrīšanas un dezinfekcijas līdzekļi un jāizveido to saraksti.

| (8) | Daži lauksaimniecības dzīvnieku, akvakultūras dzīvnieku un aļģu audzēšanai paredzētu ēku un iekārtu tīrīšanas un dezinfekcijas līdzekļi ir tikuši izvērtēti un iekļauti Regulas (EK) Nr. 889/2008 VII pielikumā. Tomēr augkopībā izmantojamo ēku un iekārtu un pārstrādes un uzglabāšanas telpu tīrīšanas un dezinfekcijas līdzekļus līdz šim ir izvērtējušas un atļāvušas tikai dalībvalstis. Pirms minētos līdzekļus atļauj izmantot bioloģiskajā ražošanā, Komisijai, kurai palīdz Bioloģiskās ražošanas tehnisko konsultāciju ekspertu grupa, būtu jāveic izvērtēšana Savienības līmenī. Minētajā izvērtēšanā būtu jāpārskata visi patlaban atļautie tīrīšanas un dezinfekcijas līdzekļi un vielas. |
| --- | --- |

(8)

Daži lauksaimniecības dzīvnieku, akvakultūras dzīvnieku un aļģu audzēšanai paredzētu ēku un iekārtu tīrīšanas un dezinfekcijas līdzekļi ir tikuši izvērtēti un iekļauti Regulas (EK) Nr. 889/2008 VII pielikumā. Tomēr augkopībā izmantojamo ēku un iekārtu un pārstrādes un uzglabāšanas telpu tīrīšanas un dezinfekcijas līdzekļus līdz šim ir izvērtējušas un atļāvušas tikai dalībvalstis. Pirms minētos līdzekļus atļauj izmantot bioloģiskajā ražošanā, Komisijai, kurai palīdz Bioloģiskās ražošanas tehnisko konsultāciju ekspertu grupa, būtu jāveic izvērtēšana Savienības līmenī. Minētajā izvērtēšanā būtu jāpārskata visi patlaban atļautie tīrīšanas un dezinfekcijas līdzekļi un vielas.

| (9) | Lai dotu laiku izveidot tīrīšanas un dezinfekcijas līdzekļu sarakstus saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848 24. panta 1. punkta e), f) un g) apakšpunkta noteikumiem, Regulas (EK) Nr. 889/2008 VII pielikumā uzskaitītajiem līdzekļiem un dalībvalstu līmenī atļautajiem līdzekļiem bioloģiskās ražošanas nepārtrauktības labad būtu jāpaliek atļautiem līdz 2023. gada 31. decembrim. Tomēr minētajiem produktiem jāatbilst relevantajām Savienības tiesību aktu prasībām, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 648/2004 (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 528/2012 (5), kā arī Regulas (ES) 2018/848 II nodaļā un 24. panta 3. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktajiem bioloģiskās ražošanas kritērijiem. |
| --- | --- |

(9)

Lai dotu laiku izveidot tīrīšanas un dezinfekcijas līdzekļu sarakstus saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848 24. panta 1. punkta e), f) un g) apakšpunkta noteikumiem, Regulas (EK) Nr. 889/2008 VII pielikumā uzskaitītajiem līdzekļiem un dalībvalstu līmenī atļautajiem līdzekļiem bioloģiskās ražošanas nepārtrauktības labad būtu jāpaliek atļautiem līdz 2023. gada 31. decembrim. Tomēr minētajiem produktiem jāatbilst relevantajām Savienības tiesību aktu prasībām, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 648/2004 (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 528/2012 (5), kā arī Regulas (ES) 2018/848 II nodaļā un 24. panta 3. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktajiem bioloģiskās ražošanas kritērijiem.

| (10) | Noteiktos apstākļos un ar konkrētiem nosacījumiem, kas izklāstīti Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma IV daļas 2.2.1. punktā un 2.2.2. punkta a) apakšpunktā, pārstrādātas bioloģiskās pārtikas ražošanā drīkst izmantot noteiktas pārtikas piedevas, to vidū pārtikas fermentus, ko izmanto par pārtikas piedevām, un pārstrādes palīglīdzekļus. Tālab Komisijai būtu jāatļauj Regulas (ES) 2018/848 24. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētās pārtikas piedevas un pārstrādes palīglīdzekļi un jāizveido to saraksts. |
| --- | --- |

(10)

Noteiktos apstākļos un ar konkrētiem nosacījumiem, kas izklāstīti Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma IV daļas 2.2.1. punktā un 2.2.2. punkta a) apakšpunktā, pārstrādātas bioloģiskās pārtikas ražošanā drīkst izmantot noteiktas pārtikas piedevas, to vidū pārtikas fermentus, ko izmanto par pārtikas piedevām, un pārstrādes palīglīdzekļus. Tālab Komisijai būtu jāatļauj Regulas (ES) 2018/848 24. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētās pārtikas piedevas un pārstrādes palīglīdzekļi un jāizveido to saraksts.

| (11) | Pārtikas piedevas un pārtikas pārstrādes palīglīdzekļi, ko izmanto pārstrādātas bioloģiskās pārtikas ražošanā, ir uzskaitīti Regulas (EK) Nr. 889/2008 VIII pielikuma A, B un C iedaļā. Taču atkarībā no to lietojuma un funkcijām galaproduktā daži no minētajiem līdzekļiem var tikt klasificēti par piedevām, nevis par pārstrādes palīglīdzekļiem. Šai klasificēšanai ir vajadzīga īpaša un izsmeļoša analīze par šo produktu izmantošanu pārstrādātas bioloģiskās pārtikas ražošanā. Šāda analīze būtu jāveic attiecībā uz visiem produktiem, kas Regulā (EK) Nr. 889/2008 uzskaitīti pie pārstrādes palīglīdzekļiem. Minētais process prasīs laiku, un pirms Regulas (ES) 2018/848 piemērošanas sākumdienas to pabeigt nevar. Tāpēc produkti, kas Regulā (EK) Nr. 889/2008 patlaban iekļauti pārstrādes palīglīdzekļu sarakstā, arī šajā regulā tiks iekļauti pārstrādes palīglīdzekļu sarakstā līdz brīdim, kad būs veikta īpaša un izsmeļoša analīze. |
| --- | --- |

(11)

Pārtikas piedevas un pārtikas pārstrādes palīglīdzekļi, ko izmanto pārstrādātas bioloģiskās pārtikas ražošanā, ir uzskaitīti Regulas (EK) Nr. 889/2008 VIII pielikuma A, B un C iedaļā. Taču atkarībā no to lietojuma un funkcijām galaproduktā daži no minētajiem līdzekļiem var tikt klasificēti par piedevām, nevis par pārstrādes palīglīdzekļiem. Šai klasificēšanai ir vajadzīga īpaša un izsmeļoša analīze par šo produktu izmantošanu pārstrādātas bioloģiskās pārtikas ražošanā. Šāda analīze būtu jāveic attiecībā uz visiem produktiem, kas Regulā (EK) Nr. 889/2008 uzskaitīti pie pārstrādes palīglīdzekļiem. Minētais process prasīs laiku, un pirms Regulas (ES) 2018/848 piemērošanas sākumdienas to pabeigt nevar. Tāpēc produkti, kas Regulā (EK) Nr. 889/2008 patlaban iekļauti pārstrādes palīglīdzekļu sarakstā, arī šajā regulā tiks iekļauti pārstrādes palīglīdzekļu sarakstā līdz brīdim, kad būs veikta īpaša un izsmeļoša analīze.

| (12) | Noteiktos apstākļos un ar konkrētiem nosacījumiem, kas izklāstīti Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma IV daļas 2.2.1. punktā, pārstrādātas bioloģiskās pārtikas ražošanā drīkst izmantot noteiktas lauksaimnieciskas izcelsmes nebioloģiskas sastāvdaļas. Tālab Komisijai būtu jāatļauj Regulas (ES) 2018/848 24. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās lauksaimnieciskas izcelsmes nebioloģiskās sastāvdaļas un jāizveido to saraksts. Bioloģiskās ražošanas komiteja ir izvērtējusi dokumentāciju, kuru dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848 24. panta 7. punktu un kura attiecas uz nebioloģiskām lauksaimnieciskas izcelsmes sastāvdaļām, ko izmanto pārstrādātas bioloģiskās pārtikas ražošanā. Vērtēšanas iznākumā atlasītie produkti un vielas, kas atbilst Regulā (ES) 2018/848 noteiktajiem mērķiem un principiem, būtu jāiekļauj ierobežojošajā sarakstā, kas izveidojams ar šo regulu, un vajadzības gadījumā jāparedz īpaši nosacījumi. |
| --- | --- |

(12)

Noteiktos apstākļos un ar konkrētiem nosacījumiem, kas izklāstīti Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma IV daļas 2.2.1. punktā, pārstrādātas bioloģiskās pārtikas ražošanā drīkst izmantot noteiktas lauksaimnieciskas izcelsmes nebioloģiskas sastāvdaļas. Tālab Komisijai būtu jāatļauj Regulas (ES) 2018/848 24. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās lauksaimnieciskas izcelsmes nebioloģiskās sastāvdaļas un jāizveido to saraksts. Bioloģiskās ražošanas komiteja ir izvērtējusi dokumentāciju, kuru dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848 24. panta 7. punktu un kura attiecas uz nebioloģiskām lauksaimnieciskas izcelsmes sastāvdaļām, ko izmanto pārstrādātas bioloģiskās pārtikas ražošanā. Vērtēšanas iznākumā atlasītie produkti un vielas, kas atbilst Regulā (ES) 2018/848 noteiktajiem mērķiem un principiem, būtu jāiekļauj ierobežojošajā sarakstā, kas izveidojams ar šo regulu, un vajadzības gadījumā jāparedz īpaši nosacījumi.

| (13) | Lai dotu operatoriem pietiekami daudz laika pielāgoties jaunajam ierobežojošajam atļauto nebioloģisko lauksaimnieciskas izcelsmes sastāvdaļu sarakstam un it īpaši atrast saskaņā ar Regulu (ES) 2018/848 ražotu lauksaimnieciskas izcelsmes sastāvdaļu avotu, ir lietderīgi tomēr noteikt, ka sarakstu ar nebioloģiskām lauksaimnieciskas izcelsmes sastāvdaļām, kuras bioloģiskās pārtikas pārstrādē atļauts izmantot ar šo regulu, piemēro no 2024. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(13)

Lai dotu operatoriem pietiekami daudz laika pielāgoties jaunajam ierobežojošajam atļauto nebioloģisko lauksaimnieciskas izcelsmes sastāvdaļu sarakstam un it īpaši atrast saskaņā ar Regulu (ES) 2018/848 ražotu lauksaimnieciskas izcelsmes sastāvdaļu avotu, ir lietderīgi tomēr noteikt, ka sarakstu ar nebioloģiskām lauksaimnieciskas izcelsmes sastāvdaļām, kuras bioloģiskās pārtikas pārstrādē atļauts izmantot ar šo regulu, piemēro no 2024. gada 1. janvāra.

| (14) | Ņemot vērā dažu nebioloģisko lauksaimnieciskas izcelsmes sastāvdaļu sastāvu, daži to lietojumi pārstrādātas bioloģiskās pārtikas ražošanā var atbilst izmantošanai par pārtikas piedevām, pārtikas pārstrādes palīglīdzekļiem vai produktiem un vielām, kas minēti Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma IV daļas 2.2.2. punktā. Minētajiem lietojumiem saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma IV daļas 2.2. punktu ir vajadzīga īpaša atļauja, un šādi lietojumi nebūtu jāatļauj ar nebioloģiskām lauksaimnieciskas izcelsmes sastāvdaļām domātu atļauju. |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā dažu nebioloģisko lauksaimnieciskas izcelsmes sastāvdaļu sastāvu, daži to lietojumi pārstrādātas bioloģiskās pārtikas ražošanā var atbilst izmantošanai par pārtikas piedevām, pārtikas pārstrādes palīglīdzekļiem vai produktiem un vielām, kas minēti Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma IV daļas 2.2.2. punktā. Minētajiem lietojumiem saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma IV daļas 2.2. punktu ir vajadzīga īpaša atļauja, un šādi lietojumi nebūtu jāatļauj ar nebioloģiskām lauksaimnieciskas izcelsmes sastāvdaļām domātu atļauju.

| (15) | Noteiktos apstākļos un ar konkrētiem nosacījumiem, kas izklāstīti Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma VII daļas 1.3. punkta a) apakšpunktā, rauga un rauga produktu ražošanā drīkst izmantot noteiktus pārstrādes palīglīdzekļus. Tālab Komisijai būtu jāatļauj Regulas (ES) 2018/848 24. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētie rauga un rauga produktu ražošanā izmantojamie pārstrādes palīglīdzekļi un jāizveido to saraksts. |
| --- | --- |

(15)

Noteiktos apstākļos un ar konkrētiem nosacījumiem, kas izklāstīti Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma VII daļas 1.3. punkta a) apakšpunktā, rauga un rauga produktu ražošanā drīkst izmantot noteiktus pārstrādes palīglīdzekļus. Tālab Komisijai būtu jāatļauj Regulas (ES) 2018/848 24. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētie rauga un rauga produktu ražošanā izmantojamie pārstrādes palīglīdzekļi un jāizveido to saraksts.

| (16) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (6) 1. panta 2. punkta l) apakšpunktā minētās vīna nozares produktu ražošanā saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma VI daļas 2.2. punktu drīkst izmantot tikai produktus un vielas, ko bioloģiskajā ražošanā atļauts izmantot atbilstīgi minētās regulas 24. pantam. Tālab Komisijai būtu jāatļauj šādi produkti un vielas un jāizveido to saraksts. |
| --- | --- |

(16)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (6) 1. panta 2. punkta l) apakšpunktā minētās vīna nozares produktu ražošanā saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma VI daļas 2.2. punktu drīkst izmantot tikai produktus un vielas, ko bioloģiskajā ražošanā atļauts izmantot atbilstīgi minētās regulas 24. pantam. Tālab Komisijai būtu jāatļauj šādi produkti un vielas un jāizveido to saraksts.

| (17) | Regulas (ES) 2018/848 45. panta 2. punkts pilnvaro Komisiju piešķirt īpašas atļaujas izmantot produktus un vielas trešās valstīs un Savienības tālākajos reģionos. Minētās regulas 24. panta 7. punktā noteikts, kā sākt procedūru, kas dalībvalstīm jāievēro attiecībā uz Savienības tālākajiem reģioniem. Tomēr procedūra, kas šādu atļauju sakarā jāievēro attiecībā uz trešām valstīm, Regulā (ES) 2018/848 nav detalizēti noteikta. Tāpēc ir lietderīgi minēto procedūru noteikt šajā regulā, un tai jābūt saskanīgai ar Regulas (ES) 2018/848 24. pantā izklāstīto procedūru, kas jāievēro, lai produktus un vielas atļautu izmantot bioloģiskajā ražošanā Savienībā. Minētās atļaujas var piešķirt uz atjaunojamu divu gadu periodu, tāpēc, lai izvairītos no pārpratumiem saistībā ar produktiem un vielām, kas atļautas bez laika ierobežojuma, attiecīgos produktus un vielas ir lietderīgi iekļaut atsevišķā pielikumā. |
| --- | --- |

(17)

Regulas (ES) 2018/848 45. panta 2. punkts pilnvaro Komisiju piešķirt īpašas atļaujas izmantot produktus un vielas trešās valstīs un Savienības tālākajos reģionos. Minētās regulas 24. panta 7. punktā noteikts, kā sākt procedūru, kas dalībvalstīm jāievēro attiecībā uz Savienības tālākajiem reģioniem. Tomēr procedūra, kas šādu atļauju sakarā jāievēro attiecībā uz trešām valstīm, Regulā (ES) 2018/848 nav detalizēti noteikta. Tāpēc ir lietderīgi minēto procedūru noteikt šajā regulā, un tai jābūt saskanīgai ar Regulas (ES) 2018/848 24. pantā izklāstīto procedūru, kas jāievēro, lai produktus un vielas atļautu izmantot bioloģiskajā ražošanā Savienībā. Minētās atļaujas var piešķirt uz atjaunojamu divu gadu periodu, tāpēc, lai izvairītos no pārpratumiem saistībā ar produktiem un vielām, kas atļautas bez laika ierobežojuma, attiecīgos produktus un vielas ir lietderīgi iekļaut atsevišķā pielikumā.

| (18) | Skaidrības un juridiskās noteiktības labad Regula (EK) Nr. 889/2008 būtu jāatceļ. Tomēr tīrīšanas un dezinfekcijas līdzekļu saraksti pirms 2024. gada 1. janvāra izveidoti netiks, tāpēc Regulas (EK) Nr. 889/2008 VII pielikumu būtu jāturpina piemērot līdz 2023. gada 31. decembrim. Šajā sakarā ir lietderīgi konkretizēt, ka minētajā pielikumā uzskaitītos līdzekļus, kuri nav atļauti atbilstīgi Regulai (ES) Nr. 528/2012, par biocīdiem izmantot nevar. Turklāt ar šo regulu izveidotais saraksts ar nebioloģiskām lauksaimnieciskas izcelsmes sastāvdaļām, ko izmanto pārstrādātas bioloģiskās pārtikas ražošanā, tiks piemērots tikai no 2024. gada 1. janvāra. Tāpēc ir lietderīgi paredzēt, ka pārstrādātu bioloģisko pārtiku, kura ražota pirms 2024. gada 1. janvāra un kurā ir Regulas (EK) Nr. 889/2008 IX pielikumā uzskaitītās nebioloģiskas lauksaimnieciskas izcelsmes sastāvdaļas, pēc minētā datuma drīkst laist tirgū līdz brīdim, kad krājumi beigušies. |
| --- | --- |

(18)

Skaidrības un juridiskās noteiktības labad Regula (EK) Nr. 889/2008 būtu jāatceļ. Tomēr tīrīšanas un dezinfekcijas līdzekļu saraksti pirms 2024. gada 1. janvāra izveidoti netiks, tāpēc Regulas (EK) Nr. 889/2008 VII pielikumu būtu jāturpina piemērot līdz 2023. gada 31. decembrim. Šajā sakarā ir lietderīgi konkretizēt, ka minētajā pielikumā uzskaitītos līdzekļus, kuri nav atļauti atbilstīgi Regulai (ES) Nr. 528/2012, par biocīdiem izmantot nevar. Turklāt ar šo regulu izveidotais saraksts ar nebioloģiskām lauksaimnieciskas izcelsmes sastāvdaļām, ko izmanto pārstrādātas bioloģiskās pārtikas ražošanā, tiks piemērots tikai no 2024. gada 1. janvāra. Tāpēc ir lietderīgi paredzēt, ka pārstrādātu bioloģisko pārtiku, kura ražota pirms 2024. gada 1. janvāra un kurā ir Regulas (EK) Nr. 889/2008 IX pielikumā uzskaitītās nebioloģiskas lauksaimnieciskas izcelsmes sastāvdaļas, pēc minētā datuma drīkst laist tirgū līdz brīdim, kad krājumi beigušies.

| (19) | Sertifikātu, kuru kompetentās iestādes vai, attiecīgā gadījumā, kontroles iestādes vai kontroles institūcijas izdod operatoriem saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848 35. panta 1. punktu, var izdot no 2022. gada 1. janvāra. Tomēr visiem attiecīgajiem operatoriem to minētajā dienā neizdos. Atkāpjoties no Regulas (ES) 2018/848 35. panta 2. punkta, dokumentāriem pierādījumiem, kurus kontroles iestādes vai kontroles institūcijas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 889/2008 68. pantu operatoriem izdevušas pirms 2022. gada 1. janvāra, bioloģiskās ražošanas nepārtrauktības labad būtu jāpaliek spēkā līdz derīguma termiņa beigām. Tomēr, ievērojot Regulas (ES) 2018/848 38. panta 3. punktu, operatoru atbilstības verifikācija jāveic vismaz reizi gadā, un saskaņā ar minētās regulas 38. panta 5. punktu sertifikāta izdošanai jābalstās uz minētās verifikācijas rezultātiem, tāpēc derīguma termiņam nevajadzētu būt ilgākam par 2022. gada 31. decembri. |
| --- | --- |

(19)

Sertifikātu, kuru kompetentās iestādes vai, attiecīgā gadījumā, kontroles iestādes vai kontroles institūcijas izdod operatoriem saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848 35. panta 1. punktu, var izdot no 2022. gada 1. janvāra. Tomēr visiem attiecīgajiem operatoriem to minētajā dienā neizdos. Atkāpjoties no Regulas (ES) 2018/848 35. panta 2. punkta, dokumentāriem pierādījumiem, kurus kontroles iestādes vai kontroles institūcijas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 889/2008 68. pantu operatoriem izdevušas pirms 2022. gada 1. janvāra, bioloģiskās ražošanas nepārtrauktības labad būtu jāpaliek spēkā līdz derīguma termiņa beigām. Tomēr, ievērojot Regulas (ES) 2018/848 38. panta 3. punktu, operatoru atbilstības verifikācija jāveic vismaz reizi gadā, un saskaņā ar minētās regulas 38. panta 5. punktu sertifikāta izdošanai jābalstās uz minētās verifikācijas rezultātiem, tāpēc derīguma termiņam nevajadzētu būt ilgākam par 2022. gada 31. decembri.

| (20) | Skaidrības un juridiskās noteiktības labad šī regula būtu jāpiemēro no Regulas (ES) 2018/848 piemērošanas sākumdienas. Tomēr šīs regulas 18. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ noteikumi par tīrīšanas un dezinfekcijas līdzekļu sarakstiem un sarakstu ar nebioloģiskām lauksaimnieciskas izcelsmes sastāvdaļām, ko izmanto pārstrādātas bioloģiskās pārtikas ražošanā, būtu jāpiemēro no 2024. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(20)

Skaidrības un juridiskās noteiktības labad šī regula būtu jāpiemēro no Regulas (ES) 2018/848 piemērošanas sākumdienas. Tomēr šīs regulas 18. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ noteikumi par tīrīšanas un dezinfekcijas līdzekļu sarakstiem un sarakstu ar nebioloģiskām lauksaimnieciskas izcelsmes sastāvdaļām, ko izmanto pārstrādātas bioloģiskās pārtikas ražošanā, būtu jāpiemēro no 2024. gada 1. janvāra.

| (21) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Bioloģiskās ražošanas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(21)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Bioloģiskās ražošanas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Darbīgās vielas augu aizsardzības līdzekļos

Piemērojot Regulas (ES) 2018/848 24. panta 1. punkta a) apakšpunktu, augu aizsardzības līdzekļi, ko bioloģiskajā ražošanā izmanto, kā noteikts šīs regulas I pielikumā, drīkst saturēt tikai minētajā pielikumā uzskaitītās darbīgās vielas, ja minētie augu aizsardzības līdzekļi turklāt:

| a) | ir atļauti atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1107/2009 (7); |
| --- | --- |

a)

ir atļauti atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1107/2009 (7);

7

| b) | tiek lietoti saskaņā ar lietošanas nosacījumiem, kas konkretizēti atļaujās, kurus dalībvalstis piešķīrušas tos saturošiem līdzekļiem; |
| --- | --- |

b)

tiek lietoti saskaņā ar lietošanas nosacījumiem, kas konkretizēti atļaujās, kurus dalībvalstis piešķīrušas tos saturošiem līdzekļiem;

| c) | tiek lietoti saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (8) pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

c)

tiek lietoti saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (8) pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem.

8

2. pants

Mēslošanas līdzekļi, augsnes ielabotāji un barības vielas

Piemērojot Regulas (ES) 2018/848 24. panta 1. punkta b) apakšpunktu, par mēslošanas līdzekļiem, augsnes ielabotājiem un augu barošanai domātām barības vielām, pakaišu uzlabošanas un bagātināšanas, aļģu kultivēšanas, kā arī akvakultūras dzīvnieku turēšanas vides vajadzībām bioloģiskajā ražošanā drīkst izmantot tikai šīs regulas II pielikumā uzskaitītos produktus un vielas, ja tie atbilst relevantajiem Savienības tiesību aktu noteikumiem, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 2003/2003 (9), relevantajiem piemērojamajiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1009 (10), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1069/2009 (11) un Komisijas Regulas (ES) Nr. 142/2011 (12) pantiem, un attiecīgā gadījumā ir saskaņā ar valsts noteikumiem, kas pamatojas uz Savienības tiesību aktiem.

9

10

11

12

3. pants

Nebioloģiskas augu, aļģu, dzīvnieku vai raugu izcelsmes barības sastāvdaļas vai mikrobiālas vai minerālas izcelsmes barības sastāvdaļas

Piemērojot Regulas (ES) 2018/848 24. panta 1. punkta c) apakšpunktu, par nebioloģiskām augu, aļģu, dzīvnieku vai raugu izcelsmes barības sastāvdaļām vai par mikrobiālas vai minerālas izcelsmes barības sastāvdaļām bioloģiskajā ražošanā drīkst izmantot tikai šīs regulas III pielikuma A daļā uzskaitītos produktus un vielas, ja to izmantošana ir saskaņā ar relevantajiem Savienības tiesību aktu noteikumiem, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 767/2009 (13), un attiecīgā gadījumā – saskaņā ar valsts noteikumiem, kas pamatojas uz Savienības tiesību aktiem.

13

4. pants

Barības piedevas un pārstrādes palīglīdzekļi

Piemērojot Regulas (ES) 2018/848 24. panta 1. punkta d) apakšpunktu, par dzīvnieku ēdināšanā izmantojamām barības piedevām un pārstrādes palīglīdzekļiem bioloģiskajā ražošanā drīkst izmantot tikai šīs regulas III pielikuma B daļā uzskaitītos produktus un vielas, ja to izmantošana ir saskaņā ar relevantajiem Savienības tiesību aktu noteikumiem, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1831/2003 (14), un attiecīgā gadījumā – saskaņā ar valsts noteikumiem, kas pamatojas uz Savienības tiesību aktiem.

14

5. pants

Tīrīšanas un dezinfekcijas līdzekļi

1.   Piemērojot Regulas (ES) 2018/848 24. panta 1. punkta e) apakšpunktu, dzīvnieku audzēšanai izmantojamo dīķu, sprostu, baseinu, kanālu, ēku vai iekārtu tīrīšanā un dezinfekcijā drīkst izmantot tikai šīs regulas IV pielikuma A daļā uzskaitītos līdzekļus, ja minētie līdzekļi atbilst Savienības tiesību aktu noteikumiem, jo īpaši Regulai (EK) Nr. 648/2004 un Regulai (ES) Nr. 528/2012, un attiecīgā gadījumā ir saskaņā ar valsts noteikumiem, kas pamatojas uz Savienības tiesību aktiem.

2.   Piemērojot Regulas (ES) 2018/848 24. panta 1. punkta f) apakšpunktu, augkopībā, arī uzglabāšanai lauku saimniecībā, izmantojamo ēku un iekārtu tīrīšanā un dezinfekcijā drīkst izmantot tikai šīs regulas IV pielikuma B daļā uzskaitītos līdzekļus, ja minētie līdzekļi atbilst Savienības tiesību aktu noteikumiem, jo īpaši Regulai (EK) Nr. 648/2004 un Regulai (ES) Nr. 528/2012, un attiecīgā gadījumā ir saskaņā ar valsts noteikumiem, kas pamatojas uz Savienības tiesību aktiem.

3.   Piemērojot Regulas (ES) 2018/848 24. panta 1. punkta g) apakšpunktu, pārstrādes un uzglabāšanas telpu tīrīšanā un dezinfekcijā drīkst izmantot tikai šīs regulas IV pielikuma C daļā uzskaitītos līdzekļus, ja minētie līdzekļi atbilst relevantajiem Savienības tiesību aktu noteikumiem, jo īpaši Regulai (EK) Nr. 648/2004 un Regulai (ES) Nr. 528/2012, un attiecīgā gadījumā ir saskaņā ar valsts noteikumiem, kas pamatojas uz Savienības tiesību aktiem.

4.   Kamēr Regulas (ES) 2018/848 24. panta 1. punkta e), f) un g) apakšpunktā minētie tīrīšanas un dezinfekcijas līdzekļi, kurus pirms Regulas (ES) 2018/848 piemērošanas sākumdienas bija atļauts izmantot bioloģiskajā ražošanā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 834/2007 vai valsts tiesību aktiem, šīs regulas IV pielikuma A, B vai C daļā nav iekļauti, tos drīkst turpināt izmantot, ja tie atbilst relevantajiem Savienības tiesību aktu noteikumiem, jo īpaši Regulai (EK) Nr. 648/2004 un Regulai (ES) Nr. 528/2012, un attiecīgā gadījumā ir saskaņā ar valsts noteikumiem, kas pamatojas uz Savienības tiesību aktiem.

6. pants

Pārtikas piedevas un pārstrādes palīglīdzekļi

Piemērojot Regulas (ES) 2018/848 24. panta 2. punkta a) apakšpunktu, par pārtikas piedevām, to vidū pārtikas fermentiem, ko izmanto par pārtikas piedevām, un par pārstrādes palīglīdzekļiem bioloģiskās pārtikas ražošanā drīkst izmantot tikai šīs regulas V pielikuma A daļā uzskaitītos produktus un vielas, ja to izmantošana ir saskaņā ar relevantajiem Savienības tiesību aktu noteikumiem, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1333/2008 (15), un attiecīgā gadījumā – saskaņā ar valsts noteikumiem, kas pamatojas uz Savienības tiesību aktiem.

15

7. pants

Lauksaimnieciskas izcelsmes nebioloģiskas sastāvdaļas, ko izmanto pārstrādātas bioloģiskās pārtikas ražošanā

Piemērojot Regulas (ES) 2018/848 24. panta 2. punkta b) apakšpunktu, pārstrādātas bioloģiskās pārtikas ražošanā drīkst izmantot tikai šīs regulas V pielikuma B daļā uzskaitītās lauksaimnieciskas izcelsmes nebioloģiskās sastāvdaļas, ja to izmantošana ir saskaņā ar relevantajiem Savienības tiesību aktu noteikumiem un attiecīgā gadījumā – saskaņā ar valsts noteikumiem, kas pamatojas uz Savienības tiesību aktiem.

Pirmā daļa neskar detalizētās prasības, kas attiecībā uz pārstrādātas pārtikas bioloģisko ražošanu noteiktas Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma IV daļas 2. iedaļā. Konkrēti, Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma IV daļas 2.2.2. punktā minētajām nebioloģiskajām lauksaimnieciskas izcelsmes sastāvdaļām, ko izmanto par pārtikas piedevām, pārstrādes palīglīdzekļiem vai produktiem un vielām, pirmo daļu nepiemēro.

8. pants

Pārstrādes palīglīdzekļi rauga un rauga produktu ražošanā

Piemērojot Regulas (ES) 2018/848 24. panta 2. punkta c) apakšpunktu, par pārstrādes palīglīdzekļiem rauga un rauga produktu ražošanā drīkst izmantot tikai šīs regulas V pielikuma C daļā uzskaitītos produktus un vielas, ja to izmantošana ir saskaņā ar relevantajiem Savienības tiesību aktu noteikumiem un attiecīgā gadījumā – saskaņā ar valsts noteikumiem, kas pamatojas uz Savienības tiesību aktiem.

9. pants

Produkti un vielas, ko izmanto bioloģiskajā vīna ražošanā

Piemērojot Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma VI daļas 2.2. punktu, Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma II daļā minēto bioloģisko vīnkopības produktu ražošanā un konservācijā drīkst izmantot tikai šīs regulas V pielikuma D daļā uzskaitītos produktus un vielas, ja to izmantošana ir saskaņā ar relevantajiem Savienības tiesību aktu noteikumiem, jo īpaši robežvērtībām un nosacījumiem, kas noteikti Regulā (ES) Nr. 1308/2013 un Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2019/934 (16), un attiecīgā gadījumā ir saskaņā ar valsts noteikumiem, kas pamatojas uz Savienības tiesību aktiem.

16

10. pants

Procedūra, kādā piešķiramas īpašas atļaujas produktu un vielu izmantošanai konkrētos trešo valstu apgabalos

1.   Ja saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848 46. panta 1. punktu atzīta kontroles iestāde vai kontroles institūcija uzskata, ka minētās regulas 45. panta 2. punktā izklāstīto īpašo nosacījumu dēļ būtu jāpiešķir īpaša atļauja produkta vai vielas izmantošanai konkrētā apgabalā ārpus Savienības, tā var lūgt Komisiju veikt novērtējumu. Šajā nolūkā tā paziņo Komisijai dokumentāciju, kurā aprakstīts attiecīgais produkts vai viela, norādīti šādas īpašas atļaujas piešķiršanas iemesli un skaidrots, kādu īpašu apstākļu dēļ saskaņā ar šo regulu atļautie produkti un vielas nav piemēroti izmantošanai attiecīgajā apgabalā. Tā nodrošina, ka dokumentācija ir piemērota, lai to darītu publiski pieejamu, ievērojot Savienības un dalībvalstu tiesību aktus par datu aizsardzību.

2.   Komisija 1. punktā minēto lūgumu nosūta dalībvalstīm un visus šādus lūgumus publisko.

3.   Šā panta 1. punktā minēto dokumentāciju Komisija analizē. Komisija produktu vai vielu atļauj, ņemot vērā dokumentācijā minētos īpašos nosacījumus un tikai tad, ja tās analīzē kopumā tiek secināts, ka:

| a) | šāda īpaša atļauja attiecīgajā apgabalā ir pamatota; |
| --- | --- |

a)

šāda īpaša atļauja attiecīgajā apgabalā ir pamatota;

| b) | dokumentācijā aprakstītais produkts vai viela atbilst Regulas (ES) 2018/848 II nodaļā noteiktajiem principiem, 24. panta 3. punktā noteiktajiem kritērijiem un 24. panta 5. punktā noteiktajam nosacījumam; |
| --- | --- |

b)

dokumentācijā aprakstītais produkts vai viela atbilst Regulas (ES) 2018/848 II nodaļā noteiktajiem principiem, 24. panta 3. punktā noteiktajiem kritērijiem un 24. panta 5. punktā noteiktajam nosacījumam;

| c) | produkta vai vielas lietošana ir saskaņā ar relevantajiem Savienības tiesību aktu noteikumiem un – jo īpaši attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļos esošām aktīvajām vielām – saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 396/2005 (17). |
| --- | --- |

c)

produkta vai vielas lietošana ir saskaņā ar relevantajiem Savienības tiesību aktu noteikumiem un – jo īpaši attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļos esošām aktīvajām vielām – saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 396/2005 (17).

Atļauto produktu vai vielu iekļauj šīs regulas VI pielikumā.

4.   Kad Regulas (ES) 2018/848 45. panta 2. punktā minētais divu gadu periods beidzas, atļauju automātiski pagarina vēl uz diviem gadiem, ja jauni elementi nav pieejami un neviena dalībvalsts vai saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848 46. panta 1. punktu atzīta kontroles iestāde vai kontroles institūcija nav izteikusi iebildumu ar pamatojumu, ka 3. punktā minētais Komisijas secinājums jānovērtē atkārtoti.

11. pants

Atcelšana

Regulu (EK) Nr. 889/2008 atceļ.

Tomēr VII un IX pielikumu turpina piemērot līdz 2023. gada 31. decembrim.

12. pants

Pārejas noteikumi

1.   Piemērojot šīs regulas 5. panta 4. punktu, Regulas (EK) Nr. 889/2008 VII pielikumā uzskaitītos tīrīšanas un dezinfekcijas līdzekļus dzīvnieku audzēšanai izmantojamo dīķu, sprostu, baseinu, kanālu, ēku vai iekārtu tīrīšanā un dezinfekcijā drīkst izmantot līdz 2023. gada 31. decembrim, ņemot vērā šīs regulas IV pielikuma D daļu.

2.   Piemērojot Regulas (ES) 2018/848 24. panta 2. punkta b) apakšpunktu, Regulas (EK) Nr. 889/2008 IX pielikumā uzskaitītās lauksaimnieciskas izcelsmes nebioloģiskās sastāvdaļas pārstrādātas bioloģiskās pārtikas ražošanā drīkst izmantot līdz 2023. gada 31. decembrim. Pārstrādātu bioloģisko pārtiku, kura ražota pirms 2024. gada 1. janvāra un kurā ir lauksaimnieciskas izcelsmes nebioloģiskas sastāvdaļas, pēc minētā datuma drīkst laist tirgū līdz brīdim, kad krājumi beigušies.

3.   Dokumentāri pierādījumi, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 889/2008 68. pantu izdoti pirms 2022. gada 1. janvāra, paliek spēkā līdz to derīguma termiņa beigām, bet ne ilgāk par 2022. gada 31. decembri.

13. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2022. gada 1. janvāra.

Tomēr 5. panta 1., 2. un 3. punktu un 7. pantu piemēro no 2024. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 15. jūlijā

Komisijas vārdā –

Priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 150, 14.6.2018., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 834/2007 (2007. gada 28. jūnijs) par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu un par Regulas (EEK) Nr. 2092/91 atcelšanu (OV L 189, 20.7.2007., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas Regula (EK) Nr. 889/2008 (2008. gada 5. septembris), ar ko paredz sīki izstrādātus bioloģiskās ražošanas, marķēšanas un kontroles noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu (OV L 250, 18.9.2008., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 648/2004 (2004. gada 31. marts) par mazgāšanas līdzekļiem (OV L 104, 8.4.2004., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 528/2012 (2012. gada 22. maijs) par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1308/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1107/2009 (2009. gada 21. oktobris) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.).

7

(8)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011 (2011. gada 25. maijs), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2003/2003 (2003. gada 13. oktobris) par mēslošanas līdzekļiem (OV L 304, 21.11.2003., 1. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1009 (2019. gada 5. jūnijs), ar ko nosaka noteikumus par to, kā tirgū dara pieejamus ES mēslošanas līdzekļus, un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1069/2009 un (EK) Nr. 1107/2009 un atceļ Regulu (EK) Nr. 2003/2003 (OV L 170, 25.6.2019., 1. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1069/2009 (2009. gada 21. oktobris), ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1774/2002 (OV L 300, 14.11.2009., 1. lpp.).

11

(12)  Komisijas Regula (ES) Nr. 142/2011 (2011. gada 25. februāris), ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un īsteno Padomes Direktīvu 97/78/EK attiecībā uz dažiem paraugiem un precēm, kam uz robežas neveic veterinārās pārbaudes atbilstīgi minētajai direktīvai (OV L 54, 26.2.2011., 1. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 767/2009 (2009. gada 13. jūlijs) par barības laišanu tirgū un lietošanu un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1831/2003 un atceļ Padomes Direktīvu 79/373/EEK, Komisijas Direktīvu 80/511/EEK, Padomes Direktīvas 82/471/EEK, 83/228/EEK, 93/74/EEK, 93/113/EK un 96/25/EK un Komisijas Lēmumu 2004/217/EK (OV L 229, 1.9.2009., 1. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1831/2003 (2003. gada 22. septembris) par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.).

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1333/2008 (2008. gada 16. decembris) par pārtikas piedevām (OV L 354, 31.12.2008., 16. lpp.).

15

(16)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/934 (2019. gada 12. marts), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 papildina attiecībā uz vīnogu audzēšanas apgabaliem, kuros spirta koncentrāciju var paaugstināt, atļautajām vīndarības metodēm un ierobežojumiem, kas piemērojami vīnkopības produktu ražošanai un konservācijai, minimālo spirta procentuālo daudzumu attiecībā uz blakusproduktiem un to realizēšanu, un OIV punktu publicēšanu (OV L 149, 7.6.2019., 1. lpp.).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 396/2005 (2005. gada 23. februāris), ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.).

17

---

I PIELIKUMS

Regulas (ES) 2018/848 24. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētās aktīvās jeb darbīgās vielas, ko satur augu aizsardzības līdzekļi un ko atļauts izmantot bioloģiskajā ražošanā

Augu aizsardzības līdzekļi, ko bioloģiskajā ražošanā izmanto tā, kā noteikts šajā pielikumā, drīkst saturēt šajā pielikumā uzskaitītās darbīgās vielas, taču tad augu aizsardzības līdzekļiem jābūt atļautiem atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1107/2009. Šos augu aizsardzības līdzekļus izmanto saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem un saskaņā ar nosacījumiem, kuri norādīti atļaujās, ko piešķīrušas dalībvalstis, kurās augu aizsardzības līdzekļus izmanto. Katras tabulas pēdējā slejā ir norādīti stingrāki nosacījumi, kas reglamentē lietošanu bioloģiskajā ražošanā.

Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848 9. panta 3. punktu aizsargvielas, sinerģistus un papildvielas, kas izmantojamas par augu aizsardzības līdzekļu sastāvdaļām, un palīgvielas, kuras paredzēts jaukt ar augu aizsardzības līdzekļiem, ir atļauts izmantot bioloģiskajā ražošanā, ja tās ir atļautas atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1107/2009. Šajā pielikumā minētās vielas drīkst izmantot tikai Regulas (ES) 2018/848 3. panta 24) punktā definēto kaitīgo organismu apkarošanā.

Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma I daļas 1.10.2. punktu šīs vielas drīkst izmantot tikai tad, ja augus no kaitīgajiem organismiem nevar pienācīgi aizsargāt ar minētās I daļas 1.10.1. punktā paredzētajiem pasākumiem, jo īpaši ar tādiem bioloģiskās kontroles līdzekļiem kā derīgie kukaiņi, ērces un nematodes, kas atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1143/2014 (1) noteikumiem.

Šajā pielikumā darbīgās vielas ir iedalītas divās turpmāk minētajās apakškategorijās.

1.   Pamatvielas

Augu aizsardzībai bioloģiskajā ražošanā drīkst izmantot Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma C daļā uzskaitītās pamatvielas, kurām ir augu vai dzīvnieku izcelsme un kuru pamatā ir pārtika, kas definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002 (2) 2. pantā. Šādas pamatvielas tabulā atzīmētas ar zvaigznīti. Tās izmanto saskaņā ar lietojumiem, nosacījumiem un ierobežojumiem, kas noteikti relevantajos pārskata ziņojumos (3), un ņemot vērā tabulas pēdējā slejā noteiktos papildu ierobežojumus, ja tādi ir.

Citas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma C daļā uzskaitītās pamatvielas augu aizsardzībai bioloģiskajā ražošanā drīkst izmantot tikai tad, ja tās uzskaitītas nākamajā tabulā. Šādas pamatvielas izmanto saskaņā ar lietojumiem, nosacījumiem un ierobežojumiem, kas noteikti relevantajos pārskata ziņojumos3, un ņemot vērā tabulas labajā slejā noteiktos papildu ierobežojumus, ja tādi ir.

Pamatvielas nelieto par herbicīdiem.

| Pielikuma numurs un daļa  (4) | CAS | Nosaukums | Īpaši nosacījumi un robežvērtības |
| --- | --- | --- | --- |
| 1C | | Equisetum arvense L.* | |
| 2C | 9012-76-4 | Hitozāna hidrohlorīds* | Iegūts no Aspergillus vai bioloģiskajā akvakultūrā, vai ilgtspējīgās zvejniecībās, kas definētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013  (5) 2. pantā |
| 3C | 57-50-1 | Saharoze* | |
| 4C | 1305-62-0 | Kalcija hidroksīds | |
| 5C | 90132-02-8 | Etiķis* | |
| 6C | 8002-43-5 | Lecitīni* | |
| 7C | - | Salix spp. Cortex* | |
| 8C | 57-48-7 | Fruktoze* | |
| 9C | 144-55-8 | Nātrija hidrogēnkarbonāts | |
| 10C | 92129-90-3 | Sūkalas* | |
| 11C | 7783-28-0 | Diamonija fosfāts | Tikai slazdos |
| 12C | 8001-21-6 | Saulespuķu eļļa* | |
| 14C | 84012-40-8
  90131-83-2 | Urtica spp. (Urtica dioica ekstrakts) (Urtica urens ekstrakts)* | |
| 15C | 7722-84-1 | Ūdeņraža peroksīds | |
| 16C | 7647-14-5 | Nātrija hlorīds | |
| 17C | 8029-31-0 | Alus* | |
| 18C | - | Sinepju sēklu pulveris* | |
| 20C | 8002-72-0 | Sīpolu eļļa* | |
| 21C | 52-89-1 | L-cisteīns (E 920) | |
| 22C | 8049-98-7 | Govs piens* | |
| 23C | - | Allium cepa* L. sīpolu ekstrakts | |
| | | Citas pamatvielas, kurām ir augu vai dzīvnieku izcelsme un kuru pamatā ir pārtika* | |

Pielikuma numurs un daļa  (4)

CAS

Nosaukums

Īpaši nosacījumi un robežvērtības

1C

Equisetum arvense L.*

2C

9012-76-4

Hitozāna hidrohlorīds*

Iegūts no Aspergillus vai bioloģiskajā akvakultūrā, vai ilgtspējīgās zvejniecībās, kas definētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013  (5) 2. pantā

3C

57-50-1

Saharoze*

4C

1305-62-0

Kalcija hidroksīds

5C

90132-02-8

Etiķis*

6C

8002-43-5

Lecitīni*

7C

-

Salix spp. Cortex*

8C

57-48-7

Fruktoze*

9C

144-55-8

Nātrija hidrogēnkarbonāts

10C

92129-90-3

Sūkalas*

11C

7783-28-0

Diamonija fosfāts

Tikai slazdos

12C

8001-21-6

Saulespuķu eļļa*

14C

84012-40-8

90131-83-2

Urtica spp. (Urtica dioica ekstrakts) (Urtica urens ekstrakts)*

15C

7722-84-1

Ūdeņraža peroksīds

16C

7647-14-5

Nātrija hlorīds

17C

8029-31-0

Alus*

18C

-

Sinepju sēklu pulveris*

20C

8002-72-0

Sīpolu eļļa*

21C

52-89-1

L-cisteīns (E 920)

22C

8049-98-7

Govs piens*

23C

-

Allium cepa* L. sīpolu ekstrakts

Citas pamatvielas, kurām ir augu vai dzīvnieku izcelsme un kuru pamatā ir pārtika*

2.   Zema riska darbīgās vielas

Augu aizsardzībai bioloģiskajā ražošanā drīkst izmantot Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma D daļā uzskaitītās zema riska darbīgās vielas (izņemot mikroorganismus), kuras norādītas nākamajā tabulā vai citur šajā pielikumā. Šādas zema riska darbīgās vielas izmanto saskaņā ar lietojumiem, nosacījumiem un ierobežojumiem, kas atbilst Regulai (EK) Nr. 1107/2009, un ņemot vērā tabulas pēdējā slejā noteiktos papildu ierobežojumus, ja tādi ir.

| Pielikuma numurs un daļa  (6) | CAS | Nosaukums | Īpaši nosacījumi un robežvērtības |
| --- | --- | --- | --- |
| 2D | | COS-OGA | |
| 3D | | Cerevizāns un citi līdzekļi uz mikroorganismu šūnu fragmentu bāzes | Nav ar ĢMO izcelsmi |
| 5D | 10045-86-6 | Dzelzs fosfāts (dzelzs (III) ortofosfāts) | |
| 12D | 9008-22-4 | Laminarīns | Jūras aļģes iegūst bioloģiskajā akvakultūrā vai ilgtspējīgi ievāc saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma III daļas 2.4. punktu. |

Pielikuma numurs un daļa  (6)

CAS

Nosaukums

Īpaši nosacījumi un robežvērtības

2D

COS-OGA

3D

Cerevizāns un citi līdzekļi uz mikroorganismu šūnu fragmentu bāzes

Nav ar ĢMO izcelsmi

5D

10045-86-6

Dzelzs fosfāts (dzelzs (III) ortofosfāts)

12D

9008-22-4

Laminarīns

Jūras aļģes iegūst bioloģiskajā akvakultūrā vai ilgtspējīgi ievāc saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma III daļas 2.4. punktu.

3.   Mikroorganismi

Visus Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A, B un D daļā uzskaitītos mikroorganismus bioloģiskajā ražošanā drīkst izmantot tikai tad, ja tie nav ar ĢMO izcelsmi, un tikai tad, ja tos izmanto saskaņā ar lietojumiem, nosacījumiem un ierobežojumiem, kas noteikti relevantajos pārskata ziņojumos3. Mikroorganismi, to vidū vīrusi, ir bioloģiskās kontroles līdzekļi, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009 uzskatāmi par darbīgajām vielām.

4.   Darbīgās vielas, kas nevienā no iepriekš minētajām kategorijām nav iekļautas

Darbīgās vielas, kas apstiprinātas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un uzskaitītas nākamajā tabulā, par augu aizsardzības līdzekļiem bioloģiskajā ražošanā drīkst izmantot tikai tad, ja tās izmanto saskaņā ar lietojumiem, nosacījumiem un ierobežojumiem, kas atbilst Regulai (EK) Nr. 1107/2009, un ņemot vērā tabulas labajā slejā noteiktos papildu ierobežojumus, ja tādi ir.

| Pielikuma numurs un daļa  (7) | CAS | Nosaukums | Īpaši nosacījumi un robežvērtības |
| --- | --- | --- | --- |
| 139A | 131929-60-7
  131929-63-0 | Spinosads | |
| 225A | 124-38-9 | Oglekļa dioksīds | |
| 227A | 74-85-1 | Etilēns | Lieto tikai banānu un kartupeļu apstrādē, taču augļu mušas izraisītu bojājumu profilakses stratēģijas satvarā drīkst lietot arī citrusaugļu apstrādē |
| 230A | i.a. 67701-09-1 | Taukskābes | Atļauti visi lietojumi, izņemot par herbicīdiem |
| 231A | 8008-99-9 | Ķiploku (Allium sativum) ekstrakts | |
| 234A | CAS Nr. nav piešķirts

  CIPAC Nr. 901 | Hidrolizēti proteīni, izņemot želatīnu | |
| 244A | 298-14-6 | Kālija hidrogēnkarbonāts | |
| 249A | 98999-15-6 | Dzīvnieku vai augu izcelsmes repelenti (pēc smaržas)/aitu tauki | |
| 255A un citi | | Feromoni un citas ķīmiskās signālvielas | Tikai slazdos un izdalītājos |
| 220A | 1332-58-7 | Alumīnija silikāts (kaolīns) | |
| 236A | 61790-53-2 | Diatomīts (diatomīta zeme) | |
| 247A | 14808-60-7
  7637-86-9 | Kvarca smiltis | |
| 343A | 11141-17-6
  84696-25-3 | Azadiraktīns (margozas ekstrakts) | Ekstrahēts no Indijas azadiraktas (Azadirachta indica) sēklām |
| 240A | 8000-29-1 | Citronellas eļļa | Atļauti visi lietojumi, izņemot par herbicīdiem |
| 241A | 84961-50-2 | Krustnagliņu eļļa | Atļauti visi lietojumi, izņemot par herbicīdiem |
| 242A | 8002-13-9 | Rapšu sēklu eļļa | Atļauti visi lietojumi, izņemot par herbicīdiem |
| 243A | 8008-79-5 | Krūzmētras eļļa | Atļauti visi lietojumi, izņemot par herbicīdiem |
| 56A | 8028-48-6
  5989-27-5 | Apelsīnu eļļa | Atļauti visi lietojumi, izņemot par herbicīdiem |
| 228A | 68647-73-4 | Tējas koka eļļa | Atļauti visi lietojumi, izņemot par herbicīdiem |
| 246A | 8003-34-7 | Piretrīni, kas ekstrahēti no augiem | |
| 292A | 7704-34-9 | Sērs | |
| 294A 295A | 64742-46-7
  72623-86-0
  97862-82-3
  8042-47-5 | Parafīneļļas | |
| 345A | 1344-81-6 | Sērkaļķis (kalcija polisulfīds) | |
| 44B | 9050-36-6 | Maltodekstrīns | |
| 45B | 97-53-0 | Eigenols | |
| 46B | 106-24-1 | Geraniols | |
| 47B | 89-83-8 | Timols | |
| 10E | 20427-59-2 | Vara hidroksīds | Saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 drīkst atļaut tikai lietojumus, saskaņā ar kuriem netiek pārsniegta maksimālā deva 28 kg vara uz hektāru septiņu gadu periodā |
| 10E | 1332-65-6
  1332-40-7 | Vara oksihlorīds |
| 10E | 1317-39-1 | Vara oksīds |
| 10E | 8011-63-0 | Bordo šķidrums |
| 10E | 12527-76-3 | Trīsbāziska vara sulfāts |
| 40A | 52918-63-5 | Deltametrīns | Tikai slazdos ar īpašiem atraktantiem pret Bactrocera oleae un Ceratitis capitata |
| 5E | 91465-08-6 | Lambdacihalotrīns | Tikai slazdos ar īpašiem atraktantiem pret Bactrocera oleae un Ceratitis capitata |

Pielikuma numurs un daļa  (7)

CAS

Nosaukums

Īpaši nosacījumi un robežvērtības

139A

131929-60-7

131929-63-0

Spinosads

225A

124-38-9

Oglekļa dioksīds

227A

74-85-1

Etilēns

Lieto tikai banānu un kartupeļu apstrādē, taču augļu mušas izraisītu bojājumu profilakses stratēģijas satvarā drīkst lietot arī citrusaugļu apstrādē

230A

i.a. 67701-09-1

Taukskābes

Atļauti visi lietojumi, izņemot par herbicīdiem

231A

8008-99-9

Ķiploku (Allium sativum) ekstrakts

234A

CAS Nr. nav piešķirts

CIPAC Nr. 901

Hidrolizēti proteīni, izņemot želatīnu

244A

298-14-6

Kālija hidrogēnkarbonāts

249A

98999-15-6

Dzīvnieku vai augu izcelsmes repelenti (pēc smaržas)/aitu tauki

255A un citi

Feromoni un citas ķīmiskās signālvielas

Tikai slazdos un izdalītājos

220A

1332-58-7

Alumīnija silikāts (kaolīns)

236A

61790-53-2

Diatomīts (diatomīta zeme)

247A

14808-60-7

7637-86-9

Kvarca smiltis

343A

11141-17-6

84696-25-3

Azadiraktīns (margozas ekstrakts)

Ekstrahēts no Indijas azadiraktas (Azadirachta indica) sēklām

240A

8000-29-1

Citronellas eļļa

Atļauti visi lietojumi, izņemot par herbicīdiem

241A

84961-50-2

Krustnagliņu eļļa

Atļauti visi lietojumi, izņemot par herbicīdiem

242A

8002-13-9

Rapšu sēklu eļļa

Atļauti visi lietojumi, izņemot par herbicīdiem

243A

8008-79-5

Krūzmētras eļļa

Atļauti visi lietojumi, izņemot par herbicīdiem

56A

8028-48-6

5989-27-5

Apelsīnu eļļa

Atļauti visi lietojumi, izņemot par herbicīdiem

228A

68647-73-4

Tējas koka eļļa

Atļauti visi lietojumi, izņemot par herbicīdiem

246A

8003-34-7

Piretrīni, kas ekstrahēti no augiem

292A

7704-34-9

Sērs

294A 295A

64742-46-7

72623-86-0

97862-82-3

8042-47-5

Parafīneļļas

345A

1344-81-6

Sērkaļķis (kalcija polisulfīds)

44B

9050-36-6

Maltodekstrīns

45B

97-53-0

Eigenols

46B

106-24-1

Geraniols

47B

89-83-8

Timols

10E

20427-59-2

Vara hidroksīds

Saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 drīkst atļaut tikai lietojumus, saskaņā ar kuriem netiek pārsniegta maksimālā deva 28 kg vara uz hektāru septiņu gadu periodā

10E

1332-65-6

1332-40-7

Vara oksihlorīds

10E

1317-39-1

Vara oksīds

10E

8011-63-0

Bordo šķidrums

10E

12527-76-3

Trīsbāziska vara sulfāts

40A

52918-63-5

Deltametrīns

Tikai slazdos ar īpašiem atraktantiem pret Bactrocera oleae un Ceratitis capitata

5E

91465-08-6

Lambdacihalotrīns

Tikai slazdos ar īpašiem atraktantiem pret Bactrocera oleae un Ceratitis capitata

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1143/2014 (2014. gada 22. oktobris) par invazīvu svešzemju sugu introdukcijas un izplatīšanās profilaksi un pārvaldību (OV L 317, 4.11.2014., 35. lpp.).

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.).

(3)  Pieejami Pesticīdu datubāzē: https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=search.as.

(4)  Norādīti saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011, proti, norādīts numurs un šādas kategorijas: A – darbīgās vielas, kuras uzskata par apstiprinātām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, B – darbīgās vielas, kuras ir apstiprinātas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, C – pamatvielas, D – zema riska darbīgās vielas un E – aizstājamās vielas.

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

(6)  Norādīti saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011, proti, norādīts numurs un šādas kategorijas: A – darbīgās vielas, kuras uzskata par apstiprinātām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, B – darbīgās vielas, kuras ir apstiprinātas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, C – pamatvielas, D – zema riska darbīgās vielas un E – aizstājamās vielas.

(7)  Norādīti saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011, proti, norādīts numurs un šādas kategorijas: A – darbīgās vielas, kuras uzskata par apstiprinātām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, B – darbīgās vielas, kuras ir apstiprinātas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, C – pamatvielas, D – zema riska darbīgās vielas un E – aizstājamās vielas.

---

II PIELIKUMS

Regulas (ES) 2018/848 24. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētie atļautie mēslošanas līdzekļi, augsnes ielabotāji un barības vielas

Šajā pielikumā uzskaitītos mēslošanas līdzekļus, augsnes ielabotājus un barības vielas (1) bioloģiskajā ražošanā drīkst izmantot tad, ja tie atbilst:

| — | relevantajiem Savienības un valsts tiesību aktiem par mēslošanas līdzekļiem, attiecīgā gadījumā jo īpaši Regulai (EK) Nr. 2003/2003 un Regulai (ES) 2019/1009, un |
| --- | --- |

—

relevantajiem Savienības un valsts tiesību aktiem par mēslošanas līdzekļiem, attiecīgā gadījumā jo īpaši Regulai (EK) Nr. 2003/2003 un Regulai (ES) 2019/1009, un

| — | Savienības tiesību aktiem par dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, jo īpaši Regulai (EK) Nr. 1069/2009 un Regulai (ES) Nr. 142/2011, jo īpaši V un XI pielikumam. |
| --- | --- |

—

Savienības tiesību aktiem par dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, jo īpaši Regulai (EK) Nr. 1069/2009 un Regulai (ES) Nr. 142/2011, jo īpaši V un XI pielikumam.

Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma I daļas 1.9.6. punktu mikroorganismu preparātus drīkst izmantot, lai uzlabotu augsnes vispārējo stāvokli vai barības vielu pieejamību augsnē vai kultūraugos.

Tos drīkst izmantot tikai saskaņā ar attiecīgo Savienības un valsts tiesību aktu specifikācijām un ierobežojumiem. Tabulu labajā slejā ir norādīti stingrāki nosacījumi, kas reglamentē lietošanu bioloģiskajā ražošanā.

| Nosaukums
  Salikti mēslošanas līdzekļi vai līdzekļi, kas satur tikai turpmāk uzskaitītās sastāvdaļas | Apraksts, īpaši nosacījumi un ierobežojumi |
| --- | --- |
| Pakaišu kūtsmēsli | Sastāv no dzīvnieku ekskrementiem un augu izcelsmes materiāliem (pakaišiem un barības sastāvdaļām).
  Industrializētas lauksaimniecības izcelsme ir aizliegta |
| Kaltēti pakaišu kūtsmēsli un dehidrēti mājputnu mēsli | Industrializētas lauksaimniecības izcelsme ir aizliegta |
| Kompostēti dzīvnieku ekskrementi, arī mājputnu kūtsmēsli un kompostēti pakaišu kūtsmēsli | Industrializētas lauksaimniecības izcelsme ir aizliegta |
| Šķidri dzīvnieku ekskrementi | Izmanto pēc kontrolētas fermentācijas un/vai pienācīgas atšķaidīšanas.
  Industrializētas lauksaimniecības izcelsme ir aizliegta |
| Kompostēts vai fermentēts sadzīves atkritumu maisījums | Mēslošanas līdzeklis, ko iegūst no sadzīves atkritumiem, kuri ir sadalīti izcelsmes vietā, un kas bijis pakļauts kompostēšanai vai anaerobai rūgšanai biogāzes ražošanas nolūkā.
  Tikai augu valsts un dzīvnieku valsts sadzīves atkritumi.
  Tikai tad, ja iegūti slēgtā un uzraudzītā savākšanas sistēmā, ko pieņēmusi dalībvalsts.
  Maksimālā koncentrācija sausnā (mg/kg): kadmijs: 0,7; varš: 70; niķelis: 25; svins: 45; cinks: 200; dzīvsudrabs: 0,4; hroms (kopā): 70; hroms (VI): nav konstatējams |
| Kūdra | Izmanto tikai dārzkopībā (dārzeņkopība, puķkopība, kokaudzēšana, stādaudzētavas) |
| Sēņu audzēšanas atkritumi | Substrāta sākotnējā sastāvā jābūt tikai šajā pielikumā minētiem līdzekļiem |
| Tārpu ekskrementu (vermikomposts) un kukaiņu ekskrementu un substrāta maisījums | Attiecīgā gadījumā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1069/2009 |
| Gvano | |
| Kompostēts vai fermentēts augu izcelsmes materiālu maisījums | Iegūst no augu materiālu maisījumiem, kuri bijuši pakļauti kompostēšanai vai anaerobai rūgšanai biogāzes ražošanas nolūkā |
| Biogāzes digestāts, kas satur dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, kuri pārstrādāti kopā ar augu vai dzīvnieku izcelsmes materiālu, kas uzskaitīts šajā pielikumā | Trešajai kategorijai piederīgi dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti (arī savvaļas dzīvnieku blakusprodukti) un otrajai kategorijas piederīgs gremošanas trakta saturs (kategorijas definētas Regulā (EK) Nr. 1069/2009).
  Industrializētas lauksaimniecības izcelsme ir aizliegta.
  Procesiem jābūt saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 142/2011.
  Nedrīkst lietot uz kultūraugu ēdamajām daļām |
| Dzīvnieku izcelsmes produkti vai blakusprodukti: | asins milti |

Nosaukums

Salikti mēslošanas līdzekļi vai līdzekļi, kas satur tikai turpmāk uzskaitītās sastāvdaļas

Apraksts, īpaši nosacījumi un ierobežojumi

Pakaišu kūtsmēsli

Sastāv no dzīvnieku ekskrementiem un augu izcelsmes materiāliem (pakaišiem un barības sastāvdaļām).

Industrializētas lauksaimniecības izcelsme ir aizliegta

Kaltēti pakaišu kūtsmēsli un dehidrēti mājputnu mēsli

Industrializētas lauksaimniecības izcelsme ir aizliegta

Kompostēti dzīvnieku ekskrementi, arī mājputnu kūtsmēsli un kompostēti pakaišu kūtsmēsli

Industrializētas lauksaimniecības izcelsme ir aizliegta

Šķidri dzīvnieku ekskrementi

Izmanto pēc kontrolētas fermentācijas un/vai pienācīgas atšķaidīšanas.

Industrializētas lauksaimniecības izcelsme ir aizliegta

Kompostēts vai fermentēts sadzīves atkritumu maisījums

Mēslošanas līdzeklis, ko iegūst no sadzīves atkritumiem, kuri ir sadalīti izcelsmes vietā, un kas bijis pakļauts kompostēšanai vai anaerobai rūgšanai biogāzes ražošanas nolūkā.

Tikai augu valsts un dzīvnieku valsts sadzīves atkritumi.

Tikai tad, ja iegūti slēgtā un uzraudzītā savākšanas sistēmā, ko pieņēmusi dalībvalsts.

Maksimālā koncentrācija sausnā (mg/kg): kadmijs: 0,7; varš: 70; niķelis: 25; svins: 45; cinks: 200; dzīvsudrabs: 0,4; hroms (kopā): 70; hroms (VI): nav konstatējams

Kūdra

Izmanto tikai dārzkopībā (dārzeņkopība, puķkopība, kokaudzēšana, stādaudzētavas)

Sēņu audzēšanas atkritumi

Substrāta sākotnējā sastāvā jābūt tikai šajā pielikumā minētiem līdzekļiem

Tārpu ekskrementu (vermikomposts) un kukaiņu ekskrementu un substrāta maisījums

Attiecīgā gadījumā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1069/2009

Gvano

Kompostēts vai fermentēts augu izcelsmes materiālu maisījums

Iegūst no augu materiālu maisījumiem, kuri bijuši pakļauti kompostēšanai vai anaerobai rūgšanai biogāzes ražošanas nolūkā

Biogāzes digestāts, kas satur dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, kuri pārstrādāti kopā ar augu vai dzīvnieku izcelsmes materiālu, kas uzskaitīts šajā pielikumā

Trešajai kategorijai piederīgi dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti (arī savvaļas dzīvnieku blakusprodukti) un otrajai kategorijas piederīgs gremošanas trakta saturs (kategorijas definētas Regulā (EK) Nr. 1069/2009).

Industrializētas lauksaimniecības izcelsme ir aizliegta.

Procesiem jābūt saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 142/2011.

Nedrīkst lietot uz kultūraugu ēdamajām daļām

Dzīvnieku izcelsmes produkti vai blakusprodukti:

asins milti

| | nagu milti |
| --- | --- |

nagu milti

| | ragu milti |
| --- | --- |

ragu milti

| | kaulu milti vai kaulu milti bez želatīna |
| --- | --- |

kaulu milti vai kaulu milti bez želatīna

| | zivju milti |
| --- | --- |

zivju milti

| | gaļas milti |
| --- | --- |

gaļas milti

| | spalvu, dzīvnieku matu un ādas milti |
| --- | --- |

spalvu, dzīvnieku matu un ādas milti

| | vilna |
| --- | --- |

vilna

| | zvērādas (1) |
| --- | --- |

zvērādas (1)

| | dzīvnieku mati |
| --- | --- |

dzīvnieku mati

| | piena produkti |
| --- | --- |

piena produkti

| | hidrolizēti proteīni (2) |
| --- | --- |

hidrolizēti proteīni (2)

| (1) | Maksimālā hroma (IV) koncentrācija sausnā mg/kg: nav konstatējams |
| --- | --- |

(1)

Maksimālā hroma (IV) koncentrācija sausnā mg/kg: nav konstatējams

| (2) | Nedrīkst lietot uz kultūraugu ēdamajām daļām |
| --- | --- |

(2)

Nedrīkst lietot uz kultūraugu ēdamajām daļām

Augu izcelsmes līdzekļi un blakusprodukti mēslojumam

Piemēram, eļļas sēklu raušu milti, kakao sēnalas, diedzēti miežu asni

Hidrolizēti augu izcelsmes proteīni

Aļģes un aļģu produkti

Ciktāl tie iegūti:

| i) | fizikālos procesos, arī dehidrējot, sasaldējot un samaļot; |
| --- | --- |

i)

fizikālos procesos, arī dehidrējot, sasaldējot un samaļot;

| ii) | ekstrakcijā ar ūdeni vai skābes ūdeni un/vai sārmainā šķīdumā; |
| --- | --- |

ii)

ekstrakcijā ar ūdeni vai skābes ūdeni un/vai sārmainā šķīdumā;

| iii) | fermentācijā. |
| --- | --- |

iii)

fermentācijā.

Tikai no bioloģiskās ražošanas vai ilgtspējīgas ievākšanas saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma III daļas 2.4. punktu

Zāģskaidas un koksnes šķeldas

Koksne pēc nozāģēšanas nav ķīmiski apstrādāta

Kompostēta koku miza

Koksne pēc nozāģēšanas nav ķīmiski apstrādāta

Koksnes pelni

No koksnes, kas pēc nozāģēšanas nav ķīmiski apstrādāta

Fosforītmilti

Iegūst, smalki sasmalcinot minerālfosfātus; galvenās sastāvdaļas ir trikalcija fosfāts un kalcija karbonāts.

Minimālais barības vielu saturs (masas procentos):

| | 25 % P2O5, |
| --- | --- |

25 % P2O5,

| | fosfors, izteikts ar minerālskābēs šķīstošo P2O5, vismaz 55 % no deklarētā P2O5 satura šķīst 2 % skudrskābē. |
| --- | --- |

fosfors, izteikts ar minerālskābēs šķīstošo P2O5, vismaz 55 % no deklarētā P2O5 satura šķīst 2 % skudrskābē.

Daļiņu izmērs:

| — | vismaz 90 % (masas) var iziet caur sietu ar 0,063 mm aci, |
| --- | --- |

—

vismaz 90 % (masas) var iziet caur sietu ar 0,063 mm aci,

| — | vismaz 99 % (masas) var iziet caur sietu ar 0,125 mm aci. |
| --- | --- |

—

vismaz 99 % (masas) var iziet caur sietu ar 0,125 mm aci.

Līdz 2022. gada 15. jūlijam kadmija saturs ir mazāks par vai vienāds ar 90 mg/kg no P2O5;

no 2022. gada 16. jūlija piemēro relevantās nevēlamu piemaisījumu robežvērtības, kas noteiktas Regulā (ES) 2019/1009

Alumīnija kalcija fosfāts

Iegūst amorfā formā termiskas apstrādes un smalcināšanas procesā; galvenās sastāvdaļas ir alumīnija fosfāts un kalcija fosfāts.

Minimālais barības vielu saturs (masas procentos):

| | 30 % P2O5, |
| --- | --- |

30 % P2O5,

| | fosfors, izteikts ar minerālskābēs šķīstošo P2O5, vismaz 75 % no deklarētā P2O5 satura šķīst Žulī [Joulie] sārmainajā amonija citrātā. |
| --- | --- |

fosfors, izteikts ar minerālskābēs šķīstošo P2O5, vismaz 75 % no deklarētā P2O5 satura šķīst Žulī [Joulie] sārmainajā amonija citrātā.

Daļiņu izmērs:

| — | vismaz 90 % (masas) var iziet caur sietu ar 0,160 mm aci, |
| --- | --- |

—

vismaz 90 % (masas) var iziet caur sietu ar 0,160 mm aci,

| — | vismaz 98 % (masas) var iziet caur sietu ar 0,630 mm aci. |
| --- | --- |

—

vismaz 98 % (masas) var iziet caur sietu ar 0,630 mm aci.

Līdz 2022. gada 15. jūlijam kadmija saturs ir mazāks par vai vienāds ar 90 mg/kg no P2O5;

no 2022. gada 16. jūlija piemēro relevantās nevēlamu piemaisījumu robežvērtības, kas noteiktas Regulā (ES) 2019/1009.

Lieto tikai bāziskās augsnēs (pH > 7,5)

Fosfātizdedži (tomasfosfāti vai tomasmilti)

Iegūst dzelzs kausēšanas procesā, apstrādājot fosfora kausējumus; galvenās sastāvdaļās ir kalcija silikofosfāti.

Minimālais barības vielu saturs (masas procentos):

| | 12 % P2O5, |
| --- | --- |

12 % P2O5,

| | fosfors, izteikts ar minerālskābēs šķīstošo fosfora pentoksīdu, vismaz 75 % no deklarētā fosfora pentoksīda satura šķīst 2 % citronskābē, |
| --- | --- |

fosfors, izteikts ar minerālskābēs šķīstošo fosfora pentoksīdu, vismaz 75 % no deklarētā fosfora pentoksīda satura šķīst 2 % citronskābē,

vai

10 % P2O5,

fosfors, izteikts ar 2 % citronskābē šķīstošo fosfora pentoksīdu.

Daļiņu izmērs:

| — | vismaz 75 % var iziet caur sietu ar 0,160 mm aci, |
| --- | --- |

—

vismaz 75 % var iziet caur sietu ar 0,160 mm aci,

| — | vismaz 96 % var iziet caur sietu ar 0,630 mm aci. |
| --- | --- |

—

vismaz 96 % var iziet caur sietu ar 0,630 mm aci.

No 2022. gada 16. jūlija piemēro relevantās nevēlamu piemaisījumu robežvērtības, kas noteiktas Regulā (ES) 2019/1009

Neapstrādāts kālija sāls

Iegūst no neapstrādātiem kālija sāļiem.

Minimālais barības vielu saturs (masas procentos):

| | 9 % K2O, |
| --- | --- |

9 % K2O,

| | kālijs, izteikts ar ūdenī šķīstošo K2O, |
| --- | --- |

kālijs, izteikts ar ūdenī šķīstošo K2O,

| | 2 % MgO, |
| --- | --- |

2 % MgO,

| | magnijs ūdenī šķīstošo sāļu formā, izteikts ar magnija oksīdu. |
| --- | --- |

magnijs ūdenī šķīstošo sāļu formā, izteikts ar magnija oksīdu.

| | No 2022. gada 16. jūlija piemēro relevantās nevēlamu piemaisījumu robežvērtības, kas noteiktas Regulā (ES) 2019/1009 |
| --- | --- |

No 2022. gada 16. jūlija piemēro relevantās nevēlamu piemaisījumu robežvērtības, kas noteiktas Regulā (ES) 2019/1009

Kālija sulfāts, kas, iespējams, satur magnija sāli

Iegūst no neapstrādāta kālija sāls fizikālā ekstrakcijas procesā, iespējams, satur arī magnija sāļus

Destilācijas notekūdeņi un destilācijas notekūdeņu ekstrakts

Izņemot amonija destilācijas notekūdeņus

Kalcija karbonāts, piemēram, krīts, merģelis, smalcināts kaļķakmens, kaļķainās jūras aļģes, fosfātkrīts

Tikai dabiskas izcelsmes

Gliemju čaulas

Iegūtas tikai bioloģiskajā akvakultūrā vai ilgtspējīgās zvejniecībās saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantu

Olu čaumalas

Industrializētas lauksaimniecības izcelsme ir aizliegta

Magnija un kalcija karbonāts

Tikai dabiskas izcelsmes,

piemēram, magnija krīts, smalcināts magnijs, kaļķakmens

Magnija sulfāts (kizerīts)

Tikai dabiskas izcelsmes

Kalcija hlorīda šķīdums

Tikai ābeļu lapu apstrādei, lai novērstu kalcija trūkumu

Kalcija sulfāts (ģipsis)

Dabiskas izcelsmes produkts, kas satur kalcija sulfātu ar dažādu hidratācijas pakāpi.

Minimālais barības vielu saturs (masas procentos):

| | 25 % CaO, |
| --- | --- |

25 % CaO,

| | 35 % SO3, |
| --- | --- |

35 % SO3,

kalcijs un sērs izteikts ar kopējo CaO + SO3.

Maluma smalkums:

| — | vismaz 80 % iziet caur sietu ar 2 mm aci, |
| --- | --- |

—

vismaz 80 % iziet caur sietu ar 2 mm aci,

| — | vismaz 99 % iziet caur sietu ar 10 mm aci. |
| --- | --- |

—

vismaz 99 % iziet caur sietu ar 10 mm aci.

No 2022. gada 16. jūlija piemēro relevantās nevēlamu piemaisījumu robežvērtības, kas noteiktas Regulā (ES) 2019/1009

Rūpnieciskie kaļķi, kas iegūti no cukura ražošanas

Cukurbiešu un cukurniedru cukura ražošanas blakusprodukts

Rūpnieciskie kaļķi, kas iegūti, ražojot sāli ar vakuuma metodi

Blakusprodukts, kas iegūts, ar vakuuma metodi ražojot sāli no kalnu rajonos atrodamā sālsūdens

Elementārais sērs

Līdz 2022. gada 15. jūlijam: saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2003/2003 I pielikuma D daļu,

no 2022. gada 16. jūlija piemēro relevantās nevēlamu piemaisījumu robežvērtības, kas noteiktas Regulā (ES) 2019/1009

Neorganiskie mikroelementu mēslošanas līdzekļi

Līdz 2022. gada 15. jūlijam: saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2003/2003 I pielikuma E daļu,

no 2022. gada 16. jūlija piemēro relevantās nevēlamu piemaisījumu robežvērtības, kas noteiktas Regulā (ES) 2019/1009

Nātrija hlorīds

Akmens milti, māli un māla minerāli

Leonardīts (neapstrādāta organiska nogula, kura satur daudz humīnskābju)

Tikai tad, ja iegūts kā kalnrūpniecības blakusprodukts

Humīnskābes un fulvoskābes

Tikai tad, ja iegūtas no neorganiskiem sāļiem/šķīdumiem, izņemot amonija sāļus, vai iegūtas dzeramā ūdens attīrīšanas procesā

Ksilīts

Tikai tad, ja iegūts kā kalnrūpniecības (piemēram, brūnogļu ieguves) blakusprodukts

Hitīns (no vēžveidīgo čaulas iegūts polisaharīds)

Iegūst bioloģiskajā akvakultūrā vai ilgtspējīgās zvejniecībās saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantu

Nogulas, kurām ir augsts organisko vielu  (2) saturs un kuras saldūdens tilpēs veidojas skābekļa deficīta apstākļos

(piemēram, sapropelis)

Tikai organiskas nogulas, kas ir saldūdens tilpju apsaimniekošanas blakusprodukti vai iegūti no bijušajām saldūdens zonām.

Attiecīgā gadījumā iegūšana būtu jāveic tā, lai ūdenssistēmu ietekmētu minimāli.

Tikai nogulas, kas radušās no avotiem, kuri ir brīvi no pesticīdu, noturīgu organisko piesārņotāju un benzīnam līdzīgu vielu kontaminācijas.

Līdz 2022. gada 15. jūlijam: maksimālā koncentrācija sausnā (mg/kg): kadmijs: 0,7; varš: 70; niķelis: 25; svins: 45; cinks: 200; dzīvsudrabs: 0,4; hroms (kopā): 70; hroms (VI): nav konstatējams.

No 2022. gada 16. jūlija piemēro relevantās nevēlamu piemaisījumu robežvērtības, kas noteiktas Regulā (ES) 2019/1009

Biokokogles – pirolīzes produkts, kas iegūts no dažādiem augu izcelsmes organiskiem materiāliem un ko izmanto par augsnes ielabotāju

Tikai no augu izcelsmes materiāliem, kas pēc novākšanas apstrādāti tikai ar I pielikumā iekļautiem produktiem.

Līdz 2022. gada 15. jūlijam: policiklisko aromātisko ogļūdeņražu (PAH) maksimālais īpatsvars uz kilogramu sausnas ir 4 mg,

no 2022. gada 16. jūlija piemēro relevantās nevēlamu piemaisījumu robežvērtības, kas noteiktas Regulā (ES) 2019/1009

---

(1)  Aptver visas mēslošanas līdzekļu funkcionālās kategorijas, kas uzskaitītas Regulas (ES) 2019/1009 I pielikuma I daļā.

(2)  Jēdziens “organiskās vielas” lietots organiskās ķīmijas nozīmē.

---

III PIELIKUMS

Produkti un vielas, ko atļauts izmantot par barību vai barības ražošanā

A DAĻA

Regulas (ES) 2018/848 24. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētās atļautās nebioloģiskās augu, aļģu, dzīvnieku vai rauga izcelsmes barības sastāvdaļas vai mikrobiālas vai minerālas izcelsmes barības sastāvdaļas

(1)   MINERĀLAS IZCELSMES BARĪBAS SASTĀVDAĻAS

| Numurs barības reģistrā  (1) | Nosaukums | Īpaši nosacījumi un robežvērtības |
| --- | --- | --- |
| 11.1.1 | Kalcija karbonāts | |
| 11.1.2 | Kaļķi saturošas ūdensdzīvnieku čaulas | |
| 11.1.4 | Kaļķainās jūras aļģes | |
| 11.1.5 | Litotamns | |
| 11.1.13 | Kalcija glikonāts | |
| 11.2.1 | Magnija oksīds | |
| 11.2.4 | Bezūdens magnija sulfāts | |
| 11.2.6 | Magnija hlorīds | |
| 11.2.7 | Magnija karbonāts | |
| 11.3.1 | Dikalcija fosfāts | |
| 11.3.3 | Monokalcija fosfāts | |
| 11.3.5 | Kalcija magnija fosfāts | |
| 11.3.8 | Magnija fosfāts | |
| 11.3.10 | Mononātrija fosfāts | |
| 11.3.16 | Kalcija nātrija fosfāts | |
| 11.3.17 | Monoamonija fosfāts (amonija dihidrogēnortofosfāts) | Tikai akvakultūrā |
| 11.4.1 | Nātrija hlorīds | |
| 11.4.2 | Nātrija bikarbonāts | |
| 11.4.4 | Nātrija karbonāts | |
| 11.4.6 | Nātrija sulfāts | |
| 11.5.1 | Kālija hlorīds | |

Numurs barības reģistrā  (1)

Nosaukums

Īpaši nosacījumi un robežvērtības

11.1.1

Kalcija karbonāts

11.1.2

Kaļķi saturošas ūdensdzīvnieku čaulas

11.1.4

Kaļķainās jūras aļģes

11.1.5

Litotamns

11.1.13

Kalcija glikonāts

11.2.1

Magnija oksīds

11.2.4

Bezūdens magnija sulfāts

11.2.6

Magnija hlorīds

11.2.7

Magnija karbonāts

11.3.1

Dikalcija fosfāts

11.3.3

Monokalcija fosfāts

11.3.5

Kalcija magnija fosfāts

11.3.8

Magnija fosfāts

11.3.10

Mononātrija fosfāts

11.3.16

Kalcija nātrija fosfāts

11.3.17

Monoamonija fosfāts (amonija dihidrogēnortofosfāts)

Tikai akvakultūrā

11.4.1

Nātrija hlorīds

11.4.2

Nātrija bikarbonāts

11.4.4

Nātrija karbonāts

11.4.6

Nātrija sulfāts

11.5.1

Kālija hlorīds

(2)   CITAS BARĪBAS SASTĀVDAĻAS

| Numurs barības reģistrā  (2) | Nosaukums | Īpaši nosacījumi un robežvērtības |
| --- | --- | --- |
| 10 | No zivīm vai citiem ūdensdzīvniekiem iegūti milti, eļļa un citas barības sastāvdaļas | Ar nosacījumu, ka tie iegūti zvejniecībās, kuru ilgtspēja sertificēta saskaņā ar shēmu, kuru kompetentā iestāde atzinusi saskaņā ar Regulā (ES) Nr. 1380/2013 noteiktajiem principiem.
  Ar nosacījumu, ka tie ražoti vai sagatavoti, neizmantojot ķīmiski sintezētus šķīdinātājus.
  Atļauts izēdināt tikai lauksaimniecības dzīvniekiem, kas nav zālēdāji.
  Zivju proteīna hidrolizātu atļauts izēdināt tikai jauniem lauksaimniecības dzīvniekiem, kas nav zālēdāji |
| 10 | No zivīm, gliemjiem vai vēžveidīgajiem iegūti milti, eļļa un citas barības sastāvdaļas | Akvakultūras dzīvniekiem, kas ir gaļēdāji.
  Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma III daļas 3.1.3.1. punkta c) apakšpunktu iegūti zvejniecībās, kuru ilgtspēja sertificēta saskaņā ar shēmu, kuru kompetentā iestāde atzinusi saskaņā ar Regulā (ES) Nr. 1380/2013 noteiktajiem principiem.
  Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma III daļas 3.1.3.3. punkta c) apakšpunktu iegūti no tādu zivju, vēžveidīgo vai gliemju atlikumiem, kas jau nozvejoti lietošanai pārtikā, vai saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma III daļas 3.1.3.3. punkta d) apakšpunktu iegūti no veselām zivīm, vēžveidīgajiem vai gliemjiem, kas nozvejoti un nav izmantoti pārtikā |
| 10 | Zivju milti un zivju eļļa | Tirgus izmēra sasniegšanas posmā zivīm iekšējos ūdeņos, Penaeidae dzimtas garnelēm, saldūdens garnelēm un tropisko saldūdeņu zivīm.
  Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma III daļas 3.1.3.1. punkta c) apakšpunktu iegūti zvejniecībās, kuru ilgtspēja sertificēta saskaņā ar shēmu, kuru kompetentā iestāde atzinusi saskaņā ar Regulā (ES) Nr. 1380/2013 noteiktajiem principiem.
  Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma III daļas 3.1.3.4. punkta c) apakšpunkta i) un ii) punktu izmanto tikai tad, ja dabiskā barība dīķos un ezeros nav pieejama pietiekamā daudzumā; Penaeidae dzimtas garneļu un saldūdens garneļu (Macrobrachium spp.) barības deva drīkst saturēt ne vairāk kā 25 % zivju miltu un 10 % zivju eļļas, un pangasiju (Pangasius spp.) barības deva – ne vairāk kā 10 % zivju miltu vai zivju eļļas |
| ex 12.1.5 | Raugi | No Saccharomyces cerevisiae vai Saccharomyces carlsbergensis iegūti raugi, kas inaktivēti, tātad tajos nav dzīvu mikroorganismu.
  Ja bioloģiski ražots raugs nav pieejams |
| ex 12.1.12 | Rauga produkti | No Saccharomyces cerevisiae vai Saccharomyces carlsbergensis iegūti raudzēšanas produkti, kas inaktivēti, tātad tajos nav dzīvu mikroorganismu, un satur rauga daļas.
  Ja bioloģiski ražots raugs nav pieejams |
| | Holesterīns | Iegūst no vilnas taukiem (lanolīna) pārziepošanas, atdalīšanas un kristalizācijas procesā, no gliemjiem un vēžveidīgajiem vai citiem avotiem.
  Izmanto, lai vajadzīgajā mērā apmierinātu Penaeidae dzimtas garneļu un saldūdens garneļu (Macrobrachium spp.) uztura vajadzības tirgus izmēra sasniegšanas posmā un agrīnos dzīves posmos zivju mazuļu audzētavās un inkubatorijos.
  Ja bioloģiski ražots raugs nav pieejams |
| | Garšaugi | Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848 24. panta 3. punkta e) apakšpunkta iv) punktu, jo īpaši:






  — | ja bioloģiskā formā nav pieejami, |

Numurs barības reģistrā  (2)

Nosaukums

Īpaši nosacījumi un robežvērtības

10

No zivīm vai citiem ūdensdzīvniekiem iegūti milti, eļļa un citas barības sastāvdaļas

Ar nosacījumu, ka tie iegūti zvejniecībās, kuru ilgtspēja sertificēta saskaņā ar shēmu, kuru kompetentā iestāde atzinusi saskaņā ar Regulā (ES) Nr. 1380/2013 noteiktajiem principiem.

Ar nosacījumu, ka tie ražoti vai sagatavoti, neizmantojot ķīmiski sintezētus šķīdinātājus.

Atļauts izēdināt tikai lauksaimniecības dzīvniekiem, kas nav zālēdāji.

Zivju proteīna hidrolizātu atļauts izēdināt tikai jauniem lauksaimniecības dzīvniekiem, kas nav zālēdāji

10

No zivīm, gliemjiem vai vēžveidīgajiem iegūti milti, eļļa un citas barības sastāvdaļas

Akvakultūras dzīvniekiem, kas ir gaļēdāji.

Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma III daļas 3.1.3.1. punkta c) apakšpunktu iegūti zvejniecībās, kuru ilgtspēja sertificēta saskaņā ar shēmu, kuru kompetentā iestāde atzinusi saskaņā ar Regulā (ES) Nr. 1380/2013 noteiktajiem principiem.

Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma III daļas 3.1.3.3. punkta c) apakšpunktu iegūti no tādu zivju, vēžveidīgo vai gliemju atlikumiem, kas jau nozvejoti lietošanai pārtikā, vai saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma III daļas 3.1.3.3. punkta d) apakšpunktu iegūti no veselām zivīm, vēžveidīgajiem vai gliemjiem, kas nozvejoti un nav izmantoti pārtikā

10

Zivju milti un zivju eļļa

Tirgus izmēra sasniegšanas posmā zivīm iekšējos ūdeņos, Penaeidae dzimtas garnelēm, saldūdens garnelēm un tropisko saldūdeņu zivīm.

Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma III daļas 3.1.3.1. punkta c) apakšpunktu iegūti zvejniecībās, kuru ilgtspēja sertificēta saskaņā ar shēmu, kuru kompetentā iestāde atzinusi saskaņā ar Regulā (ES) Nr. 1380/2013 noteiktajiem principiem.

Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma III daļas 3.1.3.4. punkta c) apakšpunkta i) un ii) punktu izmanto tikai tad, ja dabiskā barība dīķos un ezeros nav pieejama pietiekamā daudzumā; Penaeidae dzimtas garneļu un saldūdens garneļu (Macrobrachium spp.) barības deva drīkst saturēt ne vairāk kā 25 % zivju miltu un 10 % zivju eļļas, un pangasiju (Pangasius spp.) barības deva – ne vairāk kā 10 % zivju miltu vai zivju eļļas

ex 12.1.5

Raugi

No Saccharomyces cerevisiae vai Saccharomyces carlsbergensis iegūti raugi, kas inaktivēti, tātad tajos nav dzīvu mikroorganismu.

Ja bioloģiski ražots raugs nav pieejams

ex 12.1.12

Rauga produkti

No Saccharomyces cerevisiae vai Saccharomyces carlsbergensis iegūti raudzēšanas produkti, kas inaktivēti, tātad tajos nav dzīvu mikroorganismu, un satur rauga daļas.

Ja bioloģiski ražots raugs nav pieejams

Holesterīns

Iegūst no vilnas taukiem (lanolīna) pārziepošanas, atdalīšanas un kristalizācijas procesā, no gliemjiem un vēžveidīgajiem vai citiem avotiem.

Izmanto, lai vajadzīgajā mērā apmierinātu Penaeidae dzimtas garneļu un saldūdens garneļu (Macrobrachium spp.) uztura vajadzības tirgus izmēra sasniegšanas posmā un agrīnos dzīves posmos zivju mazuļu audzētavās un inkubatorijos.

Ja bioloģiski ražots raugs nav pieejams

Garšaugi

Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848 24. panta 3. punkta e) apakšpunkta iv) punktu, jo īpaši:

—

ja bioloģiskā formā nav pieejami,

| — | ir audzēti/sagatavoti, neizmantojot ķīmiskus šķīdinātājus, |
| --- | --- |

—

ir audzēti/sagatavoti, neizmantojot ķīmiskus šķīdinātājus,

| — | barības devā nepārsniedz 1 % |
| --- | --- |

—

barības devā nepārsniedz 1 %

Melase

Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848 24. panta 3. punkta e) apakšpunkta iv) punktu, jo īpaši:

| — | ja bioloģiskā formā nav pieejama, |
| --- | --- |

—

ja bioloģiskā formā nav pieejama,

| — | ir ražota/sagatavota, neizmantojot ķīmiskus šķīdinātājus, |
| --- | --- |

—

ir ražota/sagatavota, neizmantojot ķīmiskus šķīdinātājus,

| — | barības devā nepārsniedz 1 % |
| --- | --- |

—

barības devā nepārsniedz 1 %

Fitoplanktons un zooplanktons

Tikai bioloģiski audzētiem mazuļiem kāpuru stadijā

Īpaši olbaltumvielu savienojumi

Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848 1.9.3.1. punkta c) apakšpunktu un 1.9.4.2. punkta c) apakšpunktu, jo īpaši:

| — | līdz 2026. gada 31. decembrim, |
| --- | --- |

—

līdz 2026. gada 31. decembrim,

| — | ja bioloģiskā formā nav pieejami, |
| --- | --- |

—

ja bioloģiskā formā nav pieejami,

| — | ir ražoti/sagatavoti, neizmantojot ķīmiskus šķīdinātājus, |
| --- | --- |

—

ir ražoti/sagatavoti, neizmantojot ķīmiskus šķīdinātājus,

| — | līdz 35 kg smagu sivēnu vai jaunu mājputnu ēdināšanai, |
| --- | --- |

—

līdz 35 kg smagu sivēnu vai jaunu mājputnu ēdināšanai,

| — | ne vairāk kā 5 % no lauksaimnieciskas izcelsmes barības sausnas 12 mēnešu periodā |
| --- | --- |

—

ne vairāk kā 5 % no lauksaimnieciskas izcelsmes barības sausnas 12 mēnešu periodā

Garšvielas

Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848 24. panta 3. punkta e) apakšpunkta iv) punktu, jo īpaši:

| — | ja bioloģiskā formā nav pieejamas, |
| --- | --- |

—

ja bioloģiskā formā nav pieejamas,

| — | ir ražotas/sagatavotas, neizmantojot ķīmiskus šķīdinātājus, |
| --- | --- |

—

ir ražotas/sagatavotas, neizmantojot ķīmiskus šķīdinātājus,

| — | barības devā nepārsniedz 1 % |
| --- | --- |

—

barības devā nepārsniedz 1 %

B DAĻA

Regulas (ES) 2018/848 24. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētās barības piedevas un pārstrādes palīglīdzekļi, ko atļauts izmantot dzīvnieku ēdināšanā

Šajā daļā uzskaitītajām barības piedevām jābūt atļautām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003.

Šeit izklāstītie īpašie nosacījumi jāpiemēro papildus nosacījumiem, kas paredzēti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 piešķirtās atļaujās.

(1)   TEHNOLOĢISKĀS PIEDEVAS

a)   Konservanti

| Identifikācijas numurs vai funkcionālā grupa | Nosaukums | Īpaši nosacījumi un robežvērtības |
| --- | --- | --- |
| E 200 | Sorbīnskābe | |
| E 236 | Skudrskābe | |
| E 237 | Nātrija formiāts | |
| E 260 | Etiķskābe | |
| E 270 | Pienskābe | |
| E 280 | Propionskābe | |
| E 330 | Citronskābe | |

Identifikācijas numurs vai funkcionālā grupa

Nosaukums

Īpaši nosacījumi un robežvērtības

E 200

Sorbīnskābe

E 236

Skudrskābe

E 237

Nātrija formiāts

E 260

Etiķskābe

E 270

Pienskābe

E 280

Propionskābe

E 330

Citronskābe

b)   Antioksidanti

| Identifikācijas numurs vai funkcionālā grupa | Nosaukums | Īpaši nosacījumi un robežvērtības |
| --- | --- | --- |
| 1b306(i) | No augu eļļām iegūti tokoferola ekstrakti | |
| 1b306(ii) | No augu eļļām (ar augstu delta saturu) iegūti ekstrakti ar augstu tokoferola saturu | |

Identifikācijas numurs vai funkcionālā grupa

Nosaukums

Īpaši nosacījumi un robežvērtības

1b306(i)

No augu eļļām iegūti tokoferola ekstrakti

1b306(ii)

No augu eļļām (ar augstu delta saturu) iegūti ekstrakti ar augstu tokoferola saturu

c)   Emulgatori, stabilizatori, recinātāji un biezinātāji

| Identifikācijas numurs vai funkcionālā grupa | Nosaukums | Īpaši nosacījumi un robežvērtības |
| --- | --- | --- |
| 1c322, 1c322i | Lecitīni | Tikai tad, ja iegūti no bioloģiskajā ražošanā iegūtām izejvielām.
  Izmantošanai tikai akvakultūras dzīvnieku barībā |

Identifikācijas numurs vai funkcionālā grupa

Nosaukums

Īpaši nosacījumi un robežvērtības

1c322, 1c322i

Lecitīni

Tikai tad, ja iegūti no bioloģiskajā ražošanā iegūtām izejvielām.

Izmantošanai tikai akvakultūras dzīvnieku barībā

d)   Saistvielas un pretsalipes vielas

| Identifikācijas numurs vai funkcionālā grupa | Nosaukums | Īpaši nosacījumi un robežvērtības |
| --- | --- | --- |
| E 412 | Guāra sveķi | |
| E 535 | Nātrija ferocianīds | Maksimālais saturs 20 mg/kg NaCl, kas aprēķināts kā ferocianīda anjons |
| E 551b | Koloidāls silīcija oksīds | |
| E 551c | Diatomīts (attīrīta diatomīta zeme) | |
| 1m558i | Bentonīts | |
| E 559 | Kaolīna māli, bez azbesta | |
| E 560 | Dabīgi stearītu un hlorīta maisījumi | |
| E 561 | Vermikulīts | |
| E 562 | Sepiolīts | |
| E 566 | Natrolīts–fonolīts | |
| 1g568 | Nogulumizcelsmes klinoptilolīts | |
| E 599 | Perlīts | |

Identifikācijas numurs vai funkcionālā grupa

Nosaukums

Īpaši nosacījumi un robežvērtības

E 412

Guāra sveķi

E 535

Nātrija ferocianīds

Maksimālais saturs 20 mg/kg NaCl, kas aprēķināts kā ferocianīda anjons

E 551b

Koloidāls silīcija oksīds

E 551c

Diatomīts (attīrīta diatomīta zeme)

1m558i

Bentonīts

E 559

Kaolīna māli, bez azbesta

E 560

Dabīgi stearītu un hlorīta maisījumi

E 561

Vermikulīts

E 562

Sepiolīts

E 566

Natrolīts–fonolīts

1g568

Nogulumizcelsmes klinoptilolīts

E 599

Perlīts

e)   Skābbarības piedevas

| Identifikācijas numurs vai funkcionālā grupa | Nosaukums | Īpaši nosacījumi un robežvērtības |
| --- | --- | --- |
| 1k | Fermenti, mikroorganismi | Atļauts izmantot tikai, lai nodrošinātu pareizu fermentāciju |
| 1k236 | Skudrskābe |
| 1k237 | Nātrija formiāts |
| 1k280 | Propionskābe |
| 1k281 | Nātrija propionāts |

Identifikācijas numurs vai funkcionālā grupa

Nosaukums

Īpaši nosacījumi un robežvērtības

1k

Fermenti, mikroorganismi

Atļauts izmantot tikai, lai nodrošinātu pareizu fermentāciju

1k236

Skudrskābe

1k237

Nātrija formiāts

1k280

Propionskābe

1k281

Nātrija propionāts

(2)   ORGANOLEPTISKĀS PIEDEVAS

| Identifikācijas numurs vai funkcionālā grupa | Nosaukums | Īpaši nosacījumi un robežvērtības |
| --- | --- | --- |
| ex2a | Astaksantīns | Tikai tad, ja iegūts no bioloģiskās ražošanas avotiem, piemēram, bioloģiski audzētu vēžveidīgo čaulām.
  Tikai lašu un foreļu barības devā to fizioloģisko vajadzību robežās.
  Ja no bioloģiskās ražošanas avotiem iegūts astaksantīns nav pieejams, drīkst izmantot astaksantīnu, kas iegūts no dabiskiem avotiem, piemēram, ar astaksantīnu bagāta rauga Phaffia rhodozyma |
| ex2b | Aromatizējošas sastāvdaļas | Tikai lauksaimniecības produktu ekstrakti, ieskaitot ēdamās kastaņas (Castanea sativa Mill.) ekstraktu |

Identifikācijas numurs vai funkcionālā grupa

Nosaukums

Īpaši nosacījumi un robežvērtības

ex2a

Astaksantīns

Tikai tad, ja iegūts no bioloģiskās ražošanas avotiem, piemēram, bioloģiski audzētu vēžveidīgo čaulām.

Tikai lašu un foreļu barības devā to fizioloģisko vajadzību robežās.

Ja no bioloģiskās ražošanas avotiem iegūts astaksantīns nav pieejams, drīkst izmantot astaksantīnu, kas iegūts no dabiskiem avotiem, piemēram, ar astaksantīnu bagāta rauga Phaffia rhodozyma

ex2b

Aromatizējošas sastāvdaļas

Tikai lauksaimniecības produktu ekstrakti, ieskaitot ēdamās kastaņas (Castanea sativa Mill.) ekstraktu

(3)   UZTURFIZIOLOĢISKĀS PIEDEVAS

a)   Vitamīni, provitamīni un noteiktas ķīmiskas vielas ar tiem līdzīgu iedarbību

| Identifikācijas numurs vai funkcionālā grupa | Nosaukums | Īpaši nosacījumi un robežvērtības |
| --- | --- | --- |
| ex3a | Vitamīni un provitamīni | Iegūti no lauksaimniecības produktiem.
  Ja tādi, kas iegūti no lauksaimniecības produktiem, nav pieejami:






  — | iegūti sintezējot; dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, un akvakultūras dzīvniekiem drīkst dot tikai tad, ja tie ir identiski no lauksaimniecības produktiem iegūtiem vitamīniem; |

Identifikācijas numurs vai funkcionālā grupa

Nosaukums

Īpaši nosacījumi un robežvērtības

ex3a

Vitamīni un provitamīni

Iegūti no lauksaimniecības produktiem.

Ja tādi, kas iegūti no lauksaimniecības produktiem, nav pieejami:

—

iegūti sintezējot; dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, un akvakultūras dzīvniekiem drīkst dot tikai tad, ja tie ir identiski no lauksaimniecības produktiem iegūtiem vitamīniem;

| — | iegūti sintezējot; atgremotājiem drīkst dot tikai tādus A, D un E vitamīnus, kas ir identiski no lauksaimniecības produktiem iegūtiem vitamīniem. Drīkst lietot, iepriekš saņemot dalībvalsts atļauju, kuras pamatā ir novērtējums par to, vai bioloģiski audzētiem atgremotājiem vajadzīgos minēto vitamīnu daudzumus ir iespējams uzņemt ar barības devām |
| --- | --- |

—

iegūti sintezējot; atgremotājiem drīkst dot tikai tādus A, D un E vitamīnus, kas ir identiski no lauksaimniecības produktiem iegūtiem vitamīniem. Drīkst lietot, iepriekš saņemot dalībvalsts atļauju, kuras pamatā ir novērtējums par to, vai bioloģiski audzētiem atgremotājiem vajadzīgos minēto vitamīnu daudzumus ir iespējams uzņemt ar barības devām

3a920

Bezūdens betaīns

Tikai dzīvniekiem, kas nav atgremotāji.

Iegūts bioloģiskajā ražošanā; ja tāds nav pieejams: dabiskas izcelsmes

b)   Mikroelementu maisījumi

| Identifikācijas numurs vai funkcionālā grupa | Nosaukums | Īpaši nosacījumi un robežvērtības |
| --- | --- | --- |
| 3b101 | Dzelzs(II) karbonāts (siderīts) | |
| 3b103 | Dzelzs(II) sulfāta monohidrāts | |
| 3b104 | Dzelzs(II) sulfāta heptahidrāts | |
| 3b201 | Kālija jodīds | |
| 3b202 | Bezūdens kalcija jodāts | |
| 3b203 | Apvalkots granulēts bezūdens kalcija jodāts | |
| 3b301 | Kobalta(II) acetāta tetrahidrāts | |
| 3b302 | Kobalta(II) karbonāts | |
| 3b303 | Kobalta(II) hidroksīdkarbonāta (2:3) monohidrāts | |
| 3b304 | Apvalkots granulēts kobalta(II) karbonāts | |
| 3b305 | Kobalta(II) sulfāta heptahidrāts | |
| 3b402 | Vara(II) karbonāta dihidroksimonohidrāts | |
| 3b404 | Vara(II) oksīds | |
| 3b405 | Vara(II) sulfāta pentahidrāts | |
| 3b409 | Divara hlorīda trihidroksīds | |
| 3b502 | Mangāna(II) oksīds | |
| 3b503 | Mangāna sulfāta monohidrāts | |
| 3b603 | Cinka oksīds | |
| 3b604 | Cinka sulfāta heptahidrāts | |
| 3b605 | Cinka sulfāta monohidrāts | |
| 3b609 | Cinka hlorīda hidroksīda monohidrāts | |
| 3b701 | Nātrija molibdāta dihidrāts | |
| 3b801 | Nātrija selenīts | |
| 3b802
  3b803 | Apvalkots granulēts nātrija selenīts
  Nātrija selenāts | |
| 3b810 | Ar selēnu bagātināts raugs Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3060, inaktivēts | |
| 3b811 | Ar selēnu bagātināts raugs Saccharomyces cerevisiae NCYC R397, inaktivēts | |
| 3b812 | Ar selēnu bagātināts raugs Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399, inaktivēts | |
| 3b813 | Ar selēnu bagātināts raugs Saccharomyces cerevisiae NCYC R646, inaktivēts | |
| 3b817 | Ar selēnu bagātināts raugs Saccharomyces cerevisiae NCYC R645, inaktivēts | |

Identifikācijas numurs vai funkcionālā grupa

Nosaukums

Īpaši nosacījumi un robežvērtības

3b101

Dzelzs(II) karbonāts (siderīts)

3b103

Dzelzs(II) sulfāta monohidrāts

3b104

Dzelzs(II) sulfāta heptahidrāts

3b201

Kālija jodīds

3b202

Bezūdens kalcija jodāts

3b203

Apvalkots granulēts bezūdens kalcija jodāts

3b301

Kobalta(II) acetāta tetrahidrāts

3b302

Kobalta(II) karbonāts

3b303

Kobalta(II) hidroksīdkarbonāta (2:3) monohidrāts

3b304

Apvalkots granulēts kobalta(II) karbonāts

3b305

Kobalta(II) sulfāta heptahidrāts

3b402

Vara(II) karbonāta dihidroksimonohidrāts

3b404

Vara(II) oksīds

3b405

Vara(II) sulfāta pentahidrāts

3b409

Divara hlorīda trihidroksīds

3b502

Mangāna(II) oksīds

3b503

Mangāna sulfāta monohidrāts

3b603

Cinka oksīds

3b604

Cinka sulfāta heptahidrāts

3b605

Cinka sulfāta monohidrāts

3b609

Cinka hlorīda hidroksīda monohidrāts

3b701

Nātrija molibdāta dihidrāts

3b801

Nātrija selenīts

3b802

3b803

Apvalkots granulēts nātrija selenīts

Nātrija selenāts

3b810

Ar selēnu bagātināts raugs Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3060, inaktivēts

3b811

Ar selēnu bagātināts raugs Saccharomyces cerevisiae NCYC R397, inaktivēts

3b812

Ar selēnu bagātināts raugs Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399, inaktivēts

3b813

Ar selēnu bagātināts raugs Saccharomyces cerevisiae NCYC R646, inaktivēts

3b817

Ar selēnu bagātināts raugs Saccharomyces cerevisiae NCYC R645, inaktivēts

c)   Aminoskābes, to sāļi un analogi

| Identifikācijas numurs vai funkcionālā grupa | Nosaukums | Īpaši nosacījumi un robežvērtības |
| --- | --- | --- |
| 3c3.5.1 un 3c352 | L-histidīna monohidrohlorīda monohidrāts | Iegūts fermentācijas procesā.
  Drīkst izmantot lašu dzimtas dzīvnieku barības devā, ja Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma II daļas 3.1.3.3. punktā uzskaitītie barības avoti nenodrošina zivju uztura vajadzību apmierināšanai pietiekamu histidīna daudzumu |

Identifikācijas numurs vai funkcionālā grupa

Nosaukums

Īpaši nosacījumi un robežvērtības

3c3.5.1 un 3c352

L-histidīna monohidrohlorīda monohidrāts

Iegūts fermentācijas procesā.

Drīkst izmantot lašu dzimtas dzīvnieku barības devā, ja Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma II daļas 3.1.3.3. punktā uzskaitītie barības avoti nenodrošina zivju uztura vajadzību apmierināšanai pietiekamu histidīna daudzumu

(4)   ZOOTEHNISKĀS PIEDEVAS

| Identifikācijas numurs vai funkcionālā grupa | Nosaukums | Īpaši nosacījumi un robežvērtības |
| --- | --- | --- |
| 4a, 4b, 4c un 4d | Fermenti un mikroorganismi | |

Identifikācijas numurs vai funkcionālā grupa

Nosaukums

Īpaši nosacījumi un robežvērtības

4a, 4b, 4c un 4d

Fermenti un mikroorganismi

---

(1)  Saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 68/2013 (2013. gada 16. janvāris), ar ko izveido barības sastāvdaļu reģistru (OV L 29, 30.1.2013., 1. lpp.).

(2)  Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 68/2013.

---

IV PIELIKUMS

Regulas (ES) 2018/848 24. panta 1. punkta e), f) un g) apakšpunktā minētie atļautie tīrīšanas un dezinfekcijas līdzekļi

A DAĻA

Dzīvnieku audzēšanai paredzēto dīķu, sprostu, baseinu, kanālu, ēku vai iekārtu tīrīšanas un dezinfekcijas līdzekļi

B DAĻA

Augkopībā, arī uzglabāšanai lauku saimniecībā, izmantoto ēku un iekārtu tīrīšanas un dezinfekcijas līdzekļi

C DAĻA

Pārstrādes un uzglabāšanas telpās izmantojamie tīrīšanas un dezinfekcijas līdzekļi

D DAĻA

Šīs regulas 12. panta 1. punktā minētie līdzekļi

Par biocīdiem nevar izmantot šādus Regulas (EK) Nr. 889/2008 VII pielikumā minētus produktus vai produktus, kas satur šādas tajā pašā pielikumā minētas darbīgās vielas:

| — | kaustiskā soda, |
| --- | --- |

—

kaustiskā soda,

| — | kaustiskais potašs, |
| --- | --- |

—

kaustiskais potašs,

| — | skābeņskābe, |
| --- | --- |

—

skābeņskābe,

| — | dabiskās augu esences, izņemot linsēklu eļļu, lavandas eļļu un piparmētras eļļu, |
| --- | --- |

—

dabiskās augu esences, izņemot linsēklu eļļu, lavandas eļļu un piparmētras eļļu,

| — | slāpekļskābe, |
| --- | --- |

—

slāpekļskābe,

| — | fosforskābe, |
| --- | --- |

—

fosforskābe,

| — | nātrija karbonāts, |
| --- | --- |

—

nātrija karbonāts,

| — | vara sulfāts, |
| --- | --- |

—

vara sulfāts,

| — | kālija permanganāts, |
| --- | --- |

—

kālija permanganāts,

| — | tējas sēklu rauši, kas gatavoti no dabīgām kamēlijas sēklām, |
| --- | --- |

—

tējas sēklu rauši, kas gatavoti no dabīgām kamēlijas sēklām,

| — | humīnskābe, |
| --- | --- |

—

humīnskābe,

| — | peroksietiķskābes, izņemot peretiķskābi. |
| --- | --- |

—

peroksietiķskābes, izņemot peretiķskābi.

---

V PIELIKUMS

Produkti un vielas, ko atļauts izmantot pārstrādātas bioloģiskās pārtikas un pārtikā vai barībā izmantojama rauga ražošanā

A DAĻA

Regulas (ES) 2018/848 24. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētās atļautās barības piedevas un pārstrādes palīglīdzekļi

A1. IEDAĻA. PĀRTIKAS PIEDEVAS, ARĪ NESĒJVIELAS

Bioloģiskajiem pārtikas produktiem, kuriem drīkst pievienot pārtikas piedevas, jābūt saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1333/2008 piešķirto atļauju robežās.

Šeit noteiktie īpašie nosacījumi un ierobežojumi jāpiemēro papildus Regulā (EK) Nr. 1333/2008 noteiktajiem atļauju nosacījumiem.

Lai veiktu aprēķinus, kas minēti Regulas (ES) 2018/848 30. panta 5. punktā, pārtikas piedevas, kas koda slejā apzīmētas ar zvaigznīti, uzskata par lauksaimnieciskas izcelsmes sastāvdaļām.

| Kods | Nosaukums | Bioloģiskie pārtikas produkti, kuriem drīkst pievienot | Īpaši nosacījumi un robežvērtības |
| --- | --- | --- | --- |
| E 153 | Augogle | Pelnotā kazas siera ēdamā miza
  Siers Morbier | |
| E 160b(i)* | Annato biksīns | Siers Red Leicester

  Siers Double Gloucester

  Čedaras siers
  Siers Mimolette | |
| E 160b(ii)* | Annato norbiksīns | Siers Red Leicester

  Siers Double Gloucester

  Čedaras siers
  Siers Mimolette | |
| E 170 | Kalcija karbonāts | Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti | Neizmanto produktu iekrāsošanai vai bagātināšanai ar kalciju |
| E 220 | Sēra dioksīds | Augļu vīni (vīns, ko izgatavo no citiem augļiem, nevis vīnogām, arī ābolu un bumbieru sidrs) un medalus ar pievienotu cukuru vai bez tā | 100 mg/l (maksimāli pieļaujamais daudzums no visiem avotiem, izteikts ar SO2 mg/l) |
| E 223 | Nātrija metabisulfīts | Vēžveidīgie | |
| E 224 | Kālija metabisulfīts | Augļu vīni (vīns, ko izgatavo no citiem augļiem, nevis vīnogām, arī ābolu un bumbieru sidrs) un medalus ar pievienotu cukuru vai bez tā | 100 mg/l (maksimāli pieļaujamais daudzums no visiem avotiem, izteikts ar SO2 mg/l) |
| E250 | Nātrija nitrīts | Gaļas produkti | Drīkst lietot tikai tad, ja kompetentajai iestādei ir pārliecinoši pierādīts, ka tehnoloģiska alternatīva, kas nodrošinātu tādas pašas garantijas un/vai ļautu saglabāt produkta raksturīgās īpašības, nav pieejama.
  Nelietot kombinācijā ar E252.
  Maksimālais ievades daudzums, izteikts ar NaNO2: 80 mg/kg, maksimālais paliekošais daudzums, izteikts ar NaNO2: 50 mg/kg |
| E252 | Kālija nitrāts | Gaļas produkti | Drīkst lietot tikai tad, ja kompetentajai iestādei ir pārliecinoši pierādīts, ka tehnoloģiska alternatīva, kas nodrošinātu tādas pašas garantijas un/vai ļautu saglabāt produkta raksturīgās īpašības, nav pieejama.
  Nelietot kombinācijā ar E250.
  Maksimālais ievades daudzums, izteikts ar NaNO3: 80 mg/kg, maksimālais paliekošais daudzums, izteikts ar NaNO3: 50 mg/kg |
| E 270 | Pienskābe | Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti | |
| E 290 | Oglekļa dioksīds | Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti | |
| E 296 | Ābolskābe | Augu izcelsmes produkti | |
| E 300 | Askorbīnskābe | Augu izcelsmes produkti
  Gaļas produkti | |
| E 301 | Nātrija askorbāts | Gaļas produkti | Drīkst lietot tikai saistībā ar nitrātiem un nitrītiem |
| E 306* | Ekstrakts ar augstu tokoferola
  saturu | Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti | Antioksidants |
| E 322* | Lecitīni | Augu izcelsmes produkti
  Piena produkti | Tikai no bioloģiskās ražošanas |
| E 325 | Nātrija laktāts | Augu izcelsmes produkti
  Produkti uz piena bāzes un gaļas produkti | |
| E 330 | Citronskābe | Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti | |
| E 331 | Nātrija citrāti | Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti | |
| E 333 | Kalcija citrāti | Augu izcelsmes produkti | |
| E 334 | Vīnskābe
  (L(+)-) | Augu izcelsmes produkti
  Medalus | |
| E 335 | Nātrija tartrāti | Augu izcelsmes produkti | |
| E 336 | Kālija tartrāti | Augu izcelsmes produkti | |
| E 341(i) | Monokalcija fosfāts | Pašbriestošie milti | Irdinātājs |
| E 392* | Rozmarīna ekstrakti | Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti | Tikai no bioloģiskās ražošanas |
| E 400 | Algīnskābe | Augu izcelsmes produkti
  Piena produkti | |
| E 401 | Nātrija algināts | Augu izcelsmes produkti
  Piena produkti
  Desas uz gaļas bāzes | |
| E 402 | Kālija algināts | Augu izcelsmes produkti
  Produkti uz piena bāzes | |
| E 406 | Agars | Augu izcelsmes produkti
  Produkti uz piena bāzes un gaļas produkti | |
| E 407 | Karagināns | Augu izcelsmes produkti
  Produkti uz piena bāzes | |
| E 410* | Ceratoniju augļu sveķi | Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti | Tikai no bioloģiskās ražošanas |
| E 412* | Guāra sveķi | Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti | Tikai no bioloģiskās ražošanas |
| E 414* | Gumiarābiks | Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti | Tikai no bioloģiskās ražošanas |
| E 415 | Ksantāna sveķi | Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti | |
| E 417 | Tara sveķi | Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti | Biezinātājs
  Tikai no bioloģiskās ražošanas |
| E 418 | Želena sveķi | Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti | Tikai stipri acilētā formā.
  Tikai no bioloģiskās ražošanas (piemēro no 2023. gada 1. janvāra) |
| E 422 | Glicerīns | Augu ekstrakti
  Aromatizētāji | Tikai augu izcelsmes.
  Šķīdinātājs un nesējviela augu ekstraktos un aromatizētājos.
  Mitrumuzturētājs gela kapsulās.
  Apvalkotu tablešu pārklājums.
  Tikai no bioloģiskās ražošanas |
| E 440(i)* | Pektīns | Augu izcelsmes produkti
  Produkti uz piena bāzes | |
| E 460 | Celuloze | Želatīns | |
| E 464 | Hidroksipropilmetilceluloze | Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti | Materiāls kapsulu apvalkiem |
| E 500 | Nātrija karbonāti | Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti | |
| E 501 | Kālija karbonāti | Augu izcelsmes produkti | |
| E 503 | Amonija karbonāti | Augu izcelsmes produkti | |
| E 504 | Magnija karbonāti | Augu izcelsmes produkti | |
| E 509 | Kalcija hlorīds | Produkti uz piena bāzes | Recinātājs |
| E 516 | Kalcija sulfāts | Augu izcelsmes produkti | Nesējviela |
| E 524 | Nātrija hidroksīds | Laugengebäck
  Aromatizētāji | Virsmas apstrāde
  Skābuma regulētājs |
| E 551 | Silīcija dioksīds | Sausi pulverveida garšaugi un garšvielas
  Aromatizētāji
  Propoliss | |
| E 553b | Talks | Desas uz gaļas bāzes | Virsmas apstrāde |
| E 901 | Bišu vasks | Konditorejas izstrādājumi | Glazētājviela
  Tikai no bioloģiskās ražošanas |
| E 903 | Karnaubas vasks | Konditorejas izstrādājumi
  Citrusaugļi | Glazētājviela
  Augļus saudzējošam pārklājumam, veicot obligātu karantīnas pasākumu aizsardzībai pret kaitīgiem organismiem – obligātu aukstumapstrādi ļoti zemā temperatūrā saskaņā ar Komisijas Īstenošanas direktīvu (ES) 2017/1279 (1).
  Tikai no bioloģiskās ražošanas |
| E 938 | Argons | Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti | |
| E 939 | Hēlijs | Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti | |
| E 941 | Slāpeklis | Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti | |
| E 948 | Skābeklis | Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti | |
| E 968 | Eritritols | Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti | Tikai no bioloģiskās ražošanas, kurā neizmanto jonu apmaiņas tehnoloģiju |

Kods

Nosaukums

Bioloģiskie pārtikas produkti, kuriem drīkst pievienot

Īpaši nosacījumi un robežvērtības

E 153

Augogle

Pelnotā kazas siera ēdamā miza

Siers Morbier

E 160b(i)*

Annato biksīns

Siers Red Leicester

Siers Double Gloucester

Čedaras siers

Siers Mimolette

E 160b(ii)*

Annato norbiksīns

Siers Red Leicester

Siers Double Gloucester

Čedaras siers

Siers Mimolette

E 170

Kalcija karbonāts

Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti

Neizmanto produktu iekrāsošanai vai bagātināšanai ar kalciju

E 220

Sēra dioksīds

Augļu vīni (vīns, ko izgatavo no citiem augļiem, nevis vīnogām, arī ābolu un bumbieru sidrs) un medalus ar pievienotu cukuru vai bez tā

100 mg/l (maksimāli pieļaujamais daudzums no visiem avotiem, izteikts ar SO2 mg/l)

E 223

Nātrija metabisulfīts

Vēžveidīgie

E 224

Kālija metabisulfīts

Augļu vīni (vīns, ko izgatavo no citiem augļiem, nevis vīnogām, arī ābolu un bumbieru sidrs) un medalus ar pievienotu cukuru vai bez tā

100 mg/l (maksimāli pieļaujamais daudzums no visiem avotiem, izteikts ar SO2 mg/l)

E250

Nātrija nitrīts

Gaļas produkti

Drīkst lietot tikai tad, ja kompetentajai iestādei ir pārliecinoši pierādīts, ka tehnoloģiska alternatīva, kas nodrošinātu tādas pašas garantijas un/vai ļautu saglabāt produkta raksturīgās īpašības, nav pieejama.

Nelietot kombinācijā ar E252.

Maksimālais ievades daudzums, izteikts ar NaNO2: 80 mg/kg, maksimālais paliekošais daudzums, izteikts ar NaNO2: 50 mg/kg

E252

Kālija nitrāts

Gaļas produkti

Drīkst lietot tikai tad, ja kompetentajai iestādei ir pārliecinoši pierādīts, ka tehnoloģiska alternatīva, kas nodrošinātu tādas pašas garantijas un/vai ļautu saglabāt produkta raksturīgās īpašības, nav pieejama.

Nelietot kombinācijā ar E250.

Maksimālais ievades daudzums, izteikts ar NaNO3: 80 mg/kg, maksimālais paliekošais daudzums, izteikts ar NaNO3: 50 mg/kg

E 270

Pienskābe

Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti

E 290

Oglekļa dioksīds

Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti

E 296

Ābolskābe

Augu izcelsmes produkti

E 300

Askorbīnskābe

Augu izcelsmes produkti

Gaļas produkti

E 301

Nātrija askorbāts

Gaļas produkti

Drīkst lietot tikai saistībā ar nitrātiem un nitrītiem

E 306*

Ekstrakts ar augstu tokoferola

saturu

Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti

Antioksidants

E 322*

Lecitīni

Augu izcelsmes produkti

Piena produkti

Tikai no bioloģiskās ražošanas

E 325

Nātrija laktāts

Augu izcelsmes produkti

Produkti uz piena bāzes un gaļas produkti

E 330

Citronskābe

Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti

E 331

Nātrija citrāti

Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti

E 333

Kalcija citrāti

Augu izcelsmes produkti

E 334

Vīnskābe

(L(+)-)

Augu izcelsmes produkti

Medalus

E 335

Nātrija tartrāti

Augu izcelsmes produkti

E 336

Kālija tartrāti

Augu izcelsmes produkti

E 341(i)

Monokalcija fosfāts

Pašbriestošie milti

Irdinātājs

E 392*

Rozmarīna ekstrakti

Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti

Tikai no bioloģiskās ražošanas

E 400

Algīnskābe

Augu izcelsmes produkti

Piena produkti

E 401

Nātrija algināts

Augu izcelsmes produkti

Piena produkti

Desas uz gaļas bāzes

E 402

Kālija algināts

Augu izcelsmes produkti

Produkti uz piena bāzes

E 406

Agars

Augu izcelsmes produkti

Produkti uz piena bāzes un gaļas produkti

E 407

Karagināns

Augu izcelsmes produkti

Produkti uz piena bāzes

E 410*

Ceratoniju augļu sveķi

Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti

Tikai no bioloģiskās ražošanas

E 412*

Guāra sveķi

Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti

Tikai no bioloģiskās ražošanas

E 414*

Gumiarābiks

Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti

Tikai no bioloģiskās ražošanas

E 415

Ksantāna sveķi

Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti

E 417

Tara sveķi

Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti

Biezinātājs

Tikai no bioloģiskās ražošanas

E 418

Želena sveķi

Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti

Tikai stipri acilētā formā.

Tikai no bioloģiskās ražošanas (piemēro no 2023. gada 1. janvāra)

E 422

Glicerīns

Augu ekstrakti

Aromatizētāji

Tikai augu izcelsmes.

Šķīdinātājs un nesējviela augu ekstraktos un aromatizētājos.

Mitrumuzturētājs gela kapsulās.

Apvalkotu tablešu pārklājums.

Tikai no bioloģiskās ražošanas

E 440(i)*

Pektīns

Augu izcelsmes produkti

Produkti uz piena bāzes

E 460

Celuloze

Želatīns

E 464

Hidroksipropilmetilceluloze

Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti

Materiāls kapsulu apvalkiem

E 500

Nātrija karbonāti

Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti

E 501

Kālija karbonāti

Augu izcelsmes produkti

E 503

Amonija karbonāti

Augu izcelsmes produkti

E 504

Magnija karbonāti

Augu izcelsmes produkti

E 509

Kalcija hlorīds

Produkti uz piena bāzes

Recinātājs

E 516

Kalcija sulfāts

Augu izcelsmes produkti

Nesējviela

E 524

Nātrija hidroksīds

Laugengebäck

Aromatizētāji

Virsmas apstrāde

Skābuma regulētājs

E 551

Silīcija dioksīds

Sausi pulverveida garšaugi un garšvielas

Aromatizētāji

Propoliss

E 553b

Talks

Desas uz gaļas bāzes

Virsmas apstrāde

E 901

Bišu vasks

Konditorejas izstrādājumi

Glazētājviela

Tikai no bioloģiskās ražošanas

E 903

Karnaubas vasks

Konditorejas izstrādājumi

Citrusaugļi

Glazētājviela

Augļus saudzējošam pārklājumam, veicot obligātu karantīnas pasākumu aizsardzībai pret kaitīgiem organismiem – obligātu aukstumapstrādi ļoti zemā temperatūrā saskaņā ar Komisijas Īstenošanas direktīvu (ES) 2017/1279 (1).

Tikai no bioloģiskās ražošanas

E 938

Argons

Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti

E 939

Hēlijs

Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti

E 941

Slāpeklis

Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti

E 948

Skābeklis

Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti

E 968

Eritritols

Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti

Tikai no bioloģiskās ražošanas, kurā neizmanto jonu apmaiņas tehnoloģiju

A2. IEDAĻA. PĀRSTRĀDES PALĪGLĪDZEKĻI UN CITI PRODUKTI, KURUS DRĪKST IZMANTOT BIOLOĢISKI RAŽOTU LAUKSAIMNIECISKAS IZCELSMES SASTĀVDAĻU PĀRSTRĀDĒ

Papildus nosacījumiem, kas paredzēti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1333/2008 piešķirtajās atļaujās, jāpiemēro šeit izklāstītie īpašie nosacījumi un ierobežojumi.

| Nosaukums | Atļauts izmantot tikai šeit uzskaitīto bioloģisko pārtikas produktu pārstrādē | Īpaši nosacījumi un robežvērtības |
| --- | --- | --- |
| Ūdens | Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti | Dzeramais ūdens Padomes Direktīvas 98/83/EK  (2) nozīmē |
| Kalcija hlorīds | Augu izcelsmes produkti
  Desas uz gaļas bāzes | Recinātājs |
| Kalcija karbonāts | Augu izcelsmes produkti | |
| Kalcija hidroksīds | Augu izcelsmes produkti | |
| Kalcija sulfāts | Augu izcelsmes produkti | Recinātājs |
| Magnija hlorīds | Augu izcelsmes produkti | Recinātājs |
| Kālija karbonāts | Vīnogas | Sausētājs |
| Nātrija karbonāts | Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti | |
| Pienskābe | Siers | pH līmeņa regulēšanai sāls vannās siera ražošanā |
| L(+) pienskābe no rūgšanas procesa | Augu proteīna ekstrakti | |
| Citronskābe | Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti | |
| Nātrija hidroksīds | Cukurs
  Augu izcelsmes eļļa, izņemot olīveļļu
  Augu proteīna ekstrakti | |
| Sērskābe | Želatīns
  Cukurs | |
| Apiņu ekstrakts | Cukurs | Tikai antimikrobiāliem mērķiem.
  Bioloģiski ražots, ja pieejams |
| Priedes sveķu ekstrakts (kolofonijs) | Cukurs | Tikai antimikrobiāliem mērķiem
  Bioloģiski ražots, ja pieejams |
| Sālsskābe | Želatīns
  Siers Gouda, Edam, Maasdammer, Boerenkaas, Friese, Leidse Nagelkaas | Želatīna ražošana saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 853/2004  (3).
  pH līmeņa regulēšanai sāls vannās siera ražošanā |
| Amonija hidroksīds | Želatīns | Želatīna ražošana saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 853/2004 |
| Ūdeņraža peroksīds | Želatīns | Želatīna ražošana saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 853/2004 |
| Oglekļa dioksīds | Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti | |
| Slāpeklis | Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti | |
| Etanols | Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti | Šķīdinātājs |
| Tanīnskābe | Augu izcelsmes produkti | Filtrēšanas līdzeklis |
| Olu baltuma albumīns | Augu izcelsmes produkti | |
| Kazeīns | Augu izcelsmes produkti | |
| Želatīns | Augu izcelsmes produkti | |
| Zivju līme | Augu izcelsmes produkti | |
| Augu eļļas | Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti | Ietaukošanas, pretsalipes vai pretputu līdzeklis, tikai no bioloģiskās ražošanas |
| Silīcija dioksīds gela vai koloīda šķīduma veidā | Augu izcelsmes produkti | |
| Aktivētā ogle
  (CAS-7440-44-0) | Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti | |
| Talks | Augu izcelsmes produkti | Saskaņā ar īpašiem tīrības kritērijiem, kas piemērojami pārtikas piedevai E 553b |
| Bentonīts | Augu izcelsmes produkti
  Medalus | Līpviela medalum |
| Celuloze | Augu izcelsmes produkti
  Želatīns | |
| Diatomīta zeme | Augu izcelsmes produkti
  Želatīns | |
| Perlīts | Augu izcelsmes produkti
  Želatīns | |
| Lazdu riekstu čaumalas | Augu izcelsmes produkti | |
| Rīsu milti | Augu izcelsmes produkti | |
| Bišu vasks | Augu izcelsmes produkti | Pretsalipes viela.
  Tikai no bioloģiskās ražošanas |
| Karnaubas vasks | Augu izcelsmes produkti | Pretsalipes viela.
  Tikai no bioloģiskās ražošanas |
| Etiķskābe/etiķis | Augu izcelsmes produkti
  Zivis | Tikai no bioloģiskās ražošanas.
  Iegūts dabiskās rūgšanas procesā |
| Tiamīna hidrohlorīds | Augļu vīni, ābolu sidrs, bumbieru sidrs un medalus | |
| Diamonija fosfāts | Augļu vīni, ābolu sidrs, bumbieru sidrs un medalus | |
| Koksnes šķiedra | Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti | Tikai no sertificētas, ilgtspējīgi iegūtas koksnes.
  Izmantotā koksne nedrīkst saturēt toksiskus komponentus (apstrāde pēc koksnes ieguves, dabā sastopami toksīni vai mikroorganismu radītie toksīni) |

Nosaukums

Atļauts izmantot tikai šeit uzskaitīto bioloģisko pārtikas produktu pārstrādē

Īpaši nosacījumi un robežvērtības

Ūdens

Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti

Dzeramais ūdens Padomes Direktīvas 98/83/EK  (2) nozīmē

Kalcija hlorīds

Augu izcelsmes produkti

Desas uz gaļas bāzes

Recinātājs

Kalcija karbonāts

Augu izcelsmes produkti

Kalcija hidroksīds

Augu izcelsmes produkti

Kalcija sulfāts

Augu izcelsmes produkti

Recinātājs

Magnija hlorīds

Augu izcelsmes produkti

Recinātājs

Kālija karbonāts

Vīnogas

Sausētājs

Nātrija karbonāts

Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti

Pienskābe

Siers

pH līmeņa regulēšanai sāls vannās siera ražošanā

L(+) pienskābe no rūgšanas procesa

Augu proteīna ekstrakti

Citronskābe

Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti

Nātrija hidroksīds

Cukurs

Augu izcelsmes eļļa, izņemot olīveļļu

Augu proteīna ekstrakti

Sērskābe

Želatīns

Cukurs

Apiņu ekstrakts

Cukurs

Tikai antimikrobiāliem mērķiem.

Bioloģiski ražots, ja pieejams

Priedes sveķu ekstrakts (kolofonijs)

Cukurs

Tikai antimikrobiāliem mērķiem

Bioloģiski ražots, ja pieejams

Sālsskābe

Želatīns

Siers Gouda, Edam, Maasdammer, Boerenkaas, Friese, Leidse Nagelkaas

Želatīna ražošana saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 853/2004  (3).

pH līmeņa regulēšanai sāls vannās siera ražošanā

Amonija hidroksīds

Želatīns

Želatīna ražošana saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 853/2004

Ūdeņraža peroksīds

Želatīns

Želatīna ražošana saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 853/2004

Oglekļa dioksīds

Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti

Slāpeklis

Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti

Etanols

Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti

Šķīdinātājs

Tanīnskābe

Augu izcelsmes produkti

Filtrēšanas līdzeklis

Olu baltuma albumīns

Augu izcelsmes produkti

Kazeīns

Augu izcelsmes produkti

Želatīns

Augu izcelsmes produkti

Zivju līme

Augu izcelsmes produkti

Augu eļļas

Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti

Ietaukošanas, pretsalipes vai pretputu līdzeklis, tikai no bioloģiskās ražošanas

Silīcija dioksīds gela vai koloīda šķīduma veidā

Augu izcelsmes produkti

Aktivētā ogle

(CAS-7440-44-0)

Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti

Talks

Augu izcelsmes produkti

Saskaņā ar īpašiem tīrības kritērijiem, kas piemērojami pārtikas piedevai E 553b

Bentonīts

Augu izcelsmes produkti

Medalus

Līpviela medalum

Celuloze

Augu izcelsmes produkti

Želatīns

Diatomīta zeme

Augu izcelsmes produkti

Želatīns

Perlīts

Augu izcelsmes produkti

Želatīns

Lazdu riekstu čaumalas

Augu izcelsmes produkti

Rīsu milti

Augu izcelsmes produkti

Bišu vasks

Augu izcelsmes produkti

Pretsalipes viela.

Tikai no bioloģiskās ražošanas

Karnaubas vasks

Augu izcelsmes produkti

Pretsalipes viela.

Tikai no bioloģiskās ražošanas

Etiķskābe/etiķis

Augu izcelsmes produkti

Zivis

Tikai no bioloģiskās ražošanas.

Iegūts dabiskās rūgšanas procesā

Tiamīna hidrohlorīds

Augļu vīni, ābolu sidrs, bumbieru sidrs un medalus

Diamonija fosfāts

Augļu vīni, ābolu sidrs, bumbieru sidrs un medalus

Koksnes šķiedra

Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti

Tikai no sertificētas, ilgtspējīgi iegūtas koksnes.

Izmantotā koksne nedrīkst saturēt toksiskus komponentus (apstrāde pēc koksnes ieguves, dabā sastopami toksīni vai mikroorganismu radītie toksīni)

B DAĻA

Regulas (ES) 2018/848 24. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās atļautās lauksaimnieciskas izcelsmes nebioloģiskās sastāvdaļas, ko atļauts izmantot pārstrādātas bioloģiskās pārtikas ražošanā

| Nosaukums | Īpaši nosacījumi un robežvērtības |
| --- | --- |
| Neapstrādāta aļģe Eisenia bicyclis, kā arī pirmās pakāpes apstrādes produkti, kas tieši saistīti ar šo aļģi | |
| Neapstrādāta aļģe Hizikia fusiforme, kā arī pirmās pakāpes apstrādes produkti, kas tieši saistīti ar šo aļģi | |
| Skudru koka (Handroanthus impetiginosus) miza | Tikai izmantošanai kombučas un tējas maisījumos |
| Apvalki | No dabiskām dzīvnieku vai augu izcelsmes izejvielām |
| Želatīns | No citiem avotiem, nevis cūku izcelsmes |
| Piena minerāli (pulverveida vai šķidrā formā) | Tikai tad, ja tos izmanto organoleptiskās funkcijas dēļ, lai pilnībā vai daļēji aizstātu nātrija hlorīdu |
| Neapstrādātas savvaļas zivis un savvaļas ūdensdzīvnieki, kā arī to apstrādē iegūti produkti | Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma III daļas 3.1.3.1. punkta c) apakšpunktu iegūti tikai zvejniecībās, kuru ilgtspēja sertificēta saskaņā ar shēmu, kuru kompetentā iestāde atzinusi saskaņā ar Regulā (ES) Nr. 1380/2013 noteiktajiem principiem.
  Tikai tad, ja tādi, kas iegūti bioloģiskajā akvakultūrā, nav pieejami |

Nosaukums

Īpaši nosacījumi un robežvērtības

Neapstrādāta aļģe Eisenia bicyclis, kā arī pirmās pakāpes apstrādes produkti, kas tieši saistīti ar šo aļģi

Neapstrādāta aļģe Hizikia fusiforme, kā arī pirmās pakāpes apstrādes produkti, kas tieši saistīti ar šo aļģi

Skudru koka (Handroanthus impetiginosus) miza

Tikai izmantošanai kombučas un tējas maisījumos

Apvalki

No dabiskām dzīvnieku vai augu izcelsmes izejvielām

Želatīns

No citiem avotiem, nevis cūku izcelsmes

Piena minerāli (pulverveida vai šķidrā formā)

Tikai tad, ja tos izmanto organoleptiskās funkcijas dēļ, lai pilnībā vai daļēji aizstātu nātrija hlorīdu

Neapstrādātas savvaļas zivis un savvaļas ūdensdzīvnieki, kā arī to apstrādē iegūti produkti

Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma III daļas 3.1.3.1. punkta c) apakšpunktu iegūti tikai zvejniecībās, kuru ilgtspēja sertificēta saskaņā ar shēmu, kuru kompetentā iestāde atzinusi saskaņā ar Regulā (ES) Nr. 1380/2013 noteiktajiem principiem.

Tikai tad, ja tādi, kas iegūti bioloģiskajā akvakultūrā, nav pieejami

C DAĻA

Regulas (ES) 2018/848 24. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētie pārstrādes palīglīdzekļi un citi produkti, ko atļauts izmantot rauga un rauga produktu ražošanā

| Nosaukums | Primārais raugs | Rauga, tā izstrādājumu un preparātu ražošana | Īpaši nosacījumi un robežvērtības |
| --- | --- | --- | --- |
| Kalcija hlorīds | X | | |
| Oglekļa dioksīds | X | X | |
| Citronskābe | X | | pH regulēšanai rauga ražošanā |
| Pienskābe | X | | pH regulēšanai rauga ražošanā |
| Slāpeklis | X | X | |
| Skābeklis | X | X | |
| Kartupeļu ciete | X | X | Filtrēšanai
  Tikai no bioloģiskās ražošanas |
| Nātrija karbonāts | X | X | pH regulēšanai |
| Augu eļļas | X | X | Ietaukošanas, pretsalipes vai pretputu līdzeklis.
  Tikai no bioloģiskās ražošanas |

Nosaukums

Primārais raugs

Rauga, tā izstrādājumu un preparātu ražošana

Īpaši nosacījumi un robežvērtības

Kalcija hlorīds

X

Oglekļa dioksīds

X

X

Citronskābe

X

pH regulēšanai rauga ražošanā

Pienskābe

X

pH regulēšanai rauga ražošanā

Slāpeklis

X

X

Skābeklis

X

X

Kartupeļu ciete

X

X

Filtrēšanai

Tikai no bioloģiskās ražošanas

Nātrija karbonāts

X

X

pH regulēšanai

Augu eļļas

X

X

Ietaukošanas, pretsalipes vai pretputu līdzeklis.

Tikai no bioloģiskās ražošanas

D DAĻA

Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma VI daļas 2.2. punktā minētie produkti un vielas, ko atļauts izmantot vīna nozares bioloģisko vīnkopības produktu ražošanā un konservācijā

| Nosaukums | Identifikācijas numurs | Atsauces Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikumā | Īpaši nosacījumi un robežvērtības |
| --- | --- | --- | --- |
| Gaiss | | A daļas 1. tabulas 1. un 8. punkts | |
| Gāzveida skābeklis | E 948
  CAS 17778-80-2 | A daļas 1. tabulas 1. punkts
  A daļas 2. tabulas 8.4. punkts | |
| Argons | E 938
  CAS 7440-37-1 | A daļas 1. tabulas 4. punkts
  A daļas 2. tabulas 8.1. punkts | Nedrīkst izmantot barbotēšanai |
| Slāpeklis | E 941
  CAS 7727-37-9 | A daļas 1. tabulas 4., 7. un 8. punkts
  A daļas 2. tabulas 8.2. punkts | |
| Oglekļa dioksīds | E 290
  CAS 124-38-9 | A daļas 1. tabulas 4. un 8. punkts
  A daļas 2. tabulas 8.3. punkts | |
| Ozolkoksnes gabaliņi | | A daļas 1. tabulas 11. punkts | |
| Vīnskābe (L(+)-) | E 334
  CAS 87-69-4 | A daļas 2. tabulas 1.1. punkts | |
| Pienskābe | E 270 | A daļas 2. tabulas 1.3. punkts | |
| Kālija L(+)-tartrāts | E 336(ii)
  CAS 921-53-9 | A daļas 2. tabulas 1.4. punkts | |
| Kālija bikarbonāts | E 501(ii)
  CAS 298-14-6 | A daļas 2. tabulas 1.5. punkts | |
| Kalcija karbonāts | E 170
  CAS 471-34-1 | A daļas 2. tabulas 1.6. punkts | |
| Kalcija sulfāts | E 516 | A daļas 2. tabulas 1.8. punkts | |
| Sēra dioksīds | E 220
  CAS 7446-09-5 | A daļas 2. tabulas 2.1. punkts | Sarkanvīniem, kuri minēti Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma B daļas A iedaļas 1. punkta a) apakšpunktā un kuros atlikumcukuru saturs ir mazāks nekā 2 g/l, maksimālais sēra dioksīda saturs nepārsniedz 100 mg/l,
  baltvīniem un sārtvīniem, kuri minēti Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma B daļas A iedaļas 1. punkta b) apakšpunktā un kuros atlikumcukuru saturs ir mazāks nekā 2 g/l, maksimālais sēra dioksīda saturs nepārsniedz 150 mg/l,
  visiem pārējiem vīniem maksimālais sēra dioksīda saturs, ko piemēro saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma B daļu, tiek samazināts par 30 mg/l. |
| Kālija bisulfīts | E 228
  CAS 7773-03-7 | A daļas 2. tabulas 2.2. punkts |
| Kālija metabisulfīts | E 224
  CAS 16731-55-8 | A daļas 2. tabulas 2.3. punkts |
| L-askorbīnskābe | E 300 | A daļas 2. tabulas 2.6. punkts | |
| Kokogle, ko izmanto vīndarībā | | A daļas 2. tabulas 3.1. punkts | |
| Diamonija hidrogēnfosfāts | E 342/CAS 7783-28-0 | A daļas 2. tabulas 4.2. punkts | |
| Tiamīna hidrohlorīds | CAS 67-03-8 | A daļas 2. tabulas 4.5. punkts | |
| Rauga autolizāti | | A daļas 2. tabulas 4.6. punkts | |
| Rauga sēņu šūnu sieniņas | | A daļas 2. tabulas 4.7. punkts | |
| Inaktivēti raugi | | A daļas 2. tabulas 4.8. punkts
  A daļas 2. tabulas 10.5. punkts
  A daļas 2. tabulas 11.5. punkts | |
| Pārtikas želatīns | CAS 9000-70-8 | A daļas 2. tabulas 5.1. punkts | Iegūts no bioloģiskajā ražošanā iegūtām izejvielām, ja tādas pieejamas |
| Kviešu proteīns | | A daļas 2. tabulas 5.2. punkts | Iegūts no bioloģiskajā ražošanā iegūtām izejvielām, ja tādas pieejamas |
| Zirņu proteīns | | A daļas 2. tabulas 5.3. punkts | Iegūts no bioloģiskajā ražošanā iegūtām izejvielām, ja tādas pieejamas |
| Kartupeļu proteīns | | A daļas 2. tabulas 5.4. punkts | Iegūts no bioloģiskajā ražošanā iegūtām izejvielām, ja tādas pieejamas |
| Zivju līme | | A daļas 2. tabulas 5.5. punkts | Iegūta no bioloģiskajā ražošanā iegūtām izejvielām, ja tādas pieejamas |
| Kazeīns | CAS 9005-43-0 | A daļas 2. tabulas 5.6. punkts | Iegūts no bioloģiskajā ražošanā iegūtām izejvielām, ja tādas pieejamas |
| Kālija kazeināti | CAS 68131-54-4 | A daļas 2. tabulas 5.7. punkts | |
| Olu albumīns | CAS 9006-59-1 | A daļas 2. tabulas 5.8. punkts | Iegūts no bioloģiskajā ražošanā iegūtām izejvielām, ja tādas pieejamas |
| Bentonīts | E 558 | A daļas 2. tabulas 5.9. punkts | |
| Silīcija dioksīds (gela vai koloīda šķīduma veidā) | E 551 | A daļas 2. tabulas 5.10. punkts | |
| Tanīni | | A daļas 2. tabulas 5.12. punkts
  A daļas 2. tabulas 6.4. punkts | Iegūti no bioloģiskajā ražošanā iegūtām izejvielām, ja tādas pieejamas |
| No Aspergillus niger iegūts hitozāns | CAS 9012-76-4 | A daļas 2. tabulas 5.13. punkts
  A daļas 2. tabulas 10.3. punkts | |
| Rauga proteīnu ekstrakti | | A daļas 2. tabulas 5.15. punkts | Iegūti no bioloģiskajā ražošanā iegūtām izejvielām, ja tādas pieejamas |
| Kālija algināts | E 402/CAS 9005-36-1 | A daļas 2. tabulas 5.18. punkts | |
| Kālija hidrogēntartrāts | E336(i)/CAS 868-14-4 | A daļas 2. tabulas 6.1. punkts | |
| Citronskābe | E 330 | A daļas 2. tabulas 6.3. punkts | |
| Metavīnskābe | E 353 | A daļas 2. tabulas 6.7. punkts | |
| Gumiarābiks | E 414/CAS 9000-01-5 | A daļas 2. tabulas 6.8. punkts | Iegūts no bioloģiskajā ražošanā iegūtām izejvielām, ja tādas pieejamas |
| Rauga mannoproteīni | | A daļas 2. tabulas 6.10. punkts | |
| Pektīnliāzes | EC 4.2.2.10 | A daļas 2. tabulas 7.2. punkts | Tikai vīndarības vajadzībām (dzidrināšanā) |
| Pektīnmetilesterāze | EC 3.1.1.11 | A daļas 2. tabulas 7.3. punkts | Tikai vīndarības vajadzībām (dzidrināšanā) |
| Poligalakturonāze | EC 3.2.1.15 | A daļas 2. tabulas 7.4. punkts | Tikai vīndarības vajadzībām (dzidrināšanā) |
| Hemicelulāze | EC 3.2.1.78 | A daļas 2. tabulas 7.5. punkts | Tikai vīndarības vajadzībām (dzidrināšanā) |
| Celulāze | EC 3.2.1.4 | A daļas 2. tabulas 7.6. punkts | Tikai vīndarības vajadzībām (dzidrināšanā) |
| Raugi vīna ražošanai | | A daļas 2. tabulas 9.1. punkts | Individuāliem rauga celmiem, no bioloģiskās ražošanas, ja tādi pieejami |
| Pienskābes baktērijas | | A daļas 2. tabulas 9.2. punkts | |
| Vara citrāts | CAS 866-82-0 | A daļas 2. tabulas 10.2. punkts | |
| Alepas priedes sveķi | | A daļas 2. tabulas 11.1. punkts | |
| Svaigas vīna nogulsnes | | A daļas 2. tabulas 11.2. punkts | Tikai no bioloģiskās ražošanas |

Nosaukums

Identifikācijas numurs

Atsauces Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikumā

Īpaši nosacījumi un robežvērtības

Gaiss

A daļas 1. tabulas 1. un 8. punkts

Gāzveida skābeklis

E 948

CAS 17778-80-2

A daļas 1. tabulas 1. punkts

A daļas 2. tabulas 8.4. punkts

Argons

E 938

CAS 7440-37-1

A daļas 1. tabulas 4. punkts

A daļas 2. tabulas 8.1. punkts

Nedrīkst izmantot barbotēšanai

Slāpeklis

E 941

CAS 7727-37-9

A daļas 1. tabulas 4., 7. un 8. punkts

A daļas 2. tabulas 8.2. punkts

Oglekļa dioksīds

E 290

CAS 124-38-9

A daļas 1. tabulas 4. un 8. punkts

A daļas 2. tabulas 8.3. punkts

Ozolkoksnes gabaliņi

A daļas 1. tabulas 11. punkts

Vīnskābe (L(+)-)

E 334

CAS 87-69-4

A daļas 2. tabulas 1.1. punkts

Pienskābe

E 270

A daļas 2. tabulas 1.3. punkts

Kālija L(+)-tartrāts

E 336(ii)

CAS 921-53-9

A daļas 2. tabulas 1.4. punkts

Kālija bikarbonāts

E 501(ii)

CAS 298-14-6

A daļas 2. tabulas 1.5. punkts

Kalcija karbonāts

E 170

CAS 471-34-1

A daļas 2. tabulas 1.6. punkts

Kalcija sulfāts

E 516

A daļas 2. tabulas 1.8. punkts

Sēra dioksīds

E 220

CAS 7446-09-5

A daļas 2. tabulas 2.1. punkts

Sarkanvīniem, kuri minēti Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma B daļas A iedaļas 1. punkta a) apakšpunktā un kuros atlikumcukuru saturs ir mazāks nekā 2 g/l, maksimālais sēra dioksīda saturs nepārsniedz 100 mg/l,

baltvīniem un sārtvīniem, kuri minēti Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma B daļas A iedaļas 1. punkta b) apakšpunktā un kuros atlikumcukuru saturs ir mazāks nekā 2 g/l, maksimālais sēra dioksīda saturs nepārsniedz 150 mg/l,

visiem pārējiem vīniem maksimālais sēra dioksīda saturs, ko piemēro saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2019/934 I pielikuma B daļu, tiek samazināts par 30 mg/l.

Kālija bisulfīts

E 228

CAS 7773-03-7

A daļas 2. tabulas 2.2. punkts

Kālija metabisulfīts

E 224

CAS 16731-55-8

A daļas 2. tabulas 2.3. punkts

L-askorbīnskābe

E 300

A daļas 2. tabulas 2.6. punkts

Kokogle, ko izmanto vīndarībā

A daļas 2. tabulas 3.1. punkts

Diamonija hidrogēnfosfāts

E 342/CAS 7783-28-0

A daļas 2. tabulas 4.2. punkts

Tiamīna hidrohlorīds

CAS 67-03-8

A daļas 2. tabulas 4.5. punkts

Rauga autolizāti

A daļas 2. tabulas 4.6. punkts

Rauga sēņu šūnu sieniņas

A daļas 2. tabulas 4.7. punkts

Inaktivēti raugi

A daļas 2. tabulas 4.8. punkts

A daļas 2. tabulas 10.5. punkts

A daļas 2. tabulas 11.5. punkts

Pārtikas želatīns

CAS 9000-70-8

A daļas 2. tabulas 5.1. punkts

Iegūts no bioloģiskajā ražošanā iegūtām izejvielām, ja tādas pieejamas

Kviešu proteīns

A daļas 2. tabulas 5.2. punkts

Iegūts no bioloģiskajā ražošanā iegūtām izejvielām, ja tādas pieejamas

Zirņu proteīns

A daļas 2. tabulas 5.3. punkts

Iegūts no bioloģiskajā ražošanā iegūtām izejvielām, ja tādas pieejamas

Kartupeļu proteīns

A daļas 2. tabulas 5.4. punkts

Iegūts no bioloģiskajā ražošanā iegūtām izejvielām, ja tādas pieejamas

Zivju līme

A daļas 2. tabulas 5.5. punkts

Iegūta no bioloģiskajā ražošanā iegūtām izejvielām, ja tādas pieejamas

Kazeīns

CAS 9005-43-0

A daļas 2. tabulas 5.6. punkts

Iegūts no bioloģiskajā ražošanā iegūtām izejvielām, ja tādas pieejamas

Kālija kazeināti

CAS 68131-54-4

A daļas 2. tabulas 5.7. punkts

Olu albumīns

CAS 9006-59-1

A daļas 2. tabulas 5.8. punkts

Iegūts no bioloģiskajā ražošanā iegūtām izejvielām, ja tādas pieejamas

Bentonīts

E 558

A daļas 2. tabulas 5.9. punkts

Silīcija dioksīds (gela vai koloīda šķīduma veidā)

E 551

A daļas 2. tabulas 5.10. punkts

Tanīni

A daļas 2. tabulas 5.12. punkts

A daļas 2. tabulas 6.4. punkts

Iegūti no bioloģiskajā ražošanā iegūtām izejvielām, ja tādas pieejamas

No Aspergillus niger iegūts hitozāns

CAS 9012-76-4

A daļas 2. tabulas 5.13. punkts

A daļas 2. tabulas 10.3. punkts

Rauga proteīnu ekstrakti

A daļas 2. tabulas 5.15. punkts

Iegūti no bioloģiskajā ražošanā iegūtām izejvielām, ja tādas pieejamas

Kālija algināts

E 402/CAS 9005-36-1

A daļas 2. tabulas 5.18. punkts

Kālija hidrogēntartrāts

E336(i)/CAS 868-14-4

A daļas 2. tabulas 6.1. punkts

Citronskābe

E 330

A daļas 2. tabulas 6.3. punkts

Metavīnskābe

E 353

A daļas 2. tabulas 6.7. punkts

Gumiarābiks

E 414/CAS 9000-01-5

A daļas 2. tabulas 6.8. punkts

Iegūts no bioloģiskajā ražošanā iegūtām izejvielām, ja tādas pieejamas

Rauga mannoproteīni

A daļas 2. tabulas 6.10. punkts

Pektīnliāzes

EC 4.2.2.10

A daļas 2. tabulas 7.2. punkts

Tikai vīndarības vajadzībām (dzidrināšanā)

Pektīnmetilesterāze

EC 3.1.1.11

A daļas 2. tabulas 7.3. punkts

Tikai vīndarības vajadzībām (dzidrināšanā)

Poligalakturonāze

EC 3.2.1.15

A daļas 2. tabulas 7.4. punkts

Tikai vīndarības vajadzībām (dzidrināšanā)

Hemicelulāze

EC 3.2.1.78

A daļas 2. tabulas 7.5. punkts

Tikai vīndarības vajadzībām (dzidrināšanā)

Celulāze

EC 3.2.1.4

A daļas 2. tabulas 7.6. punkts

Tikai vīndarības vajadzībām (dzidrināšanā)

Raugi vīna ražošanai

A daļas 2. tabulas 9.1. punkts

Individuāliem rauga celmiem, no bioloģiskās ražošanas, ja tādi pieejami

Pienskābes baktērijas

A daļas 2. tabulas 9.2. punkts

Vara citrāts

CAS 866-82-0

A daļas 2. tabulas 10.2. punkts

Alepas priedes sveķi

A daļas 2. tabulas 11.1. punkts

Svaigas vīna nogulsnes

A daļas 2. tabulas 11.2. punkts

Tikai no bioloģiskās ražošanas

---

(1)  Komisijas Īstenošanas direktīva (ES) 2017/1279 (2017. gada 14. jūlijs), ar ko groza I līdz V pielikumu Padomes Direktīvai 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (OV L 184, 15.7.2017., 33. lpp.).

(2)  Padomes Direktīva 98/83/EK (1998. gada 3. novembris) par dzeramā ūdens kvalitāti (OV L 330, 5.12.1998., 32. lpp.).

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 853/2004 (2004. gada 29. aprīlis), ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp.)

---

VI PIELIKUMS

Produkti un vielas, ko saskaņā ar Regulas (ES) 2018/848 45. panta 2. punktu atļauts izmantot bioloģiskajā ražošanā konkrētos trešo valstu apgabalos

---

| 16.7.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 253/49 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 253/49

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2021/1166

(2021. gada 15. jūlijs),

ar ko attiecībā uz tiešredzamības operācijas vai operācijas ārpus tiešredzamības standarta scenāriju piemērošanas datuma atlikšanu groza Īstenošanas regulu (ES) 2019/947

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1139 (2018. gada 4. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un ar ko izveido Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūru, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2111/2005, (EK) Nr. 1008/2008, (ES) Nr. 996/2010, (ES) Nr. 376/2014 un Direktīvas 2014/30/ES un 2014/53/ES un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 552/2004 un (EK) Nr. 216/2008 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 (1), un jo īpaši tās 57. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2019/947 (2) 23. panta 4. punktu no 2021. gada 2. decembra dalībvalstis var pieņemt tikai tās deklarācijas, ko UAS ekspluatanti snieguši saskaņā ar minētās īstenošanas regulas 5. panta 5. punktu par lidojumu, kas atbilst vienam no diviem minētās īstenošanas regulas pielikuma 1. papildinājumā izklāstītajiem standarta scenārijiem. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2019/947 (2) 23. panta 4. punktu no 2021. gada 2. decembra dalībvalstis var pieņemt tikai tās deklarācijas, ko UAS ekspluatanti snieguši saskaņā ar minētās īstenošanas regulas 5. panta 5. punktu par lidojumu, kas atbilst vienam no diviem minētās īstenošanas regulas pielikuma 1. papildinājumā izklāstītajiem standarta scenārijiem.

| (2) | Saskaņotos standartus UAS ražotāji uzskata par svarīgu instrumentu, kas ļauj tiem laist tirgū prasībām atbilstošas UAS. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņotos standartus UAS ražotāji uzskata par svarīgu instrumentu, kas ļauj tiem laist tirgū prasībām atbilstošas UAS.

| (3) | Tomēr daži no saskaņotajiem standartiem, kas attiecas uz C5 un C6 klases UAS piemērojamajām prasībām, nebūs pieejami līdz 2021. gada 2. decembrim. |
| --- | --- |

(3)

Tomēr daži no saskaņotajiem standartiem, kas attiecas uz C5 un C6 klases UAS piemērojamajām prasībām, nebūs pieejami līdz 2021. gada 2. decembrim.

| (4) | Tāpēc piemērošanas diena ir jāatliek, lai nodrošinātu, ka ir pieejami saskaņotie standarti, kas attiecas uz C5 un C6 klases UAS piemērojamajām prasībām, pirms dalībvalstis var pieņemt tikai tās ekspluatantu deklarācijas, kas atbilst standarta scenārijiem, kuri noteikti Īstenošanas regulas (ES) 2019/947 pielikuma 1. papildinājumā. Līdz tam dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai pieņemt UAS ekspluatantu deklarācijas saskaņā ar minētās īstenošanas regulas 5. panta 5. punktu, pamatojoties uz valsts standarta scenārijiem vai līdzvērtīgiem scenārijiem. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc piemērošanas diena ir jāatliek, lai nodrošinātu, ka ir pieejami saskaņotie standarti, kas attiecas uz C5 un C6 klases UAS piemērojamajām prasībām, pirms dalībvalstis var pieņemt tikai tās ekspluatantu deklarācijas, kas atbilst standarta scenārijiem, kuri noteikti Īstenošanas regulas (ES) 2019/947 pielikuma 1. papildinājumā. Līdz tam dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai pieņemt UAS ekspluatantu deklarācijas saskaņā ar minētās īstenošanas regulas 5. panta 5. punktu, pamatojoties uz valsts standarta scenārijiem vai līdzvērtīgiem scenārijiem.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (ES) 2018/1139 127. pantu izveidotā komiteja, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (ES) 2018/1139 127. pantu izveidotā komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulas (ES) 2019/947 23. panta 2., 3. un 4. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Regulas 5. panta 5. punktu piemēro no 2023. gada 3. decembra.

3.   Pielikuma UAS.OPEN.060. punkta 2. apakšpunkta g) punktu un pielikuma UAS.SPEC.050. punkta 1. apakšpunkta l) punktu piemēro no 2022. gada 1. jūlija.

4.   Neskarot 21. panta 1. punktu, līdz 2023. gada 2. decembrim dalībvalstis var pieņemt UAS ekspluatantu deklarācijas saskaņā ar 5. panta 5. punktu, pamatojoties uz valsts standarta scenārijiem vai līdzvērtīgiem scenārijiem, ja minētie valsts scenāriji atbilst pielikuma UAS.SPEC.020. punkta prasībām.

Šādas deklarācijas zaudē spēku no 2025. gada 2. decembra.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 15. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 212, 22.8.2018., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/947 (2019. gada 24. maijs) par bezpilota gaisa kuģu ekspluatācijas noteikumiem un procedūrām (OV L 152, 11.6.2019., 45. lpp.).

2

---

LĒMUMI

| 16.7.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 253/51 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 253/51

---

KOMISIJAS DELEĢĒTAIS LĒMUMS (ES) 2021/1167

(2021. gada 27. aprīlis),

ar ko izveido Savienības daudzgadu programmu par bioloģisko, vidisko, tehnisko un sociālekonomisko zvejniecības un akvakultūras datu vākšanu un pārvaldību no 2022. gada

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1004 (2017. gada 17. maijs) par Savienības sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā ieteikuma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 199/2008 (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punkta pirmo un otro daļu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (2) 25. pantā ir noteikta prasība dalībvalstīm vākt bioloģiskos, vidiskos, tehniskos un sociālekonomiskos datus, kas vajadzīgi zvejniecību pārvaldībai. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (2) 25. pantā ir noteikta prasība dalībvalstīm vākt bioloģiskos, vidiskos, tehniskos un sociālekonomiskos datus, kas vajadzīgi zvejniecību pārvaldībai.

| (2) | Regulas (ES) 2017/1004 4. panta 1. punktā noteikta prasība Komisijai izveidot Savienības daudzgadu programmu par zivsaimniecības nozares datu vākšanu, pārvaldību un izmantošanu (ES daudzgadu programma). |
| --- | --- |

(2)

Regulas (ES) 2017/1004 4. panta 1. punktā noteikta prasība Komisijai izveidot Savienības daudzgadu programmu par zivsaimniecības nozares datu vākšanu, pārvaldību un izmantošanu (ES daudzgadu programma).

| (3) | ES daudzgadu programma ir vajadzīga, lai dalībvalstis savos valsts darba plānos varētu konkretizēt un plānot datu vākšanas darbības, un tajā iekļauts detalizēts saraksts ar datu prasībām, kas piemērojamas bioloģisko, vidisko un sociālekonomisko datu vākšanā un pārvaldībā, un saraksts ar obligātajām uzskaitēm, kas veicamas jūrā, un datu vākšanas robežvērtības. ES daudzgadu programma 2020.–2021. gadam tika pieņemta ar Komisijas Deleģēto lēmumu (ES) 2019/910 (3) un Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/909 (4). Abi lēmumi zaudē spēku 2021. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(3)

ES daudzgadu programma ir vajadzīga, lai dalībvalstis savos valsts darba plānos varētu konkretizēt un plānot datu vākšanas darbības, un tajā iekļauts detalizēts saraksts ar datu prasībām, kas piemērojamas bioloģisko, vidisko un sociālekonomisko datu vākšanā un pārvaldībā, un saraksts ar obligātajām uzskaitēm, kas veicamas jūrā, un datu vākšanas robežvērtības. ES daudzgadu programma 2020.–2021. gadam tika pieņemta ar Komisijas Deleģēto lēmumu (ES) 2019/910 (3) un Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/909 (4). Abi lēmumi zaudē spēku 2021. gada 31. decembrī.

| (4) | Šis lēmums nosaka detalizētu kārtību, uz kuru norādīts Regulas (ES) 2017/1004 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā un ar kuru saskaņā dalībvalstis vāc un pārvalda bioloģiskos, vidiskos, tehniskos un sociālekonomiskos datus no 2022. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(4)

Šis lēmums nosaka detalizētu kārtību, uz kuru norādīts Regulas (ES) 2017/1004 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā un ar kuru saskaņā dalībvalstis vāc un pārvalda bioloģiskos, vidiskos, tehniskos un sociālekonomiskos datus no 2022. gada 1. janvāra.

| (5) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1004 4. panta 2. punktu Komisija ir apspriedusies ar attiecīgajām reģionālajām koordinācijas grupām un Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteju. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1004 4. panta 2. punktu Komisija ir apspriedusies ar attiecīgajām reģionālajām koordinācijas grupām un Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteju.

| (6) | Šis lēmums jālasa saistībā ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2021/1168 (5), ar ko atceļ Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/909 un atbilstīgi Regulas (ES) 2017/1004 5. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā minētajam nosaka no 2022. gada 1. janvāra piemērojamu sarakstu ar obligātajām uzskaitēm jūrā un robežvērtības, kuru nesasniegšanas gadījumā dalībvalstīm nav obligāti vākt ar savām zvejas un akvakultūras darbībām pamatotus datus vai veikt pētnieciskās uzskaites jūrā. Tajā noteikti arī Regulas (ES) 2017/1004 9. panta 11. punktā minētie jūras reģionu apgabali, kuros veicama datu vākšana. |
| --- | --- |

(6)

Šis lēmums jālasa saistībā ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2021/1168 (5), ar ko atceļ Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/909 un atbilstīgi Regulas (ES) 2017/1004 5. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā minētajam nosaka no 2022. gada 1. janvāra piemērojamu sarakstu ar obligātajām uzskaitēm jūrā un robežvērtības, kuru nesasniegšanas gadījumā dalībvalstīm nav obligāti vākt ar savām zvejas un akvakultūras darbībām pamatotus datus vai veikt pētnieciskās uzskaites jūrā. Tajā noteikti arī Regulas (ES) 2017/1004 9. panta 11. punktā minētie jūras reģionu apgabali, kuros veicama datu vākšana.

| (7) | Juridiskās noteiktības labad Deleģētais lēmums (ES) 2019/910 būtu jāatceļ no 2022. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

(7)

Juridiskās noteiktības labad Deleģētais lēmums (ES) 2019/910 būtu jāatceļ no 2022. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Savienības daudzgadu programma par zivsaimniecības datu vākšanu, pārvaldību un izmantošanu no 2022. gada, kura aptver Regulas (ES) 2017/1004 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto detalizēto sarakstu ar datu prasībām, ir izklāstīta šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Deleģēto lēmumu (ES) 2019/910 atceļ.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2022. gada 1. janvāra.

Briselē, 2021. gada 27. aprīlī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 157, 20.6.2017., 1. lpp..

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

2

(3)  Komisijas Deleģētais lēmums (ES) 2019/910 (2019. gada 13. marts), ar ko izveido Savienības daudzgadu programmu par bioloģisko, vidisko, tehnisko un sociālekonomisko zvejniecības un akvakultūras datu vākšanu un pārvaldību (OV L 145, 4.6.2019., 27. lpp.).

3

(4)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/909 (2019. gada 18. februāris), ar kuru izveido obligāto pētniecisko uzskaišu sarakstu un nosaka robežvērtības nolūkā īstenot Savienības daudzgadu programmu par zvejniecības un akvakultūras datu vākšanu un pārvaldību (OV L 145, 4.6.2019., 21. lpp.).

4

(5)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/1168 (2021. gada 27. aprīlis), ar kuru nosaka no 2022. gada piemērojamu sarakstu ar obligātajām pētnieciskajām uzskaitēm jūrā un robežvērtības, kas ir daļa no Savienības daudzgadu programmas par zvejniecības un akvakultūras datu vākšanu un pārvaldību (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 92. lpp.).

5

Oficiālā Vēstneša

---

PIELIKUMS

I NODAĻA

Definīcijas

Šajā pielikumā piemēro definīcijas, kas noteiktas šādās regulās: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1004 (1), Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2), Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 404/2011 (3), Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 508/2014 (5). Papildus piemēro arī šādas definīcijas:

| 1) | aktīvs kuģis ir kuģis, kas kalendārā gada laikā vismaz vienu dienu ir bijis iesaistīts jebkādās zvejas operācijās; |
| --- | --- |

1)

aktīvs kuģis ir kuģis, kas kalendārā gada laikā vismaz vienu dienu ir bijis iesaistīts jebkādās zvejas operācijās;

| 2) | nozvejas frakcija ir kopējās nozvejas daļa, piemēram, izkrautās nozvejas daļa, ko veido par minimālo saglabāšanas references izmēru lielāki īpatņi, izkrautās nozvejas daļa, ko veido par minimālo saglabāšanas references izmēru mazāki īpatņi, un likumīgie izmetumi, kas sadalīti daļā, ko veido par minimālo saglabāšanas references izmēru mazāki īpatņi, un daļā, ko veido par minimālo saglabāšanas references izmēru lielāki īpatņi; |
| --- | --- |

2)

nozvejas frakcija ir kopējās nozvejas daļa, piemēram, izkrautās nozvejas daļa, ko veido par minimālo saglabāšanas references izmēru lielāki īpatņi, izkrautās nozvejas daļa, ko veido par minimālo saglabāšanas references izmēru mazāki īpatņi, un likumīgie izmetumi, kas sadalīti daļā, ko veido par minimālo saglabāšanas references izmēru mazāki īpatņi, un daļā, ko veido par minimālo saglabāšanas references izmēru lielāki īpatņi;

| 3) | jūrā pavadīta diena ir jebkurš nepārtraukts 24 stundu periods (vai tā daļa), kurā kuģis atrodas noteiktā zvejas apgabalā un neatrodas ostā; |
| --- | --- |

3)

jūrā pavadīta diena ir jebkurš nepārtraukts 24 stundu periods (vai tā daļa), kurā kuģis atrodas noteiktā zvejas apgabalā un neatrodas ostā;

| 4) | atpūtas zvejā gūtās nozvejas ir visi atpūtas zvejā nozvejotie īpatņi, kas paturēti, izmesti vai atbrīvoti dzīvi vai nedzīvi; |
| --- | --- |

4)

atpūtas zvejā gūtās nozvejas ir visi atpūtas zvejā nozvejotie īpatņi, kas paturēti, izmesti vai atbrīvoti dzīvi vai nedzīvi;

| 5) | diadromās sugas ir zivju sugas, kas sava dzīves cikla laikā migrē starp jūru un saldūdeni; |
| --- | --- |

5)

diadromās sugas ir zivju sugas, kas sava dzīves cikla laikā migrē starp jūru un saldūdeni;

| 6) | zvejas diena, neskarot Savienības un tās dalībvalstu starptautiskos pienākumus, ir ikviena jūrā pavadīta kalendārā diena, kurā notiek zvejas darbība. Viens zvejas reiss var vienlaikus papildināt gan to zvejas dienu summu, kurās izmanto pasīvos zvejas rīkus, gan to zvejas dienu summu, kurās izmanto aktīvos zvejas rīkus; |
| --- | --- |

6)

zvejas diena, neskarot Savienības un tās dalībvalstu starptautiskos pienākumus, ir ikviena jūrā pavadīta kalendārā diena, kurā notiek zvejas darbība. Viens zvejas reiss var vienlaikus papildināt gan to zvejas dienu summu, kurās izmanto pasīvos zvejas rīkus, gan to zvejas dienu summu, kurās izmanto aktīvos zvejas rīkus;

| 7) | zvejas vieta ir ģeogrāfiska vienība, kur notiek zveja. Par šīm vienībām vienojas jūras reģiona līmenī, pamatojoties uz apgabaliem, ko definējušas reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas vai zinātniskas struktūras; |
| --- | --- |

7)

zvejas vieta ir ģeogrāfiska vienība, kur notiek zveja. Par šīm vienībām vienojas jūras reģiona līmenī, pamatojoties uz apgabaliem, ko definējušas reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas vai zinātniskas struktūras;

| 8) | flotes segments ir tādu kuģu grupa, kuri ietilpst vienā un tajā pašā garuma klasē (LOA, lielākais garums) un kuriem attiecīgā kalendārā gada gaitā ir viena tipa galvenais zvejas rīks; |
| --- | --- |

8)

flotes segments ir tādu kuģu grupa, kuri ietilpst vienā un tajā pašā garuma klasē (LOA, lielākais garums) un kuriem attiecīgā kalendārā gada gaitā ir viena tipa galvenais zvejas rīks;

| 9) | neaktīvs kuģis ir kuģis, kurš attiecīgā kalendārā gada laikā nav bijis iesaistīts zvejas operācijās; |
| --- | --- |

9)

neaktīvs kuģis ir kuģis, kurš attiecīgā kalendārā gada laikā nav bijis iesaistīts zvejas operācijās;

| 10) | zvejas veids ir tādu zvejas darbību grupa, kurām raksturīgas līdzīgas mērķsugas (vai mērķsugu kopas), kurās izmanto līdzīgus zvejas rīkus (6) vienā un tajā pašā gada laikā un/vai vienā un tajā pašā apgabalā un kurām raksturīgs līdzīgs izmantojuma modelis; |
| --- | --- |

10)

zvejas veids ir tādu zvejas darbību grupa, kurām raksturīgas līdzīgas mērķsugas (vai mērķsugu kopas), kurās izmanto līdzīgus zvejas rīkus (6) vienā un tajā pašā gada laikā un/vai vienā un tajā pašā apgabalā un kurām raksturīgs līdzīgs izmantojuma modelis;

| 11) | pētnieciskās uzskaites jūrā ir darbības, kas ietver zivju krājumu un/vai jūras bioloģisko resursu un ekosistēmas monitoringu un ko veic uz kuģiem, kuri paredzēti šādai zinātniskai pētniecībai un kurus šim uzdevumam norīkojusi dalībvalsts. |
| --- | --- |

11)

pētnieciskās uzskaites jūrā ir darbības, kas ietver zivju krājumu un/vai jūras bioloģisko resursu un ekosistēmas monitoringu un ko veic uz kuģiem, kuri paredzēti šādai zinātniskai pētniecībai un kurus šim uzdevumam norīkojusi dalībvalsts.

II NODAĻA

Datu vākšanas metodes un datu prasības

1.   Vispārīgie principi

| 1.1. | Saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1004 6. pantu dalībvalstis izstrādā valsts darba plānus, kuros nosaka vācamos datus un datu vākšanas metodes. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Datu vākšanas metodes un kvalitāte ir piemērota iecerētajiem mērķiem, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 25. pantā. Izmantotās metodes atbilst relevantajiem zinātniskajiem ieteikumiem un paraugpraksei. Dalībvalstis var veikt pētījumus, lai sīkāk izpētītu, izstrādātu un testētu datu vākšanas metodes. Neatkarīgas zinātniskas struktūras regulāri novērtē metodes un to piemērošanu, lai pārliecinātos par to piemērotību iecerētajiem mērķiem. Dalībvalstis pielāgo savu datu vākšanas plānošanu un īstenošanu atbilstīgi šo novērtējumu rezultātiem. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Tālāk 2., 3., 4. un 5. punktā norādītos datus, kas paziņoti un pārraidīti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009, tostarp, bet ne tikai, zvejas žurnālus, pārdošanas zīmes un pozīcijas datus, tādus kā VMS datus, primārajā formā dara pieejamus valsts iestādēm, kuras īsteno valsts darba plānus. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Par vācamajiem datiem, kas norādīti tālāk 2., 3. un 4. punktā, tostarp attiecīgā gadījumā par sugām, krājumiem, reģioniem, mainīgajiem lielumiem, metodiku un datu vākšanas biežumu, dalībvalstis saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1004 9. panta 1. punktu vienojas jūras reģiona līmenī, pamatojoties uz apzinātajām zinātnisko datu galalietotāju vajadzībām (“galalietotāju vajadzības”). Šādi savākti dati ļauj galalietotājiem veikt vajadzīgos novērtējumus par visiem attiecīgajiem zvejniecību veidiem, periodiem un apgabaliem. Ja reģionālā koordinācija nav iespējama, dalībvalstis, pamatojoties uz galalietotāju vajadzībām, nosaka nacionālo datu vākšanu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Attiecībā uz turpmāk 5., 6. un 7. punktā norādītajiem sociālajiem un ekonomiskajiem datiem piemēro Eiropas uzņēmējdarbības statistikas regulā (7) minētās definīcijas. Attiecīgās dalībvalstis savstarpēji saskaņo mainīgo lielumu, stratu un, attiecīgā gadījumā, datu vākšanas metodikas papildu definīcijas. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Nosakot vācamos datus, dalībvalstis ņem vērā robežvērtības, kas noteiktas Komisijas Īstenošanas lēmuma (ES) 2021/1168 (8), ar kuru nosaka sarakstu ar obligātajām pētnieciskajām uzskaitēm jūrā un robežvērtības, kas ir daļa no Savienības daudzgadu programmas par zvejniecības un akvakultūras datu vākšanu un pārvaldību, pielikuma II nodaļā. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Vācamos datus iedala kopās, kas norādītas šīs nodaļas 2. līdz 7. punktā. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Bioloģiskie dati par izmantotajiem bioloģiskajiem resursiem, kas nozvejoti Savienības komerciālajās zvejniecībās un atpūtas zvejā

| 2.1. | Attiecībā uz komerciālajām zvejniecībām:






  a) | dati ietver katras sugas nozvejas daudzumus un par atsevišķiem īpatņiem iegūtus bioloģiskos datus, kas dod iespēju aplēst apjomu un garuma sadalījumu, kā arī bioloģiskos mainīgos lielumus, tādus kā atsevišķu īpatņu vecums, dzimums, svars, dzimumbriedums un auglība, katrai nozvejas frakcijai sadalījumā pa 1. tabulā norādītajām sugām un pārvaldībās apgabaliem. Datus, kas vajadzīgi apjoma un garuma sadalījuma aplēšanai, ziņo attiecīgā galalietotāja pieprasītajā agregācijas pakāpē, attiecīgā gadījumā izmantojot 5. tabulā norādītos zvejas rīku kodus; |
| --- | --- | --- |

2.1.

a)

dati ietver katras sugas nozvejas daudzumus un par atsevišķiem īpatņiem iegūtus bioloģiskos datus, kas dod iespēju aplēst apjomu un garuma sadalījumu, kā arī bioloģiskos mainīgos lielumus, tādus kā atsevišķu īpatņu vecums, dzimums, svars, dzimumbriedums un auglība, katrai nozvejas frakcijai sadalījumā pa 1. tabulā norādītajām sugām un pārvaldībās apgabaliem. Datus, kas vajadzīgi apjoma un garuma sadalījuma aplēšanai, ziņo attiecīgā galalietotāja pieprasītajā agregācijas pakāpē, attiecīgā gadījumā izmantojot 5. tabulā norādītos zvejas rīku kodus;

| b) | turklāt par 3. tabulā minētajām diadromajām sugām, kas nozvejotas tajā dzīves cikla daļā, ko īpatņi pavada saldūdenī, neatkarīgi no veida, kā notiek zveja, vāc šādus datus:






  i) | ar krājumu saistīti mainīgie lielumi, ko dalībvalstis atlasījušas reģionālā līmenī, pamatojoties uz galalietotāju vajadzībām; |
| --- | --- | --- |

b)

turklāt par 3. tabulā minētajām diadromajām sugām, kas nozvejotas tajā dzīves cikla daļā, ko īpatņi pavada saldūdenī, neatkarīgi no veida, kā notiek zveja, vāc šādus datus:

i)

ar krājumu saistīti mainīgie lielumi, ko dalībvalstis atlasījušas reģionālā līmenī, pamatojoties uz galalietotāju vajadzībām;

| ii) | laša un taimiņa gada nozvejas daudzumi; |
| --- | --- |

ii)

laša un taimiņa gada nozvejas daudzumi;

| iii) | zuša gada nozvejas daudzumi sadalījumā pa dzīves stadijām. |
| --- | --- |

iii)

zuša gada nozvejas daudzumi sadalījumā pa dzīves stadijām.

| 2.2. | Attiecībā uz atpūtas zveju dalībvalstis īsteno statistiski robustas vairāksugu paraugošanas shēmas, kas dod iespēju aplēst nozvejas daudzumus krājumiem, par kuriem panākta vienošanās reģionālā līmenī saskaņā ar attiecīgo galalietotāju vajadzībām. Ja šādu shēmu nav, dalībvalstis vāc datus, kas dod iespēju aplēst 4. tabulā norādīto sugu nozvejas daudzumus minētajā tabulā norādītajos apgabalos.
  Ja atpūtas zvejā gūtās nozvejas ietekmē zivju krājumu attīstību, dalībvalstis saskaņā ar galalietotāju vajadzībām veic bioloģisko paraugu ņemšanu, par ko panākta vienošanās jūras reģiona līmenī. |
| --- | --- |

2.2.

Ja atpūtas zvejā gūtās nozvejas ietekmē zivju krājumu attīstību, dalībvalstis saskaņā ar galalietotāju vajadzībām veic bioloģisko paraugu ņemšanu, par ko panākta vienošanās jūras reģiona līmenī.

| 2.3. | Turklāt:






  a) | attiecībā uz lasi un taimiņu – vāc datus par smoltu un plankumotajā attīstības stadijā esošu mazuļu skaitliskumu un upēs uz nārstu ienākušo īpatņu skaitu; |
| --- | --- | --- |

2.3.

a)

attiecībā uz lasi un taimiņu – vāc datus par smoltu un plankumotajā attīstības stadijā esošu mazuļu skaitliskumu un upēs uz nārstu ienākušo īpatņu skaitu;

| b) | attiecībā uz zuti – jebkurā attiecīgā jūras vai iekšzemes ūdeņu dzīvotnē vismaz vienā katras zušu pārvaldības vienības ūdenstilpē vāc datus par krājumu papildinošo mazuļu skaitliskumu, paliekošā krājuma (dzeltenzušu) skaitliskumu un migrējošo sudrabzušu skaitu, svaru un dzimumu attiecību. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz zuti – jebkurā attiecīgā jūras vai iekšzemes ūdeņu dzīvotnē vismaz vienā katras zušu pārvaldības vienības ūdenstilpē vāc datus par krājumu papildinošo mazuļu skaitliskumu, paliekošā krājuma (dzeltenzušu) skaitliskumu un migrējošo sudrabzušu skaitu, svaru un dzimumu attiecību.

Ūdenstilpju, arī upju, izraudzīšanos, vācamo un monitorējamo ar krājumu saistīto mainīgo lielumu atlasi un lašu, taimiņu un zušu paraugu ņemšanas biežumu nosaka un koordinē reģionālā līmenī atbilstoši galalietotāju vajadzībām. Ja reģionālās koordinācijas nav, dalībvalstis, pamatojoties uz galalietotāju vajadzībām, nosaka nacionālās paraugošanas shēmas.

3.   Dati par Savienības zvejas kuģu darbību (9)
  Savienības ūdeņos un ārpus tiem

| 3.1. | Dati aptver 6. tabulā norādītos mainīgos lielumus attiecīgajā zemākajā ģeogrāfiskajā līmenī atbilstoši flotes segmentam (8. tabula) un zvejas veida 6. pakāpē (5. tabula). Šādus datus, arī pozīcijas datus, piemēram, VMS (10) vai AIS (11) datus, kas reģistrēti, paziņoti un pārraidīti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009, primārajā formā dara pieejamus valsts iestādēm, kuras īsteno valsts darba plānus. Ja Regula (EK) Nr. 1224/2009 nenosaka pienākumu reģistrēt šos datus vai ja šie dati neatbilst galalietotāju izvirzītajām aptvēruma, izšķirtspējas un/vai kvalitātes prasībām, izmanto atbilstošas alternatīvas paraugošanas metodes. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Dati par zuša komerciālajām zvejniecībām, kas darbojas iekšzemes ūdeņos, aptver 6. tabulā norādītos mainīgos lielumus. Dati, kas reģistrēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1100/2007 10. pantu, primārajā formā ir jādara pieejami valsts iestādēm, kuras īsteno valsts darba plānus. Ja Regula (EK) Nr. 1100/2007 nenosaka pienākumu reģistrēt šos datus vai ja šie dati neatbilst galalietotāju izvirzītajām aptvēruma, izšķirtspējas un/vai kvalitātes prasībām, izmanto atbilstošas alternatīvas paraugošanas metodes. |
| --- | --- |

3.2.

4.   Dati par Savienības zvejniecību ietekmi uz jūras bioloģiskajiem resursiem un jūras ekosistēmām Savienības ūdeņos un ārpus tiem

| 4.1. | Vāc datus par visu to aizsargājamo jūras putnu, zīdītāju, rāpuļu un zivju sugu nejaušas nozvejas gadījumiem (vismaz katras sugas īpatņu svars un/vai skaits atkarībā no konkrētās sugas attiecīgās vienības), kas minēti Savienības tiesību aktos un starptautiskos nolīgumos, arī 2. tabulā norādītajos; tas attiecas arī uz bentisko bezmugurkaulnieku sugām, kas identificētas kā JJE (12) indikatori (13). Šādus datus reģistrē zvejas reisos, kuros uz zvejas kuģa ir zinātniskais novērotājs, vai arī paši zvejnieki datus reģistrē, izmantojot zvejas žurnālus vai citus atbilstošus līdzekļus. Ja šie dati nav pietiekami galalietotāju vajadzībām, izmanto citas papildu metodes un novērojumus, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem datiem, arī riska novērtējumiem. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Datus, kas vajadzīgi, lai novērtētu zvejniecību ietekmi uz jūras dzīvotnēm un sugām, un kas reģistrēti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009 un citiem attiecīgiem ES tiesību aktiem, atbilstošā agregācijas pakāpē dara pieejamus valsts iestādēm, kuras īsteno valsts darba plānus. Ja Regula (EK) Nr. 1224/2009 nenosaka pienākumu reģistrēt šos datus vai ja šie dati neatbilst galalietotāju izvirzītajām aptvēruma, izšķirtspējas un/vai kvalitātes prasībām, jāizmanto atbilstošas alternatīvas paraugošanas metodes, arī metodes, kas noteiktas, izmantojot mērķtiecīgus pētījumus. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Datu vākšana par zvejas darbību ietekmi uz barošanās tīkliem ietver kuņģa satura paraugu ņemšanu un analīzi. |
| --- | --- |

4.3.

5.   Sociālekonomiskie dati par zvejniecību

| 5.1. | Ekonomiskos datus vāc par visiem aktīvajiem un neaktīvajiem kuģiem, kas pārskata gada 31. decembrī ir bijuši iekļauti Savienības zvejas flotes reģistrā (14), un par citiem kuģiem, kas pārskata gadā ir zvejojuši vismaz vienu dienu. Par aktīvajiem kuģiem vācamie dati aptver mainīgos lielumus, kas norādīti 7. tabulā, atbilstoši flotes segmentācijai, kas norādīta 8. tabulā, un virsreģioniem, kas definēti Īstenošanas lēmuma (ES) 2021/1168 pielikuma III nodaļas 2. tabulā. Par neaktīvajiem kuģiem vāc kapitāla vērtības un kapitāla izmaksu datus.
  Ekonomiskos datus vāc katru gadu.
  Datus par ekonomiskajiem mainīgajiem lielumiem var agregēt konfidencialitātes apsvērumu dēļ vai tad, ja tas vajadzīgs statistiski pamatota paraugošanas plāna izstrādei. Šāda agregēšana ir laika gaitā konsekventa. |
| --- | --- |

5.1.

Ekonomiskos datus vāc katru gadu.

Datus par ekonomiskajiem mainīgajiem lielumiem var agregēt konfidencialitātes apsvērumu dēļ vai tad, ja tas vajadzīgs statistiski pamatota paraugošanas plāna izstrādei. Šāda agregēšana ir laika gaitā konsekventa.

| 5.2. | Sociālie dati aptver 9. tabulā norādītos mainīgos lielumus, un tos vāc reizi trijos gados, sākot no 2017. gada, kas ir pirmais atsauces datu gads. |
| --- | --- |

5.2.

6.   Sociālekonomiskie un vidiskie dati par akvakultūru

| 6.1. | Ekonomiskos datus vāc par visiem uzņēmumiem, kuru galvenajai darbībai saskaņā ar saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju Eiropas Savienībā (NACE) ir piešķirts kods 03.21 (jūras akvakultūra) un 03.22 (saldūdens akvakultūra). Vācamie dati aptver ekonomiskos mainīgos lielumus, kas norādīti 10. tabulā, atbilstoši sektora segmentācijai, kas noteikta 11. tabulā.
  Ekonomiskos datus vāc katru gadu.
  Datus par ekonomiskajiem mainīgajiem lielumiem var agregēt konfidencialitātes apsvērumu dēļ vai tad, ja tas vajadzīgs statistiski pamatota paraugošanas plāna izstrādei. Šāda agregēšana ir laika gaitā konsekventa. |
| --- | --- |

6.1.

Ekonomiskos datus vāc katru gadu.

Datus par ekonomiskajiem mainīgajiem lielumiem var agregēt konfidencialitātes apsvērumu dēļ vai tad, ja tas vajadzīgs statistiski pamatota paraugošanas plāna izstrādei. Šāda agregēšana ir laika gaitā konsekventa.

| 6.2. | Sociālie dati aptver 9. tabulā norādītos mainīgos lielumus, un tos vāc reizi trijos gados, sākot no 2017. gada, kas ir pirmais atsauces datu gads. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Vidiskos datus, piemēram, datus par ūdens kvalitāti, izbēgušajiem īpatņiem, antibiotiku un citu zāļu lietošanu un slimības statusu, kas prasīti attiecīgajos ES un valstu tiesību aktos, dara pieejamus valsts iestādēm, kuras īsteno valsts darba plānus. |
| --- | --- |

6.3.

7.   Sociālekonomiskie dati par zivju apstrādes sektoru

Papildus Eurostat publicētajiem datiem, ko dalībvalstis savākušas saskaņā ar Eiropas uzņēmējdarbības statistikas regulu un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 223/2009 (15), dalībvalstis var vākt papildu sociālekonomiskos datus par zivju apstrādes sektoru.

1. tabula (iepriekš 1.A, 1.B un 1.C tabula)

Sugas un apgabali Savienības ūdeņos, visos jūras reģionos, kas ir reģionālu zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) pārziņā un ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu (IZPN) darbības jomā, un tālākajos reģionos
   (16)

| Reģions | Baltijas jūra |
| --- | --- |
| Apgabals | Baltijas jūra (ICES 3.b–d apgabals, FAO 27. apgabals) |
| RKG | Baltijas jūras RKG |
| Suga (vispārpieņemtais nosaukums) | Suga (zinātniskais nosaukums) | ICES apgabals |
| Zutis | Anguilla anguilla | 22–32 |
| Reņģe | Clupea harengus | 22–24; 25–27, 28.2, 29, 32; 28.1; 30–31 |
| Repsis | Coregonus albula | 22–32 |
| Eiropas sīga | Coregonus lavaretus | 3d |
| Menca | Gadus morhua | 22–24; 25–32 |
| Limanda | Limanda limanda | 22–32 |
| Asaris | Perca fluviatilis | 3d |
| Plekste | Platichthys flesus | 22–32 |
| Jūras zeltplekste | Pleuronectes platessa | 21–23; 24–32 |
| Lasis | Salmo salar | 22–31; 32 |
| Taimiņš | Salmo trutta | 22–32 |
| Zandarts | Sander lucioperca | 3d |
| Akmeņplekste | Scophthalmus maximus | 22–32 |
| Gludais rombs | Scophthalmus rhombus | 22–32 |
| Parastā jūrasmēle | Solea solea | 20–24 |
| Brētliņa | Sprattus sprattus | 22–32 |
| |
| Reģions | Ziemeļjūra un Ziemeļu Ledus okeāna (ZLO) austrumdaļa |
| Apgabals | ZLO austrumdaļa, Norvēģu jūra un Barenca jūra (ICES 1., 2. apgabals, FAO 27. apgabals) |
| RKG | Ziemeļatlantijas, Ziemeļjūras un ZLO austrumdaļas RKG |
| Suga (vispārpieņemtais nosaukums) | Suga (zinātniskais nosaukums) | ICES apgabals |
| Zutis | Anguilla anguilla | 1, 2 |
| Ziemeļatlantijas argentīna | Argentina silus | 1, 2, 5a, 14 |
| Brosme | Brosme brosme | 1, 2 |
| Siļķe | Clupea harengus | 1, 2 |
| Menca | Gadus morhua | 1, 2 |
| Bara haizivs | Galeorhinus galeus | 1, 2 |
| Rietumatlantijas plekste | Hippoglossoides platessoides | 1, 2 |
| Moiva | Mallotus villosus | 1, 2 |
| Pikša | Melanogrammus aeglefinus | 1, 2 |
| Putasu | Micromesistius poutassou | 1, 2 |
| Zilā jūraslīdaka | Molva dypterygia | 2 |
| Jūraslīdaka | Molva molva | 1, 2 |
| Caunhaizivis | Mustelus spp. | 1, 2, 14 |
| Ziemeļu garnele | Pandalus borealis | 1, 2 |
| Saida | Pollachius virens | 1, 2 |
| Grenlandes paltuss | Reinhardtius hippoglossoides | 1, 2 |
| Lasis | Salmo salar | 1, 2 |
| Taimiņš | Salmo trutta | 1, 2 |
| Makrele | Scomber scombrus | 2 |
| Dziļūdens sarkanasaris | Sebastes mentella | 1, 2 |
| Zeltainais sarkanasaris | Sebastes norvegicus | 1, 2 |
| Dzelkņu haizivs | Squalus acanthias | Visi apgabali |
| Stavrida | Trachurus trachurus | 2a |
| |
| Reģions | Ziemeļjūra un ZLO austrumdaļa |
| Apgabals | Ziemeļjūra un Lamanša austrumdaļa (ICES 3.a, 4. un 7.d apgabals, FAO 27. apgabals) |
| RKG | Ziemeļatlantijas, Ziemeļjūras un ZLO austrumdaļas RKG |
| Suga (vispārpieņemtais nosaukums) | Suga (zinātniskais nosaukums) | ICES apgabals |
| Tūbīšu dzimta | Ammodytidae | 3a, 4 |
| Vilkzivis | Anarhichas spp. | 4 |
| Zutis | Anguilla anguilla | 3a, 4, 7d |
| Ziemeļatlantijas argentīna | Argentina silus | 3a, 4 |
| Argentīnas | Argentina spp. | 4 |
| Sarkanais jūrasgailis | Aspitrigla cuculus | 3a |
| Brosme | Brosme brosme | 3a, 4 |
| Siļķe | Clupea harengus | 3a, 4, 7d |
| Apaļdeguna garaste | Coryphaenoides rupestris | 3a |
| Brūnā garnele | Crangon crangon | 4, 7d |
| Eiropas labraks | Dicentrarchus labrax | 4, 7d |
| Parastais jūrasgailis | Eutrigla gurnardus | 3a, 4 |
| Menca | Gadus morhua | 3aN; 3aS; 4, 7d |
| Bara haizivs | Galeorhinus galeus | 3a, 4, 7d |
| Sarkanā plekste | Glyptocephalus cynoglossus | 3a, 4 |
| Zilmutes sarkanasaris | Helicolenus dactylopterus | 4 |
| Plankumainais megrims | Lepidorhombus boscii | 4, 7d |
| Megrims | Lepidorhombus whiffiagonis | 4, 7d |
| Dzegužraja | Leucoraja naevus | 3a, 4 |
| Limanda | Limanda limanda | 3a, 4, 7d |
| Melnvēdera makšķerniekzivs | Lophius budegassa | 4, 7d |
| Eiropas jūrasvelns | Lophius piscatorius | 4 |
| Ziemeļu makrūrzivs | Macrourus berglax | 4 |
| Pikša | Melanogrammus aeglefinus | 3a, 4 |
| Merlangs | Merlangius merlangus | 3a, 4, 7d |
| Heks | Merluccius merluccius | 3a, 4, 7 |
| Putasu | Micromesistius poutassou | 3a, 4, 7d |
| Mazmutes plekste | Microstomus kitt | 4, 7d |
| Zilā jūraslīdaka | Molva dypterygia | 3a, 4 |
| Jūraslīdaka | Molva molva | 3a, 4 |
| Svītrainā jūrasbarbe | Mullus barbatus | 4, 7d |
| Sarkansvītrainā jūrasbarbe | Mullus surmuletus | 4, 7d |
| Caunhaizivis | Mustelus spp. | 3a, 4, 7d |
| Norvēģijas omārs | Nephrops norvegicus | Savienības ūdeņi 3.a, 4. un 2.a zonā |
| Ziemeļu garnele | Pandalus borealis | Savienības ūdeņi 3.a, 4. un 2.a zonā; Norvēģijas ūdeņi 4. zonā uz dienvidiem no 62° N |
| Lielā ķemmīšgliemene | Pecten maximus | 4, 7d |
| Lielacu diegspurvēdzele | Phycis blennoides | 4 |
| Parastā diegspurvēdzele | Phycis phycis | 4 |
| Plekste | Platichthys flesus | 4 |
| Jūras zeltplekste | Pleuronectes platessa | 3aN; 3aS; 4, 7d |
| Saida | Pollachius virens | 3a, 4 |
| Akmeņplekste | Scophthalmus maximus | 3a, 4, 7d |
| Blondā raja | Raja brachyura | 4a, 4c, 7d |
| Dzeloņainā raja | Raja clavata | 3a, 4, 7d |
| Sīkacu raja | Raja microocellata | 7de |
| Plankumainā raja | Raja montagui | 3a, 4, 7d |
| Cirtainā raja | Raja undulata | 7de |
| Visas raju dzimtas zivis | Rajidae | 3a |
| Grenlandes paltuss | Reinhardtius hippoglossoides | 4 |
| Lasis | Salmo salar | 3a, 4, 7d |
| Taimiņš | Salmo trutta | 3a, 4, 7d |
| Makrele | Scomber scombrus | 3a, 4, 7d |
| Gludais rombs | Scophthalmus rhombus | 3a, 4, 7d |
| Mazplankumu kaķhaizivs | Scyliorhinus canicula | 3a, 4, 7d |
| Parastā jūrasmēle | Solea solea | Savienības ūdeņi 2.a, 3.a un 4. zonā 7d |
| Brētliņa | Sprattus sprattus | Savienības ūdeņi 2.a, 3.a un 4. zonā 7d |
| Dzelkņu haizivs | Squalus acanthias | Visi apgabali |
| Stavrida | Trachurus trachurus | Savienības ūdeņi 4.b, 4.c un 7.d zonā |
| Dzeltenais jūrasgailis | Trigla lucerna | 4 |
| Esmarka menca | Trisopterus esmarki | 3a, 4 |
| Parastā dorija | Zeus faber | 4, 7d |
| |
| Reģions | Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļa |
| Apgabals | Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļa un Lamanša rietumdaļa (ICES 5., 6., 7. (izņemot 7.d zonu), 8., 9., 10., 12. un 14. apgabals, FAO 27. apgabals) |
| RKG | Ziemeļatlantijas, Ziemeļjūras un ZLO austrumdaļas RKG |
| Suga (vispārpieņemtais nosaukums) | Suga (zinātniskais nosaukums) | ICES apgabals |
| Karaliskā vēdekļgliemene | Aequipecten opercularis | 7 |
| Bērda kailgalvis | Alepocephalus bairdii | 6, 12 |
| Tūbīšu dzimta | Ammodytidae | 6a |
| Zutis | Anguilla anguilla | Visi apgabali |
| Melnā mataste | Aphanopus carbo | 5, 6, 7, 12; 9, 10, 13 |
| Dziļūdens kaķhaizivis | Apristurus spp. | 5, 6, 7, 8, 9, 10 |
| Ziemeļatlantijas argentīna | Argentina silus | 5, 6, 7 |
| Sudrabainā kuprzivs | Argyrosomus regius | Visi apgabali |
| Sarkanais jūrasgailis | Aspitrigla cuculus | Visi apgabali |
| Beriksas | Beryx spp. | 3–14 |
| Brosme | Brosme brosme | 5, 6, 7 |
| Ēdamais krabis | Cancer pagurus | Visi apgabali |
| Kapross | Capros aper | 6, 7, 8 |
| Īsdzelkņhaizivis | Centrophorus spp. | 5, 6, 7, 8, 9, 10 |
| Baltacu haizivs | Centroscymnus coelolepis | 5, 6, 7, 8, 9, 10 |
| Gardeguna samtainā dzeloņzivs | Centroscymnus crepidater | 5, 6, 7, 8, 9, 10 |
| Melnā kaķhaizivs | Centroscyllium fabricii | 5, 6, 7, 8, 9, 10 |
| Apmetņa haizivs | Chlamydoselachus anguineus | 5, 6, 7, 8, 9, 10 |
| Siļķe | Clupea harengus | 5a; 5b, 6b; 7aN; 6a, 7bc; 7aS, 7gh, 7jk |
| Jūraszutis | Conger conger | Visi apgabali |
| Apaļdeguna garaste | Coryphaenoides rupestris | 5b, 6, 7; 8, 9, 10, 12, 14 |
| Melnā haizivs | Dalatias licha | Visi apgabali |
| Parastā dzeloņraja | Dasyatis pastinaca | 7, 8 |
| Gardeguna spurainā haizivs | Deania calcea | 5, 6, 7, 9, 10, 12 |
| Eiropas labraks | Dicentrarchus labrax | Visi apgabali |
| Mazā ķīļveida jūrasmēle | Dicologlossa cuneata | 8c, 9 |
| Parastā raja | Dipturus batis, Dipturis intermedius | 6, 7a, 7e–k; 8, 9a |
| Anšovs | Engraulis encrasicolus | 8; 9, 10 |
| Lielā laternhaizivs | Etmopterus princeps | 5, 6, 7, 8, 9, 10 |
| Samtainā laternhaizivs | Etmopterus spinax | 6, 7, 8, 10 |
| Parastais jūrasgailis | Eutrigla gurnardus | 7de |
| Menca | Gadus morhua | 5b; 6a; 6b; 7a; 7b, 7c, 7e–k, 8, 9, 10; 5, 14 |
| Bara haizivs | Galeorhinus galeus | 5–10, 12 |
| Melnmutes kaķhaizivs | Galeus melastomus | 6, 7; 8, 9a |
| Peles kaķhaizivs | Galeus murinus | 5, 6, 7, 8, 9, 10 |
| Sarkanā plekste | Glyptocephalus cynoglossus | 6, 7 |
| Sešžaunu haizivs | Hexanchus griseus | 5, 6, 7, 8, 9, 10 |
| Zilmutes sarkanasaris | Helicolenus dactylopterus | Visi apgabali |
| Atlantijas paltuss | Hippoglossus hippoglossus | 5, 14 |
| Omārs | Homarus gammarus | Visi apgabali |
| Atlantijas lielgalvis | Hoplostethus atlanticus | Visi apgabali |
| Astainais lepidops | Lepidopus caudatus | 9a |
| Plankumainais megrims | Lepidorhombus boscii | 8c, 9a |
| Megrims | Lepidorhombus whiffiagonis | 6; 7, 8abd; 8c, 9a |
| Smilšu raja | Leucoraja circularis | 6, 7 |
| Šagrēnādas raja | Leucoraja fullonica | 6, 7 |
| Dzegužraja | Leucoraja naevus | 6, 7, 8ab; 8c; 9a |
| Limanda | Limanda limanda | 7a, 7f–h; 7e |
| Parastais kalmārs | Loligo vulgaris | Visi apgabali |
| Melnvēdera makšķerniekzivs | Lophius budegassa | 6; 7b–k, 8abd; 8c, 9a |
| Eiropas jūrasvelns | Lophius piscatorious | 6; 5b, 12, 14; 7, 8abd; 8c, 9a |
| Ziemeļu makrūrzivs | Macrourus berglax | 8, 9, 10, 12, 14 |
| Atlantijas zirnekļkrabis | Maja brachydactyla | 5, 6, 7 |
| Moiva | Mallotus villosus | 14 |
| Pikša | Melanogrammus aeglefinus | 5b, 6a; 6b, 12, 14; 7a; 7b–k, 8, 9, 10 |
| Merlangs | Merlangius merlangus | 8, 9, 10; 5b, 6, 12, 14; 7a; 7b–k |
| Heks | Merluccius merluccius | 5b, 6, 7, 12, 14; 8abde; 8c, 9, 10 |
| Īsspuru jūrasmēle | Microchirus variegatus | Visi apgabali |
| Putasu | Micromesistius poutassou | 1–9, 12, 14 |
| Mazmutes plekste | Microstomus kitt | Visi apgabali |
| Zilā jūraslīdaka | Molva dypterygia | 5b, 6, 7; starptautiskie ūdeņi 12. zonā |
| Lielacu jūraslīdaka | Molva macrophthalma | 10 |
| Jūraslīdaka | Molva molva | 5; 6–14 |
| Sarkansvītrainā jūrasbarbe | Mullus surmuletus | Visi apgabali |
| Mirdzošā caunhaizivs | Mustelus asterias | 6, 7, 8, 9 |
| Eiropas caunhaizivs | Mustelus mustelus | 6, 7, 8, 9 |
| Vidusjūras caunhaizivs | Mustelus punctulatus | 6, 7, 8, 9 |
| Caunhaizivis | Mustelus spp. | 5-10, 12, 14 |
| Norvēģijas omārs | Nephrops norvegicus | 5b, 6; 7; 8abde; 8c; 9 |
| Parastais astoņkājis | Octopus vulgaris | Visi apgabali |
| Buru haizivs | Oxynotus paradoxus | 5, 6, 7, 8, 9, 10 |
| Sarkanspuru pagele | Pagellus bogaraveo | 6, 7, 8; 9; 10 |
| Ziemeļu garnele | Pandalus borealis | 5, 14 |
| Ziemeļgarneles | Pandalus spp. | 5, 14 |
| Sārtā dziļūdens garnele | Parapenaeus longirostris | 9a |
| Lielā ķemmīšgliemene | Pecten maximus | 6, 7 |
| Lielacu diegspurvēdzele | Phycis blennoides | Visi apgabali |
| Parastā diegspurvēdzele | Phycis phycis | Visi apgabali |
| Jūras zeltplekste | Pleuronectes platessa | 5b, 6, 12, 14; 7a; 7bc; 7de; 7fg; 7 h–k; 8, 9, 10 |
| Pollaks | Pollachius pollachius | 5b, 6, 12, 14; 7; 8abde; 8c; 9, 10 |
| Saida | Pollachius virens | 5b, 6, 12, 14; 7, 8, 9, 10 |
| Poliprions | Polyprion americanus | 10 |
| Blondā raja | Raja brachyura | 4a, 6; 7a, 7fg; 7e; 9a |
| Dzeloņainā raja | Raja clavata | 6; 7a, 7fg; 7e; 8; 9a; 10, 12 |
| Sīkacu raja | Raja microocellata | 7de; 7fg |
| Plankumainā raja | Raja montagui | 6, 7b, 7j; 7a, 7e–h; 8; 9a |
| Cirtainā raja | Raja undulata | 7b, 7j; 7de; 8ab; 8c; 9a |
| Grenlandes paltuss | Reinhardtius hippoglossoides | 5a, 14; 5b, 6 |
| Baltā raja | Rostroraja alba | Visi apgabali |
| Lasis | Salmo salar | Visi apgabali |
| Taimiņš | Salmo trutta | Visi apgabali |
| Sardīne | Sardina pilchardus | 8abd; 8c, 9a |
| Vidusjūras makrele | Scomber colias | 8, 9, 10 |
| Makrele | Scomber scombrus | 5, 6, 7, 8, 9 |
| Akmeņplekste | Scophthalmus maximus | Visi apgabali |
| Gludais rombs | Scophthalmus rhombus | Visi apgabali |
| Mazplankumu kaķhaizivs | Scyliorhinus canicula | 6, 7a–c, 7e–j; 8abd; 8c, 9a |
| Lielā kaķhaizivs | Scyliorhinus stellaris | 6, 7 |
| Aszobe | Scymnodon ringenes | 5, 6, 7, 8, 9, 10 |
| Dziļūdens sarkanasaris | Sebastes mentella | 5, 12, 14 (seklūdens pelaģiskais krājums); 5, 12, 14 (dziļūdens pelaģiskais krājums); 5, 14 (demersālais krājums) |
| Zeltainais sarkanasaris | Sebastes norvegicus | 5, 14 |
| Sēpija | Sepia officinalis | Visi apgabali |
| Parastā jūrasmēle | Solea solea | 5b, 6, 12, 14; 7 a; 7bc; 7d; 7e; 7fg; 7hjk; 8ab; 8cde, 9, 10 |
| Grenlandes haizivs | Somniosus microcephalus | Visi apgabali |
| Jūraskarūsu dzimta | Sparidae | Visi apgabali |
| Dzelkņu haizivs | Squalus acanthias | Visi apgabali |
| Vidusjūras stavrida | Trachurus mediterraneus | 8, 9 |
| Zilā stavrida | Trachurus picturatus | 8, 9, 10 |
| Stavrida | Trachurus trachurus | 4a, 5b, 6a, 7a–c, 7e–k, 8; 9a |
| Mazās mencas | Trisopterus spp. | Visi apgabali |
| Parastā dorija | Zeus faber | Visi apgabali |
| |
| Reģions | Vidusjūra un Melnā jūra |
| Apgabals | Vidusjūra un Melnā jūra (GFCM 1.–29. ĢAA, FAO 37. apgabals) |
| RKG | Vidusjūra un Melnā jūra |
| Suga (vispārpieņemtais nosaukums) | Suga (zinātniskais nosaukums) | GFCM apakšreģions |
| Pontijas aloza | Alosa immaculata | 28.–29. ĢAA |
| Zutis | Anguilla anguilla | 1.–27. ĢAA |
| Stikla jūrasgrundulis | Aphia minuta | 9., 10., 16. un 19. ĢAA |
| Sarkanā milzu garnele | Aristaeomorpha foliacea | 1.–16., 19.–21. un 22.–27. ĢAA |
| Āfrikas dziļūdens garnele | Aristeus antennatus | 1.–16., 19.–21. un 22.–27. ĢAA |
| Aterīnas | Atherina spp. | 9., 10., 16. un 19. ĢAA |
| Bopsa | Boops boops | 1.–27. ĢAA |
| Zilais krabis | Callinectes sapidus | 8.–10., 11.2., 12.–16., 18.–21. ĢAA |
| Svītrainā cietgliemene | Chamelea gallina | 17.–18. ĢAA |
| Sarkanais korallis | Corallium rubrum | 1.–27. ĢAA |
| Lielā korifēna | Coryphaena hippurus | 12.–27. ĢAA |
| Eiropas labraks | Dicentrarchus labrax | 1.–27. ĢAA |
| Gredzenotais jūrasplaudis | Diplodus annularis | 12.–16., 19.–21. ĢAA |
| Sprogkāju astoņkājis | Eledone cirrhosa | 1.–23. ĢAA |
| Muskusa astoņkājis | Eledone moschata | 8.–23. ĢAA |
| Anšovs | Engraulis encrasicolus | 1.–29. ĢAA |
| Parastais jūrasgailis | Eutrigla gurnardus | 13.–16., 18.–23. ĢAA |
| Melnmutes kaķhaizivs | Galeus melastomus | 1.–11. ĢAA |
| Kalmāri | Illex spp., Todarodes spp. | 1.–27. ĢAA |
| Lodeszivju dzimtas zivs | Lagocephalus sceleratus | 1.–27. ĢAA |
| Parastais kalmārs | Loligo vulgaris | 1.–27. ĢAA |
| Melnvēdera makšķerniekzivs | Lophius budegassa | 1.–16., 19.–21. ĢAA; 22–23 |
| Eiropas jūrasvelns | Lophius piscatorius | 1.–16., 18.–23. ĢAA |
| Merlangs | Merlangius merlangus | 28.–29. ĢAA |
| Heks | Merluccius merluccius | 1.-27. ĢAA |
| Putasu | Micromesistius poutassou | 1.–11., 22.–23. ĢAA |
| Kefaļu dzimta | Mugilidae | 8.–10., 11.2., 12.–23. ĢAA |
| Svītrainā jūrasbarbe | Mullus barbatus | 1.–29. ĢAA |
| Sarkansvītrainā jūrasbarbe | Mullus surmuletus | 1.–16., 19.–21. un 22.–27. ĢAA |
| Norvēģijas omārs | Nephrops norvegicus | 1.–21. ĢAA |
| Parastais astoņkājis | Octopus vulgaris | 1.–27. ĢAA |
| Sarkanspuru pagele | Pagellus bogaraveo | 1.–11. ĢAA |
| Parastā pagele | Pagellus erythrinus | 1.–27. ĢAA |
| Karamote | Penaeus kerathurus | 22.–23. ĢAA |
| Sārtā dziļūdens garnele | Parapenaeus longirostris | 1.–27. ĢAA |
| Zilais peldkrabis | Portunus segnis | 8.–10., 11.2., 12.–16., 18.–21. ĢAA |
| Spārnzivs | Pterois miles | 1.–27. ĢAA |
| Raja | Raja asterias | 1.–11. ĢAA |
| Dzeloņainā raja | Raja clavata | 1.–16., 19.–21. ĢAA |
| Japānas rapana | Rapana venosa | 28.–29. ĢAA |
| Sardīne | Sardina pilchardus | 1.–27. ĢAA |
| Zeltainā sardinella | Sardinella aurita | 1.–16., 19.–21. un 22.–27. ĢAA |
| Ķirzakzivs | Saurida lessepsianus | 22.–27. ĢAA |
| Ķirzakzivs | Saurida undosquamis | 22.–27. ĢAA |
| Akmeņplekste | Scophthalmus maximus | 28.–29. ĢAA |
| Vidusjūras makrele | Scomber colias | 1.–11., 22.–27. ĢAA |
| Makrele | Scomber scombrus | 1.–16., 19.–21. ĢAA |
| Visas komerciāli izmantojamās haizivjveidīgās un raju dzimtas zivis (4) | Selachii, Rajidae | 1.–29. ĢAA |
| Sēpija | Sepia officinalis | 1.–21. ĢAA |
| Trušzivs | Siganus luridus | 22.–27. ĢAA |
| Trušzivs | Siganus rivulatus | 22.–27. ĢAA |
| Parastā jūrasmēle | Solea solea (Solea vulgaris) | 17.–18., 22.–27. ĢAA |
| Zeltainā jūraskarūsa | Sparus aurata | 7., 22.–23. ĢAA |
| Barakuda | Sphyraena sphyraena | 12.–16., 19.–21. ĢAA |
| Smarīda | Spicara smaris | 17.–18., 22.–27. ĢAA |
| Brētliņa | Sprattus sprattus | 28.–29. ĢAA |
| Dzelkņu haizivs | Squalus acanthias | 28.–29. ĢAA |
| Dievlūdzējgarnele | Squilla mantis | 17.–18. ĢAA |
| Vidusjūras stavrida | Trachurus mediterraneus | 1.–29. ĢAA |
| Zilā stavrida | Trachurus picturatus | 1.–11. ĢAA |
| Stavrida | Trachurus trachurus | 1.–29. ĢAA |
| Mazā menca | Trisopterus minutus | 1.–29. ĢAA |
| Cietgliemeņu dzimta | Veneridae | 6., 13.–21. ĢAA |
| |
| Reģions | Tālākie reģioni |
| Apgabals | ES ūdeņi ap Azoru salām (FAO 27.10.a.2. apgabals), Madeiru un Kanāriju salām (FAO 34.1.2. apgabals) |
| RKG | nav |
| Suga (vispārpieņemtais nosaukums) | Suga (zinātniskais nosaukums) | |
| Bļodiņgliemežu dzimta | Patellidae | Azoru salu EEZ, Kanāriju salu/Madeiras EEZ |
| Sardīne | Sardina pilchardus | Azoru salu EEZ, Kanāriju salu/Madeiras EEZ |
| Zeltainā sardinella | Sardinella aurita | Kanāriju salu / Madeiras EEZ |
| Madeiras sardinella | Sardinella maderensis | Azoru salu EEZ |
| Papagaiļzivs | Sparisoma cretense | Azoru salu EEZ, Kanāriju salu/Madeiras EEZ |
| |
| Reģions | Tālākie reģioni |
| Apgabals | ES ūdeņi ap Francijas Gviānas, Martinikas un Gvadelupas salām (FAO 31. apgabals) |
| RKG | nav |
| Suga (vispārpieņemtais nosaukums) | Suga (zinātniskais nosaukums) | |
| Jūrassams | Amphiarius rugispinis | Francijas Gviānas EEZ |
| Kumakuma sams | Brachyplatystoma filamentosum | Francijas Gviānas EEZ |
| Lielā karanga | Caranx hippos | Francijas Gviānas EEZ |
| Centropomas | Centropomus spp. | Francijas Gviānas EEZ |
| Akupa bungzivs | Cynoscion acoupa | Francijas Gviānas EEZ |
| Mazzobu bungzivs | Cynoscion steindachneri | Francijas Gviānas EEZ |
| Zaļā bungzivs | Cynoscion virescens | Francijas Gviānas EEZ |
| Lielais grūpers | Epinephelus itajara | Francijas Gviānas EEZ |
| Torroto rūcējzivs | Genyatremus luteus | Francijas Gviānas EEZ |
| Trīsaste | Lobotes surinamensis | Francijas Gviānas EEZ |
| Purpura lutjānzivs | Lutjanus purpureus | Francijas Gviānas EEZ |
| Dienvidamerikas karaliskā bungzivs | Macrodon ancylodon | Francijas Gviānas EEZ |
| Atlantijas tarpons | Megalops atlanticus | Francijas Gviānas EEZ |
| Brūnā dienvidgarnele | Penaeus subtilis | Francijas Gviānas EEZ |
| Dienvidamerikas krokers | Plagioscion squamosissimus | Francijas Gviānas EEZ |
| Jūrassams | Sciades parkeri | Francijas Gviānas EEZ |
| Jūrassams | Sciades proops | Francijas Gviānas EEZ |
| Karaliskās makreles | Scomberomorus spp. | Francijas Gviānas EEZ |
| Daudzragu koferzivs | Acanthostracion polygonius | Gvadelupas un Martinikas EEZ |
| Četrragu koferzivs | Acanthostracion quadricornis | Gvadelupas un Martinikas EEZ |
| Okeāna ķirurgzivs | Acanthurus bahianus | Gvadelupas un Martinikas EEZ |
| Parastā ķirurgzivs | Acanthurus chirurgus | Gvadelupas un Martinikas EEZ |
| Raibā vienradze | Aluterus scriptus | Gvadelupas un Martinikas EEZ |
| Surinamas pomadasīda | Anisotremus surinamensis | Gvadelupas un Martinikas EEZ |
| Raju virskārta | Batoidimorpha (Hypotremata) | Gvadelupas un Martinikas EEZ |
| Karaliskais mugurradzis | Balistes vetula | Gvadelupas un Martinikas EEZ |
| Bohonado | Calamus bajonado | Gvadelupas un Martinikas EEZ |
| Baltplankumainā vienradze | Cantherhines macrocerus | Gvadelupas un Martinikas EEZ |
| Okeāna mugurradzis | Canthidermis sufflamen | Gvadelupas un Martinikas EEZ |
| Dzeltenā karanga | Caranx bartholomaei | Gvadelupas un Martinikas EEZ |
| Lielacainā karanga | Caranx latus | Gvadelupas un Martinikas EEZ |
| Sarkanā karanga | Caranx ruber | Gvadelupas un Martinikas EEZ |
| Grūpers | Cephalopholis cruentata | Gvadelupas un Martinikas EEZ |
| Grūpers | Cephalopholis fulva | Gvadelupas un Martinikas EEZ |
| Grūpers | Epinephelus adscensionis | Gvadelupas un Martinikas EEZ |
| Sarkanais grūpers | Epinephelus guttatus | Gvadelupas un Martinikas EEZ |
| Grūpers | Epinephelus striatus | Gvadelupas un Martinikas EEZ |
| Karaliskais snapers | Etelis oculatus | Gvadelupas un Martinikas EEZ |
| Melnastes ronko | Haemulon carbonarium | Gvadelupas un Martinikas EEZ |
| Dzeltenjoslu ronko | Haemulon flavolineatum | Gvadelupas un Martinikas EEZ |
| Parra ronko | Haemulon parra | Gvadelupas un Martinikas EEZ |
| Galvjoslu ronko | Haemulon plumierii | Gvadelupas un Martinikas EEZ |
| Ziljoslu ronko | Haemulon sciurus | Gvadelupas un Martinikas EEZ |
| Rifu snapers | Lutjanus analis | Gvadelupas un Martinikas EEZ |
| Tumšais snapers | Lutjanus apodus | Gvadelupas un Martinikas EEZ |
| Joku snapers | Lutjanus jocu | Gvadelupas un Martinikas EEZ |
| Zīda lutjānzivs | Lutjanus vivanus | Gvadelupas un Martinikas EEZ |
| Dzeltenā jūrasbarbe | Mulloidichthys martinicus | Gvadelupas un Martinikas EEZ |
| Dzeltenastes snapers | Ocyurus chrysurus | Gvadelupas un Martinikas EEZ |
| Karību langusts | Panulirus argus | Gvadelupas un Martinikas EEZ |
| Plankumainais langusts | Panulirus guttatus | Gvadelupas un Martinikas EEZ |
| Kīļastes vējzivs | Platybelone argalus | Gvadelupas un Martinikas EEZ |
| Atlantijas lielace | Priacanthus arenatus | Gvadelupas un Martinikas EEZ |
| Plankumainā jūrasbarbe | Pseudupeneus maculatus | Gvadelupas un Martinikas EEZ |
| Spārnzivs | Pterois volitans | Gvadelupas un Martinikas EEZ |
| Dažādas haizivis | Selachimorpha (Pleurotremata) | Gvadelupas un Martinikas EEZ |
| Sarkanjoslu papagaiļzivs | Sparisoma aurofrenatum | Gvadelupas un Martinikas EEZ |
| Sarkanastes papagaiļzivs | Sparisoma chrysopterum | Gvadelupas un Martinikas EEZ |
| Sarkanspuru papagaiļzivs | Sparisoma rubripinne | Gvadelupas un Martinikas EEZ |
| Milzu spārngliemezis | Strombus gigas | Gvadelupas un Martinikas EEZ |
| |
| Reģions | Tālākie reģioni |
| Apgabals | ES ūdeņi ap Majotas un Reinjonas salām (FAO 51. apgabals) |
| RKG | nav |
| Suga (vispārpieņemtais nosaukums) | Suga (zinātniskais nosaukums) | |
| Zaļais snapers | Aprion virescens | Majotas un Reinjonas EEZ |
| Zilspuru karanga | Caranx melampygus | Majotas un Reinjonas EEZ |
| Dzeltenmalu liraste | Variola louti | Majotas un Reinjonas EEZ |
| Mazzobu snapers | Aphareus rutilans | Reinjonas EEZ |
| Oranžais grūpers | Cephalopholis aurantia | Reinjonas EEZ |
| Sarkanjoslu grūpers | Epinephelus fasciatus | Reinjonas EEZ |
| Slīpjoslu grūpers | Epinephelus radiatus | Reinjonas EEZ |
| Rubīnsarkanais snapers | Etelis carbunculus | Reinjonas EEZ |
| Garastes rubīnsarkanais snapers | Etelis coruscans | Reinjonas EEZ |
| Spožais pomfrets | Eumegistus illustris | Reinjonas EEZ |
| Sārtvaigu letrīna | Lethrinus rubrioperculatus | Reinjonas EEZ |
| Dzeltenzilais snapers | Lutjanus kasmira | Reinjonas EEZ |
| Ziljoslu snapers | Lutjanus notatus | Reinjonas EEZ |
| Krāšņais snapers | Pristipomoides argyrogrammicus | Reinjonas EEZ |
| Zeltjoslu snapers | Pristipomoides multidens | Reinjonas EEZ |
| Lielacu stavrida | Selar crumenophthalmus | Reinjonas EEZ |
| Almako makrele | Seriola riviolana | Reinjonas EEZ |
| Baltmalu liraste | Variola albimarginata | Reinjonas EEZ |
| |
| Reģions | Citi reģioni |
| Apgabals | Atlantijas okeāna ziemeļrietumu daļa (FAO 21. apgabals) |
| RKG | Ziemeļatlantijas, Ziemeļjūras un ZLO austrumdaļas RKG |
| Suga (vispārpieņemtais nosaukums) | Suga (zinātniskais nosaukums) | NAFO konvencijas apgabals |
| Ērkšķu raja | Amblyraja radiata | 3LNOPs |
| Dziļūdens kaķhaizivis | Apristurus spp. | 1.–6. apakšapg. |
| Beriksas | Beryx sp. | 6G |
| Apaļdeguna garaste | Coryphaenoides rupestris | 1.–3. apakšapg. |
| Īsdzelkņhaizivis | Centrophorus spp. | 1.–6. apakšapg. |
| Baltacu haizivs | Centroscymnus coelolepis | 1.–6. apakšapg. |
| Gardeguna samtainā dzeloņzivs | Centroscymnus crepidater | 1.–6. apakšapg. |
| Melnā kaķhaizivs | Centroscyllium fabricii | 1.–6. apakšapg. |
| Apmetņa haizivs | Chlamydoselachus anguineus | 1.–6. apakšapg. |
| Melnā haizivs | Dalatias licha | 1.–6. apakšapg. |
| Gardeguna spurainā haizivs | Deania calcea | 1.–6. apakšapg. |
| Lielā laternhaizivs | Etmopterus princeps | 1.–6. apakšapg. |
| Samtainā laternhaizivs | Etmopterus spinax | 1.–6. apakšapg. |
| Menca | Gadus morhua | 3M; 3NO; 3Ps; 1. apakšapg. |
| Peles kaķhaizivs | Galeus murinus | 1.–6. apakšapg. |
| Sarkanā plekste | Glyptocephalus cynoglossus | 3NO; 2J3KL |
| Sešžaunu haizivs | Hexanchus griseus | 1.–6. apakšapg. |
| Rietumatlantijas plekste | Hippoglossoides platessoides | 3LNO; 3M |
| Īsspuru kalmārs | Illex illecebrosus | 3.–4. apakšapg. |
| Dzeltenastes plekste | Limanda ferruginea | 3LNO |
| Ziemeļu makrūrzivs | Macrourus berglax | 1.–3. apakšapg. |
| Moiva | Mallotus villosus | 3NO |
| Buru haizivs | Oxynotus paradoxus | 1.–6. apakšapg. |
| Ziemeļu garnele | Pandalus borealis | 1. apakšapg.; 3LNO; 3M |
| Grenlandes paltuss | Reinhardtius hippoglossoides | 3KLMNO; 1. apakšapg. |
| Lasis | Salmo salar | NAFO 1. apakšapg. un ICES 14. apakšapgabals, NEAFC, NASCO |
| Aszobe | Scymnodon ringenes | 1.–6. apakšapg. |
| Dziļūdens sarkanasaris | Sebastes mentella | 1. apakšapg. |
| Sarkanasari | Sebastes spp. | 3LN; 3M; 3O |
| Grenlandes haizivs | Somniosus microcephalus | 1.–6. apakšapg. |
| Baltā Amerikas jūrasvēdzele | Urophycis tenuis | 3NO |
| |
| Reģions | Citi reģioni |
| Apgabals | Atlantijas okeāna centrālaustrumu daļa (FAO 34. apgabals) |
| RKG | Tāljūras zvejniecības RKG |
| Suga (vispārpieņemtais nosaukums) | Suga (zinātniskais nosaukums) | CECAF konvencijas apgabals |
| Melnā mataste | Aphanopus carbo | Visi apgabali |
| Vidējā mataste | Aphanopus intermedius | Visi apgabali |
| Dziļūdens kaķhaizivis | Apristurus spp. | 34.1.1, 34.1.2, 34.2 |
| Garnele | Aristeus varidens | Visi apgabali |
| Otoperkas | Brachydeuterus spp. | Visi apgabali |
| Jūrasplaudis | Brama brama | Visi apgabali |
| Karangas | Caranx spp. | 34.3.1, 34.3.3–6 |
| Īsdzelkņhaizivis | Centrophorus spp. | 34.1.1, 34.1.2, 34.2 |
| Baltacu haizivs | Centroscymnus coelolepis | 34.1.1, 34.1.2, 34.2 |
| Gardeguna samtainā dzeloņzivs | Centroscymnus crepidater | 34.1.1, 34.1.2, 34.2 |
| Melnā kaķhaizivs | Centroscyllium fabricii | 34.1.1, 34.1.2, 34.2 |
| Apmetņa haizivs | Chlamydoselachus anguineus | 34.1.1, 34.1.2, 34.2 |
| Mēleszivis | Cynoglossus spp. | Visi apgabali |
| Melnā haizivs | Dalatias licha | 34.1.1, 34.1.2, 34.2 |
| Gardeguna spurainā haizivs | Deania calcea | 34.1.1, 34.1.2, 34.2 |
| Makreļstavridas | Decapterus spp. | 34.3.1, 34.3.3–6 |
| Lielacu zobaine | Dentex macrophthalmus | Visi apgabali |
| Anšovs | Engraulis encrasicolus | Visi apgabali |
| Baltais grūpers | Epinephelus aeneus | 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 |
| Bonga | Ethmalosa fimbriata | 34.3.1, 34.3.3–6 |
| Lielā laternhaizivs | Etmopterus princeps | 34.1.1, 34.1.2, 34.2 |
| Samtainā laternhaizivs | Etmopterus spinax | 34.1.1, 34.1.2, 34.2 |
| Dienvidu sārtā garnele | Farfantepenaeus notialis | Visi apgabali |
| Mazais Āfrikas diegspuris | Galeoides decadactylus | 34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6 |
| Peles kaķhaizivs | Galeus murinus | 34.1.1, 34.1.2, 34.2 |
| Sešžaunu haizivs | Hexanchus griseus | 34.1.1, 34.1.2, 34.2 |
| Parastais kalmārs | Loligo vulgaris | Visi apgabali |
| Angolas heks | Merluccius polli | Visi apgabali |
| Senegālas heks | Merluccius senegalensis | Visi apgabali |
| Parastais astoņkājis | Octopus vulgaris | Visi apgabali |
| Buru haizivs | Oxynotus paradoxus | 34.1.1, 34.1.2, 34.2 |
| Sudrabotā pagele | Pagellus acarne | 34.1.1 |
| Sarkanā pagele | Pagellus bellottii | Visi apgabali |
| Zilplankumainā pagra | Pagrus caeruleostictus | Visi apgabali |
| Sārtā dziļūdens garnele | Parapenaeus longirostris | Visi apgabali |
| Pomadasīdas | Pomadasys spp. | Visi apgabali |
| Kuprzivis | Pseudotolithus spp. | 34.1.1 |
| Sardīne | Sardina pilchardus | 34.1.1, 34.1.3 |
| Zeltainā sardinella | Sardinella aurita | Visi apgabali |
| Madeiras sardinella | Sardinella maderensis | Visi apgabali |
| Vidusjūras makrele | Scomber colias | Visi apgabali |
| Aszobe | Scymnodon ringenes | 34.1.1, 34.1.2, 34.2 |
| Lielā Āfrikas sēpija | Sepia hierredda | Visi apgabali |
| Sēpija | Sepia officinalis | Visi apgabali |
| Jūraskarūsas | Sparus spp. | 34.1.1 |
| Stavridas | Trachurus spp. | Visi apgabali |
| |
| Reģions | Citi reģioni |
| Apgabals | Klusā okeāna dienviddaļa (FAO 81. un 87. apgabals) |
| RKG | Tāljūras zvejniecības RKG |
| Suga (vispārpieņemtais nosaukums) | Suga (zinātniskais nosaukums) | SPRFMO konvencijas apgabals |
| Čīles stavrida | Trachurus murphyi | Visi apgabali |
| |
| Reģions | Citi reģioni |
| Apgabals | Atlantijas okeāns un piegulošās jūras (FAO 21., 27., 31., 37., 41., 47., 34., 48. apgabals)
   (17) |
| RKG | Lielo pelaģisko sugu RKG |
| Suga (vispārpieņemtais nosaukums) | Suga (zinātniskais nosaukums) | ICCAT konvencijas apgabals |
| Vahū | Acanthocybium solandri | Visi apgabali |
| Lielacu lapshaizivs | Alopias superciliosus | Visi apgabali |
| Lapshaizivs | Alopias vulpinus | Visi apgabali |
| Makreļtunzivs | Auxis rochei | Visi apgabali |
| Fregates tunzivs | Auxis thazard | Visi apgabali |
| Zīdainā haizivs | Carcharhinus falciformis | Visi apgabali |
| Okeāna baltspuru haizivs | Carcharhinus longimanus | Visi apgabali |
| Haizivis | Carcharhinus spp. | Visi apgabali |
| Lielā korifēna | Coryphaena hippurus | Visi apgabali |
| Atlantijas plankumainā tunzivs | Euthynnus alleteratus | Visi apgabali |
| Atlantijas buruzivs | Istiophorus albicans | Visi apgabali |
| Īsspuru mako | Isurus oxyrinchus | Visi apgabali |
| Garspuru mako | Isurus paucus | Visi apgabali |
| Baltais marlīns | Kajikia albida | Visi apgabali |
| Svītrainā tunzivs | Katsuwonus pelamis | Visi apgabali |
| Siļķu haizivs | Lamna nasus | Visi apgabali |
| Atlantijas zilais marlīns | Makaira nigricans (jeb mazara) | Visi apgabali |
| Rajas | Mobula spp. | Visi apgabali |
| Vienkrāsas pelamīda | Orcynopsis unicolor | Visi apgabali |
| Zilā haizivs | Prionace glauca | Visi apgabali |
| Vaļhaizivs | Rhincodon typus | Visi apgabali |
| Atlantijas pelamīda | Sarda sarda | Visi apgabali |
| Brazīlijas makrele | Scomberomorus brasiliensis | Visi apgabali |
| Karaliskā makrele | Scomberomorus cavalla | Visi apgabali |
| Plankumainā makrele | Scomberomorus maculatus | Visi apgabali |
| Rietumatlantijas makrele | Scomberomorus regalis | Visi apgabali |
| Rietumāfrikas makrele | Scomberomorus tritor | Visi apgabali |
| Robainā āmurhaizivs | Sphyrna lewini | Visi apgabali |
| Lielā āmurhaizivs | Sphyrna mokarran | Visi apgabali |
| Parastā āmurhaizivs | Sphyrna zygaena | Visi apgabali |
| Vidusjūras marlīns | Tetrapturus belone | Visi apgabali |
| Apaļzvīņu marlīns | Tetrapturus georgii | Visi apgabali |
| Garknābja marlīns | Tetrapturus fluegeri | Visi apgabali |
| Garspuru tunzivs | Thunnus alalunga | Visi apgabali |
| Dzeltenspuru tunzivs | Thunnus albacares | Visi apgabali |
| Melnspuru tunzivs | Thunnus atlanticus | Visi apgabali |
| Lielacu tunzivs | Thunnus obesus | Visi apgabali |
| Zilā tunzivs | Thunnus thynnus | Visi apgabali |
| Zobenzivs | Xiphias gladius | Visi apgabali |
| |
| Reģions | Citi reģioni |
| Apgabals | Indijas okeāns (FAO 51. un 57. apgabals) |
| RKG | Lielo pelaģisko sugu RKG |
| Suga (vispārpieņemtais nosaukums) | Suga (zinātniskais nosaukums) | IOTC konvencijas apgabals |
| Vahū | Acanthocybium solandri | Visi apgabali |
| Pelaģiskā lapshaizivs | Alopias pelagicus | Visi apgabali |
| Lielacu lapshaizivs | Alopias superciliosus | Visi apgabali |
| Makreļtunzivs | Auxis rochei | Visi apgabali |
| Fregates tunzivs | Auxis thazard | Visi apgabali |
| Zīdainā haizivs | Carcharhinus falciformis | Visi apgabali |
| Okeāna baltspuru haizivs | Carcharhinus longimanus | Visi apgabali |
| Haizivis | Carcharhinus spp. | Visi apgabali |
| Lielā korifēna | Coryphaena hippurus | Visi apgabali |
| Plankumainā tunzivs | Euthynnus affinis | Visi apgabali |
| Melnais marlīns | Istiompax indica | Visi apgabali |
| Klusā okeāna buruzivs | Istiophorus platypterus | Visi apgabali |
| Īsspuru mako | Isurus oxyrinchus | Visi apgabali |
| Garspuru mako | Isurus paucus | Visi apgabali |
| Svītrainā tunzivs | Katsuwonus pelamis | Visi apgabali |
| Siļķu haizivs | Lamna nasus | Visi apgabali |
| Atlantijas zilais marlīns | Makaira nigricans (jeb mazara) | Visi apgabali |
| Rajas | Mobula spp. | Visi apgabali |
| Zilā haizivs | Prionace glauca | Visi apgabali |
| Vaļhaizivs | Rhincodon typus | Visi apgabali |
| Indijas makrele | Scomberomorus guttatus | Visi apgabali |
| Šaursvītrainā makrele | Scomberomorus commerson | Visi apgabali |
| Garastes tunzivs | Thunnus tonggol | Visi apgabali |
| Robainā āmurhaizivs | Sphyrna lewini | Visi apgabali |
| Lielā āmurhaizivs | Sphyrna mokarran | Visi apgabali |
| Parastā āmurhaizivs | Sphyrna zygaena | Visi apgabali |
| Svītrainais marlīns | Tetrapturus audax | Visi apgabali |
| Īsdeguna marlīns | Tetrapturus angustirostris | Visi apgabali |
| Garspuru tunzivs | Thunnus alalunga | Visi apgabali |
| Dzeltenspuru tunzivs | Thunnus albacares | Visi apgabali |
| Lielacu tunzivs | Thunnus obesus | Visi apgabali |
| Zobenzivs | Xiphias gladius | Visi apgabali |
| |
| Reģions | Citi reģioni |
| Apgabals | Klusā okeāna centrālrietumu daļa (FAO 71. apgabals) |
| RKG | Lielo pelaģisko sugu RKG |
| Suga (vispārpieņemtais nosaukums) | Suga (zinātniskais nosaukums) | WCPFC konvencijas apgabals |
| Pelaģiskā lapshaizivs | Alopias pelagicus | Visi apgabali |
| Lielacu lapshaizivs | Alopias superciliosus | Visi apgabali |
| Lapshaizivs | Alopias vulpinus | Visi apgabali |
| Zīdainā haizivs | Carcharhinus falciformis | Visi apgabali |
| Okeāna baltspuru haizivs | Carcharhinus longimanus | Visi apgabali |
| Melnais marlīns | Istiompax indica | Visi apgabali |
| Īsspuru mako | Isurus oxyrinchus | Visi apgabali |
| Garspuru mako | Isurus paucus | Visi apgabali |
| Svītrainā tunzivs | Katsuwonus pelamis | Visi apgabali |
| Siļķu haizivs | Lamna nasus | Visi apgabali |
| Atlantijas zilais marlīns | Makaira nigricans (jeb mazara) | Visi apgabali |
| Zilā haizivs | Prionace glauca | Visi apgabali |
| Vaļhaizivs | Rhincodon typus | Visi apgabali |
| Robainā āmurhaizivs | Sphyrna lewini | Visi apgabali |
| Lielā āmurhaizivs | Sphyrna mokarran | Visi apgabali |
| Parastā āmurhaizivs | Sphyrna zygaena | Visi apgabali |
| Svītrainais marlīns | Tetrapturus audax | Visi apgabali |
| Garspuru tunzivs | Thunnus alalunga | Visi apgabali |
| Dzeltenspuru tunzivs | Thunnus albacares | Visi apgabali |
| Lielacu tunzivs | Thunnus obesus | Visi apgabali |
| Klusā okeāna zilā tunzivs | Thunnus orientalis | Visi apgabali |
| Zobenzivs | Xiphias gladius | Visi apgabali |
| Rajas | Mobula spp. | Visi apgabali |
| |
| Reģions | Citi reģioni |
| Apgabals | Klusā okeāna centrālaustrumu daļa (FAO 77. un 87. apgabals) |
| RKG | Lielo pelaģisko sugu RKG |
| Suga (vispārpieņemtais nosaukums) | Suga (zinātniskais nosaukums) | IATTC konvencijas apgabals |
| Zīdainā haizivs | Carcharhinus falciformis | Visi apgabali |
| Okeāna baltspuru haizivs | Carcharhinus longimanus | Visi apgabali |
| Melnais marlīns | Istiompax indica | Visi apgabali |
| Mako haizivis | Isurus spp. | Visi apgabali |
| Svītrainā tunzivs | Katsuwonus pelamis | Visi apgabali |
| Siļķu haizivs | Lamna nasus | Visi apgabali |
| Atlantijas zilais marlīns | Makaira nigricans (jeb mazara) | Visi apgabali |
| Vaļhaizivs | Rhincodon typus | Visi apgabali |
| Robainā āmurhaizivs | Sphyrna lewini | Visi apgabali |
| Lielā āmurhaizivs | Sphyrna mokarran | Visi apgabali |
| Parastā āmurhaizivs | Sphyrna zygaena | Visi apgabali |
| Svītrainais marlīns | Tetrapturus audax | Visi apgabali |
| Garspuru tunzivs | Thunnus alalunga | Visi apgabali |
| Dzeltenspuru tunzivs | Thunnus albacares | Visi apgabali |
| Lielacu tunzivs | Thunnus obesus | Visi apgabali |
| Klusā okeāna zilā tunzivs | Thunnus orientalis | Visi apgabali |
| Zobenzivs | Xiphias gladius | Visi apgabali |
| Rajas | Mobula spp. | Visi apgabali |
| |
| Reģions | Citi reģioni |
| Apgabals | Atlantijas okeāna centrālrietumu daļa (FAO 31. apgabals) |
| RKG | nav |
| Suga (vispārpieņemtais nosaukums) | Suga (zinātniskais nosaukums) | WECAFC konvencijas apgabals |
| Akupa bungzivs | Cynoscion acoupa | Ziemeļbrazīlijas šelfs |
| Sarkanais grūpers | Epinephelus guttatus | Visi apgabali |
| Brūnā dienvidgarnele | Farfantepenaeus subtilis | Ziemeļbrazīlijas šelfs |
| Lidzivs | Hirundichthys affinis | Visi apgabali |
| Milzu spārngliemezis | Lobatus gigas | Visi apgabali |
| Melnspuru lutjānzivs | Lutjanus buccanella | Visi apgabali |
| Ziemeļu sarkanā lutjānzivs | Lutjanus campechanus | Visi apgabali |
| Purpura lutjānzivs | Lutjanus purpureus | Ziemeļbrazīlijas šelfs |
| Zīda lutjānzivs | Lutjanus vivanus | Visi apgabali |
| Karību langusts | Panulirus argus | Visi apgabali |
| |
| Apgabals | Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa (FAO 47. apgabals) |
| RKG | nav |
| Suga (vispārpieņemtais nosaukums) | Suga (zinātniskais nosaukums) | SEAFO konvencijas apgabals |
| Beriksas | Beryx spp. | Visi apgabali |
| Dziļūdens sarkankrabji | Chaceon spp. | Visi apgabali |
| Patagonijas ilkņzivs | Dissostichus eleginoides | Visi apgabali |
| Zilmutes sarkanasari | Helicolenus spp. | Visi apgabali |
| Atlantijas lielgalvis | Hoplostethus atlanticus | Visi apgabali |
| Pelaģiskais bruņgalvis | Pseudopentaceros richardsoni | Visi apgabali |
| Makreles | Scomber spp. | Visi apgabali |
| Stavridas | Trachurus spp. | Visi apgabali |
| |
| Reģions | Citi reģioni |
| Apgabals | Antarktika un Indijas okeāna dienviddaļa (FAO 48., 58. un 88. apgabals) |
| RKG | nav |
| Suga (vispārpieņemtais nosaukums) | Suga (zinātniskais nosaukums) | CCAMLR konvencijas apgabals |
| Beriksas | Beryx spp. | Visi apgabali |
| Antarktikas leduszivs | Champsocephalus gunnari | Visi apgabali |
| Ilkņzivis | Dissostichus spp. (Dissostichus eleginoides un Dissostichus mawsoni) | Visi apgabali |
| Krils | Euphausia superba | Visi apgabali |
| Atlantijas lielgalvis | Hoplostethus atlanticus | Visi apgabali |
| Nototēnijas | Lepidonotothen spp. | Visi apgabali |
| Makrūrzivis | Macrourus spp. | Visi apgabali |
| Rajveidīgās zivis | Rajiformes | Visi apgabali |
| Dziļūdens haizivis | Visas sugas | Visi apgabali |

Reģions

Baltijas jūra

Apgabals

Baltijas jūra (ICES 3.b–d apgabals, FAO 27. apgabals)

RKG

Baltijas jūras RKG

Suga (vispārpieņemtais nosaukums)

Suga (zinātniskais nosaukums)

ICES apgabals

Zutis

Anguilla anguilla

22–32

Reņģe

Clupea harengus

22–24; 25–27, 28.2, 29, 32; 28.1; 30–31

Repsis

Coregonus albula

22–32

Eiropas sīga

Coregonus lavaretus

3d

Menca

Gadus morhua

22–24; 25–32

Limanda

Limanda limanda

22–32

Asaris

Perca fluviatilis

3d

Plekste

Platichthys flesus

22–32

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

21–23; 24–32

Lasis

Salmo salar

22–31; 32

Taimiņš

Salmo trutta

22–32

Zandarts

Sander lucioperca

3d

Akmeņplekste

Scophthalmus maximus

22–32

Gludais rombs

Scophthalmus rhombus

22–32

Parastā jūrasmēle

Solea solea

20–24

Brētliņa

Sprattus sprattus

22–32

Reģions

Ziemeļjūra un Ziemeļu Ledus okeāna (ZLO) austrumdaļa

Apgabals

ZLO austrumdaļa, Norvēģu jūra un Barenca jūra (ICES 1., 2. apgabals, FAO 27. apgabals)

RKG

Ziemeļatlantijas, Ziemeļjūras un ZLO austrumdaļas RKG

Suga (vispārpieņemtais nosaukums)

Suga (zinātniskais nosaukums)

ICES apgabals

Zutis

Anguilla anguilla

1, 2

Ziemeļatlantijas argentīna

Argentina silus

1, 2, 5a, 14

Brosme

Brosme brosme

1, 2

Siļķe

Clupea harengus

1, 2

Menca

Gadus morhua

1, 2

Bara haizivs

Galeorhinus galeus

1, 2

Rietumatlantijas plekste

Hippoglossoides platessoides

1, 2

Moiva

Mallotus villosus

1, 2

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

1, 2

Putasu

Micromesistius poutassou

1, 2

Zilā jūraslīdaka

Molva dypterygia

2

Jūraslīdaka

Molva molva

1, 2

Caunhaizivis

Mustelus spp.

1, 2, 14

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

1, 2

Saida

Pollachius virens

1, 2

Grenlandes paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

1, 2

Lasis

Salmo salar

1, 2

Taimiņš

Salmo trutta

1, 2

Makrele

Scomber scombrus

2

Dziļūdens sarkanasaris

Sebastes mentella

1, 2

Zeltainais sarkanasaris

Sebastes norvegicus

1, 2

Dzelkņu haizivs

Squalus acanthias

Visi apgabali

Stavrida

Trachurus trachurus

2a

Reģions

Ziemeļjūra un ZLO austrumdaļa

Apgabals

Ziemeļjūra un Lamanša austrumdaļa (ICES 3.a, 4. un 7.d apgabals, FAO 27. apgabals)

RKG

Ziemeļatlantijas, Ziemeļjūras un ZLO austrumdaļas RKG

Suga (vispārpieņemtais nosaukums)

Suga (zinātniskais nosaukums)

ICES apgabals

Tūbīšu dzimta

Ammodytidae

3a, 4

Vilkzivis

Anarhichas spp.

4

Zutis

Anguilla anguilla

3a, 4, 7d

Ziemeļatlantijas argentīna

Argentina silus

3a, 4

Argentīnas

Argentina spp.

4

Sarkanais jūrasgailis

Aspitrigla cuculus

3a

Brosme

Brosme brosme

3a, 4

Siļķe

Clupea harengus

3a, 4, 7d

Apaļdeguna garaste

Coryphaenoides rupestris

3a

Brūnā garnele

Crangon crangon

4, 7d

Eiropas labraks

Dicentrarchus labrax

4, 7d

Parastais jūrasgailis

Eutrigla gurnardus

3a, 4

Menca

Gadus morhua

3aN; 3aS; 4, 7d

Bara haizivs

Galeorhinus galeus

3a, 4, 7d

Sarkanā plekste

Glyptocephalus cynoglossus

3a, 4

Zilmutes sarkanasaris

Helicolenus dactylopterus

4

Plankumainais megrims

Lepidorhombus boscii

4, 7d

Megrims

Lepidorhombus whiffiagonis

4, 7d

Dzegužraja

Leucoraja naevus

3a, 4

Limanda

Limanda limanda

3a, 4, 7d

Melnvēdera makšķerniekzivs

Lophius budegassa

4, 7d

Eiropas jūrasvelns

Lophius piscatorius

4

Ziemeļu makrūrzivs

Macrourus berglax

4

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

3a, 4

Merlangs

Merlangius merlangus

3a, 4, 7d

Heks

Merluccius merluccius

3a, 4, 7

Putasu

Micromesistius poutassou

3a, 4, 7d

Mazmutes plekste

Microstomus kitt

4, 7d

Zilā jūraslīdaka

Molva dypterygia

3a, 4

Jūraslīdaka

Molva molva

3a, 4

Svītrainā jūrasbarbe

Mullus barbatus

4, 7d

Sarkansvītrainā jūrasbarbe

Mullus surmuletus

4, 7d

Caunhaizivis

Mustelus spp.

3a, 4, 7d

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

Savienības ūdeņi 3.a, 4. un 2.a zonā

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

Savienības ūdeņi 3.a, 4. un 2.a zonā; Norvēģijas ūdeņi 4. zonā uz dienvidiem no 62° N

Lielā ķemmīšgliemene

Pecten maximus

4, 7d

Lielacu diegspurvēdzele

Phycis blennoides

4

Parastā diegspurvēdzele

Phycis phycis

4

Plekste

Platichthys flesus

4

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

3aN; 3aS; 4, 7d

Saida

Pollachius virens

3a, 4

Akmeņplekste

Scophthalmus maximus

3a, 4, 7d

Blondā raja

Raja brachyura

4a, 4c, 7d

Dzeloņainā raja

Raja clavata

3a, 4, 7d

Sīkacu raja

Raja microocellata

7de

Plankumainā raja

Raja montagui

3a, 4, 7d

Cirtainā raja

Raja undulata

7de

Visas raju dzimtas zivis

Rajidae

3a

Grenlandes paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

4

Lasis

Salmo salar

3a, 4, 7d

Taimiņš

Salmo trutta

3a, 4, 7d

Makrele

Scomber scombrus

3a, 4, 7d

Gludais rombs

Scophthalmus rhombus

3a, 4, 7d

Mazplankumu kaķhaizivs

Scyliorhinus canicula

3a, 4, 7d

Parastā jūrasmēle

Solea solea

Savienības ūdeņi 2.a, 3.a un 4. zonā 7d

Brētliņa

Sprattus sprattus

Savienības ūdeņi 2.a, 3.a un 4. zonā 7d

Dzelkņu haizivs

Squalus acanthias

Visi apgabali

Stavrida

Trachurus trachurus

Savienības ūdeņi 4.b, 4.c un 7.d zonā

Dzeltenais jūrasgailis

Trigla lucerna

4

Esmarka menca

Trisopterus esmarki

3a, 4

Parastā dorija

Zeus faber

4, 7d

Reģions

Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļa

Apgabals

Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļa un Lamanša rietumdaļa (ICES 5., 6., 7. (izņemot 7.d zonu), 8., 9., 10., 12. un 14. apgabals, FAO 27. apgabals)

RKG

Ziemeļatlantijas, Ziemeļjūras un ZLO austrumdaļas RKG

Suga (vispārpieņemtais nosaukums)

Suga (zinātniskais nosaukums)

ICES apgabals

Karaliskā vēdekļgliemene

Aequipecten opercularis

7

Bērda kailgalvis

Alepocephalus bairdii

6, 12

Tūbīšu dzimta

Ammodytidae

6a

Zutis

Anguilla anguilla

Visi apgabali

Melnā mataste

Aphanopus carbo

5, 6, 7, 12; 9, 10, 13

Dziļūdens kaķhaizivis

Apristurus spp.

5, 6, 7, 8, 9, 10

Ziemeļatlantijas argentīna

Argentina silus

5, 6, 7

Sudrabainā kuprzivs

Argyrosomus regius

Visi apgabali

Sarkanais jūrasgailis

Aspitrigla cuculus

Visi apgabali

Beriksas

Beryx spp.

3–14

Brosme

Brosme brosme

5, 6, 7

Ēdamais krabis

Cancer pagurus

Visi apgabali

Kapross

Capros aper

6, 7, 8

Īsdzelkņhaizivis

Centrophorus spp.

5, 6, 7, 8, 9, 10

Baltacu haizivs

Centroscymnus coelolepis

5, 6, 7, 8, 9, 10

Gardeguna samtainā dzeloņzivs

Centroscymnus crepidater

5, 6, 7, 8, 9, 10

Melnā kaķhaizivs

Centroscyllium fabricii

5, 6, 7, 8, 9, 10

Apmetņa haizivs

Chlamydoselachus anguineus

5, 6, 7, 8, 9, 10

Siļķe

Clupea harengus

5a; 5b, 6b; 7aN; 6a, 7bc; 7aS, 7gh, 7jk

Jūraszutis

Conger conger

Visi apgabali

Apaļdeguna garaste

Coryphaenoides rupestris

5b, 6, 7; 8, 9, 10, 12, 14

Melnā haizivs

Dalatias licha

Visi apgabali

Parastā dzeloņraja

Dasyatis pastinaca

7, 8

Gardeguna spurainā haizivs

Deania calcea

5, 6, 7, 9, 10, 12

Eiropas labraks

Dicentrarchus labrax

Visi apgabali

Mazā ķīļveida jūrasmēle

Dicologlossa cuneata

8c, 9

Parastā raja

Dipturus batis, Dipturis intermedius

6, 7a, 7e–k; 8, 9a

Anšovs

Engraulis encrasicolus

8; 9, 10

Lielā laternhaizivs

Etmopterus princeps

5, 6, 7, 8, 9, 10

Samtainā laternhaizivs

Etmopterus spinax

6, 7, 8, 10

Parastais jūrasgailis

Eutrigla gurnardus

7de

Menca

Gadus morhua

5b; 6a; 6b; 7a; 7b, 7c, 7e–k, 8, 9, 10; 5, 14

Bara haizivs

Galeorhinus galeus

5–10, 12

Melnmutes kaķhaizivs

Galeus melastomus

6, 7; 8, 9a

Peles kaķhaizivs

Galeus murinus

5, 6, 7, 8, 9, 10

Sarkanā plekste

Glyptocephalus cynoglossus

6, 7

Sešžaunu haizivs

Hexanchus griseus

5, 6, 7, 8, 9, 10

Zilmutes sarkanasaris

Helicolenus dactylopterus

Visi apgabali

Atlantijas paltuss

Hippoglossus hippoglossus

5, 14

Omārs

Homarus gammarus

Visi apgabali

Atlantijas lielgalvis

Hoplostethus atlanticus

Visi apgabali

Astainais lepidops

Lepidopus caudatus

9a

Plankumainais megrims

Lepidorhombus boscii

8c, 9a

Megrims

Lepidorhombus whiffiagonis

6; 7, 8abd; 8c, 9a

Smilšu raja

Leucoraja circularis

6, 7

Šagrēnādas raja

Leucoraja fullonica

6, 7

Dzegužraja

Leucoraja naevus

6, 7, 8ab; 8c; 9a

Limanda

Limanda limanda

7a, 7f–h; 7e

Parastais kalmārs

Loligo vulgaris

Visi apgabali

Melnvēdera makšķerniekzivs

Lophius budegassa

6; 7b–k, 8abd; 8c, 9a

Eiropas jūrasvelns

Lophius piscatorious

6; 5b, 12, 14; 7, 8abd; 8c, 9a

Ziemeļu makrūrzivs

Macrourus berglax

8, 9, 10, 12, 14

Atlantijas zirnekļkrabis

Maja brachydactyla

5, 6, 7

Moiva

Mallotus villosus

14

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

5b, 6a; 6b, 12, 14; 7a; 7b–k, 8, 9, 10

Merlangs

Merlangius merlangus

8, 9, 10; 5b, 6, 12, 14; 7a; 7b–k

Heks

Merluccius merluccius

5b, 6, 7, 12, 14; 8abde; 8c, 9, 10

Īsspuru jūrasmēle

Microchirus variegatus

Visi apgabali

Putasu

Micromesistius poutassou

1–9, 12, 14

Mazmutes plekste

Microstomus kitt

Visi apgabali

Zilā jūraslīdaka

Molva dypterygia

5b, 6, 7; starptautiskie ūdeņi 12. zonā

Lielacu jūraslīdaka

Molva macrophthalma

10

Jūraslīdaka

Molva molva

5; 6–14

Sarkansvītrainā jūrasbarbe

Mullus surmuletus

Visi apgabali

Mirdzošā caunhaizivs

Mustelus asterias

6, 7, 8, 9

Eiropas caunhaizivs

Mustelus mustelus

6, 7, 8, 9

Vidusjūras caunhaizivs

Mustelus punctulatus

6, 7, 8, 9

Caunhaizivis

Mustelus spp.

5-10, 12, 14

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

5b, 6; 7; 8abde; 8c; 9

Parastais astoņkājis

Octopus vulgaris

Visi apgabali

Buru haizivs

Oxynotus paradoxus

5, 6, 7, 8, 9, 10

Sarkanspuru pagele

Pagellus bogaraveo

6, 7, 8; 9; 10

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

5, 14

Ziemeļgarneles

Pandalus spp.

5, 14

Sārtā dziļūdens garnele

Parapenaeus longirostris

9a

Lielā ķemmīšgliemene

Pecten maximus

6, 7

Lielacu diegspurvēdzele

Phycis blennoides

Visi apgabali

Parastā diegspurvēdzele

Phycis phycis

Visi apgabali

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

5b, 6, 12, 14; 7a; 7bc; 7de; 7fg; 7 h–k; 8, 9, 10

Pollaks

Pollachius pollachius

5b, 6, 12, 14; 7; 8abde; 8c; 9, 10

Saida

Pollachius virens

5b, 6, 12, 14; 7, 8, 9, 10

Poliprions

Polyprion americanus

10

Blondā raja

Raja brachyura

4a, 6; 7a, 7fg; 7e; 9a

Dzeloņainā raja

Raja clavata

6; 7a, 7fg; 7e; 8; 9a; 10, 12

Sīkacu raja

Raja microocellata

7de; 7fg

Plankumainā raja

Raja montagui

6, 7b, 7j; 7a, 7e–h; 8; 9a

Cirtainā raja

Raja undulata

7b, 7j; 7de; 8ab; 8c; 9a

Grenlandes paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

5a, 14; 5b, 6

Baltā raja

Rostroraja alba

Visi apgabali

Lasis

Salmo salar

Visi apgabali

Taimiņš

Salmo trutta

Visi apgabali

Sardīne

Sardina pilchardus

8abd; 8c, 9a

Vidusjūras makrele

Scomber colias

8, 9, 10

Makrele

Scomber scombrus

5, 6, 7, 8, 9

Akmeņplekste

Scophthalmus maximus

Visi apgabali

Gludais rombs

Scophthalmus rhombus

Visi apgabali

Mazplankumu kaķhaizivs

Scyliorhinus canicula

6, 7a–c, 7e–j; 8abd; 8c, 9a

Lielā kaķhaizivs

Scyliorhinus stellaris

6, 7

Aszobe

Scymnodon ringenes

5, 6, 7, 8, 9, 10

Dziļūdens sarkanasaris

Sebastes mentella

5, 12, 14 (seklūdens pelaģiskais krājums); 5, 12, 14 (dziļūdens pelaģiskais krājums); 5, 14 (demersālais krājums)

Zeltainais sarkanasaris

Sebastes norvegicus

5, 14

Sēpija

Sepia officinalis

Visi apgabali

Parastā jūrasmēle

Solea solea

5b, 6, 12, 14; 7 a; 7bc; 7d; 7e; 7fg; 7hjk; 8ab; 8cde, 9, 10

Grenlandes haizivs

Somniosus microcephalus

Visi apgabali

Jūraskarūsu dzimta

Sparidae

Visi apgabali

Dzelkņu haizivs

Squalus acanthias

Visi apgabali

Vidusjūras stavrida

Trachurus mediterraneus

8, 9

Zilā stavrida

Trachurus picturatus

8, 9, 10

Stavrida

Trachurus trachurus

4a, 5b, 6a, 7a–c, 7e–k, 8; 9a

Mazās mencas

Trisopterus spp.

Visi apgabali

Parastā dorija

Zeus faber

Visi apgabali

Reģions

Vidusjūra un Melnā jūra

Apgabals

Vidusjūra un Melnā jūra (GFCM 1.–29. ĢAA, FAO 37. apgabals)

RKG

Vidusjūra un Melnā jūra

Suga (vispārpieņemtais nosaukums)

Suga (zinātniskais nosaukums)

GFCM apakšreģions

Pontijas aloza

Alosa immaculata

28.–29. ĢAA

Zutis

Anguilla anguilla

1.–27. ĢAA

Stikla jūrasgrundulis

Aphia minuta

9., 10., 16. un 19. ĢAA

Sarkanā milzu garnele

Aristaeomorpha foliacea

1.–16., 19.–21. un 22.–27. ĢAA

Āfrikas dziļūdens garnele

Aristeus antennatus

1.–16., 19.–21. un 22.–27. ĢAA

Aterīnas

Atherina spp.

9., 10., 16. un 19. ĢAA

Bopsa

Boops boops

1.–27. ĢAA

Zilais krabis

Callinectes sapidus

8.–10., 11.2., 12.–16., 18.–21. ĢAA

Svītrainā cietgliemene

Chamelea gallina

17.–18. ĢAA

Sarkanais korallis

Corallium rubrum

1.–27. ĢAA

Lielā korifēna

Coryphaena hippurus

12.–27. ĢAA

Eiropas labraks

Dicentrarchus labrax

1.–27. ĢAA

Gredzenotais jūrasplaudis

Diplodus annularis

12.–16., 19.–21. ĢAA

Sprogkāju astoņkājis

Eledone cirrhosa

1.–23. ĢAA

Muskusa astoņkājis

Eledone moschata

8.–23. ĢAA

Anšovs

Engraulis encrasicolus

1.–29. ĢAA

Parastais jūrasgailis

Eutrigla gurnardus

13.–16., 18.–23. ĢAA

Melnmutes kaķhaizivs

Galeus melastomus

1.–11. ĢAA

Kalmāri

Illex spp., Todarodes spp.

1.–27. ĢAA

Lodeszivju dzimtas zivs

Lagocephalus sceleratus

1.–27. ĢAA

Parastais kalmārs

Loligo vulgaris

1.–27. ĢAA

Melnvēdera makšķerniekzivs

Lophius budegassa

1.–16., 19.–21. ĢAA; 22–23

Eiropas jūrasvelns

Lophius piscatorius

1.–16., 18.–23. ĢAA

Merlangs

Merlangius merlangus

28.–29. ĢAA

Heks

Merluccius merluccius

1.-27. ĢAA

Putasu

Micromesistius poutassou

1.–11., 22.–23. ĢAA

Kefaļu dzimta

Mugilidae

8.–10., 11.2., 12.–23. ĢAA

Svītrainā jūrasbarbe

Mullus barbatus

1.–29. ĢAA

Sarkansvītrainā jūrasbarbe

Mullus surmuletus

1.–16., 19.–21. un 22.–27. ĢAA

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

1.–21. ĢAA

Parastais astoņkājis

Octopus vulgaris

1.–27. ĢAA

Sarkanspuru pagele

Pagellus bogaraveo

1.–11. ĢAA

Parastā pagele

Pagellus erythrinus

1.–27. ĢAA

Karamote

Penaeus kerathurus

22.–23. ĢAA

Sārtā dziļūdens garnele

Parapenaeus longirostris

1.–27. ĢAA

Zilais peldkrabis

Portunus segnis

8.–10., 11.2., 12.–16., 18.–21. ĢAA

Spārnzivs

Pterois miles

1.–27. ĢAA

Raja

Raja asterias

1.–11. ĢAA

Dzeloņainā raja

Raja clavata

1.–16., 19.–21. ĢAA

Japānas rapana

Rapana venosa

28.–29. ĢAA

Sardīne

Sardina pilchardus

1.–27. ĢAA

Zeltainā sardinella

Sardinella aurita

1.–16., 19.–21. un 22.–27. ĢAA

Ķirzakzivs

Saurida lessepsianus

22.–27. ĢAA

Ķirzakzivs

Saurida undosquamis

22.–27. ĢAA

Akmeņplekste

Scophthalmus maximus

28.–29. ĢAA

Vidusjūras makrele

Scomber colias

1.–11., 22.–27. ĢAA

Makrele

Scomber scombrus

1.–16., 19.–21. ĢAA

Visas komerciāli izmantojamās haizivjveidīgās un raju dzimtas zivis (4)

Selachii, Rajidae

1.–29. ĢAA

Sēpija

Sepia officinalis

1.–21. ĢAA

Trušzivs

Siganus luridus

22.–27. ĢAA

Trušzivs

Siganus rivulatus

22.–27. ĢAA

Parastā jūrasmēle

Solea solea (Solea vulgaris)

17.–18., 22.–27. ĢAA

Zeltainā jūraskarūsa

Sparus aurata

7., 22.–23. ĢAA

Barakuda

Sphyraena sphyraena

12.–16., 19.–21. ĢAA

Smarīda

Spicara smaris

17.–18., 22.–27. ĢAA

Brētliņa

Sprattus sprattus

28.–29. ĢAA

Dzelkņu haizivs

Squalus acanthias

28.–29. ĢAA

Dievlūdzējgarnele

Squilla mantis

17.–18. ĢAA

Vidusjūras stavrida

Trachurus mediterraneus

1.–29. ĢAA

Zilā stavrida

Trachurus picturatus

1.–11. ĢAA

Stavrida

Trachurus trachurus

1.–29. ĢAA

Mazā menca

Trisopterus minutus

1.–29. ĢAA

Cietgliemeņu dzimta

Veneridae

6., 13.–21. ĢAA

Reģions

Tālākie reģioni

Apgabals

ES ūdeņi ap Azoru salām (FAO 27.10.a.2. apgabals), Madeiru un Kanāriju salām (FAO 34.1.2. apgabals)

RKG

nav

Suga (vispārpieņemtais nosaukums)

Suga (zinātniskais nosaukums)

Bļodiņgliemežu dzimta

Patellidae

Azoru salu EEZ, Kanāriju salu/Madeiras EEZ

Sardīne

Sardina pilchardus

Azoru salu EEZ, Kanāriju salu/Madeiras EEZ

Zeltainā sardinella

Sardinella aurita

Kanāriju salu / Madeiras EEZ

Madeiras sardinella

Sardinella maderensis

Azoru salu EEZ

Papagaiļzivs

Sparisoma cretense

Azoru salu EEZ, Kanāriju salu/Madeiras EEZ

Reģions

Tālākie reģioni

Apgabals

ES ūdeņi ap Francijas Gviānas, Martinikas un Gvadelupas salām (FAO 31. apgabals)

RKG

nav

Suga (vispārpieņemtais nosaukums)

Suga (zinātniskais nosaukums)

Jūrassams

Amphiarius rugispinis

Francijas Gviānas EEZ

Kumakuma sams

Brachyplatystoma filamentosum

Francijas Gviānas EEZ

Lielā karanga

Caranx hippos

Francijas Gviānas EEZ

Centropomas

Centropomus spp.

Francijas Gviānas EEZ

Akupa bungzivs

Cynoscion acoupa

Francijas Gviānas EEZ

Mazzobu bungzivs

Cynoscion steindachneri

Francijas Gviānas EEZ

Zaļā bungzivs

Cynoscion virescens

Francijas Gviānas EEZ

Lielais grūpers

Epinephelus itajara

Francijas Gviānas EEZ

Torroto rūcējzivs

Genyatremus luteus

Francijas Gviānas EEZ

Trīsaste

Lobotes surinamensis

Francijas Gviānas EEZ

Purpura lutjānzivs

Lutjanus purpureus

Francijas Gviānas EEZ

Dienvidamerikas karaliskā bungzivs

Macrodon ancylodon

Francijas Gviānas EEZ

Atlantijas tarpons

Megalops atlanticus

Francijas Gviānas EEZ

Brūnā dienvidgarnele

Penaeus subtilis

Francijas Gviānas EEZ

Dienvidamerikas krokers

Plagioscion squamosissimus

Francijas Gviānas EEZ

Jūrassams

Sciades parkeri

Francijas Gviānas EEZ

Jūrassams

Sciades proops

Francijas Gviānas EEZ

Karaliskās makreles

Scomberomorus spp.

Francijas Gviānas EEZ

Daudzragu koferzivs

Acanthostracion polygonius

Gvadelupas un Martinikas EEZ

Četrragu koferzivs

Acanthostracion quadricornis

Gvadelupas un Martinikas EEZ

Okeāna ķirurgzivs

Acanthurus bahianus

Gvadelupas un Martinikas EEZ

Parastā ķirurgzivs

Acanthurus chirurgus

Gvadelupas un Martinikas EEZ

Raibā vienradze

Aluterus scriptus

Gvadelupas un Martinikas EEZ

Surinamas pomadasīda

Anisotremus surinamensis

Gvadelupas un Martinikas EEZ

Raju virskārta

Batoidimorpha (Hypotremata)

Gvadelupas un Martinikas EEZ

Karaliskais mugurradzis

Balistes vetula

Gvadelupas un Martinikas EEZ

Bohonado

Calamus bajonado

Gvadelupas un Martinikas EEZ

Baltplankumainā vienradze

Cantherhines macrocerus

Gvadelupas un Martinikas EEZ

Okeāna mugurradzis

Canthidermis sufflamen

Gvadelupas un Martinikas EEZ

Dzeltenā karanga

Caranx bartholomaei

Gvadelupas un Martinikas EEZ

Lielacainā karanga

Caranx latus

Gvadelupas un Martinikas EEZ

Sarkanā karanga

Caranx ruber

Gvadelupas un Martinikas EEZ

Grūpers

Cephalopholis cruentata

Gvadelupas un Martinikas EEZ

Grūpers

Cephalopholis fulva

Gvadelupas un Martinikas EEZ

Grūpers

Epinephelus adscensionis

Gvadelupas un Martinikas EEZ

Sarkanais grūpers

Epinephelus guttatus

Gvadelupas un Martinikas EEZ

Grūpers

Epinephelus striatus

Gvadelupas un Martinikas EEZ

Karaliskais snapers

Etelis oculatus

Gvadelupas un Martinikas EEZ

Melnastes ronko

Haemulon carbonarium

Gvadelupas un Martinikas EEZ

Dzeltenjoslu ronko

Haemulon flavolineatum

Gvadelupas un Martinikas EEZ

Parra ronko

Haemulon parra

Gvadelupas un Martinikas EEZ

Galvjoslu ronko

Haemulon plumierii

Gvadelupas un Martinikas EEZ

Ziljoslu ronko

Haemulon sciurus

Gvadelupas un Martinikas EEZ

Rifu snapers

Lutjanus analis

Gvadelupas un Martinikas EEZ

Tumšais snapers

Lutjanus apodus

Gvadelupas un Martinikas EEZ

Joku snapers

Lutjanus jocu

Gvadelupas un Martinikas EEZ

Zīda lutjānzivs

Lutjanus vivanus

Gvadelupas un Martinikas EEZ

Dzeltenā jūrasbarbe

Mulloidichthys martinicus

Gvadelupas un Martinikas EEZ

Dzeltenastes snapers

Ocyurus chrysurus

Gvadelupas un Martinikas EEZ

Karību langusts

Panulirus argus

Gvadelupas un Martinikas EEZ

Plankumainais langusts

Panulirus guttatus

Gvadelupas un Martinikas EEZ

Kīļastes vējzivs

Platybelone argalus

Gvadelupas un Martinikas EEZ

Atlantijas lielace

Priacanthus arenatus

Gvadelupas un Martinikas EEZ

Plankumainā jūrasbarbe

Pseudupeneus maculatus

Gvadelupas un Martinikas EEZ

Spārnzivs

Pterois volitans

Gvadelupas un Martinikas EEZ

Dažādas haizivis

Selachimorpha (Pleurotremata)

Gvadelupas un Martinikas EEZ

Sarkanjoslu papagaiļzivs

Sparisoma aurofrenatum

Gvadelupas un Martinikas EEZ

Sarkanastes papagaiļzivs

Sparisoma chrysopterum

Gvadelupas un Martinikas EEZ

Sarkanspuru papagaiļzivs

Sparisoma rubripinne

Gvadelupas un Martinikas EEZ

Milzu spārngliemezis

Strombus gigas

Gvadelupas un Martinikas EEZ

Reģions

Tālākie reģioni

Apgabals

ES ūdeņi ap Majotas un Reinjonas salām (FAO 51. apgabals)

RKG

nav

Suga (vispārpieņemtais nosaukums)

Suga (zinātniskais nosaukums)

Zaļais snapers

Aprion virescens

Majotas un Reinjonas EEZ

Zilspuru karanga

Caranx melampygus

Majotas un Reinjonas EEZ

Dzeltenmalu liraste

Variola louti

Majotas un Reinjonas EEZ

Mazzobu snapers

Aphareus rutilans

Reinjonas EEZ

Oranžais grūpers

Cephalopholis aurantia

Reinjonas EEZ

Sarkanjoslu grūpers

Epinephelus fasciatus

Reinjonas EEZ

Slīpjoslu grūpers

Epinephelus radiatus

Reinjonas EEZ

Rubīnsarkanais snapers

Etelis carbunculus

Reinjonas EEZ

Garastes rubīnsarkanais snapers

Etelis coruscans

Reinjonas EEZ

Spožais pomfrets

Eumegistus illustris

Reinjonas EEZ

Sārtvaigu letrīna

Lethrinus rubrioperculatus

Reinjonas EEZ

Dzeltenzilais snapers

Lutjanus kasmira

Reinjonas EEZ

Ziljoslu snapers

Lutjanus notatus

Reinjonas EEZ

Krāšņais snapers

Pristipomoides argyrogrammicus

Reinjonas EEZ

Zeltjoslu snapers

Pristipomoides multidens

Reinjonas EEZ

Lielacu stavrida

Selar crumenophthalmus

Reinjonas EEZ

Almako makrele

Seriola riviolana

Reinjonas EEZ

Baltmalu liraste

Variola albimarginata

Reinjonas EEZ

Reģions

Citi reģioni

Apgabals

Atlantijas okeāna ziemeļrietumu daļa (FAO 21. apgabals)

RKG

Ziemeļatlantijas, Ziemeļjūras un ZLO austrumdaļas RKG

Suga (vispārpieņemtais nosaukums)

Suga (zinātniskais nosaukums)

NAFO konvencijas apgabals

Ērkšķu raja

Amblyraja radiata

3LNOPs

Dziļūdens kaķhaizivis

Apristurus spp.

1.–6. apakšapg.

Beriksas

Beryx sp.

6G

Apaļdeguna garaste

Coryphaenoides rupestris

1.–3. apakšapg.

Īsdzelkņhaizivis

Centrophorus spp.

1.–6. apakšapg.

Baltacu haizivs

Centroscymnus coelolepis

1.–6. apakšapg.

Gardeguna samtainā dzeloņzivs

Centroscymnus crepidater

1.–6. apakšapg.

Melnā kaķhaizivs

Centroscyllium fabricii

1.–6. apakšapg.

Apmetņa haizivs

Chlamydoselachus anguineus

1.–6. apakšapg.

Melnā haizivs

Dalatias licha

1.–6. apakšapg.

Gardeguna spurainā haizivs

Deania calcea

1.–6. apakšapg.

Lielā laternhaizivs

Etmopterus princeps

1.–6. apakšapg.

Samtainā laternhaizivs

Etmopterus spinax

1.–6. apakšapg.

Menca

Gadus morhua

3M; 3NO; 3Ps; 1. apakšapg.

Peles kaķhaizivs

Galeus murinus

1.–6. apakšapg.

Sarkanā plekste

Glyptocephalus cynoglossus

3NO; 2J3KL

Sešžaunu haizivs

Hexanchus griseus

1.–6. apakšapg.

Rietumatlantijas plekste

Hippoglossoides platessoides

3LNO; 3M

Īsspuru kalmārs

Illex illecebrosus

3.–4. apakšapg.

Dzeltenastes plekste

Limanda ferruginea

3LNO

Ziemeļu makrūrzivs

Macrourus berglax

1.–3. apakšapg.

Moiva

Mallotus villosus

3NO

Buru haizivs

Oxynotus paradoxus

1.–6. apakšapg.

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

1. apakšapg.; 3LNO; 3M

Grenlandes paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

3KLMNO; 1. apakšapg.

Lasis

Salmo salar

NAFO 1. apakšapg. un ICES 14. apakšapgabals, NEAFC, NASCO

Aszobe

Scymnodon ringenes

1.–6. apakšapg.

Dziļūdens sarkanasaris

Sebastes mentella

1. apakšapg.

Sarkanasari

Sebastes spp.

3LN; 3M; 3O

Grenlandes haizivs

Somniosus microcephalus

1.–6. apakšapg.

Baltā Amerikas jūrasvēdzele

Urophycis tenuis

3NO

Reģions

Citi reģioni

Apgabals

Atlantijas okeāna centrālaustrumu daļa (FAO 34. apgabals)

RKG

Tāljūras zvejniecības RKG

Suga (vispārpieņemtais nosaukums)

Suga (zinātniskais nosaukums)

CECAF konvencijas apgabals

Melnā mataste

Aphanopus carbo

Visi apgabali

Vidējā mataste

Aphanopus intermedius

Visi apgabali

Dziļūdens kaķhaizivis

Apristurus spp.

34.1.1, 34.1.2, 34.2

Garnele

Aristeus varidens

Visi apgabali

Otoperkas

Brachydeuterus spp.

Visi apgabali

Jūrasplaudis

Brama brama

Visi apgabali

Karangas

Caranx spp.

34.3.1, 34.3.3–6

Īsdzelkņhaizivis

Centrophorus spp.

34.1.1, 34.1.2, 34.2

Baltacu haizivs

Centroscymnus coelolepis

34.1.1, 34.1.2, 34.2

Gardeguna samtainā dzeloņzivs

Centroscymnus crepidater

34.1.1, 34.1.2, 34.2

Melnā kaķhaizivs

Centroscyllium fabricii

34.1.1, 34.1.2, 34.2

Apmetņa haizivs

Chlamydoselachus anguineus

34.1.1, 34.1.2, 34.2

Mēleszivis

Cynoglossus spp.

Visi apgabali

Melnā haizivs

Dalatias licha

34.1.1, 34.1.2, 34.2

Gardeguna spurainā haizivs

Deania calcea

34.1.1, 34.1.2, 34.2

Makreļstavridas

Decapterus spp.

34.3.1, 34.3.3–6

Lielacu zobaine

Dentex macrophthalmus

Visi apgabali

Anšovs

Engraulis encrasicolus

Visi apgabali

Baltais grūpers

Epinephelus aeneus

34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

Bonga

Ethmalosa fimbriata

34.3.1, 34.3.3–6

Lielā laternhaizivs

Etmopterus princeps

34.1.1, 34.1.2, 34.2

Samtainā laternhaizivs

Etmopterus spinax

34.1.1, 34.1.2, 34.2

Dienvidu sārtā garnele

Farfantepenaeus notialis

Visi apgabali

Mazais Āfrikas diegspuris

Galeoides decadactylus

34.1.3, 34.3.1, 34.3.3–6

Peles kaķhaizivs

Galeus murinus

34.1.1, 34.1.2, 34.2

Sešžaunu haizivs

Hexanchus griseus

34.1.1, 34.1.2, 34.2

Parastais kalmārs

Loligo vulgaris

Visi apgabali

Angolas heks

Merluccius polli

Visi apgabali

Senegālas heks

Merluccius senegalensis

Visi apgabali

Parastais astoņkājis

Octopus vulgaris

Visi apgabali

Buru haizivs

Oxynotus paradoxus

34.1.1, 34.1.2, 34.2

Sudrabotā pagele

Pagellus acarne

34.1.1

Sarkanā pagele

Pagellus bellottii

Visi apgabali

Zilplankumainā pagra

Pagrus caeruleostictus

Visi apgabali

Sārtā dziļūdens garnele

Parapenaeus longirostris

Visi apgabali

Pomadasīdas

Pomadasys spp.

Visi apgabali

Kuprzivis

Pseudotolithus spp.

34.1.1

Sardīne

Sardina pilchardus

34.1.1, 34.1.3

Zeltainā sardinella

Sardinella aurita

Visi apgabali

Madeiras sardinella

Sardinella maderensis

Visi apgabali

Vidusjūras makrele

Scomber colias

Visi apgabali

Aszobe

Scymnodon ringenes

34.1.1, 34.1.2, 34.2

Lielā Āfrikas sēpija

Sepia hierredda

Visi apgabali

Sēpija

Sepia officinalis

Visi apgabali

Jūraskarūsas

Sparus spp.

34.1.1

Stavridas

Trachurus spp.

Visi apgabali

Reģions

Citi reģioni

Apgabals

Klusā okeāna dienviddaļa (FAO 81. un 87. apgabals)

RKG

Tāljūras zvejniecības RKG

Suga (vispārpieņemtais nosaukums)

Suga (zinātniskais nosaukums)

SPRFMO konvencijas apgabals

Čīles stavrida

Trachurus murphyi

Visi apgabali

Reģions

Citi reģioni

Apgabals

Atlantijas okeāns un piegulošās jūras (FAO 21., 27., 31., 37., 41., 47., 34., 48. apgabals)
   (17)

RKG

Lielo pelaģisko sugu RKG

Suga (vispārpieņemtais nosaukums)

Suga (zinātniskais nosaukums)

ICCAT konvencijas apgabals

Vahū

Acanthocybium solandri

Visi apgabali

Lielacu lapshaizivs

Alopias superciliosus

Visi apgabali

Lapshaizivs

Alopias vulpinus

Visi apgabali

Makreļtunzivs

Auxis rochei

Visi apgabali

Fregates tunzivs

Auxis thazard

Visi apgabali

Zīdainā haizivs

Carcharhinus falciformis

Visi apgabali

Okeāna baltspuru haizivs

Carcharhinus longimanus

Visi apgabali

Haizivis

Carcharhinus spp.

Visi apgabali

Lielā korifēna

Coryphaena hippurus

Visi apgabali

Atlantijas plankumainā tunzivs

Euthynnus alleteratus

Visi apgabali

Atlantijas buruzivs

Istiophorus albicans

Visi apgabali

Īsspuru mako

Isurus oxyrinchus

Visi apgabali

Garspuru mako

Isurus paucus

Visi apgabali

Baltais marlīns

Kajikia albida

Visi apgabali

Svītrainā tunzivs

Katsuwonus pelamis

Visi apgabali

Siļķu haizivs

Lamna nasus

Visi apgabali

Atlantijas zilais marlīns

Makaira nigricans (jeb mazara)

Visi apgabali

Rajas

Mobula spp.

Visi apgabali

Vienkrāsas pelamīda

Orcynopsis unicolor

Visi apgabali

Zilā haizivs

Prionace glauca

Visi apgabali

Vaļhaizivs

Rhincodon typus

Visi apgabali

Atlantijas pelamīda

Sarda sarda

Visi apgabali

Brazīlijas makrele

Scomberomorus brasiliensis

Visi apgabali

Karaliskā makrele

Scomberomorus cavalla

Visi apgabali

Plankumainā makrele

Scomberomorus maculatus

Visi apgabali

Rietumatlantijas makrele

Scomberomorus regalis

Visi apgabali

Rietumāfrikas makrele

Scomberomorus tritor

Visi apgabali

Robainā āmurhaizivs

Sphyrna lewini

Visi apgabali

Lielā āmurhaizivs

Sphyrna mokarran

Visi apgabali

Parastā āmurhaizivs

Sphyrna zygaena

Visi apgabali

Vidusjūras marlīns

Tetrapturus belone

Visi apgabali

Apaļzvīņu marlīns

Tetrapturus georgii

Visi apgabali

Garknābja marlīns

Tetrapturus fluegeri

Visi apgabali

Garspuru tunzivs

Thunnus alalunga

Visi apgabali

Dzeltenspuru tunzivs

Thunnus albacares

Visi apgabali

Melnspuru tunzivs

Thunnus atlanticus

Visi apgabali

Lielacu tunzivs

Thunnus obesus

Visi apgabali

Zilā tunzivs

Thunnus thynnus

Visi apgabali

Zobenzivs

Xiphias gladius

Visi apgabali

Reģions

Citi reģioni

Apgabals

Indijas okeāns (FAO 51. un 57. apgabals)

RKG

Lielo pelaģisko sugu RKG

Suga (vispārpieņemtais nosaukums)

Suga (zinātniskais nosaukums)

IOTC konvencijas apgabals

Vahū

Acanthocybium solandri

Visi apgabali

Pelaģiskā lapshaizivs

Alopias pelagicus

Visi apgabali

Lielacu lapshaizivs

Alopias superciliosus

Visi apgabali

Makreļtunzivs

Auxis rochei

Visi apgabali

Fregates tunzivs

Auxis thazard

Visi apgabali

Zīdainā haizivs

Carcharhinus falciformis

Visi apgabali

Okeāna baltspuru haizivs

Carcharhinus longimanus

Visi apgabali

Haizivis

Carcharhinus spp.

Visi apgabali

Lielā korifēna

Coryphaena hippurus

Visi apgabali

Plankumainā tunzivs

Euthynnus affinis

Visi apgabali

Melnais marlīns

Istiompax indica

Visi apgabali

Klusā okeāna buruzivs

Istiophorus platypterus

Visi apgabali

Īsspuru mako

Isurus oxyrinchus

Visi apgabali

Garspuru mako

Isurus paucus

Visi apgabali

Svītrainā tunzivs

Katsuwonus pelamis

Visi apgabali

Siļķu haizivs

Lamna nasus

Visi apgabali

Atlantijas zilais marlīns

Makaira nigricans (jeb mazara)

Visi apgabali

Rajas

Mobula spp.

Visi apgabali

Zilā haizivs

Prionace glauca

Visi apgabali

Vaļhaizivs

Rhincodon typus

Visi apgabali

Indijas makrele

Scomberomorus guttatus

Visi apgabali

Šaursvītrainā makrele

Scomberomorus commerson

Visi apgabali

Garastes tunzivs

Thunnus tonggol

Visi apgabali

Robainā āmurhaizivs

Sphyrna lewini

Visi apgabali

Lielā āmurhaizivs

Sphyrna mokarran

Visi apgabali

Parastā āmurhaizivs

Sphyrna zygaena

Visi apgabali

Svītrainais marlīns

Tetrapturus audax

Visi apgabali

Īsdeguna marlīns

Tetrapturus angustirostris

Visi apgabali

Garspuru tunzivs

Thunnus alalunga

Visi apgabali

Dzeltenspuru tunzivs

Thunnus albacares

Visi apgabali

Lielacu tunzivs

Thunnus obesus

Visi apgabali

Zobenzivs

Xiphias gladius

Visi apgabali

Reģions

Citi reģioni

Apgabals

Klusā okeāna centrālrietumu daļa (FAO 71. apgabals)

RKG

Lielo pelaģisko sugu RKG

Suga (vispārpieņemtais nosaukums)

Suga (zinātniskais nosaukums)

WCPFC konvencijas apgabals

Pelaģiskā lapshaizivs

Alopias pelagicus

Visi apgabali

Lielacu lapshaizivs

Alopias superciliosus

Visi apgabali

Lapshaizivs

Alopias vulpinus

Visi apgabali

Zīdainā haizivs

Carcharhinus falciformis

Visi apgabali

Okeāna baltspuru haizivs

Carcharhinus longimanus

Visi apgabali

Melnais marlīns

Istiompax indica

Visi apgabali

Īsspuru mako

Isurus oxyrinchus

Visi apgabali

Garspuru mako

Isurus paucus

Visi apgabali

Svītrainā tunzivs

Katsuwonus pelamis

Visi apgabali

Siļķu haizivs

Lamna nasus

Visi apgabali

Atlantijas zilais marlīns

Makaira nigricans (jeb mazara)

Visi apgabali

Zilā haizivs

Prionace glauca

Visi apgabali

Vaļhaizivs

Rhincodon typus

Visi apgabali

Robainā āmurhaizivs

Sphyrna lewini

Visi apgabali

Lielā āmurhaizivs

Sphyrna mokarran

Visi apgabali

Parastā āmurhaizivs

Sphyrna zygaena

Visi apgabali

Svītrainais marlīns

Tetrapturus audax

Visi apgabali

Garspuru tunzivs

Thunnus alalunga

Visi apgabali

Dzeltenspuru tunzivs

Thunnus albacares

Visi apgabali

Lielacu tunzivs

Thunnus obesus

Visi apgabali

Klusā okeāna zilā tunzivs

Thunnus orientalis

Visi apgabali

Zobenzivs

Xiphias gladius

Visi apgabali

Rajas

Mobula spp.

Visi apgabali

Reģions

Citi reģioni

Apgabals

Klusā okeāna centrālaustrumu daļa (FAO 77. un 87. apgabals)

RKG

Lielo pelaģisko sugu RKG

Suga (vispārpieņemtais nosaukums)

Suga (zinātniskais nosaukums)

IATTC konvencijas apgabals

Zīdainā haizivs

Carcharhinus falciformis

Visi apgabali

Okeāna baltspuru haizivs

Carcharhinus longimanus

Visi apgabali

Melnais marlīns

Istiompax indica

Visi apgabali

Mako haizivis

Isurus spp.

Visi apgabali

Svītrainā tunzivs

Katsuwonus pelamis

Visi apgabali

Siļķu haizivs

Lamna nasus

Visi apgabali

Atlantijas zilais marlīns

Makaira nigricans (jeb mazara)

Visi apgabali

Vaļhaizivs

Rhincodon typus

Visi apgabali

Robainā āmurhaizivs

Sphyrna lewini

Visi apgabali

Lielā āmurhaizivs

Sphyrna mokarran

Visi apgabali

Parastā āmurhaizivs

Sphyrna zygaena

Visi apgabali

Svītrainais marlīns

Tetrapturus audax

Visi apgabali

Garspuru tunzivs

Thunnus alalunga

Visi apgabali

Dzeltenspuru tunzivs

Thunnus albacares

Visi apgabali

Lielacu tunzivs

Thunnus obesus

Visi apgabali

Klusā okeāna zilā tunzivs

Thunnus orientalis

Visi apgabali

Zobenzivs

Xiphias gladius

Visi apgabali

Rajas

Mobula spp.

Visi apgabali

Reģions

Citi reģioni

Apgabals

Atlantijas okeāna centrālrietumu daļa (FAO 31. apgabals)

RKG

nav

Suga (vispārpieņemtais nosaukums)

Suga (zinātniskais nosaukums)

WECAFC konvencijas apgabals

Akupa bungzivs

Cynoscion acoupa

Ziemeļbrazīlijas šelfs

Sarkanais grūpers

Epinephelus guttatus

Visi apgabali

Brūnā dienvidgarnele

Farfantepenaeus subtilis

Ziemeļbrazīlijas šelfs

Lidzivs

Hirundichthys affinis

Visi apgabali

Milzu spārngliemezis

Lobatus gigas

Visi apgabali

Melnspuru lutjānzivs

Lutjanus buccanella

Visi apgabali

Ziemeļu sarkanā lutjānzivs

Lutjanus campechanus

Visi apgabali

Purpura lutjānzivs

Lutjanus purpureus

Ziemeļbrazīlijas šelfs

Zīda lutjānzivs

Lutjanus vivanus

Visi apgabali

Karību langusts

Panulirus argus

Visi apgabali

Apgabals

Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa (FAO 47. apgabals)

RKG

nav

Suga (vispārpieņemtais nosaukums)

Suga (zinātniskais nosaukums)

SEAFO konvencijas apgabals

Beriksas

Beryx spp.

Visi apgabali

Dziļūdens sarkankrabji

Chaceon spp.

Visi apgabali

Patagonijas ilkņzivs

Dissostichus eleginoides

Visi apgabali

Zilmutes sarkanasari

Helicolenus spp.

Visi apgabali

Atlantijas lielgalvis

Hoplostethus atlanticus

Visi apgabali

Pelaģiskais bruņgalvis

Pseudopentaceros richardsoni

Visi apgabali

Makreles

Scomber spp.

Visi apgabali

Stavridas

Trachurus spp.

Visi apgabali

Reģions

Citi reģioni

Apgabals

Antarktika un Indijas okeāna dienviddaļa (FAO 48., 58. un 88. apgabals)

RKG

nav

Suga (vispārpieņemtais nosaukums)

Suga (zinātniskais nosaukums)

CCAMLR konvencijas apgabals

Beriksas

Beryx spp.

Visi apgabali

Antarktikas leduszivs

Champsocephalus gunnari

Visi apgabali

Ilkņzivis

Dissostichus spp. (Dissostichus eleginoides un Dissostichus mawsoni)

Visi apgabali

Krils

Euphausia superba

Visi apgabali

Atlantijas lielgalvis

Hoplostethus atlanticus

Visi apgabali

Nototēnijas

Lepidonotothen spp.

Visi apgabali

Makrūrzivis

Macrourus spp.

Visi apgabali

Rajveidīgās zivis

Rajiformes

Visi apgabali

Dziļūdens haizivis

Visas sugas

Visi apgabali

2. tabula (iepriekš 1.D tabula)

Reglamentējošie teksti un struktūras, kas attiecas uz sugām, kuru monitorings jāveic saskaņā ar aizsardzības programmām Savienībā vai saskaņā ar starptautiskiem pienākumiem

| ES tiesību akti |
| --- |
| Padomes Direktīva 92/43/EEK (1992. gada 21. maijs) par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību  (18): visas II, IV un V pielikumā norādītās jūras organismu sugas. |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/147/EK (2009. gada 30. novembris) par savvaļas putnu aizsardzību  (19): visas ūdensputnu un jūras putnu sugas, arī migrējošās sugas. |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/56/EK (2008. gada 17. jūnijs), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva)  (20) |
| Padomes Regula (EK) Nr. 734/2008 (2008. gada 15. jūlijs) par jutīgu jūras ekosistēmu aizsardzību atklātajā jūrā pret negatīvo ietekmi, ko rada grunts zvejas rīki  (21) |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/2336 (2016. gada 14. decembris), ar ko paredz īpašus nosacījumus zvejai dziļūdens krājumos Ziemeļaustrumu Atlantijā un noteikumus zvejai starptautiskajos ūdeņos Ziemeļaustrumu Atlantijā un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 2347/2002  (22) |
| Padomes Regula (EK) Nr. 1967/2006 (2006. gada 21. decembris), kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem un ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2847/93, kā arī atceļ Regulu (EK) Nr. 1626/94 (23) |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2107 (2017. gada 15. novembris), ar ko nosaka pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumus, kuri piemērojami Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) konvencijas apgabalā, un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1936/2001, (EK) Nr. 1984/2003 un (EK) Nr. 520/2007 (24) |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1241 (2019. gada 20. jūnijs) par zvejas resursu saglabāšanu un jūras ekosistēmu aizsardzību ar tehniskiem pasākumiem un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006, (EK) Nr. 1224/2009 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013, (ES) 2016/1139, (ES) 2018/973, (ES) 2019/472 un (ES) 2019/1022 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 894/97, (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 2549/2000, (EK) Nr. 254/2002, (EK) Nr. 812/2004 un (EK) Nr. 2187/2005 (25) |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/833 (2019. gada 20. maijs), ar kuru nosaka saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumus, kas piemērojami Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā, groza Regulu (ES) 2016/1627 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2115/2005 un (EK) Nr. 1386/2007  (26) |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/975 (2018. gada 4. jūlijs), ar ko nosaka pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumus, kas piemērojami Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (SPRFMO) konvencijas apgabalā  (27) |
| Starptautiskās konvencijas |
| Barselonas konvencija par Vidusjūras reģiona jūras vides un piekrastes aizsardzību  (28) |
| Oslo un Parīzes konvencija par jūras vides aizsardzību Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā  (29) |
| Helsinku konvencija par Baltijas jūras reģiona jūras vides aizsardzību  (30) |
| Reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas |
| Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisija (GFCM)  (31) |
| Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT)  (32) |
| Indijas okeāna tunzivju komisija (IOTC)  (33) |
| Amerikas Tropisko tunzivju komisija (IATTC)  (34) |
| Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija (NAFO)  (35) |
| Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija (NEAFC)  (36) |
| Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja (CECAF)  (37) |
| Centrālrietumu Atlantijas zvejniecības komisija (WECAFC)  (38) |
| Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija (SEAFO)  (39) |
| Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija (WCPFC)  (40) |
| Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālā zvejniecības pārvaldības organizācija (SPRFMO)  (41) |
| Nolīgums par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā  (42) |
| Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisija (CCAMLR)  (43) |

ES tiesību akti

Padomes Direktīva 92/43/EEK (1992. gada 21. maijs) par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību  (18): visas II, IV un V pielikumā norādītās jūras organismu sugas.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/147/EK (2009. gada 30. novembris) par savvaļas putnu aizsardzību  (19): visas ūdensputnu un jūras putnu sugas, arī migrējošās sugas.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/56/EK (2008. gada 17. jūnijs), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva)  (20)

Padomes Regula (EK) Nr. 734/2008 (2008. gada 15. jūlijs) par jutīgu jūras ekosistēmu aizsardzību atklātajā jūrā pret negatīvo ietekmi, ko rada grunts zvejas rīki  (21)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/2336 (2016. gada 14. decembris), ar ko paredz īpašus nosacījumus zvejai dziļūdens krājumos Ziemeļaustrumu Atlantijā un noteikumus zvejai starptautiskajos ūdeņos Ziemeļaustrumu Atlantijā un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 2347/2002  (22)

Padomes Regula (EK) Nr. 1967/2006 (2006. gada 21. decembris), kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem un ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2847/93, kā arī atceļ Regulu (EK) Nr. 1626/94 (23)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2107 (2017. gada 15. novembris), ar ko nosaka pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumus, kuri piemērojami Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) konvencijas apgabalā, un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1936/2001, (EK) Nr. 1984/2003 un (EK) Nr. 520/2007 (24)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1241 (2019. gada 20. jūnijs) par zvejas resursu saglabāšanu un jūras ekosistēmu aizsardzību ar tehniskiem pasākumiem un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006, (EK) Nr. 1224/2009 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013, (ES) 2016/1139, (ES) 2018/973, (ES) 2019/472 un (ES) 2019/1022 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 894/97, (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 2549/2000, (EK) Nr. 254/2002, (EK) Nr. 812/2004 un (EK) Nr. 2187/2005 (25)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/833 (2019. gada 20. maijs), ar kuru nosaka saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumus, kas piemērojami Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā, groza Regulu (ES) 2016/1627 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2115/2005 un (EK) Nr. 1386/2007  (26)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/975 (2018. gada 4. jūlijs), ar ko nosaka pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumus, kas piemērojami Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (SPRFMO) konvencijas apgabalā  (27)

Starptautiskās konvencijas

Barselonas konvencija par Vidusjūras reģiona jūras vides un piekrastes aizsardzību  (28)

Oslo un Parīzes konvencija par jūras vides aizsardzību Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā  (29)

Helsinku konvencija par Baltijas jūras reģiona jūras vides aizsardzību  (30)

Reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas

Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisija (GFCM)  (31)

Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT)  (32)

Indijas okeāna tunzivju komisija (IOTC)  (33)

Amerikas Tropisko tunzivju komisija (IATTC)  (34)

Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija (NAFO)  (35)

Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija (NEAFC)  (36)

Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja (CECAF)  (37)

Centrālrietumu Atlantijas zvejniecības komisija (WECAFC)  (38)

Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija (SEAFO)  (39)

Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija (WCPFC)  (40)

Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālā zvejniecības pārvaldības organizācija (SPRFMO)  (41)

Nolīgums par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā  (42)

Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisija (CCAMLR)  (43)

3. tabula (iepriekš 1.E tabula)

Saldūdens diadromās sugas

| Suga (vispārpieņemtais nosaukums) | Suga (zinātniskais nosaukums) | Ārpusjūras apgabali, kuros atrodas krājums/krājuma kods |
| --- | --- | --- |
| Zutis | Anguilla anguilla | Zušu pārvaldības vienības, kas noteiktas saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1100/2007  (44) |
| Lasis | Salmo salar | Visi dabiskās izplatības apgabali |
| Taimiņš | Salmo trutta | Visi dabiskās izplatības apgabali |

Suga (vispārpieņemtais nosaukums)

Suga (zinātniskais nosaukums)

Ārpusjūras apgabali, kuros atrodas krājums/krājuma kods

Zutis

Anguilla anguilla

Zušu pārvaldības vienības, kas noteiktas saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1100/2007  (44)

Lasis

Salmo salar

Visi dabiskās izplatības apgabali

Taimiņš

Salmo trutta

Visi dabiskās izplatības apgabali

4. tabula (iepriekš 3. tabula)

Sugas, par kurām dati jāvāc atpūtas zvejā

| Apgabals | Sugas |
| --- | --- |
| Baltijas jūra (ICES 22.–32. apakšrajons) | Lasis, zutis un taimiņš (arī saldūdenī), menca |
| Ziemeļjūra (ICES 3.a, 4. un 7.d apgabals) | Lasis un zutis (arī saldūdenī), Eiropas labraks, menca, pollaks, plātņžaunzivis |
| Ziemeļu Ledus okeāna austrumdaļa (ICES 1. un 2. apgabals) | Lasis un zutis (arī saldūdenī), menca, pollaks, plātņžaunzivis |
| Atlantijas okeāna ziemeļdaļa (ICES 5.–14. apgabals un NAFO apgabali) | Lasis un zutis (arī saldūdenī), Eiropas labraks, menca, pollaks, plātņžaunzivis, ICCAT tālu migrējošās sugas |
| Vidusjūra | Zutis (arī saldūdenī), plātņžaunzivis, ICCAT tālu migrējošās sugas |
| Melnā jūra | Zutis (arī saldūdenī), plātņžaunzivis, ICCAT tālu migrējošās sugas |

Apgabals

Sugas

Baltijas jūra (ICES 22.–32. apakšrajons)

Lasis, zutis un taimiņš (arī saldūdenī), menca

Ziemeļjūra (ICES 3.a, 4. un 7.d apgabals)

Lasis un zutis (arī saldūdenī), Eiropas labraks, menca, pollaks, plātņžaunzivis

Ziemeļu Ledus okeāna austrumdaļa (ICES 1. un 2. apgabals)

Lasis un zutis (arī saldūdenī), menca, pollaks, plātņžaunzivis

Atlantijas okeāna ziemeļdaļa (ICES 5.–14. apgabals un NAFO apgabali)

Lasis un zutis (arī saldūdenī), Eiropas labraks, menca, pollaks, plātņžaunzivis, ICCAT tālu migrējošās sugas

Vidusjūra

Zutis (arī saldūdenī), plātņžaunzivis, ICCAT tālu migrējošās sugas

Melnā jūra

Zutis (arī saldūdenī), plātņžaunzivis, ICCAT tālu migrējošās sugas

5. tabula (iepriekš 2. tabula)

Zvejas darbība (zvejas veids)

| 1. pakāpe | 2. pakāpe | 3. pakāpe | 4. pakāpe | 5. pakāpe | 6. pakāpe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbība | Zvejas rīku klase | Zvejas rīku grupa | Zvejas rīku tips | Mērķsugu kopa  (45) | Linuma acs izmērs un citu selektīvu ierīču lietojums |
| Zvejas darbība | Dragas | Dragas | Laivas draga [DRB] | Anadromās sugas (ANA)
  Bentiskās sugas (DES)
  Katadromās sugas (CAT)
  Galvkāji (CEP)
  Vēžveidīgie (CRU)
  Demersālās sugas (DEF)
  Dziļūdens sugas (DWS)
  Zivis (FIF)
  Saldūdens sugas (FWS)
  Dažādi (MIS)
  Galvkāji un demersālās sugas jauktā veidā (MCF)
  Vēžveidīgie un demersālās sugas jauktā veidā (MCD)
  Dziļūdens sugas un demersālās sugas jauktā veidā (MDD)
  Pelaģiskās un demersālās sugas jauktā veidā (MPD)
  Gliemji (MOL)
  Lielās pelaģiskās zivis (LPF)
  Mazās pelaģiskās zivis (SPF) | Atbilstoši attiecīgajās regulās noteiktajiem kodiem. |
| Mehāniskā draga/sūcējdraga [DRM] [DRH] |
| Traļi | Grunts traļi | Grunts tralis ar traļu durvīm [OTB] |
| Vairākrīku tralis ar traļu durvīm [OTT] [OTP] |
| Omāru grunts tralis [TBN] |
| Garneļu grunts tralis [TMS] |
| Grunts pāra tralis [PTB] |
| Rāmja tralis [TBB] |
| Pelaģiskie traļi | Pelaģiskais tralis ar traļu durvīm [OTM] |
| Pelaģiskais pāra tralis [PTM] |
| Pelaģiskais garneļu tralis [TMS] |
| Puspelaģiskie traļi [TSP] |
| Āķi un āķu rindas | Makšķerkāta āķu rindas | Rokas āķu un makšķerkāta āķu rindas [LHP] [LHM] |
| Velcējamas āķu rindas [LTL] |
| Vertikālas āķu rindas [LVT] |
| Āķu jedas | Dreifējošas āķu jedas [LLD] |
| Nostiprinātas āķu jedas [LLS] |
| Zivju krātiņveida lamatas | Zivju krātiņveida lamatas | Krātiņveida lamatas zivju ķeršanai gaisā [FAR] |
| Zivju ķeramie grozi un krātiņveida lamatas [FPO] |
| Kūri [FYK] |
| Stacionāri, virspusē atvērti stāvvadi [FPN] |
| Stacionāri krātiņi [FSN] |
| Nostiprināti aizsprosti un tači [FWR] |
| Aizsprosti [FWR] |
| Tīkli | Ceļamie tīkli | Pārnēsājami ceļamie tīkli [LNP] |
| No kuģa ceļamie tīkli [LNB] |
| Stacionāri, no krasta ceļamie tīkli [LNS] |
| Apklājošie tīkli | Uzmetamie tīkli [FCN] |
| Zivju ķeramie grozi/laternas tipa tīkli [FCO] |
| Tīkli | Vairāksienu tīkli [GTR] |
| Nostiprināti žaunu tīkli [GNS] |
| Dreifējoši žaunu tīkli [GND] |
| Kombinētie žaunu tīkli-vairāksienu tīkli [GTN] |
| Apņemošie žaunu tīkli [GNC] |
| Fiksēti žaunu tīkli (uz steltīm) [GNF] |
| Zvejas vadi | Apņemošie vadi | Riņķvads [PS] |
| Lampara tipa vads [LA] |
| Zvejas vadi  (46) | Skotu vads [SSC] |
| Dāņu vads [SDN] |
| Pāru vads [SPR] |
| No krasta un laivas velkamais vads [SB] [SV] |
| Piekrastes mazapjoma zvejas veidi | Piekrastes mazapjoma zvejas veidi | Niršana [DIV] |
| Bezlaivas zveja [FOO] |
| Ceļamie tīkli [LN] |
| Citi zvejas rīki | Citi zvejas rīki | Stikla zušu zveja [GES] | Stikla zuši |
| Jūras aļģu ievākšanas rīki [HMS] | Jūras aļģes (SWD) |
| Dažādi | Dažādi (norādīt) | | |
| Darbība, kas nav zveja |
| Neaktīvi kuģi |

1. pakāpe

2. pakāpe

3. pakāpe

4. pakāpe

5. pakāpe

6. pakāpe

Darbība

Zvejas rīku klase

Zvejas rīku grupa

Zvejas rīku tips

Mērķsugu kopa  (45)

Linuma acs izmērs un citu selektīvu ierīču lietojums

Zvejas darbība

Dragas

Dragas

Laivas draga [DRB]

Anadromās sugas (ANA)

Bentiskās sugas (DES)

Katadromās sugas (CAT)

Galvkāji (CEP)

Vēžveidīgie (CRU)

Demersālās sugas (DEF)

Dziļūdens sugas (DWS)

Zivis (FIF)

Saldūdens sugas (FWS)

Dažādi (MIS)

Galvkāji un demersālās sugas jauktā veidā (MCF)

Vēžveidīgie un demersālās sugas jauktā veidā (MCD)

Dziļūdens sugas un demersālās sugas jauktā veidā (MDD)

Pelaģiskās un demersālās sugas jauktā veidā (MPD)

Gliemji (MOL)

Lielās pelaģiskās zivis (LPF)

Mazās pelaģiskās zivis (SPF)

Atbilstoši attiecīgajās regulās noteiktajiem kodiem.

Mehāniskā draga/sūcējdraga [DRM] [DRH]

Traļi

Grunts traļi

Grunts tralis ar traļu durvīm [OTB]

Vairākrīku tralis ar traļu durvīm [OTT] [OTP]

Omāru grunts tralis [TBN]

Garneļu grunts tralis [TMS]

Grunts pāra tralis [PTB]

Rāmja tralis [TBB]

Pelaģiskie traļi

Pelaģiskais tralis ar traļu durvīm [OTM]

Pelaģiskais pāra tralis [PTM]

Pelaģiskais garneļu tralis [TMS]

Puspelaģiskie traļi [TSP]

Āķi un āķu rindas

Makšķerkāta āķu rindas

Rokas āķu un makšķerkāta āķu rindas [LHP] [LHM]

Velcējamas āķu rindas [LTL]

Vertikālas āķu rindas [LVT]

Āķu jedas

Dreifējošas āķu jedas [LLD]

Nostiprinātas āķu jedas [LLS]

Zivju krātiņveida lamatas

Zivju krātiņveida lamatas

Krātiņveida lamatas zivju ķeršanai gaisā [FAR]

Zivju ķeramie grozi un krātiņveida lamatas [FPO]

Kūri [FYK]

Stacionāri, virspusē atvērti stāvvadi [FPN]

Stacionāri krātiņi [FSN]

Nostiprināti aizsprosti un tači [FWR]

Aizsprosti [FWR]

Tīkli

Ceļamie tīkli

Pārnēsājami ceļamie tīkli [LNP]

No kuģa ceļamie tīkli [LNB]

Stacionāri, no krasta ceļamie tīkli [LNS]

Apklājošie tīkli

Uzmetamie tīkli [FCN]

Zivju ķeramie grozi/laternas tipa tīkli [FCO]

Tīkli

Vairāksienu tīkli [GTR]

Nostiprināti žaunu tīkli [GNS]

Dreifējoši žaunu tīkli [GND]

Kombinētie žaunu tīkli-vairāksienu tīkli [GTN]

Apņemošie žaunu tīkli [GNC]

Fiksēti žaunu tīkli (uz steltīm) [GNF]

Zvejas vadi

Apņemošie vadi

Riņķvads [PS]

Lampara tipa vads [LA]

Zvejas vadi  (46)

Skotu vads [SSC]

Dāņu vads [SDN]

Pāru vads [SPR]

No krasta un laivas velkamais vads [SB] [SV]

Piekrastes mazapjoma zvejas veidi

Piekrastes mazapjoma zvejas veidi

Niršana [DIV]

Bezlaivas zveja [FOO]

Ceļamie tīkli [LN]

Citi zvejas rīki

Citi zvejas rīki

Stikla zušu zveja [GES]

Stikla zuši

Jūras aļģu ievākšanas rīki [HMS]

Jūras aļģes (SWD)

Dažādi

Dažādi (norādīt)

Darbība, kas nav zveja

Neaktīvi kuģi

6. tabula (iepriekš 4. tabula)

Zvejas darbību mainīgie lielumi

| Mainīgie lielumi  (47) | Vienība |
| --- | --- |
| Jūras ūdeņi |
| Kapacitāte |
| Kuģu skaits | Skaits |
| GT, kW, kuģa vecums | Skaits |
| Zvejas piepūle |
| Jūrā pavadītās dienas | Dienas |
| Zvejā pavadītās stundas (fakultatīvi) | Stundas |
| Zvejas dienas  (48) | Dienas |
| kW × jūrā pavadītās dienas  (49) | Skaits |
| GT × jūrā pavadītās dienas  (50) | Skaits |
| kW × zvejas dienas  (51) | Skaits |
| GT × zvejas dienas  (52) | Skaits |
| Zvejas reisu skaits  (53) | Skaits |
| Zvejas operāciju skaits | Skaits |
| Tīklu garums (m) × ūdenī atrašanās laiks (dienās) | Metri/dienas |
| Tīklu skaits/garums  (54) | Skaits/metri |
| Āķu skaits, āķu rindu/jedu skaits  (55) | Skaits |
| Zivju ķeramo grozu, krātiņveida lamatu skaits  (56) | Skaits |
| ZPI/boju skaits | Skaits |
| Atbalsta kuģu saraksts | Skaits |
| Izkrāvumi |
| Izkrāvumu kopējā vērtība un vērtība pa komerciāli izmantojamām sugām | EUR |
| Izkrāvumu kopējais dzīvsvars un dzīvsvars pa sugām  (57) | Tonnas |
| Vidējā cena pa sugām | EUR/kg |
| |
| Iekšzemes ūdeņi (zutis) |
| Kapacitāte |
| Licenču skaits | Skaits |
| Zvejas piepūle |
| Zvejas dienas  (58) | Skaits |
| Zvejas reisu skaits  (59) | Skaits |
| Izkrāvumi |
| Izkrāvumu kopējais dzīvsvars un dzīvsvars pa dzīves stadijām  (60) | kg |

Mainīgie lielumi  (47)

Vienība

Jūras ūdeņi

Kapacitāte

Kuģu skaits

Skaits

GT, kW, kuģa vecums

Skaits

Zvejas piepūle

Jūrā pavadītās dienas

Dienas

Zvejā pavadītās stundas (fakultatīvi)

Stundas

Zvejas dienas  (48)

Dienas

kW × jūrā pavadītās dienas  (49)

Skaits

GT × jūrā pavadītās dienas  (50)

Skaits

kW × zvejas dienas  (51)

Skaits

GT × zvejas dienas  (52)

Skaits

Zvejas reisu skaits  (53)

Skaits

Zvejas operāciju skaits

Skaits

Tīklu garums (m) × ūdenī atrašanās laiks (dienās)

Metri/dienas

Tīklu skaits/garums  (54)

Skaits/metri

Āķu skaits, āķu rindu/jedu skaits  (55)

Skaits

Zivju ķeramo grozu, krātiņveida lamatu skaits  (56)

Skaits

ZPI/boju skaits

Skaits

Atbalsta kuģu saraksts

Skaits

Izkrāvumi

Izkrāvumu kopējā vērtība un vērtība pa komerciāli izmantojamām sugām

EUR

Izkrāvumu kopējais dzīvsvars un dzīvsvars pa sugām  (57)

Tonnas

Vidējā cena pa sugām

EUR/kg

Iekšzemes ūdeņi (zutis)

Kapacitāte

Licenču skaits

Skaits

Zvejas piepūle

Zvejas dienas  (58)

Skaits

Zvejas reisu skaits  (59)

Skaits

Izkrāvumi

Izkrāvumu kopējais dzīvsvars un dzīvsvars pa dzīves stadijām  (60)

kg

7. tabula (iepriekš 5.A tabula)

Flotes ekonomiskie mainīgie lielumi

| Mainīgo lielumu grupa | Mainīgais lielums | Vienība |
| --- | --- | --- |
| Ienākumi | Izkrāvumu bruto vērtība | EUR |
| Ienākumi no kvotu vai citu zvejas tiesību iznomāšanas | EUR |
| Darbības subsīdijas | EUR |
| Investīciju subsīdijas | EUR |
| Citi ienākumi | EUR |
| Darbības izmaksas | Personāla izmaksas | EUR |
| Nealgotā darbaspēka izmaksas | EUR |
| Energoizmaksas | EUR |
| Remonta un apkopes izmaksas | EUR |
| Citas mainīgās izmaksas | EUR |
| Citas nemainīgās izmaksas | EUR |
| Maksājumi par kvotu vai citu zvejas tiesību nomu | EUR |
| Kapitāla izmaksas | Pamatkapitāla patēriņš | EUR |
| Investīcijas (plūsma) | Investīcijas materiālajos aktīvos (aktīvu iegāde neto) | EUR |
| Finansiālais stāvoklis (aktīvi un pasīvi) | Aktīvi kopā | EUR |
| Fiziskā kapitāla vērtība | EUR |
| Kvotu vai citu zvejas tiesību vērtība | EUR |
| Bruto parāds | EUR |
| Nodarbinātība | Algotais darbaspēks | Skaits |
| Nealgotais darbaspēks | Skaits |
| Pilnslodzes ekvivalents (FTE) | Skaits |
| Gadā nostrādāto stundu kopskaits (fakultatīvi) | Skaits |
| Flote | Kuģu skaits | Skaits |
| Kuģu LOA (vidējais) | Metri |
| Kuģu kopējā tilpība | GT |
| Kuģu kopējā jauda | kW |
| Kuģu vidējais vecums | Gadi |
| Zvejas piepūle | Jūrā pavadītās dienas | Dienas |
| Degvielas patēriņš | Litri |
| Zvejniecības uzņēmumu/vienību skaits | Zvejniecības uzņēmumu/vienību skaits | Skaits |

Mainīgo lielumu grupa

Mainīgais lielums

Vienība

Ienākumi

Izkrāvumu bruto vērtība

EUR

Ienākumi no kvotu vai citu zvejas tiesību iznomāšanas

EUR

Darbības subsīdijas

EUR

Investīciju subsīdijas

EUR

Citi ienākumi

EUR

Darbības izmaksas

Personāla izmaksas

EUR

Nealgotā darbaspēka izmaksas

EUR

Energoizmaksas

EUR

Remonta un apkopes izmaksas

EUR

Citas mainīgās izmaksas

EUR

Citas nemainīgās izmaksas

EUR

Maksājumi par kvotu vai citu zvejas tiesību nomu

EUR

Kapitāla izmaksas

Pamatkapitāla patēriņš

EUR

Investīcijas (plūsma)

Investīcijas materiālajos aktīvos (aktīvu iegāde neto)

EUR

Finansiālais stāvoklis (aktīvi un pasīvi)

Aktīvi kopā

EUR

Fiziskā kapitāla vērtība

EUR

Kvotu vai citu zvejas tiesību vērtība

EUR

Bruto parāds

EUR

Nodarbinātība

Algotais darbaspēks

Skaits

Nealgotais darbaspēks

Skaits

Pilnslodzes ekvivalents (FTE)

Skaits

Gadā nostrādāto stundu kopskaits (fakultatīvi)

Skaits

Flote

Kuģu skaits

Skaits

Kuģu LOA (vidējais)

Metri

Kuģu kopējā tilpība

GT

Kuģu kopējā jauda

kW

Kuģu vidējais vecums

Gadi

Zvejas piepūle

Jūrā pavadītās dienas

Dienas

Degvielas patēriņš

Litri

Zvejniecības uzņēmumu/vienību skaits

Zvejniecības uzņēmumu/vienību skaits

Skaits

8. tabula (iepriekš 5.B tabula)

Flotes segmenti

| | Garuma klase (LOA)
   (61) |
| --- | --- |
| Aktīvie kuģi  (62) | 0 –< 6/8/10 m | 6/8/10 –< 12 m | 12 –< 18 m | 18 –< 24 m | 24 –< 40 m | 40 m un vairāk |
| Izmanto aktīvos zvejas rīkus | Kuģi, kas zvejo ar rāmja trali | | | | | | |
| Demersālie traleri un/vai demersālie seineri | | | | | | |
| Pelaģiskie traleri | | | | | | |
| Kuģi, kas zvejo ar riņķvadu | | | | | | |
| Kuģi, kas zvejo ar dragām | | | | | | |
| Kuģi, kas izmanto citus aktīvos zvejas rīkus | | | | | | |
| Kuģi, kas izmanto tikai daudzfunkcionālus aktīvos zvejas rīkus | | | | | | |
| Izmanto pasīvos zvejas rīkus | Kuģi, kas zvejā izmanto āķus | (63) | (64) | | | | |
| Kuģi, kas zvejo ar dreifējošiem un/vai nostiprinātiem tīkliem | | | | |
| Kuģi, kas zvejā izmanto zivju ķeramos grozus un/vai krātiņveida lamatas | | | | |
| Kuģi, kas izmanto citus pasīvos zvejas rīkus | | | | |
| Kuģi, kas izmanto tikai daudzfunkcionālus pasīvos zvejas rīkus | | | | |
| Izmanto daudzfunkcionālus zvejas rīkus | Kuģi, kas izmanto aktīvos un pasīvos zvejas rīkus | | | | | | |
| Neaktīvie kuģi | | | | | | |

Garuma klase (LOA)
   (61)

Aktīvie kuģi  (62)

0 –< 6/8/10 m

6/8/10 –< 12 m

12 –< 18 m

18 –< 24 m

24 –< 40 m

40 m un vairāk

Izmanto aktīvos zvejas rīkus

Kuģi, kas zvejo ar rāmja trali

Demersālie traleri un/vai demersālie seineri

Pelaģiskie traleri

Kuģi, kas zvejo ar riņķvadu

Kuģi, kas zvejo ar dragām

Kuģi, kas izmanto citus aktīvos zvejas rīkus

Kuģi, kas izmanto tikai daudzfunkcionālus aktīvos zvejas rīkus

Izmanto pasīvos zvejas rīkus

Kuģi, kas zvejā izmanto āķus

(63)

(64)

Kuģi, kas zvejo ar dreifējošiem un/vai nostiprinātiem tīkliem

Kuģi, kas zvejā izmanto zivju ķeramos grozus un/vai krātiņveida lamatas

Kuģi, kas izmanto citus pasīvos zvejas rīkus

Kuģi, kas izmanto tikai daudzfunkcionālus pasīvos zvejas rīkus

Izmanto daudzfunkcionālus zvejas rīkus

Kuģi, kas izmanto aktīvos un pasīvos zvejas rīkus

Neaktīvie kuģi

9. tabula (iepriekš 6. tabula)

Zvejniecības un akvakultūras sektora sociālie mainīgie lielumi

| Mainīgais lielums | Vienība |
| --- | --- |
| Nodarbināto sadalījums pēc dzimuma | Skaits |
| Pilnslodzes ekvivalentu (FTE) sadalījums pēc dzimuma | Skaits |
| Nealgotā darbaspēka sadalījums pēc dzimuma | Skaits |
| Nodarbināto sadalījums pēc vecuma | Skaits |
| Nodarbināto sadalījums pēc izglītības līmeņa | Skaits |
| Nodarbināto sadalījums pēc valstspiederības | Skaits |
| Nodarbināto sadalījums pēc nodarbinātības statusa | Skaits |

Mainīgais lielums

Vienība

Nodarbināto sadalījums pēc dzimuma

Skaits

Pilnslodzes ekvivalentu (FTE) sadalījums pēc dzimuma

Skaits

Nealgotā darbaspēka sadalījums pēc dzimuma

Skaits

Nodarbināto sadalījums pēc vecuma

Skaits

Nodarbināto sadalījums pēc izglītības līmeņa

Skaits

Nodarbināto sadalījums pēc valstspiederības

Skaits

Nodarbināto sadalījums pēc nodarbinātības statusa

Skaits

10. tabula (iepriekš 7. tabula)

Ekonomiskie mainīgie lielumi akvakultūras sektorā

| Mainīgo lielumu grupa | Mainīgais lielums | Vienība |
| --- | --- | --- |
| Ienākumi | Bruto pārdotā produkcija (pa sugām) | EUR |
| Darbības subsīdijas | EUR |
| Investīciju subsīdijas | EUR |
| Citi ienākumi | EUR |
| Darbības izmaksas | Personāla izmaksas | EUR |
| Nealgotā darbaspēka izmaksas | EUR |
| Energoizmaksas | EUR |
| Izejvielu izmaksas: akvakultūras dzīvnieku izmaksas | EUR |
| Izejvielu izmaksas: barības izmaksas | EUR |
| Remonts un apkope | EUR |
| Citas darbības izmaksas | EUR |
| Kapitāla izmaksas | Pamatkapitāla patēriņš | EUR |
| Investīcijas (plūsma) | Investīcijas materiālajos aktīvos (aktīvu iegāde neto) | EUR |
| Finansiālais stāvoklis (aktīvi un pasīvi) | Aktīvu kopējā vērtība | EUR |
| Bruto parāds | EUR |
| Finansiālie rezultāti | Finansiālie ienākumi | EUR |
| Finansiālie izdevumi | EUR |
| Izejvielu svars | Izmantotie akvakultūras dzīvnieki | kg |
| Izmantotā zivju barība | kg |
| Pārdotās produkcijas svars | Pārdotās produkcijas svars pa sugām | kg |
| Nodarbinātība | Algotais darbaspēks | Skaits |
| Nealgotais darbaspēks | Skaits |
| Pilnslodzes ekvivalents (FTE) | Skaits |
| Algoto darbinieku un nealgotā darbaspēka nostrādāto stundu skaits (fakultatīvi) | Stundas |
| Uzņēmumu skaits | Uzņēmumu skaits pa lieluma kategorijām | Skaits |

Mainīgo lielumu grupa

Mainīgais lielums

Vienība

Ienākumi

Bruto pārdotā produkcija (pa sugām)

EUR

Darbības subsīdijas

EUR

Investīciju subsīdijas

EUR

Citi ienākumi

EUR

Darbības izmaksas

Personāla izmaksas

EUR

Nealgotā darbaspēka izmaksas

EUR

Energoizmaksas

EUR

Izejvielu izmaksas: akvakultūras dzīvnieku izmaksas

EUR

Izejvielu izmaksas: barības izmaksas

EUR

Remonts un apkope

EUR

Citas darbības izmaksas

EUR

Kapitāla izmaksas

Pamatkapitāla patēriņš

EUR

Investīcijas (plūsma)

Investīcijas materiālajos aktīvos (aktīvu iegāde neto)

EUR

Finansiālais stāvoklis (aktīvi un pasīvi)

Aktīvu kopējā vērtība

EUR

Bruto parāds

EUR

Finansiālie rezultāti

Finansiālie ienākumi

EUR

Finansiālie izdevumi

EUR

Izejvielu svars

Izmantotie akvakultūras dzīvnieki

kg

Izmantotā zivju barība

kg

Pārdotās produkcijas svars

Pārdotās produkcijas svars pa sugām

kg

Nodarbinātība

Algotais darbaspēks

Skaits

Nealgotais darbaspēks

Skaits

Pilnslodzes ekvivalents (FTE)

Skaits

Algoto darbinieku un nealgotā darbaspēka nostrādāto stundu skaits (fakultatīvi)

Stundas

Uzņēmumu skaits

Uzņēmumu skaits pa lieluma kategorijām

Skaits

11. tabula (iepriekš 9. tabula)

Segmentācija, kas jāpiemēro akvakultūras datu vākšanā
   (65)

| | Zivju audzēšanas metodes  (66) | Polikultūra | Inkubatoriji un mazuļu audzētavas  (67) | Gliemju, vēžveidīgo un adatādaiņu audzēšanas metodes |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dīķi | Tvertnes un kanāli | Iežogojumi un norobežojumi  (68) | Recirkulācijas sistēmas  (69) | Citas metodes | Sprosti  (70) | Visas metodes | Uz paaugstinājuma | Uz grunts  (71) | Cita |
| Plosti | Virvju jedas |
| Lasis | | | | | | | | | | | |
| Forele | | | | | | | | | | | |
| Jūrasasaris un jūraskarūsa | | | | | | | | | | | |
| Karpa | | | | | | | | | | | |
| Tunzivis | | | | | | | | | | | |
| Zutis | | | | | | | | | | | |
| Store (ikri lietošanai pārtikā) | | | | | | | | | | | |
| Citas saldūdens zivis | | | | | | | | | | | |
| Citas jūras zivis | | | | | | | | | | | |
| Ēdamgliemenes | | | | | | | | | | | |
| Austeres | | | | | | | | | | | |
| Cietgliemenes | | | | | | | | | | | |
| Vēžveidīgie | | | | | | | | | | | |
| Citi gliemji | | | | | | | | | | | |
| Dažādas sugas | | | | | | | | | | | |
| Makroaļģes | | | | | | | | | | | |
| Mikroaļģes | | | | | | | | | | | |
| Citi ūdens organismi | | | | | | | | | | | |

Zivju audzēšanas metodes  (66)

Polikultūra

Inkubatoriji un mazuļu audzētavas  (67)

Gliemju, vēžveidīgo un adatādaiņu audzēšanas metodes

Dīķi

Tvertnes un kanāli

Iežogojumi un norobežojumi  (68)

Recirkulācijas sistēmas  (69)

Citas metodes

Sprosti  (70)

Visas metodes

Uz paaugstinājuma

Uz grunts  (71)

Cita

Plosti

Virvju jedas

Lasis

Forele

Jūrasasaris un jūraskarūsa

Karpa

Tunzivis

Zutis

Store (ikri lietošanai pārtikā)

Citas saldūdens zivis

Citas jūras zivis

Ēdamgliemenes

Austeres

Cietgliemenes

Vēžveidīgie

Citi gliemji

Dažādas sugas

Makroaļģes

Mikroaļģes

Citi ūdens organismi

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1004 (2017. gada 17. maijs) par Savienības sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā ieteikuma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 199/2008 (OV L 157, 20.6.2017., 1. lpp.).

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 404/2011 (2011. gada 8. aprīlis), ar kuru pieņem sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenojama Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (OV L 112, 30.4.2011., 1. lpp.).

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 508/2014 (2014. gada 15. maijs) par Eiropas jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2328/2003, (EK) Nr. 861/2006, (EK) Nr. 1198/2006 un (EK) Nr. 791/2007 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1255/2011 (OV L 149, 20.5.2014., 1. lpp.).

(6)  Norādīti Īstenošanas regulas (ES) Nr. 404/2011 XI pielikumā.

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/2152 (2019. gada 27. novembris) par Eiropas uzņēmējdarbības statistiku, ar ko atceļ 10 tiesību aktus uzņēmējdarbības statistikas jomā (OV L 327, 17.12.2019., 1. lpp.).

(8)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/1168 (2021. gada 27. aprīlis), ar kuru nosaka no 2022. gada piemērojamu sarakstu ar obligātajām pētnieciskajām uzskaitēm jūrā un robežvērtības, kas ir daļa no Savienības daudzgadu programmas par zvejniecības un akvakultūras datu vākšanu un pārvaldību (OV L 253, ..., 92. lpp.).

(9)  Tostarp īpašas prasības reģionālām zvejniecības pārvaldības organizācijām.

(10)  Kuģu satelītnovērošanas sistēmas dati, kas definēti Padomes Regulā (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem.

(11)  Automātiskās identifikācijas sistēma, kas minēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/59/EK (2002. gada 27. jūnijs), ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu.

(12)  Jutīga jūras ekosistēma, kas definēta Padomes Regulā (EK) Nr. 734/2008 (2008. gada 15. jūlijs) par jutīgu jūras ekosistēmu aizsardzību atklātajā jūrā pret negatīvo ietekmi, ko rada grunts zvejas rīki.

(13)  JJE indikatori, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/2336 (2016. gada 14. decembris), ar ko paredz īpašus nosacījumus zvejai dziļūdens krājumos Ziemeļaustrumu Atlantijā un noteikumus zvejai starptautiskajos ūdeņos Ziemeļaustrumu Atlantijā.

(14)  Definēts Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2017/218 (2017. gada 6. februāris) par Savienības zvejas flotes reģistru (OV L 34, 9.2.2017., 9. lpp.).

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 223/2009 (2009. gada 11. marts) par Eiropas statistiku un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1101/2008 par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte, Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku un Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom, ar ko nodibina Eiropas Kopienu Statistikas programmu komiteju (OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.).

(16)  Izstrādājot paraugošanas plānus, kuru mērķis ir vākt bioloģisko informāciju saskaņā ar šā pielikuma II nodaļu, jāņem vērā krājuma robežas, ko noteicis attiecīgais galalietotājs, un jāparedz atbilstošs paraugošanas darbs katram krājumam.

(17)  Tālu migrējošās un tunzivjveidīgās sugas, kas uzskaitītas ICCAT un IOTC iedaļās, jāiekļauj paraugošanas plānos, kas īstenojami visos attiecīgajos apgabalos.

(18)  
  OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.

(19)  
  2
  OV L 20, 26.1.2010., 7. lpp.

(20)  
  OV L 164, 25.6.2008., 19. lpp.

(21)  
  OV L 201, 30.7.2008., 8. lpp.

(22)  
  OV L 354, 23.12.2016., 1. lpp.

(23)  
  OV L 409, 30.12.2006., 11. lpp.

(24)  
  OV L 315, 30.11.2017., 1. lpp.

(25)  
  OV L 198, 25.7.2019., 105. lpp.

(26)  
  OV L 141, 28.5.2019., 1. lpp.

(27)  
  OV L 179, 16.7.2018., 30. lpp.

(28)  https://web.unep.org/unepmap/who-we-are/legal-framework

(29)  https://www.ospar.org/convention/text

(30)  http://www.helcom.fi/about-us/convention

(31)  http://www.fao.org/gfcm/activities/environment-and-conservation/en

(32)  https://www.iccat.int/en/bycatch.html

(33)  https://iotc.org/cmms

(34)  https://www.iattc.org/ResolutionsActiveENG.htm

(35)  https://www.nafo.int/Fisheries/Conservation

(36)  https://www.neafc.org/basictexts

(37)  http://www.fao.org/fishery/rfb/cecaf

(38)  http://www.fao.org/fishery/rfb/wecafc/en

(39)  http://www.seafo.org/Documents/Conservation-Measures

(40)  https://www.wcpfc.int/conservation-and-management-measures

(41)  https://www.sprfmo.int/measures

(42)  https://www.apsoi.org/cmm

(43)  https://www.ccamlr.org/en/conservation-and-management/conservation-and-managment

(44)  Padomes Regula (EK) Nr. 1100/2007 (2007. gada 18. septembris), ar ko nosaka pasākumus Eiropas zušu krājumu atjaunošanai (OV L 248, 22.9.2007., 17. lpp.).

(45)  Atbilstoši attiecīgajās regulās noteiktajiem kodiem.

(46)  Jānošķir riņķvadi, ko izmanto zvejā pie zivju pievilināšanas ierīcēm (ZPI) un brīvos tropisko tunzivju baros.

(47)  Visi mainīgie lielumi jāziņo agregācijas pakāpē (zvejas veidi un flotes segmenti), kas norādīta 5. tabulā un 8. tabulā, un pa apakšreģioniem / zvejas vietām, kas norādīti Īstenošanas lēmuma (ES) 2021/1168 pielikuma III nodaļas 2. tabulā. Par attiecīgiem zvejas rīkiem ziņo operāciju un/vai zvejas rīka elementu precīzu skaitu.

(48)  Datus reģistrē pa zvejas rīku tipiem (FAO Starptautiskā Zvejas rīku statistiskā standartklasifikācija) un zušu pārvaldības vienībām, kas definētas Regulas (EK) Nr. 1100/2007 2. pantā.

(49)  kW × jūrā pavadītās dienas; kW × zvejas dienas – tikai aktīvo zvejas rīku izmantošana.

(50)  GT × jūrā pavadītās dienas; GT × zvejas dienas – tikai pasīvo zvejas rīku izmantošana.

(51)  kW × jūrā pavadītās dienas; kW × zvejas dienas – tikai aktīvo zvejas rīku izmantošana.

(52)  GT × jūrā pavadītās dienas; GT × zvejas dienas – tikai pasīvo zvejas rīku izmantošana.

(53)  Datus reģistrē pa zvejas rīku tipiem (FAO Starptautiskā Zvejas rīku statistiskā standartklasifikācija) un zušu pārvaldības vienībām, kas definētas Regulas (EK) Nr. 1100/2007 2. pantā.

(54)  Par to, vai šos mainīgos lielumus vāc par kuģiem, kas īsāki par 10 metriem, jāvienojas jūras reģiona līmenī.

(55)  Par to, vai šos mainīgos lielumus vāc par kuģiem, kas īsāki par 10 metriem, jāvienojas jūras reģiona līmenī.

(56)  Par to, vai šos mainīgos lielumus vāc par kuģiem, kas īsāki par 10 metriem, jāvienojas jūras reģiona līmenī.

(57)  Dažām sugām (lasis, tunzivis) attiecīgā gadījumā jāizmanto īpatņu skaits.

(58)  Datus reģistrē pa zvejas rīku tipiem (FAO Starptautiskā Zvejas rīku statistiskā standartklasifikācija) un zušu pārvaldības vienībām, kas definētas Regulas (EK) Nr. 1100/2007 2. pantā.

(59)  Datus reģistrē pa zvejas rīku tipiem (FAO Starptautiskā Zvejas rīku statistiskā standartklasifikācija) un zušu pārvaldības vienībām, kas definētas Regulas (EK) Nr. 1100/2007 2. pantā.

(60)  Datus reģistrē pa zvejas rīku tipiem (FAO Starptautiskā Zvejas rīku statistiskā standartklasifikācija) un zušu pārvaldības vienībām, kas definētas Regulas (EK) Nr. 1100/2007 2. pantā.

(61)  Kuģiem, kas īsāki par 12 metriem, Vidusjūrā un Melnajā jūrā piemēro garuma klases 0 –< 6 m, 6 –< 12 m. Kuģiem, kas īsāki par 12 metriem, Baltijas jūrā piemēro garuma klases 0 –< 8 m, 8 –< 12 m. Visos pārējos reģionos tiem piemēro garuma klases 0 –< 10 m, 10 –< 12 m.

(62)  Lai noteiktu katram kuģim atbilstošo flotes segmentu, izmanto dominances kritērijus, pamatojoties uz to, cik zvejas dienās katrs zvejas rīks izmantots. Ja kāds zvejas rīks izmantots vairāk nekā visi pārējie zvejas rīki kopā (t. i., ja kuģis vairāk nekā 50 % zvejas laika pavadījis, izmantojot šo rīku), kuģi ieskaita attiecīgajā flotes segmentā. Ja tā nav, kuģim atbilstošo flotes segmentu nosaka šādi: a) “kuģi, kas izmanto tikai daudzfunkcionālus aktīvos zvejas rīkus”, ja kuģis izmanto vienīgi aktīvos zvejas rīkus; b) “kuģi, kas izmanto tikai daudzfunkcionālus pasīvos zvejas rīkus”, ja kuģis izmanto vienīgi pasīvos zvejas rīkus; c) “kuģi, kas izmanto aktīvos un pasīvos zvejas rīkus”.

(63)  Datus par kuģiem, kas īsāki par 12 metriem un izmanto pasīvos zvejas rīkus, Vidusjūrā un Melnajā jūrā var dezagregēt atbilstoši zvejas rīka tipam. Flotes segmenta definīcijā iekļauj arī norādi uz virsreģionu un, ja iespējams, ģeogrāfisku norādi, kas ļauj identificēt kuģus, kuri zvejo tālākajos reģionos un tikai ārpus ES ūdeņiem.

(64)  Datus par kuģiem, kas īsāki par 12 metriem un izmanto pasīvos zvejas rīkus, Vidusjūrā un Melnajā jūrā var dezagregēt atbilstoši zvejas rīka tipam. Flotes segmenta definīcijā iekļauj arī norādi uz virsreģionu un, ja iespējams, ģeogrāfisku norādi, kas ļauj identificēt kuģus, kuri zvejo tālākajos reģionos un tikai ārpus ES ūdeņiem.

(65)  Audzēšanas metožu definīcijas skatīt Regulā (EK) Nr. 762/2008.

(66)  Uzņēmumi jāiedala atkarībā no galvenās tajos izmantotās audzēšanas metodes.

(67)  Inkubatoriji un zivju mazuļu audzētavas ir vietas mākslīgai ūdensdzīvnieku pavairošanai, inkubēšanai un audzēšanai to dzīves sākumstadijā. Statistikas nolūkos ar inkubatorijiem saprot tikai vietas apaugļotu ikru ražošanai. Uzskata, ka ūdensdzīvniekus turpmākajās agrīnajās dzīves stadijās ražo zivju mazuļu audzētavās. Ja inkubatoriji un zivju mazuļu audzētavas ir cieši saistītas, statistika attiecas tikai uz pēdējo saražoto mazuļu stadiju (Regula (EK) Nr. 762/2008).

(68)  Iežogojumi un norobežojumi ir ūdens teritorijas, kas norobežotas ar linuma, tīkla un citām barjerām, kas nodrošina brīvu ūdens apmaiņu, un atšķiras ar to, ka nožogojums stiepjas no gultnes substrāta līdz ūdens virsmai; iežogojumi un norobežojumi parasti aptver salīdzinoši lielas ūdens masas (Regula (EK) Nr. 762/2008).

(69)  Recirkulācijas sistēmas ir sistēmas, kurās ūdens tiek atkalizmantots pēc kāda veida apstrādes (piemēram, filtrēšanas).

(70)  Sprosti ir atklātas vai slēgtas ierobežotas konstrukcijas, kas veidotas no linuma, tīkla vai cita acaina materiāla, kurš nodrošina brīvu ūdens apmaiņu. Šīs konstrukcijas var būt peldošas, piekārtas vai nostiprinātas pie substrāta, bet tajās joprojām ir iespējama ūdens apmaiņa no apakšas (Regula (EK) Nr. 762/2008).

(71)  Metodes audzēšanai “uz grunts” attiecas uz gliemju, vēžveidīgo un adatādaiņu audzēšanu plūdmaiņu joslā (tieši uz grunts vai uz paaugstinājuma).

---

| 16.7.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 253/92 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 253/92

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2021/1168

(2021. gada 27. aprīlis),

ar kuru nosaka no 2022. gada piemērojamu sarakstu ar obligātajām pētnieciskajām uzskaitēm jūrā un robežvērtības, kas ir daļa no Savienības daudzgadu programmas par zvejniecības un akvakultūras datu vākšanu un pārvaldību

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1004 (2017. gada 17. maijs) par Savienības sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā ieteikuma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 199/2008 (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (2) 25. pantā ir noteikta prasība dalībvalstīm vākt bioloģiskos, vidiskos, tehniskos un sociālekonomiskos datus, kas vajadzīgi zvejniecību pārvaldībai. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (2) 25. pantā ir noteikta prasība dalībvalstīm vākt bioloģiskos, vidiskos, tehniskos un sociālekonomiskos datus, kas vajadzīgi zvejniecību pārvaldībai.

| (2) | Regulas (ES) 2017/1004 4. panta 1. punktā noteikta prasība Komisijai izveidot Savienības daudzgadu programmu par zivsaimniecības nozares datu vākšanu, pārvaldību un izmantošanu (ES daudzgadu programma). |
| --- | --- |

(2)

Regulas (ES) 2017/1004 4. panta 1. punktā noteikta prasība Komisijai izveidot Savienības daudzgadu programmu par zivsaimniecības nozares datu vākšanu, pārvaldību un izmantošanu (ES daudzgadu programma).

| (3) | ES daudzgadu programma ir vajadzīga, lai dalībvalstis nacionālajos darba plānos varētu konkretizēt un plānot datu vākšanas darbības. Tajā iekļauts detalizēts saraksts ar datu prasībām, kas piemērojamas bioloģisko, vidisko un sociālekonomisko datu vākšanā un pārvaldībā, saraksts ar obligātajām uzskaitēm jūrā un noteiktas datu vākšanas robežvērtības. ES daudzgadu programma 2020.–2021. gadam tika pieņemta ar Komisijas Deleģēto lēmumu (ES) 2019/910 (3) Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/909 (4). Abi lēmumi zaudē spēku 2021. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(3)

ES daudzgadu programma ir vajadzīga, lai dalībvalstis nacionālajos darba plānos varētu konkretizēt un plānot datu vākšanas darbības. Tajā iekļauts detalizēts saraksts ar datu prasībām, kas piemērojamas bioloģisko, vidisko un sociālekonomisko datu vākšanā un pārvaldībā, saraksts ar obligātajām uzskaitēm jūrā un noteiktas datu vākšanas robežvērtības. ES daudzgadu programma 2020.–2021. gadam tika pieņemta ar Komisijas Deleģēto lēmumu (ES) 2019/910 (3) Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/909 (4). Abi lēmumi zaudē spēku 2021. gada 31. decembrī.

| (4) | Tāpēc ar šo lēmumu atbilstīgi Regulas (ES) 2017/1004 5. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā minētajam tiek noteikts no 2022. gada 1. janvāra piemērojams saraksts ar obligātajām pētnieciskajām uzskaitēm jūrā un robežvērtības, kuru nesasniegšanas gadījumā dalībvalstīm nav obligāti vākt datus par savām zvejas un akvakultūras darbībām vai veikt uzskaites jūrā. Tajā noteikti arī Regulas (ES) 2017/1004 9. panta 11. punktā minētie jūras reģionu apgabali, kuros veicama datu vākšana. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc ar šo lēmumu atbilstīgi Regulas (ES) 2017/1004 5. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā minētajam tiek noteikts no 2022. gada 1. janvāra piemērojams saraksts ar obligātajām pētnieciskajām uzskaitēm jūrā un robežvērtības, kuru nesasniegšanas gadījumā dalībvalstīm nav obligāti vākt datus par savām zvejas un akvakultūras darbībām vai veikt uzskaites jūrā. Tajā noteikti arī Regulas (ES) 2017/1004 9. panta 11. punktā minētie jūras reģionu apgabali, kuros veicama datu vākšana.

| (5) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1004 4. panta 2. punktu Komisija ir apspriedusies ar attiecīgajām reģionālajām koordinācijas grupām un Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteju. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1004 4. panta 2. punktu Komisija ir apspriedusies ar attiecīgajām reģionālajām koordinācijas grupām un Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteju.

| (6) | Šis lēmums jālasa saistībā ar Komisijas Deleģēto lēmumu (ES) 2021/1167, (5) ar ko atceļ Deleģēto lēmumu (ES) 2019/910 un nosaka detalizētu kārtību, uz kuru norādīts Regulas (ES) 2017/1004 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā un ar kuru saskaņā dalībvalstis vāc un pārvalda bioloģiskos, vidiskos, tehniskos un sociālekonomiskos datus no 2022. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(6)

Šis lēmums jālasa saistībā ar Komisijas Deleģēto lēmumu (ES) 2021/1167, (5) ar ko atceļ Deleģēto lēmumu (ES) 2019/910 un nosaka detalizētu kārtību, uz kuru norādīts Regulas (ES) 2017/1004 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā un ar kuru saskaņā dalībvalstis vāc un pārvalda bioloģiskos, vidiskos, tehniskos un sociālekonomiskos datus no 2022. gada 1. janvāra.

| (7) | Juridiskās noteiktības labad Īstenošanas lēmums (ES) 2019/909 būtu jāatceļ no 2022. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(7)

Juridiskās noteiktības labad Īstenošanas lēmums (ES) 2019/909 būtu jāatceļ no 2022. gada 1. janvāra.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Šā lēmuma pielikumā ir noteikts no 2022. gada piemērojams saraksts ar obligātajām pētnieciskajām uzskaitēm jūrā, Savienības zivsaimniecības datu vākšanā izmantojamo ģeogrāfisko apgabalu definīcijas un robežvērtības, kuru nesasniegšanas gadījumā dalībvalstīm nav obligāti vākt datus par savām zvejas un akvakultūras darbībām vai veikt uzskaites jūrā. Kā norādīts Regulas (ES) 2017/1004 5. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā, uzskaišu saraksts un robežvērtības ir daļa no Savienības daudzgadu programmas par zivsaimniecības datu vākšanu un pārvaldību.

2. pants

Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/909 atceļ.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2022. gada 1. janvāra.

Briselē, 2021. gada 27. aprīlī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 157, 20.6.2017., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

2

(3)  Komisijas Deleģētais lēmums (ES) 2019/910 (2019. gada 13. marts), ar ko izveido Savienības daudzgadu programmu par bioloģisko, vidisko, tehnisko un sociālekonomisko zvejniecības un akvakultūras datu vākšanu un pārvaldību (OV L 145, 4.6.2019., 27. lpp.).

3

(4)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/909 (2019. gada 18. februāris), ar kuru izveido obligāto pētniecisko uzskaišu sarakstu un nosaka robežvērtības nolūkā īstenot Savienības daudzgadu programmu par zvejniecības un akvakultūras datu vākšanu un pārvaldību (OV L 145, 4.6.2019., 21. lpp.).

4

(5)  Komisijas Deleģētais lēmums (ES) 2021/1167 (2021. gada 27. aprīlis), ar ko izveido Savienības daudzgadu programmu par bioloģisko, vidisko, tehnisko un sociālekonomisko zvejniecības un akvakultūras datu vākšanu un pārvaldību no 2022. gada (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 51 lpp.).

5

Oficiālā Vēstneša

---

PIELIKUMS

I NODAĻA

Pētnieciskās uzskaites jūrā

| 1. | Veic vismaz turpmāk 1. tabulā uzskaitītās pētnieciskās uzskaites jūrā, ja vien uzskaišu zinātniskajā izskatīšanā nav secināts, ka viena vai vairākas no minētajām uzskaitēm vairs nav piemērotas, lai sagādātu krājumu novērtēšanai un zvejniecību pārvaldībai noderīgu informāciju. Pamatojoties uz tiem pašiem izskatīšanas kritērijiem, tabulā var pievienot jaunas uzskaites.
  Jūrā veicamās pētnieciskās uzskaites dalībvalstis iekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 508/2014 (1) 21. pantā minētajos nacionālajos darba plānos un ir atbildīgas par šīm uzskaitēm.
  Dalībvalstu nacionālie darba plāni vai, attiecīgā gadījumā, reģionālie plāni nodrošina iepriekšējo uzskaišu koncepcijas nepārtrauktību. |
| --- | --- |

1.

Jūrā veicamās pētnieciskās uzskaites dalībvalstis iekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 508/2014 (1) 21. pantā minētajos nacionālajos darba plānos un ir atbildīgas par šīm uzskaitēm.

Dalībvalstu nacionālie darba plāni vai, attiecīgā gadījumā, reģionālie plāni nodrošina iepriekšējo uzskaišu koncepcijas nepārtrauktību.

| 2. | Dalībvalstu (fiziska vai finansiāla) dalība vienas sugas pētnieciskajās uzskaitēs jūrā nav obligāta, ja:






  a) | to daļa no Savienības kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN), kas noteikta galvenajām mērķsugām (norādītas tabulā), ir mazāka par 3 %, ja vien jūras reģiona līmenī nav panākta vienošanās par citu robežvērtību, ne lielāku par 5 %; vai |
| --- | --- | --- |

2.

a)

to daļa no Savienības kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN), kas noteikta galvenajām mērķsugām (norādītas tabulā), ir mazāka par 3 %, ja vien jūras reģiona līmenī nav panākta vienošanās par citu robežvērtību, ne lielāku par 5 %; vai

| b) | (ja KPN nav noteikta) to daļa no attiecīgajiem kopējiem Savienības izkrāvumiem iepriekšējos trijos gados bijusi mazāka par 3 %, ja vien jūras reģiona līmenī nav panākta vienošanās par citu robežvērtību, ne lielāku par 5 %. |
| --- | --- |

b)

(ja KPN nav noteikta) to daļa no attiecīgajiem kopējiem Savienības izkrāvumiem iepriekšējos trijos gados bijusi mazāka par 3 %, ja vien jūras reģiona līmenī nav panākta vienošanās par citu robežvērtību, ne lielāku par 5 %.

| 3. | Vairāksugu un ekosistēmu uzskaišu robežvērtības var noteikt jūras reģiona līmenī. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Dalībvalstis, kas piedalās starptautiskās pētnieciskās uzskaitēs, koordinē tajā pašā jūras reģionā īstenotos centienus.

  1. tabula


  Pētnieciskās uzskaites jūrā











  Uzskaites nosaukums | Akronīms | Apgabals | Galvenās mērķsugas | Reģionālā koordinācijas grupa (RKG), kam uzticēta pārvaldība |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Baltijas jūra (ICES 3.aS, 3.b–d apgabals) |
| Starptautiskā uzskaite ar trali Baltijas jūrā | BITS_Q1 | 3.aS, 3.b–d | BLL COD DAB FLE HER PLE TUR | Baltijas jūras RKG |
| Starptautiskā uzskaite ar trali Baltijas jūrā | BITS_Q4 | 3.aS, 3.b–d | BLL COD DAB FLE HER PLE TUR |
| Starptautiskā hidroakustiskā uzskaite Baltijas jūrā (rudens) | BIAS | 3.a, 3.b–d | HER SPR |
| Reņģes hidroakustiskā uzskaite Rīgas jūras līcī | GRAHS | 3.d | HER |
| Brētliņas hidroakustiskā uzskaite | SPRAS | 3.d | SPR |
| Rīgenes reņģes kāpuru uzskaite | RHLS_DEU | 3.d | HER |
| Fēmarnas mencas mazuļu uzskaite | FEJUCS | 3.c SD22 | COD |
| Ziemeļjūra un Ziemeļu Ledus okeāna (ZLO) austrumdaļa (ICES 1., 2., 3.a, 4., 7.d apgabals) |
| Mencas uzskaite Kategatā | CODS_Q4 | 3.a | COD | Ziemeļjūras un ZLO austrumdaļas RKG |
| Starptautiskā uzskaite ar grunts trali | IBTS_Q1 | 3.a, 4. | COD FLE GUG HAD HER NOP PLE RJC RJM RJN RJR SPR SYC TUR WHG WIT |
| Starptautiskā uzskaite ar grunts trali | IBTS_Q3 | 3.a, 4. | COD HAD HER NOP PLE POK RJC RJH RJM RJN RJR SPR SYC TUR WHG WIT | |
| Uzskaite ar rāmja trali Ziemeļjūrā | BTS | 4.b, 4.c, 7.d | DAB PLE RJC RJE RJM SDV SOL SYC SYT TUR | |
| Demersālo zivju mazuļu uzskaite | DYFS | Ziemeļjūras piekraste | SOL | |
| Jūrasmēles uzskaite ar zvejas rīkiem | SNS_NLD | 4.b, 4.c | SOL TUR | |
| Tūbīšu uzskaite Ziemeļjūrā | NSSS | 4.a, 4.b | SAN | |
| Starptautiskā ekosistēmas uzskaite ziemeļu jūrās | ASH | 2.a | HER | |
| Makreles ikru uzskaite (reizi trijos gados) | NSMEGS | 4. | MAC | |
| Siļķes kāpuru uzskaite | IHLS | 4., 7.d | HER | |
| Siļķes hidroakustiskā uzskaite Ziemeļjūrā | NHAS | 3.a, 4., 6.a | HER SPR | |
| Norvēģijas omāra zemūdens TV uzskaite | UWTV3-4, UWTV6, UWTV7, UWTV8, UWTV9 | 3.a, 4.a, 4.b | NEP | |
| Atlantijas okeāna ziemeļdaļa (ICES 5.–14. apgabals un NAFO apgabali) |
| Starptautiskā sarkanasaru hidroakustiskā uzskaite un uzskaite ar trali (reizi trijos gados) | REDTAS | 5.a, 12., 14.; NAFO 1.–3. apakšapg. | REB | Ziemeļjūras un ZLO austrumdaļas RKG |
| Flāmu raga grunts zivju uzskaite | FCGS | 3M | AME COD GRE NOR RED ROU SHO |
| Grenlandes grunts zivju uzskaite | GGS | 14., NAFO 1. apakšapg. | COD RED REG |
| 3LNO apgabala grunts zivju uzskaite | PLATUXA_ESP | NAFO 3LNO | AME COD GRE NOR RED ROU THO WHI WIT YEL |
| Starptautiskā uzskaite ar grunts trali rietumu ūdeņos 4. ceturksnī (t. sk. Porkupīnas uzskaite) | IBTS_Q4 | 6.a, 7., 8., 9.a | OCT MON ANK ANF BOC BSS COD CTL DGS GAG GFB HAD HER HKE HOM LDB MAC MEG LEZ LDB NEP PLE RJC RJM RJN RNG SDV SHO SQZ SYC WHG | Ziemeļatlantijas RKG |
| Starptautiskā uzskaite ar grunts trali rietumu ūdeņos 1. ceturksnī | IBTS_Q1 | 6.a, 7.a | OCT COD CTL HAD HER HOM LEZ MAC NEP PLE RJC RJM RJN SDV SHO SYC WHG |
| Uzskaite ar rāmja trali Īrijas jūrā un Bristoles līcī (septembris) | ISBCBTS | 7.afg | PLE RJC RJE RJH RJM SDV SOL SYC |
| Uzskaite ar rāmja trali Lamanša rietumdaļā | SWECOS_GBE | 7.efgh | RJB RJC RJE RJH RJM SDV SOL SYC |
| Putasu uzskaite | IBWSS | 6., 7. | WHB |
| Starptautiskā makreles un stavridas ikru uzskaite (reizi trijos gados) | MEGS | 6., 7., 8., 9.a | HOM MAC |
| Sardīnes, anšova, stavridas hidroakustiskā uzskaite | SAHMAS | 8., 9. | ANE BOC HOM PIL |
| Sardīnes ikru dienas produkcijas uzskaite (reizi trijos gados) | SDEPM | 8.c, 9.a | HOM PIL |
| Siļķes / kaproīdu nārsta / pirmsnārsta hidroakustiskā uzskaite | WESPAS_IRL | 6.a, 7.a–g | BOC HER |
| Anšova biomasa | BIOMAN | 8. | ANE PIL |
| Norvēģijas omāra zemūdens TV uzskaite | UWTV11-13, UWTV14, UWTV15, UWTV16-17, UWTV19, UWTV20-22, UWTV30 | 6.a, 7.a, 7.b, 7.ghj, 9.a | NEP LDB GFB SHO |
| Norvēģijas omāra uzskaite Portugāles atkrastē (28.–29. FV) | NepS | 9.a | NEP |
| Siļķes hidroakustiskā uzskaite Ķeltu jūrā | CSHAS_IRL | 6.a, 7.gj | HER |
| Sardīnes un anšova hidroakustiskā uzskaite | ECOCADIZ_ESP | 9.a | TOA |
| Makreles uzskaite ar trali tā horizontālā atvēruma platumā | IESSNS | 2., 3.aN, 4., 5., 14. | MAC HER WHB |
| Anšova mazuļu hidroakustiskā uzskaite Biskajas līcī | JUVENA_ESP | 8.a–d | TOA |
| Demersālo resursu uzskaite Biskajas līcī | ORHAGO_Q4_FRA | 8.ab | SOL |
| Dziļūdens uzskaite ar āķu jedām | PALPRO_ESP | 8.c | GFB |
| Makšķerniekzivju un megrimu uzskaite Īrijas jūrā | IAMS_IRL | 6.a, 7 | MON ANK ANF
  MEG LEZ LDB |
| Makšķerniekzivju un megrimu uzskaite (kopīga nozares un zinātnes uzskaite) | SIAMISS_GBS | 4.a, 4.b, 6.a, 6.b | ANF LEZ |
| Pelaģisko sugu uzskaite Lamanša rietumdaļā un Ķeltu jūrā | PELTIC | 7.de | PIL ANE SPR |
| Siļķes hidroakustiskā uzskaite | ISAS | 7.a | HER |
| Vidusjūra un Melnā jūra |
| Hidroakustiskā uzskaite visā Vidusjūrā | MEDIAS | 1., 6., 7., 9., 10., 15., 16., 17., 18., 20., 22. ĢAA | ANE PIL | Vidusjūras un Melnās jūras RKG |
| Uzskaite ar grunts trali Melnajā jūrā | BTSBS | 29. ĢAA | DGS TUR WHG |
| Uzskaite ar pelaģisko trali Melnajā jūrā | PTSBS | 29. ĢAA | SPR |
| Starptautiskā uzskaite ar grunts trali Vidusjūrā | MEDITS | 1., 2., 3., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 15., 16., 17., 18., 19., 20., 22., 23., 25. ĢAA | Saskaņā ar attiecīgajā MEDITS rokasgrāmatā iekļauto mērķsugu sarakstu |
| Uzskaite ar rāmja trali (17. ĢAA) | SOLEMON | 17. ĢAA | CTC MTS SOL |
| Zilās tunzivs kāpuru uzskaite | TUNIBAL | 5., 6. ĢAA (Baleāru jūra) | ALB BFT | Lielo pelaģisko sugu RKG |

4.

1. tabula

Pētnieciskās uzskaites jūrā

Uzskaites nosaukums

Akronīms

Apgabals

Galvenās mērķsugas

Reģionālā koordinācijas grupa (RKG), kam uzticēta pārvaldība

Baltijas jūra (ICES 3.aS, 3.b–d apgabals)

Starptautiskā uzskaite ar trali Baltijas jūrā

BITS_Q1

3.aS, 3.b–d

BLL COD DAB FLE HER PLE TUR

Baltijas jūras RKG

Starptautiskā uzskaite ar trali Baltijas jūrā

BITS_Q4

3.aS, 3.b–d

BLL COD DAB FLE HER PLE TUR

Starptautiskā hidroakustiskā uzskaite Baltijas jūrā (rudens)

BIAS

3.a, 3.b–d

HER SPR

Reņģes hidroakustiskā uzskaite Rīgas jūras līcī

GRAHS

3.d

HER

Brētliņas hidroakustiskā uzskaite

SPRAS

3.d

SPR

Rīgenes reņģes kāpuru uzskaite

RHLS_DEU

3.d

HER

Fēmarnas mencas mazuļu uzskaite

FEJUCS

3.c SD22

COD

Ziemeļjūra un Ziemeļu Ledus okeāna (ZLO) austrumdaļa (ICES 1., 2., 3.a, 4., 7.d apgabals)

Mencas uzskaite Kategatā

CODS_Q4

3.a

COD

Ziemeļjūras un ZLO austrumdaļas RKG

Starptautiskā uzskaite ar grunts trali

IBTS_Q1

3.a, 4.

COD FLE GUG HAD HER NOP PLE RJC RJM RJN RJR SPR SYC TUR WHG WIT

Starptautiskā uzskaite ar grunts trali

IBTS_Q3

3.a, 4.

COD HAD HER NOP PLE POK RJC RJH RJM RJN RJR SPR SYC TUR WHG WIT

Uzskaite ar rāmja trali Ziemeļjūrā

BTS

4.b, 4.c, 7.d

DAB PLE RJC RJE RJM SDV SOL SYC SYT TUR

Demersālo zivju mazuļu uzskaite

DYFS

Ziemeļjūras piekraste

SOL

Jūrasmēles uzskaite ar zvejas rīkiem

SNS_NLD

4.b, 4.c

SOL TUR

Tūbīšu uzskaite Ziemeļjūrā

NSSS

4.a, 4.b

SAN

Starptautiskā ekosistēmas uzskaite ziemeļu jūrās

ASH

2.a

HER

Makreles ikru uzskaite (reizi trijos gados)

NSMEGS

4.

MAC

Siļķes kāpuru uzskaite

IHLS

4., 7.d

HER

Siļķes hidroakustiskā uzskaite Ziemeļjūrā

NHAS

3.a, 4., 6.a

HER SPR

Norvēģijas omāra zemūdens TV uzskaite

UWTV3-4, UWTV6, UWTV7, UWTV8, UWTV9

3.a, 4.a, 4.b

NEP

Atlantijas okeāna ziemeļdaļa (ICES 5.–14. apgabals un NAFO apgabali)

Starptautiskā sarkanasaru hidroakustiskā uzskaite un uzskaite ar trali (reizi trijos gados)

REDTAS

5.a, 12., 14.; NAFO 1.–3. apakšapg.

REB

Ziemeļjūras un ZLO austrumdaļas RKG

Flāmu raga grunts zivju uzskaite

FCGS

3M

AME COD GRE NOR RED ROU SHO

Grenlandes grunts zivju uzskaite

GGS

14., NAFO 1. apakšapg.

COD RED REG

3LNO apgabala grunts zivju uzskaite

PLATUXA_ESP

NAFO 3LNO

AME COD GRE NOR RED ROU THO WHI WIT YEL

Starptautiskā uzskaite ar grunts trali rietumu ūdeņos 4. ceturksnī (t. sk. Porkupīnas uzskaite)

IBTS_Q4

6.a, 7., 8., 9.a

OCT MON ANK ANF BOC BSS COD CTL DGS GAG GFB HAD HER HKE HOM LDB MAC MEG LEZ LDB NEP PLE RJC RJM RJN RNG SDV SHO SQZ SYC WHG

Ziemeļatlantijas RKG

Starptautiskā uzskaite ar grunts trali rietumu ūdeņos 1. ceturksnī

IBTS_Q1

6.a, 7.a

OCT COD CTL HAD HER HOM LEZ MAC NEP PLE RJC RJM RJN SDV SHO SYC WHG

Uzskaite ar rāmja trali Īrijas jūrā un Bristoles līcī (septembris)

ISBCBTS

7.afg

PLE RJC RJE RJH RJM SDV SOL SYC

Uzskaite ar rāmja trali Lamanša rietumdaļā

SWECOS_GBE

7.efgh

RJB RJC RJE RJH RJM SDV SOL SYC

Putasu uzskaite

IBWSS

6., 7.

WHB

Starptautiskā makreles un stavridas ikru uzskaite (reizi trijos gados)

MEGS

6., 7., 8., 9.a

HOM MAC

Sardīnes, anšova, stavridas hidroakustiskā uzskaite

SAHMAS

8., 9.

ANE BOC HOM PIL

Sardīnes ikru dienas produkcijas uzskaite (reizi trijos gados)

SDEPM

8.c, 9.a

HOM PIL

Siļķes / kaproīdu nārsta / pirmsnārsta hidroakustiskā uzskaite

WESPAS_IRL

6.a, 7.a–g

BOC HER

Anšova biomasa

BIOMAN

8.

ANE PIL

Norvēģijas omāra zemūdens TV uzskaite

UWTV11-13, UWTV14, UWTV15, UWTV16-17, UWTV19, UWTV20-22, UWTV30

6.a, 7.a, 7.b, 7.ghj, 9.a

NEP LDB GFB SHO

Norvēģijas omāra uzskaite Portugāles atkrastē (28.–29. FV)

NepS

9.a

NEP

Siļķes hidroakustiskā uzskaite Ķeltu jūrā

CSHAS_IRL

6.a, 7.gj

HER

Sardīnes un anšova hidroakustiskā uzskaite

ECOCADIZ_ESP

9.a

TOA

Makreles uzskaite ar trali tā horizontālā atvēruma platumā

IESSNS

2., 3.aN, 4., 5., 14.

MAC HER WHB

Anšova mazuļu hidroakustiskā uzskaite Biskajas līcī

JUVENA_ESP

8.a–d

TOA

Demersālo resursu uzskaite Biskajas līcī

ORHAGO_Q4_FRA

8.ab

SOL

Dziļūdens uzskaite ar āķu jedām

PALPRO_ESP

8.c

GFB

Makšķerniekzivju un megrimu uzskaite Īrijas jūrā

IAMS_IRL

6.a, 7

MON ANK ANF

MEG LEZ LDB

Makšķerniekzivju un megrimu uzskaite (kopīga nozares un zinātnes uzskaite)

SIAMISS_GBS

4.a, 4.b, 6.a, 6.b

ANF LEZ

Pelaģisko sugu uzskaite Lamanša rietumdaļā un Ķeltu jūrā

PELTIC

7.de

PIL ANE SPR

Siļķes hidroakustiskā uzskaite

ISAS

7.a

HER

Vidusjūra un Melnā jūra

Hidroakustiskā uzskaite visā Vidusjūrā

MEDIAS

1., 6., 7., 9., 10., 15., 16., 17., 18., 20., 22. ĢAA

ANE PIL

Vidusjūras un Melnās jūras RKG

Uzskaite ar grunts trali Melnajā jūrā

BTSBS

29. ĢAA

DGS TUR WHG

Uzskaite ar pelaģisko trali Melnajā jūrā

PTSBS

29. ĢAA

SPR

Starptautiskā uzskaite ar grunts trali Vidusjūrā

MEDITS

1., 2., 3., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 15., 16., 17., 18., 19., 20., 22., 23., 25. ĢAA

Saskaņā ar attiecīgajā MEDITS rokasgrāmatā iekļauto mērķsugu sarakstu

Uzskaite ar rāmja trali (17. ĢAA)

SOLEMON

17. ĢAA

CTC MTS SOL

Zilās tunzivs kāpuru uzskaite

TUNIBAL

5., 6. ĢAA (Baleāru jūra)

ALB BFT

Lielo pelaģisko sugu RKG

II NODAĻA

Datu vākšanas robežvērtības

| 1. | Šajā nodaļā noteiktas Komisijas Deleģētajā lēmumā (ES) 2021/1167 (2) norādīto Savienības zivsaimniecības datu vākšanā piemērojamās robežvērtības. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vākt bioloģiskos datus par konkrētiem krājumiem dalībvalstīm nav obligāti, ja ir izpildīts viens no šādiem nosacījumiem:






  a) | to daļa no attiecīgās (individuālās vai kombinētās) KPN ir mazāka par 10 % no Savienības kopējās KPN, ja vien attiecīgo dalībvalstu daļu summa nepārsniedz 25 % no KPN; vai |
| --- | --- | --- |

2.

a)

to daļa no attiecīgās (individuālās vai kombinētās) KPN ir mazāka par 10 % no Savienības kopējās KPN, ja vien attiecīgo dalībvalstu daļu summa nepārsniedz 25 % no KPN; vai

| b) | gadījumos, kad KPN nav noteikta, – dalībvalsts kopējie izkrāvumi no krājuma ir mazāki par 10 % no attiecīgajiem vidējiem Eiropas Savienības kopējiem izkrāvumiem iepriekšējos trijos gados; vai |
| --- | --- |

b)

gadījumos, kad KPN nav noteikta, – dalībvalsts kopējie izkrāvumi no krājuma ir mazāki par 10 % no attiecīgajiem vidējiem Eiropas Savienības kopējiem izkrāvumiem iepriekšējos trijos gados; vai

| c) | dalībvalsts kopējie gada izkrāvumi no krājuma ir mazāki par 200 tonnām. Sugām, kuru pārvaldībā ir specifiskas vajadzības, jūras reģiona līmenī drīkst noteikt zemāku robežvērtību. |
| --- | --- |

c)

dalībvalsts kopējie gada izkrāvumi no krājuma ir mazāki par 200 tonnām. Sugām, kuru pārvaldībā ir specifiskas vajadzības, jūras reģiona līmenī drīkst noteikt zemāku robežvērtību.

Ja a) apakšpunktā minētā kolektīvā 25 % robežvērtība ir sasniegta, uzdevumus, kas saistīti ar bioloģisko datu vākšanu jūras reģiona līmenī, attiecīgās dalībvalstis pilda kopīgi, lai nodrošinātu, ka attiecīgo krājumu paraugošana notiek saskaņā ar galalietotāju vajadzībām.

| 3. | Sugām, kas ir reģionālo tunzivju zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) pārziņā, piemēro RZPO prasībās noteiktās robežvērtības. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Robežvērtības nepiemēro:






  a) | diadromajām sugām; un |
| --- | --- | --- |

4.

a)

diadromajām sugām; un

| b) | jutīgām sugām, kas definētas Padomes Regulas (ES) 2019/1241 (3) 6. panta 8. punktā. |
| --- | --- |

b)

jutīgām sugām, kas definētas Padomes Regulas (ES) 2019/1241 (3) 6. panta 8. punktā.

| 5. | Atpūtas zvejā gūto nozveju aplēšanā robežvērtības nepiemēro. Par robežvērtībām, kas piemērojamas atpūtas zvejā gūto nozveju bioloģisko datu vākšanā, vienojas un tās koordinē jūras reģiona līmenī, un tās pamatojas uz galalietotāju vajadzībām. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Neskarot RZPO noteiktos īpašos starptautiskos pienākumus, vākt bioloģiskos datus nav obligāti, ja Savienības daļa no starptautiski izmantota krājuma ir mazāka par 10 %. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kas attiecas uz akvakultūras sociālo, ekonomisko un vidisko datu vākšanu:






  a) | ja dalībvalstu kopējā akvakultūras produkcija gan svara, gan vērtības izteiksmē ir mazāka par 1 % no Savienības kopējās akvakultūras produkcijas, vākt šādus datus dalībvalstīm nav obligāti; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

ja dalībvalstu kopējā akvakultūras produkcija gan svara, gan vērtības izteiksmē ir mazāka par 1 % no Savienības kopējās akvakultūras produkcijas, vākt šādus datus dalībvalstīm nav obligāti;

| b) | ja suga gan svara, gan vērtības izteiksmē veido mazāk par 5 % no dalībvalsts akvakultūras produkcijas, vākt šādus datus dalībvalstīm nav obligāti; un |
| --- | --- |

b)

ja suga gan svara, gan vērtības izteiksmē veido mazāk par 5 % no dalībvalsts akvakultūras produkcijas, vākt šādus datus dalībvalstīm nav obligāti; un

| c) | ja kādas dalībvalsts kopējā akvakultūras produkcija gan svara, gan vērtības izteiksmē ir 1–2,5 % no Savienības kopējās akvakultūras produkcijas, minētā dalībvalsts šādu datu aplēsēm drīkst izmantot vienkāršotu metodiku. |
| --- | --- |

c)

ja kādas dalībvalsts kopējā akvakultūras produkcija gan svara, gan vērtības izteiksmē ir 1–2,5 % no Savienības kopējās akvakultūras produkcijas, minētā dalībvalsts šādu datu aplēsēm drīkst izmantot vienkāršotu metodiku.

Robežvērtības, kas minētas a), b) un c) apakšpunktā, aprēķina, pamatojoties uz jaunākajiem Eurostat publicētajiem relevantajiem dalībvalsts datiem.

Neskarot a), b) un c) apakšpunktu, datus par akvakultūras produkcijas vērtību un svaru dalībvalstis vāc katru gadu.

III NODAĻA

Ģeogrāfiskā stratifikācija pa reģioniem

Komisijas Deleģētā lēmuma (ES) 2021/1167 pielikumā norādīto Savienības zivsaimniecības datu vākšanas vajadzībām piemērojamo jūras reģionu ģeogrāfisko apgabalu definīcijas ir uzskaitītas 2. tabulā.

2. tabula

Ģeogrāfiskā stratifikācija pa reģioniem

| Apgabali, kas jāaptver DVS vajadzībām | Reģions | Virsreģions
   (4) |
| --- | --- | --- |
| Baltijas jūra (FAO 27. apgabals) | ICES 3.b–d apgabals | Baltijas jūra | Baltijas jūra, Ziemeļjūra, ZLO austrumdaļa, NAFO, ziemeļrietumu ūdeņi plašākā nozīmē (ICES 5., 6. un 7. apgabals) un dienvidrietumu ūdeņi plašākā nozīmē (ICES 10., 12. un 14. apgabals) |
| ZLO austrumdaļa, Norvēģu jūra, Barenca jūra, Skageraks un Kategats, Ziemeļjūra un Lamanša austrumdaļa;
  Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļa un Lamanša rietumdaļa (FAO 27. apgabals) | ICES 1., 2., 3.a, 4. un 7.d apgabals | Ziemeļjūra un ZLO austrumdaļa |
| ICES 5., 6., 7. (izņemot 7.d), 8., 9., 10., 12. un 14. zona | Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļa |
| Atlantijas okeāna ziemeļrietumu daļa (FAO 21. apgabals) | NAFO konvencijas apgabals | Citi reģioni, kuros Kopienas kuģi darbojas zvejniecībās ārpus ES ūdeņiem un uz kuriem attiecas ziņošanas pienākumi reģionālām zvejniecības pārvaldības organizācijām (RZPO) vai reģionālām zvejniecības struktūrām, kurās Kopiena ir līgumslēdzēja puse vai novērotāja. |
| Atlantijas okeāna centrālaustrumu daļa (FAO 34. apgabals) | CECAF konvencijas apgabals | Citi reģioni |
| Atlantijas okeāna centrālrietumu daļa (FAO 31. apgabals) | WECAFC
   (*1) konvencijas apgabals |
| Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa (FAO 47. apgabals) | SEAFO konvencijas apgabals |
| Klusā okeāna dienviddaļa (FAO 81. un 87. apgabals) | SPRFMO konvencijas apgabals |
| Atlantijas okeāns un piegulošās jūras (FAO 21., 27., 31., 37., 41., 47., 34., 48. apgabals) | ICCAT konvencijas apgabals |
| Indijas okeāns (FAO 51. un 57. apgabals) | IOTC konvencijas apgabals |
| Indijas okeāns (FAO 51. un 57. apgabals) | SIOFA konvencijas apgabals |
| Indijas okeāns (FAO 51. un 57. apgabals) | CCSBT konvencijas apgabals |
| Klusā okeāna centrālrietumu daļa (FAO 71. apgabals) | WCPFC konvencijas apgabals |
| Klusā okeāna centrālaustrumu daļa (FAO 77. un 87. apgabals) | IATTC konvencijas apgabals |
| Antarktika un Indijas okeāna dienviddaļa (FAO 48., 58. un 88. apgabals) | CCAMLR konvencijas apgabals |
| ES tālākie reģioni | ES ūdeņi ap Majotu un Reinjonu | Tālākie reģioni |
| ES ūdeņi pie Francijas Gviānas, Martinikas, Gvadelupas |
| ES ūdeņi ap Azoru salām (FAO 27.10.a.2. zona) | Baltijas jūra, Ziemeļjūra, ZLO austrumdaļa, NAFO, ziemeļrietumu ūdeņi plašākā nozīmē (ICES 5., 6. un 7. apgabals) un dienvidrietumu ūdeņi plašākā nozīmē (ICES 10., 12. un 14. apgabals) |
| ES ūdeņi ap Madeiru un Kanāriju salām (FAO 34.1.2. zona) |
| Vidusjūra un Melnā jūra (FAO 37. apgabals) | GFCM 1.–29. ĢAA | Vidusjūra un Melnā jūra | Vidusjūra un Melnā jūra |

Apgabali, kas jāaptver DVS vajadzībām

Reģions

Virsreģions
   (4)

Baltijas jūra (FAO 27. apgabals)

ICES 3.b–d apgabals

Baltijas jūra

Baltijas jūra, Ziemeļjūra, ZLO austrumdaļa, NAFO, ziemeļrietumu ūdeņi plašākā nozīmē (ICES 5., 6. un 7. apgabals) un dienvidrietumu ūdeņi plašākā nozīmē (ICES 10., 12. un 14. apgabals)

ZLO austrumdaļa, Norvēģu jūra, Barenca jūra, Skageraks un Kategats, Ziemeļjūra un Lamanša austrumdaļa;

Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļa un Lamanša rietumdaļa (FAO 27. apgabals)

ICES 1., 2., 3.a, 4. un 7.d apgabals

Ziemeļjūra un ZLO austrumdaļa

ICES 5., 6., 7. (izņemot 7.d), 8., 9., 10., 12. un 14. zona

Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļa

Atlantijas okeāna ziemeļrietumu daļa (FAO 21. apgabals)

NAFO konvencijas apgabals

Citi reģioni, kuros Kopienas kuģi darbojas zvejniecībās ārpus ES ūdeņiem un uz kuriem attiecas ziņošanas pienākumi reģionālām zvejniecības pārvaldības organizācijām (RZPO) vai reģionālām zvejniecības struktūrām, kurās Kopiena ir līgumslēdzēja puse vai novērotāja.

Atlantijas okeāna centrālaustrumu daļa (FAO 34. apgabals)

CECAF konvencijas apgabals

Citi reģioni

Atlantijas okeāna centrālrietumu daļa (FAO 31. apgabals)

WECAFC
   (*1) konvencijas apgabals

Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa (FAO 47. apgabals)

SEAFO konvencijas apgabals

Klusā okeāna dienviddaļa (FAO 81. un 87. apgabals)

SPRFMO konvencijas apgabals

Atlantijas okeāns un piegulošās jūras (FAO 21., 27., 31., 37., 41., 47., 34., 48. apgabals)

ICCAT konvencijas apgabals

Indijas okeāns (FAO 51. un 57. apgabals)

IOTC konvencijas apgabals

Indijas okeāns (FAO 51. un 57. apgabals)

SIOFA konvencijas apgabals

Indijas okeāns (FAO 51. un 57. apgabals)

CCSBT konvencijas apgabals

Klusā okeāna centrālrietumu daļa (FAO 71. apgabals)

WCPFC konvencijas apgabals

Klusā okeāna centrālaustrumu daļa (FAO 77. un 87. apgabals)

IATTC konvencijas apgabals

Antarktika un Indijas okeāna dienviddaļa (FAO 48., 58. un 88. apgabals)

CCAMLR konvencijas apgabals

ES tālākie reģioni

ES ūdeņi ap Majotu un Reinjonu

Tālākie reģioni

ES ūdeņi pie Francijas Gviānas, Martinikas, Gvadelupas

ES ūdeņi ap Azoru salām (FAO 27.10.a.2. zona)

Baltijas jūra, Ziemeļjūra, ZLO austrumdaļa, NAFO, ziemeļrietumu ūdeņi plašākā nozīmē (ICES 5., 6. un 7. apgabals) un dienvidrietumu ūdeņi plašākā nozīmē (ICES 10., 12. un 14. apgabals)

ES ūdeņi ap Madeiru un Kanāriju salām (FAO 34.1.2. zona)

Vidusjūra un Melnā jūra (FAO 37. apgabals)

GFCM 1.–29. ĢAA

Vidusjūra un Melnā jūra

Vidusjūra un Melnā jūra

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 508/2014 (2014. gada 15. maijs) par Eiropas jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2328/2003, (EK) Nr. 861/2006, (EK) Nr. 1198/2006 un (EK) Nr. 791/2007 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1255/2011 (OV L 149, 20.5.2014., 1. lpp.).

(2)  Komisijas Deleģētais lēmums (ES) 2021/1167 (2021. gada 27. aprīlis), ar ko izveido Savienības daudzgadu programmu par bioloģisko, vidisko, tehnisko un sociālekonomisko zvejniecības un akvakultūras datu vākšanu un pārvaldību no 2022. gada (OV L 253, ..., 51. lpp.).

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1241 (2019. gada 20. jūnijs) par zvejas resursu saglabāšanu un jūras ekosistēmu aizsardzību ar tehniskiem pasākumiem un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006, (EK) Nr. 1224/2009 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013, (ES) 2016/1139, (ES) 2018/973, (ES) 2019/472 un (ES) 2019/1022 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 894/97, (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 2549/2000, (EK) Nr. 254/2002, (EK) Nr. 812/2004 un (EK) Nr. 2187/2005 (OV L 198, 25.7.2019., 105. lpp.).

(4)  Ikvienu kuģi, kas nav iesaistījies tāljūras zvejā, uz virsreģionu attiecina, pamatojoties uz dienu skaitu, ko kuģis pavadījis jūrā attiecīgajā virsreģionā (vairāk nekā 50 %).

(*1)  Izņemot ES ūdeņus.

---