# Euroopa Liidu L 231/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 231 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik30. juuni 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 231

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik30. juuni 2021

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/1056, 24. juuni 2021, millega luuakse Õiglase Ülemineku Fond | 1 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/1057, 24. juuni 2021, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1296/2013 | 21 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/1058, 24. juuni 2021, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi | 60 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/1059, 24. juuni 2021, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondist ja välistegevuse rahastutest toetatava Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi (Interreg) erisätteid | 94 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/1060, 24. juuni 2021, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid | 159 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/1056, 24. juuni 2021, millega luuakse Õiglase Ülemineku Fond

1

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/1057, 24. juuni 2021, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1296/2013

21

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/1058, 24. juuni 2021, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi

60

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/1059, 24. juuni 2021, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondist ja välistegevuse rahastutest toetatava Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi (Interreg) erisätteid

94

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/1060, 24. juuni 2021, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid

159

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 30.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 231/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 231/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2021/1056,

24. juuni 2021,

millega luuakse Õiglase Ülemineku Fond

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 175 kolmandat lõiku ja artikli 322 lõike 1 punkti a,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse kontrollikoja arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamusi (2),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (3),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (4)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Õigusraamistik, mis reguleerib liidu ühtekuuluvuspoliitikat aastatel 2021–2027 järgmise mitmeaastase finantsraamistiku raames, aitab täita liidu kohustusi rakendada Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkulepet (5) (edaspidi „Pariisi kokkulepe“), millega püütakse piirata temperatuuri tõusu 1,5 °C-ni võrreldes tööstusrevolutsiooni eelse tasemega, ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) kestliku arengu eesmärke, keskendades liidu rahastamise keskkonnasõbralikele eesmärkidele. Käesoleva määrusega tuleks rakendada ühte prioriteetidest, mis on sätestatud komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatises „Euroopa roheline kokkulepe“ (edaspidi „Euroopa rohelepe“), ning see on osa kestliku Euroopa investeerimiskavast, millega nähakse ette sihtotstarbeline rahastamine õiglase ülemineku mehhanismi alusel ühtekuuluvuspoliitika raames, et tegeleda sotsiaalsete, majanduslike ja keskkonnakuludega, mis tulenevad üleminekust kliimaneutraalsele ringmajandusele, kus ülejäävaid kasvuhoonegaaside heitkoguseid kompenseeritakse samaväärse sidumisega. |
| --- | --- |

(1)

Õigusraamistik, mis reguleerib liidu ühtekuuluvuspoliitikat aastatel 2021–2027 järgmise mitmeaastase finantsraamistiku raames, aitab täita liidu kohustusi rakendada Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkulepet (5) (edaspidi „Pariisi kokkulepe“), millega püütakse piirata temperatuuri tõusu 1,5 °C-ni võrreldes tööstusrevolutsiooni eelse tasemega, ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) kestliku arengu eesmärke, keskendades liidu rahastamise keskkonnasõbralikele eesmärkidele. Käesoleva määrusega tuleks rakendada ühte prioriteetidest, mis on sätestatud komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatises „Euroopa roheline kokkulepe“ (edaspidi „Euroopa rohelepe“), ning see on osa kestliku Euroopa investeerimiskavast, millega nähakse ette sihtotstarbeline rahastamine õiglase ülemineku mehhanismi alusel ühtekuuluvuspoliitika raames, et tegeleda sotsiaalsete, majanduslike ja keskkonnakuludega, mis tulenevad üleminekust kliimaneutraalsele ringmajandusele, kus ülejäävaid kasvuhoonegaaside heitkoguseid kompenseeritakse samaväärse sidumisega.

| (2) | Üleminek kliimaneutraalsele ringmajandusele on üks liidu olulisemaid poliitikaeesmärke. Euroopa Ülemkogu kinnitas 12. detsembril 2019 eesmärgi saavutada kooskõlas Pariisi kokkuleppe eesmärkidega 2050. aastaks kliimaneutraalne liit. Kuigi kliimamuutuste ja keskkonnaseisundi halvenemise vastu võitlemine on pikas perspektiivis kõigile kasulik ning pakub keskpikas perspektiivis kõigile võimalusi ja paneb kõiki proovile, ei alusta kõik piirkonnad ja liikmesriigid üleminekut samast punktist ning neil ei ole sama reageerimissuutlikkust. Mõned on teistest jõudnud kaugemale ning üleminekul on laiem sotsiaalne, majanduslik ja keskkonnamõju nendele piirkondadele, mis sõltuvad energia tarbimisel suurel määral fossiilkütustest – eriti kivisöest, pruunsöest, turbast ja põlevkivist – või suure kasvuhoonegaaside heitemahukusega tööstusharudest. Selline olukord ei tekita mitte ainult riski, et üleminek kliimaneutraalsusele toimub liidus eri kiirusel, vaid tekitab ka piirkondadevaheliste erinevuste suurenemise ohu, mis kahjustab sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärke. |
| --- | --- |

(2)

Üleminek kliimaneutraalsele ringmajandusele on üks liidu olulisemaid poliitikaeesmärke. Euroopa Ülemkogu kinnitas 12. detsembril 2019 eesmärgi saavutada kooskõlas Pariisi kokkuleppe eesmärkidega 2050. aastaks kliimaneutraalne liit. Kuigi kliimamuutuste ja keskkonnaseisundi halvenemise vastu võitlemine on pikas perspektiivis kõigile kasulik ning pakub keskpikas perspektiivis kõigile võimalusi ja paneb kõiki proovile, ei alusta kõik piirkonnad ja liikmesriigid üleminekut samast punktist ning neil ei ole sama reageerimissuutlikkust. Mõned on teistest jõudnud kaugemale ning üleminekul on laiem sotsiaalne, majanduslik ja keskkonnamõju nendele piirkondadele, mis sõltuvad energia tarbimisel suurel määral fossiilkütustest – eriti kivisöest, pruunsöest, turbast ja põlevkivist – või suure kasvuhoonegaaside heitemahukusega tööstusharudest. Selline olukord ei tekita mitte ainult riski, et üleminek kliimaneutraalsusele toimub liidus eri kiirusel, vaid tekitab ka piirkondadevaheliste erinevuste suurenemise ohu, mis kahjustab sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärke.

| (3) | Edu saavutamiseks ja et olla kõigi jaoks sotsiaalselt vastuvõetav, peab üleminek olema õiglane ja kaasav. Seetõttu peavad liit, liikmesriigid ning nende piirkonnad võtma algusest peale arvesse ülemineku sotsiaalset, majanduslikku ja keskkonnamõju ning kasutama kõiki võimalikke vahendeid kahjulike tagajärgede leevendamiseks. Liidu eelarvel on selles oluline roll. |
| --- | --- |

(3)

Edu saavutamiseks ja et olla kõigi jaoks sotsiaalselt vastuvõetav, peab üleminek olema õiglane ja kaasav. Seetõttu peavad liit, liikmesriigid ning nende piirkonnad võtma algusest peale arvesse ülemineku sotsiaalset, majanduslikku ja keskkonnamõju ning kasutama kõiki võimalikke vahendeid kahjulike tagajärgede leevendamiseks. Liidu eelarvel on selles oluline roll.

| (4) | Nagu on sätestatud Euroopa roheleppes ja kestliku Euroopa investeerimiskavas, peaks õiglase ülemineku mehhanism täiendama järgmise mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 muid meetmeid. See peaks aitama tegeleda 2050. aastaks liidu kliimaneutraalsusele ülemineku ja eeskätt selle protsessi poolt mõjutatud töötajatele avalduvate sotsiaalsete, majanduslike ja keskkonnatagajärgedega, koondades liidu eelarvekulutused kliima- ja sotsiaalsetele eesmärkidele piirkondlikul tasandil ning seades eesmärgiks kõrged sotsiaal- ja keskkonnastandardid. |
| --- | --- |

(4)

Nagu on sätestatud Euroopa roheleppes ja kestliku Euroopa investeerimiskavas, peaks õiglase ülemineku mehhanism täiendama järgmise mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 muid meetmeid. See peaks aitama tegeleda 2050. aastaks liidu kliimaneutraalsusele ülemineku ja eeskätt selle protsessi poolt mõjutatud töötajatele avalduvate sotsiaalsete, majanduslike ja keskkonnatagajärgedega, koondades liidu eelarvekulutused kliima- ja sotsiaalsetele eesmärkidele piirkondlikul tasandil ning seades eesmärgiks kõrged sotsiaal- ja keskkonnastandardid.

| (5) | Käesoleva määrusega tuleks asutada Õiglase Ülemineku Fond, mis on üks ühtekuuluvuspoliitika raames rakendatava õiglase ülemineku mehhanismi sambaid. Õiglase Ülemineku Fondi eesmärk on leevendada kliimamuutustega seotud ülemineku kahjulikku mõju, toetades kõige enam mõjutatud territooriume ja asjaomaseid töötajaid, ning edendada tasakaalustatud sotsiaal-majanduslikku üleminekut. Õiglase Ülemineku Fondi ainsa erieesmärgi kohaselt peaksid fondist toetatavad meetmed otseselt aitama leevendada ülemineku mõju, leevendades negatiivset mõju tööhõivele ning rahastades kohaliku majanduse mitmekesistamist ja ajakohastamist. Õiglase Ülemineku Fondi ainus erieesmärk on kehtestatud samal tasandil ja loetletud koos poliitikaeesmärkidega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1060 (6). |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega tuleks asutada Õiglase Ülemineku Fond, mis on üks ühtekuuluvuspoliitika raames rakendatava õiglase ülemineku mehhanismi sambaid. Õiglase Ülemineku Fondi eesmärk on leevendada kliimamuutustega seotud ülemineku kahjulikku mõju, toetades kõige enam mõjutatud territooriume ja asjaomaseid töötajaid, ning edendada tasakaalustatud sotsiaal-majanduslikku üleminekut. Õiglase Ülemineku Fondi ainsa erieesmärgi kohaselt peaksid fondist toetatavad meetmed otseselt aitama leevendada ülemineku mõju, leevendades negatiivset mõju tööhõivele ning rahastades kohaliku majanduse mitmekesistamist ja ajakohastamist. Õiglase Ülemineku Fondi ainus erieesmärk on kehtestatud samal tasandil ja loetletud koos poliitikaeesmärkidega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1060 (6).

| (6) | Kajastades Euroopa rohelepet kui liidu kestliku majanduskasvu strateegiat ja kliimamuutustega tegelemise olulisust, et täita liidu kohustusi rakendada Pariisi kokkulepet ja saavutada ÜRO kestliku arengu eesmärgid, on Õiglase Ülemineku Fond mõeldud selleks, et aidata kaasa kliimameetmete peavoolustamisele ja keskkonnaalasele kestlikkusele ning üldise eesmärgi saavutamisele, milleks on suunata 30 % liidu eelarvekuludest kliimaeesmärkide toetamiseks, ning aitab püüelda eesmärgi poole eraldada 2024. aastal 7,5 % ning 2026. ja 2027. aastal 10 % mitmeaastase finantsraamistiku alusel tehtavatest iga-aastastest kulutustest bioloogilise mitmekesisuse eesmärkidele, võttes arvesse kliima- ja bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide kattuvust. Õiglase Ülemineku Fondi omavahendid täiendavad investeeringuid, mida on vaja, et saavutada üldeesmärk eraldada liidu eelarvekulutustest 30 % kliimaeesmärkide saavutamiseks. Need vahendid peaksid aitama täiel määral kaasa selle eesmärgi saavutamisele koos Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1058 (7) loodud Regionaalarengu Fondist (ERF) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (8) loodud Euroopa Sotsiaalfond+ist (ESF+) vabatahtlikult ümberpaigutatud vahenditega. Sellega seoses tuleks Õiglase Ülemineku Fondist toetada tegevusi, mis järgivad liidu kliima- ja keskkonnastandardeid ja -prioriteete ega kahjusta oluliselt keskkonnaeesmärke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852 (9) artikli 17 tähenduses ning mis tagavad ülemineku vähese CO2 heitega majandusele, et saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalne liit. |
| --- | --- |

(6)

Kajastades Euroopa rohelepet kui liidu kestliku majanduskasvu strateegiat ja kliimamuutustega tegelemise olulisust, et täita liidu kohustusi rakendada Pariisi kokkulepet ja saavutada ÜRO kestliku arengu eesmärgid, on Õiglase Ülemineku Fond mõeldud selleks, et aidata kaasa kliimameetmete peavoolustamisele ja keskkonnaalasele kestlikkusele ning üldise eesmärgi saavutamisele, milleks on suunata 30 % liidu eelarvekuludest kliimaeesmärkide toetamiseks, ning aitab püüelda eesmärgi poole eraldada 2024. aastal 7,5 % ning 2026. ja 2027. aastal 10 % mitmeaastase finantsraamistiku alusel tehtavatest iga-aastastest kulutustest bioloogilise mitmekesisuse eesmärkidele, võttes arvesse kliima- ja bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide kattuvust. Õiglase Ülemineku Fondi omavahendid täiendavad investeeringuid, mida on vaja, et saavutada üldeesmärk eraldada liidu eelarvekulutustest 30 % kliimaeesmärkide saavutamiseks. Need vahendid peaksid aitama täiel määral kaasa selle eesmärgi saavutamisele koos Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1058 (7) loodud Regionaalarengu Fondist (ERF) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (8) loodud Euroopa Sotsiaalfond+ist (ESF+) vabatahtlikult ümberpaigutatud vahenditega. Sellega seoses tuleks Õiglase Ülemineku Fondist toetada tegevusi, mis järgivad liidu kliima- ja keskkonnastandardeid ja -prioriteete ega kahjusta oluliselt keskkonnaeesmärke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852 (9) artikli 17 tähenduses ning mis tagavad ülemineku vähese CO2 heitega majandusele, et saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalne liit.

| (7) | Õiglase Ülemineku Fondi vahendid peaksid täiendama ühtekuuluvuspoliitika raames kättesaadavaid vahendeid. |
| --- | --- |

(7)

Õiglase Ülemineku Fondi vahendid peaksid täiendama ühtekuuluvuspoliitika raames kättesaadavaid vahendeid.

| (8) | Üleminek kliimaneutraalsele majandusele on katsumus kõigile liikmesriikidele. Eriti keerukas on see liikmesriikide jaoks, kes sõltuvad või on kuni viimase ajani sõltunud suurel määral fossiilkütustest või suure kasvuhoonegaaside heitemahukusega tööstustegevustest, mis tuleb järk-järgult lõpetada või mida tuleb kliimaneutraalsele majandusele ülemineku tõttu kohandada ja mille puhul puuduvad selleks rahalised vahendid. Seetõttu peaks Õiglase Ülemineku Fond hõlmama kõiki liikmesriike, kuid selle rahaliste vahendite jaotus peaks olema keskendatud territooriumidele, mida kliimaga seotud üleminekuprotsess kõige enam mõjutab, ning see jaotus peaks kajastama liikmesriikide suutlikkust rahastada vajalikke investeeringuid, et tulla toime kliimaneutraalsele majandusele üleminekuga. |
| --- | --- |

(8)

Üleminek kliimaneutraalsele majandusele on katsumus kõigile liikmesriikidele. Eriti keerukas on see liikmesriikide jaoks, kes sõltuvad või on kuni viimase ajani sõltunud suurel määral fossiilkütustest või suure kasvuhoonegaaside heitemahukusega tööstustegevustest, mis tuleb järk-järgult lõpetada või mida tuleb kliimaneutraalsele majandusele ülemineku tõttu kohandada ja mille puhul puuduvad selleks rahalised vahendid. Seetõttu peaks Õiglase Ülemineku Fond hõlmama kõiki liikmesriike, kuid selle rahaliste vahendite jaotus peaks olema keskendatud territooriumidele, mida kliimaga seotud üleminekuprotsess kõige enam mõjutab, ning see jaotus peaks kajastama liikmesriikide suutlikkust rahastada vajalikke investeeringuid, et tulla toime kliimaneutraalsele majandusele üleminekuga.

| (9) | Käesoleva määruse suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping“) artikli 322 kohaselt vastuvõetud horisontaalseid finantsreegleid. Need reeglid on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL, Euratom) 2018/1046 (10) („finantsmäärus“) ning nendega määratakse eelkõige kindlaks kord, mille kohaselt eelarvet koostatakse ja täidetakse toetuste, auhindade, hangete, eelarve kaudse täitmise, rahastamisvahendite, eelarveliste tagatiste, finantsabi ja välisekspertide tasustamise kaudu ning nähakse ette finantsjuhtimises osalejate vastutuse kontroll. ELi toimimise lepingu artikli 322 kohaselt vastu võetud reeglid hõlmavad ka üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks. |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määruse suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping“) artikli 322 kohaselt vastuvõetud horisontaalseid finantsreegleid. Need reeglid on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL, Euratom) 2018/1046 (10) („finantsmäärus“) ning nendega määratakse eelkõige kindlaks kord, mille kohaselt eelarvet koostatakse ja täidetakse toetuste, auhindade, hangete, eelarve kaudse täitmise, rahastamisvahendite, eelarveliste tagatiste, finantsabi ja välisekspertide tasustamise kaudu ning nähakse ette finantsjuhtimises osalejate vastutuse kontroll. ELi toimimise lepingu artikli 322 kohaselt vastu võetud reeglid hõlmavad ka üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks.

| (10) | Õiglase Ülemineku Fondi vahendite tulemusliku kasutamise tagamiseks peaks Õiglase Ülemineku Fondi kasutamine piirduma 50 % riikliku eraldisega liikmesriikide puhul, kes veel ei ole võtnud kohustust täita eesmärki saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalne liit kooskõlas Pariisi kokkuleppe eesmärkidega, ning ülejäänud 50 % tehakse programmitöö jaoks kättesaadavaks siis, kui kõnealune kohustus on võetud. Õigluse ja liikmesriikide võrdväärse kohtlemise tagamiseks tuleks juhul, kui liikmesriik ei ole 2022. aasta või mis tahes sellele järgneva aasta 31. detsembriks võtnud kohustust täita eesmärki saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalne liit, vabastada eelneva aasta eelarvelised kulukohustused täies ulatuses järgmisel aastal. |
| --- | --- |

(10)

Õiglase Ülemineku Fondi vahendite tulemusliku kasutamise tagamiseks peaks Õiglase Ülemineku Fondi kasutamine piirduma 50 % riikliku eraldisega liikmesriikide puhul, kes veel ei ole võtnud kohustust täita eesmärki saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalne liit kooskõlas Pariisi kokkuleppe eesmärkidega, ning ülejäänud 50 % tehakse programmitöö jaoks kättesaadavaks siis, kui kõnealune kohustus on võetud. Õigluse ja liikmesriikide võrdväärse kohtlemise tagamiseks tuleks juhul, kui liikmesriik ei ole 2022. aasta või mis tahes sellele järgneva aasta 31. detsembriks võtnud kohustust täita eesmärki saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalne liit, vabastada eelneva aasta eelarvelised kulukohustused täies ulatuses järgmisel aastal.

| (11) | Kooskõlas nõukogu määrusega (EL) 2020/2094 (11) ja selle kohaselt eraldatud vahendite piires tuleks Õiglase Ülemineku Fondi raames rakendada taaste- ja vastupidavusmeetmeid, et oleks võimalik toime tulla COVID-19 kriisi enneolematu mõjuga. Selliseid lisavahendeid tuleks kasutada nii, et oleks tagatud kõnealuses määruses sätestatud tähtaegade järgimine. |
| --- | --- |

(11)

Kooskõlas nõukogu määrusega (EL) 2020/2094 (11) ja selle kohaselt eraldatud vahendite piires tuleks Õiglase Ülemineku Fondi raames rakendada taaste- ja vastupidavusmeetmeid, et oleks võimalik toime tulla COVID-19 kriisi enneolematu mõjuga. Selliseid lisavahendeid tuleks kasutada nii, et oleks tagatud kõnealuses määruses sätestatud tähtaegade järgimine.

| (12) | Käesolevas määruses tuleks määrata kindlaks investeeringute liigid, mille puhul saab väljaminekuid toetada Õiglase Ülemineku Fondist. Kõik toetatavad tegevused peaksid olema täielikus kooskõlas liidu kliima-, keskkonna- ja sotsiaalsete kohustuste ning prioriteetidega. Investeeringute loetelu peaks sisaldama neid, mis toetavad kohalikku majandust, stimuleerides selle sisemist kasvupotentsiaali kooskõlas vastavate aruka spetsialiseerumise strateegiatega, sealhulgas ka kestlikku turismi, kui see on asjakohane. On vaja, et investeeringud on pikas perspektiivis kestlikud, võttes arvesse kõiki Euroopa roheleppe eesmärke. Rahastatavad projektid peaksid toetama üleminekut kestlikule ja kliimaneutraalsele majandusele ning ringmajandusele, hõlmates ressursitõhususe suurendamisele suunatud meetmeid. Toetust ei tohiks anda jäätmete põletamiseks, kuna see tegevus kuulub ringmajanduse jäätmehierarhia alumisse osasse. Rahastamiskõlblikud peaksid olema konsultatsiooniteenused, mis aitavad kaasa Õiglase Ülemineku Fondist toetatavate meetmete rakendamisele. Maapinna korrastamise projekti osana peaks saama toetada alade loodusliku seisundi taastamist, rohelise taristu väljatöötamist ja veemajandust. Energiatõhususe meetmete toetamisel peaks Õiglase Ülemineku Fondist saama toetada investeeringuid, mis aitavad vähendada energiaostuvõimetust, tehes seda enamjaolt elamute energiatõhususe parandamise kaudu. Õiglase Ülemineku Fondist peaks saama toetada ka innovaatiliste salvestustehnoloogiate väljatöötamist. |
| --- | --- |

(12)

Käesolevas määruses tuleks määrata kindlaks investeeringute liigid, mille puhul saab väljaminekuid toetada Õiglase Ülemineku Fondist. Kõik toetatavad tegevused peaksid olema täielikus kooskõlas liidu kliima-, keskkonna- ja sotsiaalsete kohustuste ning prioriteetidega. Investeeringute loetelu peaks sisaldama neid, mis toetavad kohalikku majandust, stimuleerides selle sisemist kasvupotentsiaali kooskõlas vastavate aruka spetsialiseerumise strateegiatega, sealhulgas ka kestlikku turismi, kui see on asjakohane. On vaja, et investeeringud on pikas perspektiivis kestlikud, võttes arvesse kõiki Euroopa roheleppe eesmärke. Rahastatavad projektid peaksid toetama üleminekut kestlikule ja kliimaneutraalsele majandusele ning ringmajandusele, hõlmates ressursitõhususe suurendamisele suunatud meetmeid. Toetust ei tohiks anda jäätmete põletamiseks, kuna see tegevus kuulub ringmajanduse jäätmehierarhia alumisse osasse. Rahastamiskõlblikud peaksid olema konsultatsiooniteenused, mis aitavad kaasa Õiglase Ülemineku Fondist toetatavate meetmete rakendamisele. Maapinna korrastamise projekti osana peaks saama toetada alade loodusliku seisundi taastamist, rohelise taristu väljatöötamist ja veemajandust. Energiatõhususe meetmete toetamisel peaks Õiglase Ülemineku Fondist saama toetada investeeringuid, mis aitavad vähendada energiaostuvõimetust, tehes seda enamjaolt elamute energiatõhususe parandamise kaudu. Õiglase Ülemineku Fondist peaks saama toetada ka innovaatiliste salvestustehnoloogiate väljatöötamist.

| (13) | Kliimamuutustega seotud üleminekust enim mõjutatud kodanike kaitsmiseks peaks Õiglase Ülemineku Fond hõlmama ka mõjutatud töötajate täiendus- ja ümberõpet, sealhulgas koolitust, olenemata sellest, kas neil on töökoht või on nad selle ülemineku tõttu kaotanud. Õiglase Ülemineku Fondi eesmärk peaks olema aidata neil kohaneda uute töövõimalustega. Samuti tuleks Õiglase Ülemineku Fondiga pakkuda tööotsijatele asjakohasel kujul toetust, sealhulgas abi töö otsimisel ja aktiivset kaasamist tööturule. Õiglase Ülemineku Fondist peaks saama toetada kõiki tööotsijaid, kes on kaotanud töö õiglase ülemineku territoriaalse kavaga hõlmatud piirkondades ülemineku poolt mõjutatud sektorites, isegi kui koondatud töötajad kõnealuses piirkonnas ei ela. Tuleks pöörata piisavalt tähelepanu kodanikele, kes on energiaostuvõimetuse ohus, seda eelkõige energiatõhususe meetmete rakendamisel sotsiaaleluruumide tingimuste parandamiseks. |
| --- | --- |

(13)

Kliimamuutustega seotud üleminekust enim mõjutatud kodanike kaitsmiseks peaks Õiglase Ülemineku Fond hõlmama ka mõjutatud töötajate täiendus- ja ümberõpet, sealhulgas koolitust, olenemata sellest, kas neil on töökoht või on nad selle ülemineku tõttu kaotanud. Õiglase Ülemineku Fondi eesmärk peaks olema aidata neil kohaneda uute töövõimalustega. Samuti tuleks Õiglase Ülemineku Fondiga pakkuda tööotsijatele asjakohasel kujul toetust, sealhulgas abi töö otsimisel ja aktiivset kaasamist tööturule. Õiglase Ülemineku Fondist peaks saama toetada kõiki tööotsijaid, kes on kaotanud töö õiglase ülemineku territoriaalse kavaga hõlmatud piirkondades ülemineku poolt mõjutatud sektorites, isegi kui koondatud töötajad kõnealuses piirkonnas ei ela. Tuleks pöörata piisavalt tähelepanu kodanikele, kes on energiaostuvõimetuse ohus, seda eelkõige energiatõhususe meetmete rakendamisel sotsiaaleluruumide tingimuste parandamiseks.

| (14) | Lubatud peaks olema toetada tegevusi hariduse ja sotsiaalse kaasamise valdkonnas, lastehoiuasutuste ja eakate hoolekandeasutuste sotsiaaltaristu heaks ning koolituskeskustes, eeldusel et need tegevused on piisavalt põhjendatud õiglase ülemineku territoriaalsetes kavades. Eakate hoolduse puhul tuleks alal hoida kogukonnapõhise hoolduse edendamise põhimõtet. Investeeringute kombinatsiooni võiksid täiendada nende valdkondade sotsiaal- ja avalikud teenused. Kogu toetus kõnealustes valdkondades peaks eeldama piisavat põhjendamist õiglase ülemineku territoriaalsetes kavades ning see peaks olema kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste samba eesmärkidega. |
| --- | --- |

(14)

Lubatud peaks olema toetada tegevusi hariduse ja sotsiaalse kaasamise valdkonnas, lastehoiuasutuste ja eakate hoolekandeasutuste sotsiaaltaristu heaks ning koolituskeskustes, eeldusel et need tegevused on piisavalt põhjendatud õiglase ülemineku territoriaalsetes kavades. Eakate hoolduse puhul tuleks alal hoida kogukonnapõhise hoolduse edendamise põhimõtet. Investeeringute kombinatsiooni võiksid täiendada nende valdkondade sotsiaal- ja avalikud teenused. Kogu toetus kõnealustes valdkondades peaks eeldama piisavat põhjendamist õiglase ülemineku territoriaalsetes kavades ning see peaks olema kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste samba eesmärkidega.

| (15) | Selleks et käsitleda naiste erilist olukorda ja rolli kliimaneutraalsele majandusele üleminekus, tuleks edendada soolist võrdõiguslikkust. Naiste osalemine tööturul ja ettevõtluses ning võrdne töötasu mängivad võrdsete võimaluste tagamises tähtsat rolli. Õiglase Ülemineku Fond peaks eritähelepanu pöörama ka ülemineku negatiivse mõju tõttu ebaproportsionaalselt suurel määral kannatavatele kaitsetutele rühmadele, näiteks puuetega töötajatele. On vaja säilitada kaevanduskogukondade identiteet ning kaitsta varasemate ja tulevaste kogukondade järjepidevust. See hõlmab eritähelepanu pööramist nende materiaalsele ja mittemateriaalsele kaevanduspärandile, sealhulgas kultuurile. |
| --- | --- |

(15)

Selleks et käsitleda naiste erilist olukorda ja rolli kliimaneutraalsele majandusele üleminekus, tuleks edendada soolist võrdõiguslikkust. Naiste osalemine tööturul ja ettevõtluses ning võrdne töötasu mängivad võrdsete võimaluste tagamises tähtsat rolli. Õiglase Ülemineku Fond peaks eritähelepanu pöörama ka ülemineku negatiivse mõju tõttu ebaproportsionaalselt suurel määral kannatavatele kaitsetutele rühmadele, näiteks puuetega töötajatele. On vaja säilitada kaevanduskogukondade identiteet ning kaitsta varasemate ja tulevaste kogukondade järjepidevust. See hõlmab eritähelepanu pööramist nende materiaalsele ja mittemateriaalsele kaevanduspärandile, sealhulgas kultuurile.

| (16) | Selleks et suurendada üleminekust mõjutatud territooriumide majanduslikku mitmekesisust, peaks Õiglase Ülemineku Fond toetama ettevõtjaid ja majandusala sidusrühmi, sealhulgas toetades tulusaid investeeringuid väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtjatesse (12) („VKEd“). Tulusa investeeringu all tuleks mõista investeeringut ettevõtete põhivarasse või immateriaalsesse varasse eesmärgiga toota kaupu ja teenuseid, aidates seega kaasa kapitali kogumahutusele ja tööhõivele. Ettevõtete puhul, mis ei ole VKEd, tuleks tulusaid investeeringuid toetada üksnes siis, kui need on vajalikud üleminekust tingitud töökohtade kaotuse leevendamiseks, luues uusi või kaitstes märkimisväärsel arvul olemasolevaid töökohti, ning kui need ei põhjusta ümberpaigutamist ega tulene sellest. Investeeringud olemasolevatesse tööstusrajatistesse, sealhulgas liidu heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud rajatistesse, peaksid olema lubatud, kui need aitavad kaasa 2050. aastaks liidu kliimaneutraalsele majandusele üleminekule ja on oluliselt väiksemad asjakohastest võrdlusalustest, mis on kehtestatud saastekvootide tasuta eraldamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (13) alusel, ning kui nende tulemuseks on märkimisväärse arvu töökohtade kaitse. Iga sellist investeeringut tuleks vastavalt põhjendada asjakohases õiglase ülemineku territoriaalses kavas. Siseturu terviklikkuse ja ühtekuuluvuspoliitika kaitsmiseks peaks toetus ettevõtjatele olema kooskõlas liidu riigiabireeglitega, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklites 107 ja 108, ning eelkõige peaks muudesse ettevõtjatesse kui VKEdesse tehtavate tulusate investeeringute toetamine piirduma ettevõtjatega, mis asuvad piirkondades, mis on määratletud abi saavate piirkondadena ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktide a ja c tähenduses. |
| --- | --- |

(16)

Selleks et suurendada üleminekust mõjutatud territooriumide majanduslikku mitmekesisust, peaks Õiglase Ülemineku Fond toetama ettevõtjaid ja majandusala sidusrühmi, sealhulgas toetades tulusaid investeeringuid väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtjatesse (12) („VKEd“). Tulusa investeeringu all tuleks mõista investeeringut ettevõtete põhivarasse või immateriaalsesse varasse eesmärgiga toota kaupu ja teenuseid, aidates seega kaasa kapitali kogumahutusele ja tööhõivele. Ettevõtete puhul, mis ei ole VKEd, tuleks tulusaid investeeringuid toetada üksnes siis, kui need on vajalikud üleminekust tingitud töökohtade kaotuse leevendamiseks, luues uusi või kaitstes märkimisväärsel arvul olemasolevaid töökohti, ning kui need ei põhjusta ümberpaigutamist ega tulene sellest. Investeeringud olemasolevatesse tööstusrajatistesse, sealhulgas liidu heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud rajatistesse, peaksid olema lubatud, kui need aitavad kaasa 2050. aastaks liidu kliimaneutraalsele majandusele üleminekule ja on oluliselt väiksemad asjakohastest võrdlusalustest, mis on kehtestatud saastekvootide tasuta eraldamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (13) alusel, ning kui nende tulemuseks on märkimisväärse arvu töökohtade kaitse. Iga sellist investeeringut tuleks vastavalt põhjendada asjakohases õiglase ülemineku territoriaalses kavas. Siseturu terviklikkuse ja ühtekuuluvuspoliitika kaitsmiseks peaks toetus ettevõtjatele olema kooskõlas liidu riigiabireeglitega, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklites 107 ja 108, ning eelkõige peaks muudesse ettevõtjatesse kui VKEdesse tehtavate tulusate investeeringute toetamine piirduma ettevõtjatega, mis asuvad piirkondades, mis on määratletud abi saavate piirkondadena ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktide a ja c tähenduses.

| (17) | Selleks et tagada Õiglase Ülemineku Fondi vahendite kavandamise paindlikkus tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi raames, peaks olema võimalik ette valmistada iseseisev Õiglase Ülemineku Fondi programm või kavandada Õiglase Ülemineku Fondi vahendeid ERFist, ESF+ist või Ühtekuuluvusfondist toetatava programmi ühe või mitme sihtotstarbelise prioriteedi raames. Vastavalt määrusele (EL) 2021/1060 võiks Õiglase Ülemineku Fondi vahendeid vabatahtlikult suurendada ERFist ja ESF+ist saadava täiendava rahastamisega. Sellisel juhul peaksid ERFist ja ESF+ist ümberpaigutatud asjaomased summad olema kooskõlas õiglase ülemineku territoriaalsetes kavades sätestatud tegevuste liikidega. |
| --- | --- |

(17)

Selleks et tagada Õiglase Ülemineku Fondi vahendite kavandamise paindlikkus tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi raames, peaks olema võimalik ette valmistada iseseisev Õiglase Ülemineku Fondi programm või kavandada Õiglase Ülemineku Fondi vahendeid ERFist, ESF+ist või Ühtekuuluvusfondist toetatava programmi ühe või mitme sihtotstarbelise prioriteedi raames. Vastavalt määrusele (EL) 2021/1060 võiks Õiglase Ülemineku Fondi vahendeid vabatahtlikult suurendada ERFist ja ESF+ist saadava täiendava rahastamisega. Sellisel juhul peaksid ERFist ja ESF+ist ümberpaigutatud asjaomased summad olema kooskõlas õiglase ülemineku territoriaalsetes kavades sätestatud tegevuste liikidega.

| (18) | Õiglase Ülemineku Fondi toetus peaks sõltuma üleminekuprotsessi tõhusast rakendamisest konkreetsel territooriumil, et saavutada kliimaneutraalne majandus. Sellega seoses peaksid liikmesriigid sotsiaalses dialoogis ja koostöös asjaomaste sidusrühmadega vastavalt määruse (EL) 2021/1060 asjakohaste sätetega kindlaks määratud partnerluspõhimõttele ja komisjoni toetusel koostama õiglase ülemineku territoriaalsed kavad, millega kehtestatakse üleminekuprotsess ning mis on kooskõlas nende lõimitud riiklike energia- ja kliimakavadega. Selleks peaks komisjon looma õiglase ülemineku platvormi, mis tugineks olemasolevale üleminekuetapis olevate söekaevanduspiirkondade platvormile, et võimaldada kahe- ja mitmepoolset kogemuste ja parimate tavade vahetamist kõigis mõjutatud sektorites. Liikmesriigid peaksid tagama, et Õiglase Ülemineku Fondi vahendite kasutamisse oleksid kaasatud omavalitsusüksused ja linnad ning et nende vajadusi võetakse sellega seoses arvesse. |
| --- | --- |

(18)

Õiglase Ülemineku Fondi toetus peaks sõltuma üleminekuprotsessi tõhusast rakendamisest konkreetsel territooriumil, et saavutada kliimaneutraalne majandus. Sellega seoses peaksid liikmesriigid sotsiaalses dialoogis ja koostöös asjaomaste sidusrühmadega vastavalt määruse (EL) 2021/1060 asjakohaste sätetega kindlaks määratud partnerluspõhimõttele ja komisjoni toetusel koostama õiglase ülemineku territoriaalsed kavad, millega kehtestatakse üleminekuprotsess ning mis on kooskõlas nende lõimitud riiklike energia- ja kliimakavadega. Selleks peaks komisjon looma õiglase ülemineku platvormi, mis tugineks olemasolevale üleminekuetapis olevate söekaevanduspiirkondade platvormile, et võimaldada kahe- ja mitmepoolset kogemuste ja parimate tavade vahetamist kõigis mõjutatud sektorites. Liikmesriigid peaksid tagama, et Õiglase Ülemineku Fondi vahendite kasutamisse oleksid kaasatud omavalitsusüksused ja linnad ning et nende vajadusi võetakse sellega seoses arvesse.

| (19) | Õiglase ülemineku territoriaalsetes kavades tuleks määrata kõige negatiivsemalt mõjutatud territooriumid, kuhu Õiglase Ülemineku Fondi toetus tuleks koondada, ning kirjeldada konkreetseid meetmeid, mida tuleb võtta liidu 2030. aasta energia- ja kliimaeesmärkide ning 2050. aastaks liidu kliimaneutraalse majanduse saavutamiseks, eelkõige seoses fossiilkütuste tootmist või muid suure kasvuhoonegaaside heitemahukusega tegevusi hõlmavate rajatiste ümberkorraldamise või sulgemisega. Need territooriumid peaksid olema täpselt määratletud ning vastama ühise statistiliste territoriaalüksuste liigituse 3. tasandile (NUTS 3. tasandi piirkonnad), mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1059/2003, (14) või olema nende osad. Kavades tuleks üksikasjalikult kirjeldada nende territooriumide ees seisvaid katsumusi ja vajadusi, võttes arvesse rahvastikukao ohtusid, ning määrata kindlaks kavast toetuse saajate tasandil töökohtade loomisele kaasa aitamiseks vajalikud tegevused viisil, mis tagab kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise ning kliimaneutraalsele majandusele üleminekuga ja Euroopa roheleppe eesmärkidega kokku sobiva majandustegevuse ühtse arengu. Kui need territooriumid on määratud, tuleks lisatähelepanu pöörata selliste saarte, saarepiirkondade ning äärepoolseimate piirkondade iseärasustele, mille puhul võib geograafiliste ja sotsiaal-majanduslike tunnusjoonte tõttu olla kliimaneutraalsele majandusele ülemineku protsessi toetamiseks vaja erinevat lähenemisviisi. Õiglase Ülemineku Fondist peaksid rahalist toetust saama ainult need investeeringud, mis on kooskõlas õiglase ülemineku territoriaalsete kavadega. Õiglase ülemineku territoriaalsed kavad peaksid olema osa komisjoni heakskiidetud programmidest, mida toetavad olenevalt asjaoludest kas ERF, ESF+, Ühtekuuluvusfond või Õiglase Ülemineku Fond. |
| --- | --- |

(19)

Õiglase ülemineku territoriaalsetes kavades tuleks määrata kõige negatiivsemalt mõjutatud territooriumid, kuhu Õiglase Ülemineku Fondi toetus tuleks koondada, ning kirjeldada konkreetseid meetmeid, mida tuleb võtta liidu 2030. aasta energia- ja kliimaeesmärkide ning 2050. aastaks liidu kliimaneutraalse majanduse saavutamiseks, eelkõige seoses fossiilkütuste tootmist või muid suure kasvuhoonegaaside heitemahukusega tegevusi hõlmavate rajatiste ümberkorraldamise või sulgemisega. Need territooriumid peaksid olema täpselt määratletud ning vastama ühise statistiliste territoriaalüksuste liigituse 3. tasandile (NUTS 3. tasandi piirkonnad), mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1059/2003, (14) või olema nende osad. Kavades tuleks üksikasjalikult kirjeldada nende territooriumide ees seisvaid katsumusi ja vajadusi, võttes arvesse rahvastikukao ohtusid, ning määrata kindlaks kavast toetuse saajate tasandil töökohtade loomisele kaasa aitamiseks vajalikud tegevused viisil, mis tagab kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise ning kliimaneutraalsele majandusele üleminekuga ja Euroopa roheleppe eesmärkidega kokku sobiva majandustegevuse ühtse arengu. Kui need territooriumid on määratud, tuleks lisatähelepanu pöörata selliste saarte, saarepiirkondade ning äärepoolseimate piirkondade iseärasustele, mille puhul võib geograafiliste ja sotsiaal-majanduslike tunnusjoonte tõttu olla kliimaneutraalsele majandusele ülemineku protsessi toetamiseks vaja erinevat lähenemisviisi. Õiglase Ülemineku Fondist peaksid rahalist toetust saama ainult need investeeringud, mis on kooskõlas õiglase ülemineku territoriaalsete kavadega. Õiglase ülemineku territoriaalsed kavad peaksid olema osa komisjoni heakskiidetud programmidest, mida toetavad olenevalt asjaoludest kas ERF, ESF+, Ühtekuuluvusfond või Õiglase Ülemineku Fond.

| (20) | Selleks et suurendada Õiglase Ülemineku Fondi vahendite kasutamise tulemustele orienteeritust, peaks komisjonil kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega olema võimalik kohaldada finantskorrektsioone, kui Õiglase Ülemineku Fondi erieesmärgi saavutamiseks seatud sihid on suures ulatuses saavutamata. |
| --- | --- |

(20)

Selleks et suurendada Õiglase Ülemineku Fondi vahendite kasutamise tulemustele orienteeritust, peaks komisjonil kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega olema võimalik kohaldada finantskorrektsioone, kui Õiglase Ülemineku Fondi erieesmärgi saavutamiseks seatud sihid on suures ulatuses saavutamata.

| (21) | Selleks et kehtestada Õiglase Ülemineku Fondile asjakohane finantsraamistik, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et kehtestada olemasolevate vahendite iga-aastane jaotus liikmesriikide lõikes. |
| --- | --- |

(21)

Selleks et kehtestada Õiglase Ülemineku Fondile asjakohane finantsraamistik, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et kehtestada olemasolevate vahendite iga-aastane jaotus liikmesriikide lõikes.

| (22) | Kuna käeoleva määruse eesmärki, nimelt toetada inimesi, majandust ja keskkonda territooriumidel, kus toimuvad majanduslikud ja sotsiaalsed muutused, et minna üle kliimaneutraalsele majandusele, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada erinevuste tõttu eri territooriumide arengutasemes ja mahajäämuse tõttu kõige ebasoodsamates piirkondades, samuti liikmesriikide ja territooriumide rahaliste vahendite piiratuse tõttu, küll aga saab seda vajaduse tõttu ühtse rakendusraamistiku järele, mis hõlmaks mitut eelarve jagatud täitmise alla kuuluvat liidu fondi, paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(22)

Kuna käeoleva määruse eesmärki, nimelt toetada inimesi, majandust ja keskkonda territooriumidel, kus toimuvad majanduslikud ja sotsiaalsed muutused, et minna üle kliimaneutraalsele majandusele, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada erinevuste tõttu eri territooriumide arengutasemes ja mahajäämuse tõttu kõige ebasoodsamates piirkondades, samuti liikmesriikide ja territooriumide rahaliste vahendite piiratuse tõttu, küll aga saab seda vajaduse tõttu ühtse rakendusraamistiku järele, mis hõlmaks mitut eelarve jagatud täitmise alla kuuluvat liidu fondi, paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (23) | Võttes arvesse, et käesolev määrus võetakse vastu pärast programmitöö perioodi algust ning et Õiglase Ülemineku Fondi on vaja rakendada koordineeritud ja ühtlustatud viisil, ning eesmärgiga tagada määruse kiire rakendamine, peaks määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, |
| --- | --- |

(23)

Võttes arvesse, et käesolev määrus võetakse vastu pärast programmitöö perioodi algust ning et Õiglase Ülemineku Fondi on vaja rakendada koordineeritud ja ühtlustatud viisil, ning eesmärgiga tagada määruse kiire rakendamine, peaks määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

Käesoleva määrusega luuakse Õiglase Ülemineku Fond, et toetada inimesi, majandust ja keskkonda territooriumidel, mis seisavad silmitsi tõsiste sotsiaal-majanduslike katsumustega, mis tulenevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1999 (15) artikli 2 punktis 11 määratletud liidu 2030. aasta energia- ja kliimaeesmärkide saavutamise ja 2050. aastaks liidu kliimaneutraalsele majandusele ülemineku protsessist.

15

Selles sätestatakse Õiglase Ülemineku Fondi erieesmärk, selle geograafiline ulatus ja vahendid, selle toetuse kohaldamisala seoses määruse (EL) 2021/1060 artikli 5 lõike 2 punktis a osutatud tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgiga ning programmitöö erisätted ja seireks vajalikud näitajad.

Artikkel 2

Erieesmärk

Kooskõlas määruse (EL) 2021/1060 artikli 5 lõike 1 teise lõiguga aitab Õiglase Ülemineku Fond kaasa ainsale erieesmärgile võimaldada piirkondadel ja inimestel tegeleda liidu 2030. aasta energia- ja kliimaeesmärkide saavutamise ja Pariisi kokkuleppe alusel 2050. aastaks liidu kliimaneutraalsele majandusele ülemineku sotsiaalsete, tööhõivealaste, majanduslike ja keskkonnamõjudega.

Artikkel 3

Geograafiline ulatus ning vahendid tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi raames

1.   Õiglase Ülemineku Fond toetab tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärki kõigis liikmesriikides.

2.   Tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi raames on eelarveliste kulukohustuste täitmiseks ajavahemikul 2021–2027 ette nähtud 7 500 000 000 eurot (2018. aasta hindades) Õiglase Ülemineku Fondi vahendeid, nagu on kehtestatud määruse (EL) 2021/1060 artikli 110 lõike 1 punktis g.

3.   Lõikes 2 osutatud vahendeid võib suurendada vastavalt vajadusele liidu eelarvest eraldatud lisavahenditega ja muude vahenditega kooskõlas kohaldatava alusaktiga.

4.   Komisjon võtab rakendusaktiga vastu otsuse, milles sätestatakse olemasolevate vahendite iga-aastane jaotus, sealhulgas kõigi lõikes 3 osutatud lisavahendite jaotus liikmesriikide lõikes vastavalt I lisas sätestatud eraldistele.

Artikkel 4

Vahendid Euroopa Liidu taasterahastust

1.   Määruse (EL) 2020/2094 artikli 1 lõikes 2 osutatud meetmeid rakendatakse käesoleva määruse kohaselt summas 10 000 000 000 (2018. aasta hindades), nagu on osutatud määruse (EL) 2021/1060 artikli 109 lõike 1 teises lõigus ning järgides määruse (EL) 2020/2094 artikli 3 lõikeid 3, 4, 7 ja 9.

Seda summat käsitatakse käesoleva määruse artikli 3 lõikes 3 osutatud muude vahenditena. Määruse (EL) 2020/2094 artikli 3 lõike 1 kohaselt on see summa sihtotstarbeline välistulu finantsmääruse artikli 21 lõike 5 tähenduses.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud summa eraldatakse lisaks artiklis 3 osutatud koguvahenditele eelarveliste kulukohustuste jaoks tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi raames aastateks 2021–2023 järgmiselt:

| — | 2021: 2 000 000 000 eurot; |
| --- | --- |

—

2021: 2 000 000 000 eurot;

| — | 2022: 4 000 000 000 eurot; |
| --- | --- |

—

2022: 4 000 000 000 eurot;

| — | 2023: 4 000 000 000 eurot. |
| --- | --- |

—

2023: 4 000 000 000 eurot.

Lisaks eraldatakse esimeses lõigus osutatud vahenditest 15 600 000 eurot (2018. aasta hindades) halduskuludeks.

3.   Käesoleva artikli lõike 1 esimeses lõigus osutatud summa iga-aastane jaotus liikmesriikide lõikes lisatakse artikli 3 lõikes 4 osutatud komisjoni otsusesse vastavalt I lisas sätestatud eraldistele.

4.   Erandina finantsmääruse artikli 14 lõikest 3 kohaldatakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud vahenditel põhinevate eelarveliste kulukohustuste suhtes määruse (EL) 2021/1060 VII jaotise IV peatükis sätestatud kulukohustustest vabastamise norme. Erandina finantsmääruse artikli 12 lõike 4 punktist c ei kasutata neid vahendeid jätkuprogrammi või -meetme jaoks.

5.   Programmide jaoks eraldatud maksed kirjendatakse Õiglase Ülemineku Fondi kõige varasemasse avatud kulukohustusse, alustades lõike 1 esimeses lõigus osutatud vahendite kulukohustustest kuni nende ammendumiseni.

Artikkel 5

Keskkonnahoidlikkuse premeerimise mehhanism

1.   Kui Õiglase Ülemineku Fondi vahendeid suurendatakse artikli 3 lõike 3 kohaselt enne 31. detsembrit 2024, jagatakse lisavahendid liikmesriikide vahel I lisas esitatud liikmesriikide osade suuruse alusel.

2.   Kui Õiglase Ülemineku Fondi vahendeid suurendatakse käesoleva määruse artikli 3 lõike 3 kohaselt pärast 31. detsembrit 2024, jagatakse lisavahendid liikmesriikide vahel kooskõlas käesoleva lõike teises lõigus sätestatud metoodikaga nende tööstusrajatiste kasvuhoonegaaside heitkoguste muutuse alusel alates 2018. aastast kuni viimase aastani, mille kohta on andmed olemas, nagu need on esitatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 166/2006 (16) artikli 7 kohaselt. Iga liikmesriigi kasvuhoonegaaside heitkoguste muutuse arvutamiseks liidetakse üksnes nende NUTS 3. tasandi piirkondade kasvuhoonegaaside heitkogused, mis on määratud õiglase ülemineku territoriaalsetes kavades kooskõlas käesoleva määruse artikli 11 lõikega 1.

Lisavahendite eraldamine igale liikmesriigile määratakse kindlaks järgmiste põhimõtete kohaselt:

| a) | liikmesriikide puhul, kes on kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähendanud, arvutatakse iga liikmesriigi saavutatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine, näidates viimase vaatlusaasta kasvuhoonegaaside heitkoguseid protsendina 2018. aastal täheldatud kasvuhoonegaaside heitkogusest; liikmesriikide puhul, kes ei ole kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähendanud, kehtestatakse selleks protsendiks 100 %; |
| --- | --- |

a)

liikmesriikide puhul, kes on kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähendanud, arvutatakse iga liikmesriigi saavutatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine, näidates viimase vaatlusaasta kasvuhoonegaaside heitkoguseid protsendina 2018. aastal täheldatud kasvuhoonegaaside heitkogusest; liikmesriikide puhul, kes ei ole kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähendanud, kehtestatakse selleks protsendiks 100 %;

| b) | iga liikmesriigi lõpliku osa suuruse arvutamiseks jagatakse I lisas kehtestatud liikmesriigi osad punkti a kohase arvutuse tulemusel saadud protsendiga ning |
| --- | --- |

b)

iga liikmesriigi lõpliku osa suuruse arvutamiseks jagatakse I lisas kehtestatud liikmesriigi osad punkti a kohase arvutuse tulemusel saadud protsendiga ning

| c) | punkti b alusel tehtud arvutuse tulemus skaleeritakse uuesti, et kogusummaks oleks 100 %. |
| --- | --- |

c)

punkti b alusel tehtud arvutuse tulemus skaleeritakse uuesti, et kogusummaks oleks 100 %.

3.   Liikmesriigid lisavad lisavahendid oma programmidesse ning esitavad programmi muudatuse kooskõlas määruse (EL) 2021/1060 artikliga 24.

Artikkel 6

Sihtotstarbelised eraldised äärepoolseimatele piirkondadele ja saartele

Õiglase ülemineku territoriaalsete kavade ettevalmistamisel kooskõlas artikli 11 lõikega 1 võtavad liikmesriigid eeskätt arvesse nende saarte ja äärepoolseimate piirkondade olukorda, mis seisavad silmitsi tõsiste sotsiaal-majanduslike katsumustega, mis tulenevad 2030. aasta energia- ja kliimaeesmärkide saavutamise ja 2050. aastaks liidu kliimaneutraalsele majandusele ülemineku protsessist, pidades silmas nende erivajadusi, mida on tunnustatud ELi toimimise lepingu artiklites 174 ja 349.

Kui liikmesriigid lisavad kõnealused territooriumid oma õiglase ülemineku territoriaalsetesse kavadesse, esitavad nad kõnealustele territooriumidele eraldatava sihtotstarbelise summa koos asjakohase põhjendusega, võttes arvesse kõnealuste territooriumide ees seisvaid neile eriomaseid katsumusi.

Artikkel 7

Tingimuslik juurdepääs vahenditele

1.   Kui liikmesriik ei ole võtnud kohustust rakendada eesmärki saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalne liit, tehakse programmitööks kättesaadavaks ja kantakse prioriteetide alla üksnes 50 % selle liikmesriigi iga-aastastest eraldistest kooskõlas artikli 3 lõikega 4 ja artikli 4 lõikega 3.

Erandina käesoleva määruse artikli 10 lõikest 1 ei kanta prioriteetide alla ülejäänud 50 % aastasest eraldisest. Sellistel juhtudel hõlmavad Õiglase Ülemineku Fondist toetatavad programmid, mis esitatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/1060 artikliga 21, üksnes 50 % Õiglase Ülemineku Fondi aastastest eraldistest, mis on toodud kõnealuse määruse artikli 22 lõike 3 punkti g alapunktis ii osutatud tabelis. Kõnealuse määruse artikli 22 lõike 3 punkti g alapunktis i osutatud tabelis määratakse eraldi kindlaks need eraldised, mida saab programmitööks kasutada ja mida mitte.

2.   Komisjon kiidab Õiglase Ülemineku Fondi prioriteeti sisaldava programmi või sellise programmi muudatuse heaks üksnes siis, kui järgitakse lõike 1 kohaselt programmitööks määratud eraldise osa nõudeid.

3.   Niipea kui liikmesriik on võtnud kohustuse rakendada eesmärki saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalne liit, võib ta esitada taotluse iga Õiglase Ülemineku Fondist toetatava programmi muutmiseks kooskõlas määruse (EL) 2021/1060 artikliga 24 ning nende eraldiste lisamiseks, mida ei ole programmitöö jaoks seni vabastatud.

4.   Eelarvelised kulukohustused tehakse määruse (EL) 2021/1060 artikli 22 lõike 3 punkti g alapunktis i osutatud tabeli kohaselt. Programmitööks mittekasutatavate eraldistega seotud kulukohustusi ei kasutata maksete tegemiseks ning neid ei võeta arvesse eelmaksete arvutamisel kooskõlas nimetatud määruse artikliga 90 niikaua, kuni need tehakse käesoleva artikli lõike 3 kohaselt programmitöö jaoks kättesaadavaks.

Erandina määruse (EL) 2021/1060 artiklist 105, kui liikmesriik ei ole 31. detsembriks 2022. aastal või mis tahes sellele järgneval aastal võtnud kohustust rakendada eesmärki saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalne liit, vabastatakse eelneva aasta need eelarvelised kulukohustused, mis on seotud programmitööks mittekasutatavate eraldistega, täies ulatuses järgmisel aastal.

Artikkel 8

Toetuse kohaldamisala

1.   Õiglase Ülemineku Fondist toetatakse üksnes tegevusi, mis on otseselt seotud artiklis 2 sätestatud erieesmärgiga ja mis aitavad kaasa artikli 11 kohaselt kehtestatud õiglase ülemineku territoriaalsete kavade rakendamisele.

2.   Kooskõlas lõikega 1 toetatakse Õiglase Ülemineku Fondist üksnes järgmisi tegevusi:

| a) | tootlikud investeeringud VKEdesse, sealhulgas mikroettevõtjatesse ja iduettevõtjatesse, mis toovad kaasa majanduse mitmekesistamise, moderniseerimise ja ümberkorraldamise; |
| --- | --- |

a)

tootlikud investeeringud VKEdesse, sealhulgas mikroettevõtjatesse ja iduettevõtjatesse, mis toovad kaasa majanduse mitmekesistamise, moderniseerimise ja ümberkorraldamise;

| b) | investeeringud uute ettevõtete loomisse, sealhulgas ettevõtlusinkubaatorite ja konsultatsiooniteenuste kaudu, mis toovad kaasa töökohtade loomise; |
| --- | --- |

b)

investeeringud uute ettevõtete loomisse, sealhulgas ettevõtlusinkubaatorite ja konsultatsiooniteenuste kaudu, mis toovad kaasa töökohtade loomise;

| c) | investeeringud teadus- ja innovatsioonitegevusse, sealhulgas ülikoolide ja avalik-õiguslike teadusasutuste teadus- ja innovatsioonitegevusse, ning kõrgtehnoloogiale ülemineku edendamisse; |
| --- | --- |

c)

investeeringud teadus- ja innovatsioonitegevusse, sealhulgas ülikoolide ja avalik-õiguslike teadusasutuste teadus- ja innovatsioonitegevusse, ning kõrgtehnoloogiale ülemineku edendamisse;

| d) | investeeringud taskukohase puhta energia tehnoloogia kasutuselevõttu ning selle süsteemidesse ja taristutesse, sealhulgas energia salvestamise tehnoloogiatesse, ning kasvuhoonegaaside heite vähendamisse; |
| --- | --- |

d)

investeeringud taskukohase puhta energia tehnoloogia kasutuselevõttu ning selle süsteemidesse ja taristutesse, sealhulgas energia salvestamise tehnoloogiatesse, ning kasvuhoonegaaside heite vähendamisse;

| e) | investeeringud taastuvasse energiasse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2018/2001, (17) sealhulgas direktiivis sätestatud säästlikkuse kriteeriumidega, ning energiatõhususse, sealhulgas selleks, et vähendada energiaostuvõimetust; |
| --- | --- |

e)

investeeringud taastuvasse energiasse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2018/2001, (17) sealhulgas direktiivis sätestatud säästlikkuse kriteeriumidega, ning energiatõhususse, sealhulgas selleks, et vähendada energiaostuvõimetust;

| f) | investeeringud arukasse ja kestlikku kohapealsesse liikuvusse, sealhulgas kohaliku transpordisektori ja selle taristu CO2 heite vähendamisse; |
| --- | --- |

f)

investeeringud arukasse ja kestlikku kohapealsesse liikuvusse, sealhulgas kohaliku transpordisektori ja selle taristu CO2 heite vähendamisse;

| g) | kaugküttevõrgustike renoveerimine ja ajakohastamine, et parandada kaugküttevõrgustike süsteemide energiatõhusust, ning investeeringud soojuse tootmisesse, eeldusel et neid soojuse tootmise paigaldised varustatakse üksnes taastuvenergia allikatest; |
| --- | --- |

g)

kaugküttevõrgustike renoveerimine ja ajakohastamine, et parandada kaugküttevõrgustike süsteemide energiatõhusust, ning investeeringud soojuse tootmisesse, eeldusel et neid soojuse tootmise paigaldised varustatakse üksnes taastuvenergia allikatest;

| h) | investeeringud digiüleminekusse, digitaalsesse innovatsiooni ja digitaalsesse ühenduvusse; |
| --- | --- |

h)

investeeringud digiüleminekusse, digitaalsesse innovatsiooni ja digitaalsesse ühenduvusse;

| i) | investeeringud mahajäetud tööstusalade taastamisse ja saastest puhastamisse, maapinna korrastamisse ning sealhulgas vajaduse korral rohelise taristu ja sihtotstarbe muutmise projektidesse, võttes arvesse põhimõtet „saastaja maksab“; |
| --- | --- |

i)

investeeringud mahajäetud tööstusalade taastamisse ja saastest puhastamisse, maapinna korrastamisse ning sealhulgas vajaduse korral rohelise taristu ja sihtotstarbe muutmise projektidesse, võttes arvesse põhimõtet „saastaja maksab“;

| j) | investeeringud ringmajanduse edendamisse, sealhulgas jäätmetekke vältimise, jäätmete vähendamise, ressursitõhususe, korduskasutamise, parandamise ja ringlussevõtu kaudu; |
| --- | --- |

j)

investeeringud ringmajanduse edendamisse, sealhulgas jäätmetekke vältimise, jäätmete vähendamise, ressursitõhususe, korduskasutamise, parandamise ja ringlussevõtu kaudu;

| k) | töötajate ja tööotsijate täiendus- ja ümberõpe; |
| --- | --- |

k)

töötajate ja tööotsijate täiendus- ja ümberõpe;

| l) | tööotsijatele tööotsingualase abi pakkumine; |
| --- | --- |

l)

tööotsijatele tööotsingualase abi pakkumine;

| m) | tööotsijate aktiivne kaasamine; |
| --- | --- |

m)

tööotsijate aktiivne kaasamine;

| n) | tehniline abi; |
| --- | --- |

n)

tehniline abi;

| o) | muud tegevused hariduse ja sotsiaalse kaasamise valdkondades, sealhulgas piisavalt põhjendatud juhtudel investeeringud koolituskeskuste ning lastehoiuasutuste ja eakate hoolekandeasutuste taristute heaks, nagu on märgitud õiglase ülemineku territoriaalsetes kavades kooskõlas artikliga 11. |
| --- | --- |

o)

muud tegevused hariduse ja sotsiaalse kaasamise valdkondades, sealhulgas piisavalt põhjendatud juhtudel investeeringud koolituskeskuste ning lastehoiuasutuste ja eakate hoolekandeasutuste taristute heaks, nagu on märgitud õiglase ülemineku territoriaalsetes kavades kooskõlas artikliga 11.

Lisaks võib Õiglase Ülemineku Fondist toetada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktide a ja c alusel abi saavate piirkondadena määratletud piirkondades tulusaid investeeringuid muudesse ettevõtetesse kui VKEd, tingimusel et sellised investeeringud on heaks kiidetud osana õiglase ülemineku territoriaalsest kavast, mis põhineb käesoleva määruse artikli 11 lõike 2 punktiga h nõutaval teabel. Sellised investeeringud on rahastamiskõlblikud üksnes juhul, kui need on vajalikud õiglase ülemineku territoriaalse kava rakendamiseks, kui need aitavad minna 2050. aastaks üle liidu kliimaneutraalsele majandusele ja saavutada sellega seotud keskkonnaeesmärke ning kui nende toetust on vaja töökohtade loomiseks määratud territooriumil ning kui need ei too kaasa üleviimist, nagu on määratletud määruse (EL) 2021/1060 artikli 2 punktis 27.

Õiglase Ülemineku Fondist võib toetada ka investeeringuid, mille eesmärk on saavutada direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud tegevustest tuleneva kasvuhoonegaaside heite vähendamine, tingimusel et sellised investeeringud on heaks kiidetud osana õiglase ülemineku territoriaalsest kavast, mis põhineb käesoleva määruse artikli 11 lõike 2 punktiga i nõutaval teabel. Sellised investeeringud on rahastamiskõlblikud üksnes juhul, kui need on vajalikud õiglase ülemineku territoriaalse kava rakendamiseks.

Artikkel 9

Toetuse kohaldamisalast väljajätmine

Õiglase Ülemineku Fondist ei toetata:

| a) | tuumajaamade tegevuse lõpetamist või nende rajamist; |
| --- | --- |

a)

tuumajaamade tegevuse lõpetamist või nende rajamist;

| b) | tubaka ja tubakatoodete valmistamist, töötlemist ega turustamist; |
| --- | --- |

b)

tubaka ja tubakatoodete valmistamist, töötlemist ega turustamist;

| c) | komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 (18) artikli 2 punktis 18 määratletud raskustes olevaid ettevõtjaid, välja arvatud juhul, kui see on lubatud ajutiste riigiabi reeglite kohaselt, mis on kehtestatud erandlike olukordade käsitlemiseks, või vähese tähtsusega abi kontekstis, et toetada energiasüsteemi ümberkujundamise protsessi raames energiakulusid vähendavaid investeeringuid; |
| --- | --- |

c)

komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 (18) artikli 2 punktis 18 määratletud raskustes olevaid ettevõtjaid, välja arvatud juhul, kui see on lubatud ajutiste riigiabi reeglite kohaselt, mis on kehtestatud erandlike olukordade käsitlemiseks, või vähese tähtsusega abi kontekstis, et toetada energiasüsteemi ümberkujundamise protsessi raames energiakulusid vähendavaid investeeringuid;

18

| d) | investeeringuid, mis on seotud fossiilkütuste tootmise, töötlemise, transpordi, jaotuse, ladustamise või põletamisega. |
| --- | --- |

d)

investeeringuid, mis on seotud fossiilkütuste tootmise, töötlemise, transpordi, jaotuse, ladustamise või põletamisega.

Artikkel 10

Õiglase Ülemineku Fondi vahendite kavandamine

1.   Õiglase Ülemineku Fondi vahendid kavandatakse nende piirkondade kategooriate jaoks, kus asjaomased territooriumid asuvad, võttes aluseks õiglase ülemineku territoriaalsed kavad, mis on kehtestatud kooskõlas artikliga 11 ja mille komisjon on programmi või programmi muudatuse osana heaks kiitnud. Kavandatud vahendid eraldatakse ühe või mitme eriprogrammi või programmide ühe või mitme prioriteedi raames.

Komisjon kiidab programmi või selle muudatuse heaks üksnes juhul, kui asjaomases õiglase ülemineku territoriaalses kavas sisalduv üleminekuprotsessist kõige negatiivsemalt mõjutatud territooriumide määramine on piisavalt põhjendatud ja asjaomane õiglase ülemineku territoriaalne kava on kooskõlas asjaomase liikmesriigi lõimitud riikliku energia- ja kliimakavaga.

2.   Õiglase Ülemineku Fondi prioriteet või prioriteedid hõlmavad Õiglase Ülemineku Fondi vahendeid, mis koosnevad Õiglase Ülemineku Fondi liikmesriikidele ettenähtud kogueraldisest või osalisest eraldisest ning määruse (EL) 2021/1060 artikli 27 kohaselt ümberpaigutatud vahenditest. Õiglase Ülemineku Fondi ümber paigutatavate ERFi ja ESFi+ vahendite kogusumma võib olla kõige rohkem kolm korda nii suur kui Õiglase Ülemineku Fondist sellele prioriteedile antava toetuse summa, välja arvatud käesoleva määruse artikli 4 lõikes 1 osutatud vahendid.

3.   Määruse (EL) 2021/1060 artikli 112 kohaselt ei ole Õiglase Ülemineku Fondist toetatava prioriteedi või prioriteetide kaasrahastamismäär, mida kohaldatakse piirkonna puhul, kus õiglase ülemineku territoriaalsetes kavades kooskõlas artikliga 11 määratud territoorium või territooriumid asuvad, suurem kui

| a) | 85 % vähem arenenud piirkondade puhul; |
| --- | --- |

a)

85 % vähem arenenud piirkondade puhul;

| b) | 70 % üleminekupiirkondade puhul; |
| --- | --- |

b)

70 % üleminekupiirkondade puhul;

| c) | 50 % enam arenenud piirkondade puhul. |
| --- | --- |

c)

50 % enam arenenud piirkondade puhul.

Artikkel 11

Õiglase ülemineku territoriaalsed kavad

1.   Liikmesriigid koostavad koos asjaomaste territooriumide kohalike ja piirkondlike ametiasutustega ühe õiglase ülemineku territoriaalse kava või mitu õiglase ülemineku territoriaalset kava, mis hõlmavad üht või mitut mõjutatud territooriumi, mis vastavad NUTS 3. tasandi piirkondadele või nende osadele, vastavalt II lisas esitatud vormile. Territooriumid peavad olema sellised, mis on ülemineku majandusliku ja sotsiaalse mõju tõttu kõige negatiivsemalt mõjutatud, eelkõige seoses eeldatava töötajate kohanemise või töökohtade kaotamisega fossiilkütuse tootmises ja kasutamises ning suurima kasvuhoonegaaside heitemahukusega tööstusrajatiste tootmisprotsesside ümberkujundamise vajadusega.

2.   Õiglase ülemineku territoriaalne kava peab sisaldama järgmisi elemente:

| a) | riigi tasandil kliimaneutraalsele majandusele ülemineku protsessi kirjeldus, sealhulgas ajakava, mis sisaldab lõimitud riikliku energia- ja kliimakava kõige viimasema versiooniga kooskõlas olevaid peamisi üleminekuetappe liidu 2030. aasta energia- ja kliimaeesmärkide ning 2050. aastaks liidu kliimaneutraalse majanduse saavutamiseks; |
| --- | --- |

a)

riigi tasandil kliimaneutraalsele majandusele ülemineku protsessi kirjeldus, sealhulgas ajakava, mis sisaldab lõimitud riikliku energia- ja kliimakava kõige viimasema versiooniga kooskõlas olevaid peamisi üleminekuetappe liidu 2030. aasta energia- ja kliimaeesmärkide ning 2050. aastaks liidu kliimaneutraalse majanduse saavutamiseks;

| b) | vastavalt lõikele 1 põhjendus selliste territooriumide määramiseks, mida käesoleva lõike punktis a osutatud üleminekuprotsess kõige negatiivsemalt mõjutab ja mida tuleb Õiglase Ülemineku Fondist toetada; |
| --- | --- |

b)

vastavalt lõikele 1 põhjendus selliste territooriumide määramiseks, mida käesoleva lõike punktis a osutatud üleminekuprotsess kõige negatiivsemalt mõjutab ja mida tuleb Õiglase Ülemineku Fondist toetada;

| c) | hinnang, mis antakse kõige negatiivsemalt mõjutatud määratud territooriumide üleminekukatsumustele, sealhulgas 2050. aastaks liidu kliimaneutraalsele majandusele ülemineku sotsiaalne, majanduslik ja keskkonnamõju, ning milles tehakse kindlaks mõjutatud töökohtade ja kaotatavate töökohtade võimalik arv, rahvastikukao ohud ning arenguvajadused ja -eesmärgid 2030. aastaks, mis on seotud suure kasvuhoonegaaside heitemahukusega tegevusalade ümberkujundamise või lõpetamisega kõnealustel territooriumidel; |
| --- | --- |

c)

hinnang, mis antakse kõige negatiivsemalt mõjutatud määratud territooriumide üleminekukatsumustele, sealhulgas 2050. aastaks liidu kliimaneutraalsele majandusele ülemineku sotsiaalne, majanduslik ja keskkonnamõju, ning milles tehakse kindlaks mõjutatud töökohtade ja kaotatavate töökohtade võimalik arv, rahvastikukao ohud ning arenguvajadused ja -eesmärgid 2030. aastaks, mis on seotud suure kasvuhoonegaaside heitemahukusega tegevusalade ümberkujundamise või lõpetamisega kõnealustel territooriumidel;

| d) | kirjeldus selle kohta, milline on Õiglase Ülemineku Fondi toetuse eeldatav panus 2050. aastaks liidu kliimaneutraalsele majandusele ülemineku sotsiaalse, demograafilise, majandusliku, tervisele avalduva ja keskkonnamõjuga tegelemisel, sisaldades ka prognoositavat panust töökohtade loomise ja säilitamise osas; |
| --- | --- |

d)

kirjeldus selle kohta, milline on Õiglase Ülemineku Fondi toetuse eeldatav panus 2050. aastaks liidu kliimaneutraalsele majandusele ülemineku sotsiaalse, demograafilise, majandusliku, tervisele avalduva ja keskkonnamõjuga tegelemisel, sisaldades ka prognoositavat panust töökohtade loomise ja säilitamise osas;

| e) | hinnang selle kohta, kas kava on kooskõlas muude asjakohaste riiklike, piirkondlike või territoriaalsete strateegiate ja kavadega; |
| --- | --- |

e)

hinnang selle kohta, kas kava on kooskõlas muude asjakohaste riiklike, piirkondlike või territoriaalsete strateegiate ja kavadega;

| f) | selliste juhtimismehhanismide kirjeldus, mis koosnevad partnerluskokkulepetest, kavandatud seire- ja hindamismeetmetest ning vastutavatest asutustest,; |
| --- | --- |

f)

selliste juhtimismehhanismide kirjeldus, mis koosnevad partnerluskokkulepetest, kavandatud seire- ja hindamismeetmetest ning vastutavatest asutustest,;

| g) | kavandatud tegevuste liikide kirjeldus ja nende eeldatav panus ülemineku mõju leevendamisse; |
| --- | --- |

g)

kavandatud tegevuste liikide kirjeldus ja nende eeldatav panus ülemineku mõju leevendamisse;

| h) | kui toetust antakse tulusateks investeeringuteks muudesse ettevõtetesse kui VKEd, siis toetatavate tegevuste ja ettevõtete esialgne loetelu ning sellise toetuse vajalikkuse põhjendus puudujääkide analüüsi abil, mis näitab, et eeldatavasti kaotatavate töökohtade arv on suurem kui ilma investeeringuta loodud töökohtade arv; |
| --- | --- |

h)

kui toetust antakse tulusateks investeeringuteks muudesse ettevõtetesse kui VKEd, siis toetatavate tegevuste ja ettevõtete esialgne loetelu ning sellise toetuse vajalikkuse põhjendus puudujääkide analüüsi abil, mis näitab, et eeldatavasti kaotatavate töökohtade arv on suurem kui ilma investeeringuta loodud töökohtade arv;

| i) | kui toetust antakse investeeringuteks, mille eesmärk on saavutada direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud tegevustest tuleneva kasvuhoonegaaside heite vähendamine, siis toetatavate tegevuste loetelu ja põhjendus selle kohta, et need aitavad kaasa kliimaneutraalsele majandusele üleminekule ja vähendavad märkimisväärselt kasvuhoonegaaside heidet, nii et see on oluliselt väiksem asjakohastest võrdlusalustest, mis on kehtestatud saastekvootide tasuta eraldamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ alusel, ning kui nende tegevuste tulemuseks on märkimisväärse arvu töökohtade kaitse; |
| --- | --- |

i)

kui toetust antakse investeeringuteks, mille eesmärk on saavutada direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud tegevustest tuleneva kasvuhoonegaaside heite vähendamine, siis toetatavate tegevuste loetelu ja põhjendus selle kohta, et need aitavad kaasa kliimaneutraalsele majandusele üleminekule ja vähendavad märkimisväärselt kasvuhoonegaaside heidet, nii et see on oluliselt väiksem asjakohastest võrdlusalustest, mis on kehtestatud saastekvootide tasuta eraldamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ alusel, ning kui nende tegevuste tulemuseks on märkimisväärse arvu töökohtade kaitse;

| j) | koostoime ja vastastikune täiendavus muude asjakohaste liidu programmidega, et tegeleda kindlakstehtud arenguvajadustega, ning |
| --- | --- |

j)

koostoime ja vastastikune täiendavus muude asjakohaste liidu programmidega, et tegeleda kindlakstehtud arenguvajadustega, ning

| k) | koostoime ja vastastikune täiendavus kavandatava toetusega õiglase ülemineku mehhanismi muudest sammastest. |
| --- | --- |

k)

koostoime ja vastastikune täiendavus kavandatava toetusega õiglase ülemineku mehhanismi muudest sammastest.

3.   Õiglase ülemineku territoriaalsete kavade ettevalmistamisse ja rakendamisse kaasatakse asjaomased partnerid kooskõlas määruse (EL) 2021/1060 artikliga 8 ning vajaduse korral Euroopa Investeerimispank ja Euroopa Investeerimisfond.

4.   Õiglase ülemineku territoriaalsed kavad peavad olema kooskõlas määruse (EL) 2021/1060 artiklis 29 osutatud asjaomaste territoriaalsete strateegiatega ning asjaomaste aruka spetsialiseerumise strateegiatega, lõimitud riiklike energia- ja kliimakavadega ning Euroopa sotsiaalõiguste sambaga.

Kui lõimitud riikliku energia- ja kliimakava ajakohastamine määruse (EL) 2018/1999 artikli 14 kohase läbivaatamise tulemusel on vaja õiglase ülemineku territoriaalne kava läbi vaadata, tehakse seda vahehindamise osana vastavalt määruse (EL) 2021/1060 artiklile 18.

5.   Kui liikmesriigid kavatsevad kasutada võimalust saada toetust õiglase ülemineku mehhanismi teiste sammaste raames, nähakse õiglase ülemineku territoriaalsetes kavades ette sektorid ja temaatilised valdkonnad, mille puhul kavatsetakse nendest sammastest toetust saada.

Artikkel 12

Näitajad

1.   Ühiseid väljund- ja tulemusnäitajaid, nagu on sätestatud III lisas ning, kui see on õiglase ülemineku territoriaalses kavas piisavalt põhjendatud, programmipõhiseid väljund- ja tulemusnäitajaid kasutatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/1060 artikli 16 lõike 1 teise lõigu punktiga a, artikli 22 lõike 3 punkti d alapunktiga ii ja artikli 42 lõike 2 punktiga b.

2.   Väljundnäitajate baasväärtuseks võetakse null. 2024. aastaks seatud vahe-eesmärgid ja 2029. aastaks seatud sihtväärtused peavad olema kumulatiivsed. Kui komisjon on määruse (EL) 2021/1060 artikli 18 lõike 3 kohaselt esitatud programmi muutmise taotluse heaks kiitnud, siis sihtväärtusi enam ei muudeta.

3.   Kui Õiglase Ülemineku Fondi prioriteedi raames toetatakse artikli 8 lõike 2 punktis k, l või m osutatud tegevusi, edastatakse osalejaid käsitlevate näitajate kohta andmed vaid siis, kui kõnealuse osaleja kohta on olemas kõik III lisaga nõutud andmed.

Artikkel 13

Finantskorrektsioonid

Programmi lõpliku tulemusaruande põhjal võib komisjon kooskõlas määruse (EL) 2021/1060 artikliga 104 teha finantskorrektsioone, kui saavutatud on vähem kui 65 % ühe või mitme väljundnäitaja puhul seatud sihtväärtusest.

Finantskorrektsioonid on proportsionaalsed saavutatuga ning neid ei kohaldata juhul, kui vajakajäämised sihtväärtuste saavutamisel tulenevad sotsiaal-majanduslike või keskkonnategurite mõjust, asjaomase liikmesriigi majandus- või keskkonnatingimuste olulistest muutustest või vääramatust jõust, mis mõjutab tõsiselt asjaomaste prioriteetide elluviimist.

Artikkel 14

Läbivaatamine

Komisjon vaatab hiljemalt 30. juuniks 2025 Õiglase Ülemineku Fondi rakendamise seoses artiklis 2 sätestatud erieesmärgiga läbi, võttes arvesse võimalikke muudatusi määruses (EL) 2020/852 ja liidu kliimaeesmärke, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ja muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus), ning kestliku Euroopa investeerimiskava rakendamise arengut. Selle alusel esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, millele võib lisada seadusandlikud ettepanekud.

Artikkel 15

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. juuni 2021

Euroopa Parlamendi nimel

president

D. M. SASSOLI

Nõukogu nimel

eesistuja

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  ELT C 290, 1.9.2020, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 311, 18.9.2020, lk 55, ja ELT C 429, 11.12.2020, lk 240.

2

(3)  
  ELT C 324, 1.10.2020, lk 74.

3

(4)  Euroopa Parlamendi 18. mai 2021. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 7. juuni 2021. aasta otsus.

4

Euroopa Liidu Teatajas

(5)  
  ELT L 282, 19.10.2016, lk 4.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 159).

6

Euroopa Liidu Teataja

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1058, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 60).

7

Euroopa Liidu Teataja

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1057, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1296/2013 (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 21).

8

Euroopa Liidu Teataja

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (ELT L 198, 22.6.2020, lk 13).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

10

(11)  Nõukogu 14. detsembri 2020. aasta määrus (EL) 2020/2094, millega luuakse Euroopa Liidu taasterahastu COVID-19 kriisi järgse taastumise toetuseks (ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 23).

11

(12)  Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovitus mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratlemise kohta (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (ELT L 275, 25.10.2003, lk 32).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) (ELT L 154, 21.6.2003, lk 1).

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013 (ELT L 328, 21.12.2018, lk 1).

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. jaanuari 2006. aasta määrus (EÜ) nr 166/2006, mis käsitleb Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri loomist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 91/689/EMÜ ja 96/61/EÜ (ELT L 33, 4.2.2006, lk 1).

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

17

(18)  Komisjoni 17. juuni 2014. aasta määrus (EL) nr 651/2014 aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks (ELT L 187, 26.6.2014, lk 1).

18

---

I LISA

LIIKMESRIIKIDE ERALDISED

| | Eraldised Euroopa Liidu taasterahastust | Eraldised mitmeaastase finantsraamistiku vahenditest | Eraldised kokku | Liikmesriikide osa eraldiste kogusummast |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 95 | 71 | 166 | 0,95  % |
| Bulgaaria | 673 | 505 | 1 178 | 6,73  % |
| Tšehhi | 853 | 640 | 1 493 | 8,53  % |
| Taani | 46 | 35 | 81 | 0,46  % |
| Saksamaa | 1 288 | 966 | 2 254 | 12,88  % |
| Eesti | 184 | 138 | 322 | 1,84  % |
| Iirimaa | 44 | 33 | 77 | 0,44  % |
| Kreeka | 431 | 324 | 755 | 4,31  % |
| Hispaania | 452 | 339 | 790 | 4,52  % |
| Prantsusmaa | 535 | 402 | 937 | 5,35  % |
| Horvaatia | 97 | 72 | 169 | 0,97  % |
| Itaalia | 535 | 401 | 937 | 5,35  % |
| Küpros | 53 | 39 | 92 | 0,53  % |
| Läti | 100 | 75 | 174 | 1,00  % |
| Leedu | 142 | 107 | 249 | 1,42  % |
| Luksemburg | 5 | 4 | 8 | 0,05  % |
| Ungari | 136 | 102 | 237 | 1,36  % |
| Malta | 12 | 9 | 21 | 0,12  % |
| Madalmaad | 324 | 243 | 567 | 3,24  % |
| Austria | 71 | 53 | 124 | 0,71  % |
| Poola | 2 000 | 1 500 | 3 500 | 20,00  % |
| Portugal | 116 | 87 | 204 | 1,16  % |
| Rumeenia | 1 112 | 834 | 1 947 | 11,12  % |
| Sloveenia | 134 | 101 | 235 | 1,34  % |
| Slovakkia | 239 | 179 | 418 | 2,39  % |
| Soome | 242 | 182 | 424 | 2,42  % |
| Rootsi | 81 | 61 | 142 | 0,81  % |
| EL 27 | 10 000 | 7 500 | 17 500 | 100,00  % |

Eraldised Euroopa Liidu taasterahastust

Eraldised mitmeaastase finantsraamistiku vahenditest

Eraldised kokku

Liikmesriikide osa eraldiste kogusummast

Belgia

95

71

166

0,95  %

Bulgaaria

673

505

1 178

6,73  %

Tšehhi

853

640

1 493

8,53  %

Taani

46

35

81

0,46  %

Saksamaa

1 288

966

2 254

12,88  %

Eesti

184

138

322

1,84  %

Iirimaa

44

33

77

0,44  %

Kreeka

431

324

755

4,31  %

Hispaania

452

339

790

4,52  %

Prantsusmaa

535

402

937

5,35  %

Horvaatia

97

72

169

0,97  %

Itaalia

535

401

937

5,35  %

Küpros

53

39

92

0,53  %

Läti

100

75

174

1,00  %

Leedu

142

107

249

1,42  %

Luksemburg

5

4

8

0,05  %

Ungari

136

102

237

1,36  %

Malta

12

9

21

0,12  %

Madalmaad

324

243

567

3,24  %

Austria

71

53

124

0,71  %

Poola

2 000

1 500

3 500

20,00  %

Portugal

116

87

204

1,16  %

Rumeenia

1 112

834

1 947

11,12  %

Sloveenia

134

101

235

1,34  %

Slovakkia

239

179

418

2,39  %

Soome

242

182

424

2,42  %

Rootsi

81

61

142

0,81  %

EL 27

10 000

7 500

17 500

100,00  %

Eraldised miljonites eurodes, 2018. aasta hindades ja enne mahaarvamisi tehnilise abi ja halduskulude jaoks (ümardamise tõttu ei pruugi kogusummad olla päris täpsed).

---

II LISA

ÕIGLASE ÜLEMINEKU TERRITORIAALSETE KAVADE VORM

1.

| Tekstiväli [12000] |
| --- |

Tekstiväli [12000]

Viide: artikli 11 lõike 2 punkt a

| 1.1. | Liidu 2030. aasta energia- ja kliimaeesmärkide saavutamise ja 2050. aastaks liidu kliimaneutraalsele majandusele ülemineku eeldatava protsessi ülevaade kooskõlas lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade ning muude olemasolevate üleminekukavade eesmärkidega koos ajakavaga selliste tegevuste lõpetamiseks või vähendamiseks nagu kivisöe ja pruunsöe kaevandamine või kivisöest elektri tootmine |
| --- | --- |

1.1.

Viide: artikli 11 lõike 2 punkt b

| 1.2. | Eeldatavasti kõige negatiivsemalt mõjutatud territooriumide määramine ja selle valiku põhjendamine vastava majandusliku ja tööhõivealase mõju hinnanguga, tuginedes punktis 1.1 esitatud ülevaatele |
| --- | --- |

1.2.

Viide: artikkel 6

| 1.3. | Punktis 1.1 loetletud territooriumide seast nende äärepoolseimate piirkondade ja saarte määramine, kes seisavad silmitsi neile eriomaste katsumustega, ning nendele territooriumidele eraldatud konkreetsed summad koos vastava põhjendusega |
| --- | --- |

1.3.

2.

Üleminekukatsumuste hindamine iga määratud territooriumi puhul

2.1.

Viide: artikli 11 lõike 2 punkt c

| Tekstiväli [12000] |
| --- |

Tekstiväli [12000]

| Mõjutatud majandustegevuse ja tööstussektorite määramine, eristades järgmist:






  — | hääbuvad sektorid, mis eeldatavasti lõpetavad üleminekuga seoses tegevuse või vähendavad seda märkimisväärselt, sealhulgas vastav ajakava; |
| --- | --- |

Mõjutatud majandustegevuse ja tööstussektorite määramine, eristades järgmist:

—

hääbuvad sektorid, mis eeldatavasti lõpetavad üleminekuga seoses tegevuse või vähendavad seda märkimisväärselt, sealhulgas vastav ajakava;

| — | muutuvad sektorid, mille tegevust, protsesse ja väljundeid eeldatavasti muudetakse. |
| --- | --- |

—

muutuvad sektorid, mille tegevust, protsesse ja väljundeid eeldatavasti muudetakse.

Mõlema sektoriliigi puhul:

| — | oodatav töökohtade kadu ja ümberõppe vajadus, võttes arvesse oskuste prognoose; |
| --- | --- |

—

oodatav töökohtade kadu ja ümberõppe vajadus, võttes arvesse oskuste prognoose;

| — | majanduse mitmekesistamise potentsiaal ja arenguvõimalused. |
| --- | --- |

—

majanduse mitmekesistamise potentsiaal ja arenguvõimalused.

2.2.

Viide: artikli 11 lõike 2 punkt d

| Tekstiväli [6000] |
| --- |

Tekstiväli [6000]

| — | arenguvajadused üleminekust tingitud katsumustega tegelemiseks; |
| --- | --- |

—

arenguvajadused üleminekust tingitud katsumustega tegelemiseks;

| — | eeldatavad eesmärgid ja tulemused lähtuvalt Õiglase Ülemineku Fondi prioriteedi rakendamisest, sealhulgas oodatav panus töökohtade loomise ja säilitamise osas. |
| --- | --- |

—

eeldatavad eesmärgid ja tulemused lähtuvalt Õiglase Ülemineku Fondi prioriteedi rakendamisest, sealhulgas oodatav panus töökohtade loomise ja säilitamise osas.

2.3.

Viide: artikli 11 lõike 2 punkt e

| Tekstiväli [6000] |
| --- |

Tekstiväli [6000]

| — | aruka spetsialiseerumise strateegiad; |
| --- | --- |

—

aruka spetsialiseerumise strateegiad;

| — | määruse (EL) 2021/... artiklis 29 osutatud territoriaalsed strateegiad; |
| --- | --- |

—

määruse (EL) 2021/... artiklis 29 osutatud territoriaalsed strateegiad;

| — | muud piirkondlikud või riiklikud arengukavad. |
| --- | --- |

—

muud piirkondlikud või riiklikud arengukavad.

2.4.

| Tekstiväli [12000] |
| --- |

Tekstiväli [12000]

Viide: artikli 11 lõike 2 punkt g

| — | kavandatud tegevuste liigid ja nende oodatav panus ülemineku mõju leevendamisse |
| --- | --- |

—

kavandatud tegevuste liigid ja nende oodatav panus ülemineku mõju leevendamisse

Viide: artikli 11 lõike 2 punkt h

| Täita ainult juhul, kui toetatakse muudesse ettevõtetesse kui VKEdesse tehtavaid tulusaid investeeringuid:






  — | toetatavate tegevuste ja ettevõtete esialgne loetelu ning kõigi nende puhul sellise toetuse vajalikkuse põhjendus puudujääkide analüüsi abil, mis näitab, et eeldatavasti kaotatavate töökohtade arv oleks suurem kui ilma selle investeeringuta loodud töökohtade arv |
| --- | --- |

Täita ainult juhul, kui toetatakse muudesse ettevõtetesse kui VKEdesse tehtavaid tulusaid investeeringuid:

—

toetatavate tegevuste ja ettevõtete esialgne loetelu ning kõigi nende puhul sellise toetuse vajalikkuse põhjendus puudujääkide analüüsi abil, mis näitab, et eeldatavasti kaotatavate töökohtade arv oleks suurem kui ilma selle investeeringuta loodud töökohtade arv

Ajakohastada või täita seda punkti õiglase ülemineku territoriaalsete kavade läbivaatamise raames, olenevalt otsusest sellist toetust anda.

Viide: artikli 11 lõike 2 punkt i

| Täita üksnes juhul, kui toetatakse investeeringuid, mille eesmärk on saavutada direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud tegevusaladest tulenevate kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine:






  — | toetatavate tegevuste loetelu ja põhjendus selle kohta, et need aitavad kaasa kliimaneutraalsele majandusele üleminekule ja vähendavad märkimisväärselt kasvuhoonegaaside heitkoguseid, nii et need on oluliselt väiksemad asjakohastest võrdlusalustest, mis kehtestati saastekvootide tasuta eraldamiseks direktiivi 2003/87/EÜ alusel, ning kui nende tulemuseks on märkimisväärse arvu töökohtade kaitse |
| --- | --- |

Täita üksnes juhul, kui toetatakse investeeringuid, mille eesmärk on saavutada direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud tegevusaladest tulenevate kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine:

—

toetatavate tegevuste loetelu ja põhjendus selle kohta, et need aitavad kaasa kliimaneutraalsele majandusele üleminekule ja vähendavad märkimisväärselt kasvuhoonegaaside heitkoguseid, nii et need on oluliselt väiksemad asjakohastest võrdlusalustest, mis kehtestati saastekvootide tasuta eraldamiseks direktiivi 2003/87/EÜ alusel, ning kui nende tulemuseks on märkimisväärse arvu töökohtade kaitse

Ajakohastada või täita seda punkti Õiglase Ülemineku Fondi territoriaalsete kavade läbivaatamise raames, olenevalt otsusest sellist toetust anda.

Viide: artikli 11 lõike 2 punkt j

| — | kavandatud tegevuste koostoime ja vastastikune täiendavus muude asjakohaste tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgiga seotud liidu programmidega (mis toetavad üleminekuprotsessi) ning muude rahastamisvahenditega (liidu heitkogustega kauplemise süsteemi moderniseerimisfond), et määratleda arenguvajadused |
| --- | --- |

—

kavandatud tegevuste koostoime ja vastastikune täiendavus muude asjakohaste tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgiga seotud liidu programmidega (mis toetavad üleminekuprotsessi) ning muude rahastamisvahenditega (liidu heitkogustega kauplemise süsteemi moderniseerimisfond), et määratleda arenguvajadused

Viide: artikli 11 lõike 2 punkt k ja artikli 11 lõige 5

| — | koostoime ja vastastikune täiendavus kavandatava toetusega õiglase ülemineku mehhanismi muudest sammastest |
| --- | --- |

—

koostoime ja vastastikune täiendavus kavandatava toetusega õiglase ülemineku mehhanismi muudest sammastest

| — | sektorid ja temaatilised valdkonnad, mille puhul kavatsetakse saada toetust teistest sammastest |
| --- | --- |

—

sektorid ja temaatilised valdkonnad, mille puhul kavatsetakse saada toetust teistest sammastest

3.

Viide: artikli 11 lõike 2 punkt f

| Tekstiväli [5000] |
| --- |

Tekstiväli [5000]

3.1.

| — | tingimused partnerite kaasamiseks õiglase ülemineku territoriaalse kava ettevalmistamisse, rakendamisse, seiresse ja hindamisse; |
| --- | --- |

—

tingimused partnerite kaasamiseks õiglase ülemineku territoriaalse kava ettevalmistamisse, rakendamisse, seiresse ja hindamisse;

| — | avaliku arutelu tulemused |
| --- | --- |

—

avaliku arutelu tulemused

3.2.

| — | kavandatud seire- ja hindamismeetmed, sealhulgas näitajad, millega mõõdetakse kava suutlikkust saavutada oma eesmärgid |
| --- | --- |

—

kavandatud seire- ja hindamismeetmed, sealhulgas näitajad, millega mõõdetakse kava suutlikkust saavutada oma eesmärgid

3.3.

| Kava rakendamise koordineerimise ja seire eest vastutav(ad) organ(id) ja selle (nende) roll |
| --- |

Kava rakendamise koordineerimise ja seire eest vastutav(ad) organ(id) ja selle (nende) roll

4.

Viide: artikkel 12 lõige 1

| Täita ainult juhul, kui on ette nähtud programmipõhised näitajad:






  — | programmipõhiste väljund- või tulemusnäitajate vajalikkuse põhjendus kavandatud tegevuste liikide alusel |
| --- | --- |

Täita ainult juhul, kui on ette nähtud programmipõhised näitajad:

—

programmipõhiste väljund- või tulemusnäitajate vajalikkuse põhjendus kavandatud tegevuste liikide alusel

Tabel 1.

Väljundnäitajad

| Erieesmärk | ID [5] | Näitaja [255] | Mõõtühik | Vahe-eesmärk (2024) | Sihtväärtus (2029) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |

Erieesmärk

ID [5]

Näitaja [255]

Mõõtühik

Vahe-eesmärk (2024)

Sihtväärtus (2029)

Tabel 2.

Tulemusnäitajad

| Erieesmärk | ID [5] | Näitaja [255] | Mõõtühik | Baas- või võrdlusväärtus | Vaatlusaasta | Sihtväärtus (2029) | Andmete allikas [200] | Märkused (200) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | |

Erieesmärk

ID [5]

Näitaja [255]

Mõõtühik

Baas- või võrdlusväärtus

Vaatlusaasta

Sihtväärtus (2029)

Andmete allikas [200]

Märkused (200)

---

III LISA

ÜHISED VÄLJUNDNÄITAJAD JA ÜHISED TULEMUSNÄITAJAD ÕIGLASE ÜLEMINEKU FONDI JAOKS (1)

| Regionaalpoliitika ühised väljundnäitajad (RÜV) ja regionaalpoliiitika ühised tulemusnäitajad (RÜT) |
| --- |
| Väljundid | Tulemused |
| RÜV 01 – toetatavad ettevõtjad (nende hulgas: mikro-, väikesed, keskmise suurusega ja suured ettevõtjad) (*1)

  RÜV 02 – toetust saavad ettevõtjad
  RÜV 03 – rahastamisvahenditest toetatavad ettevõtjad
  RÜV 04 – mitterahalist toetust saavad ettevõtjad
  RÜV 05 – toetust saavad uued ettevõtjad
  RÜV 07 – ühistes teadusprojektides osalevad teadusasutused
  RÜV 10 – teadusasutustega koostööd tegevad ettevõtjad
  RÜV 121 – ettevõtjad, kes on saanud toetust direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud tegevusaladest tulenevate kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks | RÜT 01 – toetust saavates ettevõtetes loodud töökohad
  RÜT 102 – toetust saavates ettevõtetes loodud teadusuuringute valdkonna töökohad (*1)

  RÜT 02 – erasektori investeeringud, mis täiendavad riigi toetusi (sellest: toetused, rahastamisvahendid)
  RÜT 03 – toote- või protsessiinnovatsiooni kasutusele võtvad VKEd
  RÜT 04 – turundus- või organisatsiooniinnovatsiooni kasutusele võtvad VKEd
  RÜT 05 – ettevõttesisese innovatsiooniga tegelevad VKEd
  RÜT 06 – Euroopa Patendiametile esitatud patenditaotlused
  RÜT 29a – hinnanguline kasvuhoonegaaside heide, mis tuleneb direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud tegevusaladest toetust saavates ettevõtetes |
| RÜV 13 – ettevõtjate jaoks väljatöötatud digitaalteenused ja -tooted | RÜT 11 – uute avalike digitaalteenuste ja -rakenduste kasutajad
  RÜT 12 – ettevõtete poolt välja töötatud uute digitoodete, -teenuste ja -rakenduste kasutajad |
| RÜV 15 – loodud ettevõtlusalase inkubatsiooni suutlikkus | RÜT 17 –uued ettevõtjad, kes tegutsevad endiselt turul
  RÜT 18 – VKEd, kes kasutavad ettevõtlusinkubaatori teenuseid pärast inkubaatori asutamist |
| RÜV 101 – aruka spetsialiseerumise ja tööstuse ülemineku jaoks vajalikesse oskustesse ning ettevõtlusoskustesse investeerivad VKEd | RÜT 97 – toetust saavate töökohapõhiste õppijate arv VKEdes
  RÜT 98 – nutika spetsialiseerumise ja tööstuse üleminekuks vajalike oskuste ning ettevõtlusoskuste alaseid koolitusi läbiv VKEde personal (oskuste liigi järgi: tehnilised, juhtimis-, ettevõtlusalased, keskkonnahoidlikud jm oskused) (*1) |
| RÜV 18 – suurema energiatõhususega elamud
  RÜV 19 – suurema energiatõhususega üldkasutatavad hooned
  RÜV 20 – äsja ehitatud või täiustatud kaugkütte- või kaugjahutusvõrgud
  RÜV 104 – suure tõhususega soojuse ja elektri koostootmisseadmete arv | RÜT 26 – primaarenergia aastane tarbimine (millest: elamud, üldkasutatavad hooned, ettevõtted, muu) (*1)

  RÜT 29 – hinnangulised kasvuhoonegaaside heitkogused |
| RÜV 22 – täiendav võimsus taastuvenergia tootmiseks (millest: elektrienergia, soojusenergia) (*1) | RÜT 31 – taastuvenergia kogutoodang (millest: elektrienergia, soojusenergia) (*1)

  RÜT 32 – taastuvenergia: võrguga ühendatud tegevvõimsus |
| RÜV 34 – täiendav jäätmete ringlussevõtu suutlikkus
  RÜV 107 – investeeringud jäätmete liigiti kogumise rajatistesse
  RÜV 119 - korduskasutamiseks ette valmistatud jäätmed | RÜT 47 – ringlussevõetud jäätmed
  RÜT 48 – toorainena kasutatavad ringlussevõetud jäätmed |
| RÜV 36 – roheline taristu, mida toetatakse muudel eesmärkidel kui kliimamuutustega kohanemine
  RÜV 38 – toetatava taastatud maa pindala
  RÜV 39 – paigaldatud õhusaaste seiresüsteemidega hõlmatud maa pindala | RÜT 50 – õhukvaliteedi parandamiseks võetud meetmetest kasu saav elanikkond (*2)

  RÜT 52 – taastatud maa, mida kasutatakse rohealade, sotsiaaleluruumide, majandusliku või muu kasutuse jaoks |
| RÜV 55 – uute trammi- ja metrooliinide pikkus
  RÜV 56 – rekonstrueeritud või ajakohastatud trammi- ja metrooliinide pikkus
  RÜV 57 – ühistranspordi keskkonnahoidliku veeremi võimsus
  RÜV 58 – toetatav sihtotstarbeline jalgrattataristu
  RÜV 60 – linnad, kus kasutatakse uusi või ajakohastatud digitaliseeritud linnatranspordi süsteeme | RÜT 62 – uue või ajakohastatud ühistranspordi kasutajate arv aastas
  RÜT 63 – uute või ajakohastatud trammi- ja metrooliinide kasutajate arv aastas
  RÜT 64 – sihtotstarbelise jalgrattataristu kasutajate arv aastas |
| RÜV 61 – tööhõiveteenuste uute või ajakohastatud rajatiste pindala | RÜT 65 – tööhõiveteenuste uute või ajakohastatud rajatiste kasutajate arv aastas |
| RÜV 66 – uute või ajakohastatud lastehoiuasutuste klassiruumide mahutavus
  RÜV 367 – uute või ajakohastatud haridusasutuste klassiruumide mahutavus | RÜT 70 – uue või ajakohastatud lapsehoiuasutuste kasutajate arv aastas
  RÜT 71 – uute või ajakohastatud haridusasutuste kasutajate arv aastas |
| RÜV 113 – tõrjutud kogukondade, madala sissetulekuga leibkondade ja ebasoodsas olukorras olevate rühmade sotsiaal-majandusliku kaasamise integreeritud meetmete raamistikku kuuluvate projektidega hõlmatud elanikkond (*2) | |
| RÜV 69 – uute või ajakohastatud tervishoiuasutuste mahutavus
  RÜV 70 – uute või ajakohastatud sotsiaalhoolekandeasutuste (muu kui sotsiaaleluruumid) mahutavus | RÜT 72 – uute või ajakohastatud e-tervishoiuteenuste kasutajate arv aastas
  RÜT 73 – uute või ajakohastatud tervishoiuasutuste kasutajate arv aastas
  RÜT 74 – uute või ajakohastatud sotsiaalhoolekandeasutuste kasutajate arv aastas |
| Ühised kohesed väljundnäitajad (EEÜV) ja ühised kohesed tulemusnäitajad (EEÜT) osalejatele (2)
   (3) |
| Väljundid | Tulemused |
| EEÜV 01 – töötud, sealhulgas pikaajalised töötud (*2)

  EEÜV 02 – pikaajalised töötud (*2)

  EEÜV 03 – tööturult eemalejäänud isikud (*2)

  EEÜV 04 – töötavad isikud, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjad (*2)

  EEÜV 05 – alla 18aastaste laste arv (*2)

  EEÜV 06 – 18–29 aastased noored (*2)

  EEÜV 07 – 55aastaste ja vanemate osalejate arv (*2)

  EEÜV 08 – põhihariduse või sellest madalama haridusega (ISCED 0–2) isikud (*2)

  EEÜV 09 – keskharidusega (ISCED 3) või keskharidusjärgse haridusega (ISCED 4) isikud (*2)

  EEÜV 10 – kolmanda taseme haridusega (ISCED 5–8) isikud (*2)

  EEÜV 11 – osalejate koguarv (4) | EEÜT 01 – pärast programmist lahkumist tööd otsima asunud osalejad (*2)

  EEÜT 02 – pärast programmist lahkumist haridust või koolitust saama asunud osalejad (*2)

  EEÜT 03 – pärast programmist lahkumist kutsekvalifikatsiooni omandama asunud osalejad (*2)

  EEÜT 04 – pärast programmist lahkumist tööle läinud, sh füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsema asunud osalejad (*2) |

Regionaalpoliitika ühised väljundnäitajad (RÜV) ja regionaalpoliiitika ühised tulemusnäitajad (RÜT)

Väljundid

Tulemused

RÜV 01 – toetatavad ettevõtjad (nende hulgas: mikro-, väikesed, keskmise suurusega ja suured ettevõtjad) (*1)

RÜV 02 – toetust saavad ettevõtjad

RÜV 03 – rahastamisvahenditest toetatavad ettevõtjad

RÜV 04 – mitterahalist toetust saavad ettevõtjad

RÜV 05 – toetust saavad uued ettevõtjad

RÜV 07 – ühistes teadusprojektides osalevad teadusasutused

RÜV 10 – teadusasutustega koostööd tegevad ettevõtjad

RÜV 121 – ettevõtjad, kes on saanud toetust direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud tegevusaladest tulenevate kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks

RÜT 01 – toetust saavates ettevõtetes loodud töökohad

RÜT 102 – toetust saavates ettevõtetes loodud teadusuuringute valdkonna töökohad (*1)

RÜT 02 – erasektori investeeringud, mis täiendavad riigi toetusi (sellest: toetused, rahastamisvahendid)

RÜT 03 – toote- või protsessiinnovatsiooni kasutusele võtvad VKEd

RÜT 04 – turundus- või organisatsiooniinnovatsiooni kasutusele võtvad VKEd

RÜT 05 – ettevõttesisese innovatsiooniga tegelevad VKEd

RÜT 06 – Euroopa Patendiametile esitatud patenditaotlused

RÜT 29a – hinnanguline kasvuhoonegaaside heide, mis tuleneb direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud tegevusaladest toetust saavates ettevõtetes

RÜV 13 – ettevõtjate jaoks väljatöötatud digitaalteenused ja -tooted

RÜT 11 – uute avalike digitaalteenuste ja -rakenduste kasutajad

RÜT 12 – ettevõtete poolt välja töötatud uute digitoodete, -teenuste ja -rakenduste kasutajad

RÜV 15 – loodud ettevõtlusalase inkubatsiooni suutlikkus

RÜT 17 –uued ettevõtjad, kes tegutsevad endiselt turul

RÜT 18 – VKEd, kes kasutavad ettevõtlusinkubaatori teenuseid pärast inkubaatori asutamist

RÜV 101 – aruka spetsialiseerumise ja tööstuse ülemineku jaoks vajalikesse oskustesse ning ettevõtlusoskustesse investeerivad VKEd

RÜT 97 – toetust saavate töökohapõhiste õppijate arv VKEdes

RÜT 98 – nutika spetsialiseerumise ja tööstuse üleminekuks vajalike oskuste ning ettevõtlusoskuste alaseid koolitusi läbiv VKEde personal (oskuste liigi järgi: tehnilised, juhtimis-, ettevõtlusalased, keskkonnahoidlikud jm oskused) (*1)

RÜV 18 – suurema energiatõhususega elamud

RÜV 19 – suurema energiatõhususega üldkasutatavad hooned

RÜV 20 – äsja ehitatud või täiustatud kaugkütte- või kaugjahutusvõrgud

RÜV 104 – suure tõhususega soojuse ja elektri koostootmisseadmete arv

RÜT 26 – primaarenergia aastane tarbimine (millest: elamud, üldkasutatavad hooned, ettevõtted, muu) (*1)

RÜT 29 – hinnangulised kasvuhoonegaaside heitkogused

RÜV 22 – täiendav võimsus taastuvenergia tootmiseks (millest: elektrienergia, soojusenergia) (*1)

RÜT 31 – taastuvenergia kogutoodang (millest: elektrienergia, soojusenergia) (*1)

RÜT 32 – taastuvenergia: võrguga ühendatud tegevvõimsus

RÜV 34 – täiendav jäätmete ringlussevõtu suutlikkus

RÜV 107 – investeeringud jäätmete liigiti kogumise rajatistesse

RÜV 119 - korduskasutamiseks ette valmistatud jäätmed

RÜT 47 – ringlussevõetud jäätmed

RÜT 48 – toorainena kasutatavad ringlussevõetud jäätmed

RÜV 36 – roheline taristu, mida toetatakse muudel eesmärkidel kui kliimamuutustega kohanemine

RÜV 38 – toetatava taastatud maa pindala

RÜV 39 – paigaldatud õhusaaste seiresüsteemidega hõlmatud maa pindala

RÜT 50 – õhukvaliteedi parandamiseks võetud meetmetest kasu saav elanikkond (*2)

RÜT 52 – taastatud maa, mida kasutatakse rohealade, sotsiaaleluruumide, majandusliku või muu kasutuse jaoks

RÜV 55 – uute trammi- ja metrooliinide pikkus

RÜV 56 – rekonstrueeritud või ajakohastatud trammi- ja metrooliinide pikkus

RÜV 57 – ühistranspordi keskkonnahoidliku veeremi võimsus

RÜV 58 – toetatav sihtotstarbeline jalgrattataristu

RÜV 60 – linnad, kus kasutatakse uusi või ajakohastatud digitaliseeritud linnatranspordi süsteeme

RÜT 62 – uue või ajakohastatud ühistranspordi kasutajate arv aastas

RÜT 63 – uute või ajakohastatud trammi- ja metrooliinide kasutajate arv aastas

RÜT 64 – sihtotstarbelise jalgrattataristu kasutajate arv aastas

RÜV 61 – tööhõiveteenuste uute või ajakohastatud rajatiste pindala

RÜT 65 – tööhõiveteenuste uute või ajakohastatud rajatiste kasutajate arv aastas

RÜV 66 – uute või ajakohastatud lastehoiuasutuste klassiruumide mahutavus

RÜV 367 – uute või ajakohastatud haridusasutuste klassiruumide mahutavus

RÜT 70 – uue või ajakohastatud lapsehoiuasutuste kasutajate arv aastas

RÜT 71 – uute või ajakohastatud haridusasutuste kasutajate arv aastas

RÜV 113 – tõrjutud kogukondade, madala sissetulekuga leibkondade ja ebasoodsas olukorras olevate rühmade sotsiaal-majandusliku kaasamise integreeritud meetmete raamistikku kuuluvate projektidega hõlmatud elanikkond (*2)

RÜV 69 – uute või ajakohastatud tervishoiuasutuste mahutavus

RÜV 70 – uute või ajakohastatud sotsiaalhoolekandeasutuste (muu kui sotsiaaleluruumid) mahutavus

RÜT 72 – uute või ajakohastatud e-tervishoiuteenuste kasutajate arv aastas

RÜT 73 – uute või ajakohastatud tervishoiuasutuste kasutajate arv aastas

RÜT 74 – uute või ajakohastatud sotsiaalhoolekandeasutuste kasutajate arv aastas

Ühised kohesed väljundnäitajad (EEÜV) ja ühised kohesed tulemusnäitajad (EEÜT) osalejatele (2)
   (3)

Väljundid

Tulemused

EEÜV 01 – töötud, sealhulgas pikaajalised töötud (*2)

EEÜV 02 – pikaajalised töötud (*2)

EEÜV 03 – tööturult eemalejäänud isikud (*2)

EEÜV 04 – töötavad isikud, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjad (*2)

EEÜV 05 – alla 18aastaste laste arv (*2)

EEÜV 06 – 18–29 aastased noored (*2)

EEÜV 07 – 55aastaste ja vanemate osalejate arv (*2)

EEÜV 08 – põhihariduse või sellest madalama haridusega (ISCED 0–2) isikud (*2)

EEÜV 09 – keskharidusega (ISCED 3) või keskharidusjärgse haridusega (ISCED 4) isikud (*2)

EEÜV 10 – kolmanda taseme haridusega (ISCED 5–8) isikud (*2)

EEÜV 11 – osalejate koguarv (4)

EEÜT 01 – pärast programmist lahkumist tööd otsima asunud osalejad (*2)

EEÜT 02 – pärast programmist lahkumist haridust või koolitust saama asunud osalejad (*2)

EEÜT 03 – pärast programmist lahkumist kutsekvalifikatsiooni omandama asunud osalejad (*2)

EEÜT 04 – pärast programmist lahkumist tööle läinud, sh füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsema asunud osalejad (*2)

---

(1)  Esitamise huvides on näitajad rühmitatud selliselt, et neid oleks lihtsam sobitada muudes fonde käsitlevates määrustes kasutatud näitajatega.

(*1)  Jaotust ei nõuta programmitöö, vaid üksnes aruandluse eesmärgil.

(*2)  Esitatud andmed on isikuandmed Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprill 2016. aasta määruse (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) artikli 4 lõike 1 tähenduses (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

(2)  Tuleb esitada kõik osalejatega seotud väljund- ja tulemusnäitajad.

(3)  Kõik isikuandmed jaotatakse sooliselt (naised, mehed, määratlemata sooga isikud vastavalt siseriiklikule õigusele).

Kui teatavad tulemused ei ole võimalikud või asjakohased, ei tule nende kohta andmeid koguda ega esitada.

Asjakohasel juhul võib esitada tegevuse sihtrühmal põhinevad ühised väljundnäitajad.

Kui andmeid saadakse registritest või võrdväärsetes allikates, võivad liikmesriigid võivad kasutada riiklikke määratlusi.

(4)  See näitaja arvutatakse automaatselt tööalase staatuse ühiste väljundnäitajate põhjal.

---

| 30.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 231/21 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 231/21

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2021/1057,

24. juuni 2021,

millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1296/2013

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 46 punkti d, artiklit 149, artikli 153 lõike 2 punkti a, artiklit 164, artikli 175 kolmandat lõiku 3 ja artiklit 349,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | 17. novembril 2017 kuulutasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon ühiselt välja Euroopa sotsiaalõiguste samba (edaspidi „sammas“) vastusena Euroopas esinevatele sotsiaalsetele probleemidele. Samba 20 peamist põhimõtet on jaotatud kolme kategooriasse: võrdsed võimalused ja juurdepääs tööturule, õiglased töötingimused, sotsiaalkaitse ja sotsiaalne kaasatus. Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) meetmetes tuleks juhinduda samba 20 põhimõttest. Selleks et aidata sammast rakendada, peaks ESF+ist toetama investeerimist inimestesse ja süsteemidesse tööhõive, hariduse ja sotsiaalse kaasatuse poliitikavaldkondades ning seega toetama majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikliga 174. |
| --- | --- |

(1)

17. novembril 2017 kuulutasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon ühiselt välja Euroopa sotsiaalõiguste samba (edaspidi „sammas“) vastusena Euroopas esinevatele sotsiaalsetele probleemidele. Samba 20 peamist põhimõtet on jaotatud kolme kategooriasse: võrdsed võimalused ja juurdepääs tööturule, õiglased töötingimused, sotsiaalkaitse ja sotsiaalne kaasatus. Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) meetmetes tuleks juhinduda samba 20 põhimõttest. Selleks et aidata sammast rakendada, peaks ESF+ist toetama investeerimist inimestesse ja süsteemidesse tööhõive, hariduse ja sotsiaalse kaasatuse poliitikavaldkondades ning seega toetama majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikliga 174.

| (2) | Liidu tasandil kujutab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (edaspidi „Euroopa poolaasta“) endast raamistikku, milles tehakse kindlaks riikide reformiprioriteedid ja seiratakse nende rakendamist. Liikmesriigid töötavad nende reformiprioriteetide toetuseks välja oma riiklikud mitmeaastased investeerimisstrateegiad. Investeerimisstrateegiad tuleks esitada koos iga-aastaste riiklike reformikavadega, et saada ülevaade prioriteetsetest investeerimisprojektidest, mida toetatakse liidu või liikmesriikide vahenditest, ning neid projekte koordineerida.
  Samuti peaksid nad aitama kaasa sellele, et liidu vahendeid kasutataks järjekindlalt ning et maksimeeritaks lisaväärtust, mis saadakse eeskätt programmidest, mida liit asjakohasel juhul toetab Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF) ja Ühtekuuluvusfondist, mille erieesmärgid ja toetuse kohaldamisala on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1058, (4) ESF+ist, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega loodud Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondist (EMKVF), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1305/2013 (5) loodud Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/523 (6) loodud programmist „InvestEU“ (edaspidi „programm „InvestEU“
  “). |
| --- | --- |

(2)

Liidu tasandil kujutab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (edaspidi „Euroopa poolaasta“) endast raamistikku, milles tehakse kindlaks riikide reformiprioriteedid ja seiratakse nende rakendamist. Liikmesriigid töötavad nende reformiprioriteetide toetuseks välja oma riiklikud mitmeaastased investeerimisstrateegiad. Investeerimisstrateegiad tuleks esitada koos iga-aastaste riiklike reformikavadega, et saada ülevaade prioriteetsetest investeerimisprojektidest, mida toetatakse liidu või liikmesriikide vahenditest, ning neid projekte koordineerida.

Samuti peaksid nad aitama kaasa sellele, et liidu vahendeid kasutataks järjekindlalt ning et maksimeeritaks lisaväärtust, mis saadakse eeskätt programmidest, mida liit asjakohasel juhul toetab Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF) ja Ühtekuuluvusfondist, mille erieesmärgid ja toetuse kohaldamisala on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1058, (4) ESF+ist, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega loodud Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondist (EMKVF), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1305/2013 (5) loodud Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/523 (6) loodud programmist „InvestEU“ (edaspidi „programm „InvestEU“
  “).

| (3) | Liikmesriikide tööhõivepoliitika muudetud suunised võeti vastu nõukogu tsusega (EL) 2020/1512 (7). Nimetatud suuniste tekst on viidud samba põhimõtetega kooskõlla, eesmärgiga muuta Euroopa konkurentsivõimelisemaks ning teha sellest parem koht investeerimiseks, töökohtade loomiseks ja sotsiaalse ühtekuuluvuse toetamiseks. Selleks et tagada ESF+ täielik kooskõla nende suuniste eesmärkidega, eelkõige tööhõive, hariduse ja koolituse valdkonnas ning võitluses sotsiaalse tõrjutuse, vaesuse ja diskrimineerimise vastu, peaks ESF+ist toetama liikmesriike, võttes arvesse asjakohaseid koondsuuniseid ja ELi toimimise lepingu artikli 121 lõike 2 ja artikli 148 lõike 2 ja 4 kohaselt vastu võetud asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ning asjakohasel juhul riigi tasandil riiklikel strateegiatel põhinevaid riiklikke reformikavasid. ESF+ist peaks samuti toetama asjakohaseid aspekte selliste liidu põhialgatuste ja -tegevuste rakendamisel, milleks on eelkõige komisjoni 10. juuni 2016. aasta teatise „Euroopa uus oskuste tegevuskava“, 30. septembri 2020. aasta teatise „Euroopa haridusruum“ ja 7. oktoobri 2020. aasta teatise „Võrdõiguslikkuse liit: romade võrdõiguslikkust, kaasamist ja osalemist käsitlev ELi strateegiline raamistik“ rakendamisel ning nõukogu 15. veebruari 2016. aasta soovitust, mis käsitleb pikaajaliste töötute integreerimist tööturule, 19. detsembri 2016. aasta soovitust, mis käsitleb oskuste täiendamise meetmeid, 30. oktoobri 2020. aasta soovitust „Töösild – noorte tööhõive tugevdamine“ ja 12. märtsi 2021. aasta soovitust romade võrdõiguslikkuse, kaasamise ja osalemise kohta. |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriikide tööhõivepoliitika muudetud suunised võeti vastu nõukogu tsusega (EL) 2020/1512 (7). Nimetatud suuniste tekst on viidud samba põhimõtetega kooskõlla, eesmärgiga muuta Euroopa konkurentsivõimelisemaks ning teha sellest parem koht investeerimiseks, töökohtade loomiseks ja sotsiaalse ühtekuuluvuse toetamiseks. Selleks et tagada ESF+ täielik kooskõla nende suuniste eesmärkidega, eelkõige tööhõive, hariduse ja koolituse valdkonnas ning võitluses sotsiaalse tõrjutuse, vaesuse ja diskrimineerimise vastu, peaks ESF+ist toetama liikmesriike, võttes arvesse asjakohaseid koondsuuniseid ja ELi toimimise lepingu artikli 121 lõike 2 ja artikli 148 lõike 2 ja 4 kohaselt vastu võetud asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ning asjakohasel juhul riigi tasandil riiklikel strateegiatel põhinevaid riiklikke reformikavasid. ESF+ist peaks samuti toetama asjakohaseid aspekte selliste liidu põhialgatuste ja -tegevuste rakendamisel, milleks on eelkõige komisjoni 10. juuni 2016. aasta teatise „Euroopa uus oskuste tegevuskava“, 30. septembri 2020. aasta teatise „Euroopa haridusruum“ ja 7. oktoobri 2020. aasta teatise „Võrdõiguslikkuse liit: romade võrdõiguslikkust, kaasamist ja osalemist käsitlev ELi strateegiline raamistik“ rakendamisel ning nõukogu 15. veebruari 2016. aasta soovitust, mis käsitleb pikaajaliste töötute integreerimist tööturule, 19. detsembri 2016. aasta soovitust, mis käsitleb oskuste täiendamise meetmeid, 30. oktoobri 2020. aasta soovitust „Töösild – noorte tööhõive tugevdamine“ ja 12. märtsi 2021. aasta soovitust romade võrdõiguslikkuse, kaasamise ja osalemise kohta.

| (4) | 20. juunil 2017 võttis nõukogu vastu järeldused „Euroopa jätkusuutlik tulevik“ – liidu vastus ÜRO kestliku arengu tegevuskavale aastani 2030. Nõukogu rõhutas, kui tähtis on saavutada kestlik areng selle kolmes mõõtmes (majanduslik, sotsiaalne ja keskkonna) tasakaalustatud ja terviklikul viisil. On väga tähtis, et kestlik areng lõimitaks kõigisse liidu sise- ja välispoliitika valdkondadesse ning et liidu poliitika oleks edasipüüdlik üleilmsete probleemide käsitlemisel. Nõukogule valmistas heameelt komisjoni 22. novembri 2016. aasta teatis „Euroopa jätkusuutliku tuleviku järgmised sammud“, mis on esimene samm Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) kestliku arengu eesmärkide (edaspidi „kestliku arengu eesmärgid“) peavoolustamisel ja kestliku arengu kui olulise juhtpõhimõtte järgimisel kõigis liidu poliitikavaldkondades, sealhulgas liidu rahastute kaudu. ESF+ peaks aitama kaasa ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisele, muu hulgas kaotades äärmuslikud vaesuse vormid (kestliku arengu eesmärk 1), edendades kvaliteetset ja kaasavat haridust (kestliku arengu eesmärk 4), edendades soolist võrdõiguslikkust (kestliku arengu eesmärk 5), edendades püsivat, kaasavat ja kestlikku majanduskasvu, täielikku ja tootlikku tööhõivet ning inimväärse töö tagamist kõigile (kestliku arengu eesmärk 8) ning vähendades ebavõrdsust (kestliku arengu eesmärk 10). |
| --- | --- |

(4)

20. juunil 2017 võttis nõukogu vastu järeldused „Euroopa jätkusuutlik tulevik“ – liidu vastus ÜRO kestliku arengu tegevuskavale aastani 2030. Nõukogu rõhutas, kui tähtis on saavutada kestlik areng selle kolmes mõõtmes (majanduslik, sotsiaalne ja keskkonna) tasakaalustatud ja terviklikul viisil. On väga tähtis, et kestlik areng lõimitaks kõigisse liidu sise- ja välispoliitika valdkondadesse ning et liidu poliitika oleks edasipüüdlik üleilmsete probleemide käsitlemisel. Nõukogule valmistas heameelt komisjoni 22. novembri 2016. aasta teatis „Euroopa jätkusuutliku tuleviku järgmised sammud“, mis on esimene samm Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) kestliku arengu eesmärkide (edaspidi „kestliku arengu eesmärgid“) peavoolustamisel ja kestliku arengu kui olulise juhtpõhimõtte järgimisel kõigis liidu poliitikavaldkondades, sealhulgas liidu rahastute kaudu. ESF+ peaks aitama kaasa ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisele, muu hulgas kaotades äärmuslikud vaesuse vormid (kestliku arengu eesmärk 1), edendades kvaliteetset ja kaasavat haridust (kestliku arengu eesmärk 4), edendades soolist võrdõiguslikkust (kestliku arengu eesmärk 5), edendades püsivat, kaasavat ja kestlikku majanduskasvu, täielikku ja tootlikku tööhõivet ning inimväärse töö tagamist kõigile (kestliku arengu eesmärk 8) ning vähendades ebavõrdsust (kestliku arengu eesmärk 10).

| (5) | Hiljutiste ja praeguste suundumuste tõttu on süvenenud struktuursed probleemid, mis tulenevad majanduse üleilmastumisest, sotsiaalsest ebavõrdsusest, rändevoogude haldamisest ja suurenevast julgeolekuohust, puhtale energiale üleminekust, tehnoloogia muutumisest, elanikkonna vähenemisest, töötusest, eelkõige noorte töötusest ning üha enam vananevast tööjõust ja probleemid, mis tulevevad iseäranis väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) hulgas tunda andvast suurenevast oskuste ja tööjõu nõudluse ja pakkumise mittevastavusest teatavates sektorites ja piirkondades. Rohe- ja digipööre ning Euroopa tööstusökosüsteemide ümberkujundamine toovad ilmselt kaasa palju uusi võimalusi, kui sellega kaasnevad õige oskustepagas ning õiged tööhõive- ja sotsiaalpoliitika ja -meetmed. Võttes arvesse töömaailma muutuvat tegelikkust, peaks liit olema valmis tegelema praeguste ja tulevaste probleemidega, investeerides asjakohastesse oskustesse, haridusse, koolitusse ja elukestvasse õppesse, muutes kasvu kaasavamaks ning edendades tööhõivet ja sotsiaalpoliitikat, võttes ühtlasi arvesse majanduslikku ja tööstuslikku kestlikkust ja tööjõu liikuvust ning püüeldes sooliselt tasakaalustatud tööturu loomise poole. |
| --- | --- |

(5)

Hiljutiste ja praeguste suundumuste tõttu on süvenenud struktuursed probleemid, mis tulenevad majanduse üleilmastumisest, sotsiaalsest ebavõrdsusest, rändevoogude haldamisest ja suurenevast julgeolekuohust, puhtale energiale üleminekust, tehnoloogia muutumisest, elanikkonna vähenemisest, töötusest, eelkõige noorte töötusest ning üha enam vananevast tööjõust ja probleemid, mis tulevevad iseäranis väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) hulgas tunda andvast suurenevast oskuste ja tööjõu nõudluse ja pakkumise mittevastavusest teatavates sektorites ja piirkondades. Rohe- ja digipööre ning Euroopa tööstusökosüsteemide ümberkujundamine toovad ilmselt kaasa palju uusi võimalusi, kui sellega kaasnevad õige oskustepagas ning õiged tööhõive- ja sotsiaalpoliitika ja -meetmed. Võttes arvesse töömaailma muutuvat tegelikkust, peaks liit olema valmis tegelema praeguste ja tulevaste probleemidega, investeerides asjakohastesse oskustesse, haridusse, koolitusse ja elukestvasse õppesse, muutes kasvu kaasavamaks ning edendades tööhõivet ja sotsiaalpoliitikat, võttes ühtlasi arvesse majanduslikku ja tööstuslikku kestlikkust ja tööjõu liikuvust ning püüeldes sooliselt tasakaalustatud tööturu loomise poole.

| (6) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1060 (8) kehtestatakse ERFi, ESF+, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1056 (9) loodud Õiglase Ülemineku Fondi, EMKVFi, Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning Integreeritud Piirihalduse Fondi osana loodud piirihalduse ja viisapoliitika rahastu tegevuse raamistik ning sätestatakse eelkõige poliitikaeesmärgid ja normid, mis on seotud eelarve jagatud täitmist järgides rakendatavate liidu fondide programmitöö, seire ja hindamise ning juhtimise ja kontrolliga. Seepärast on vaja kindlaks määrata ESF+ üldeesmärgid ja kehtestada konkreetsed sätted selle kohta, millist liiki tegevust võib ESF+ist rahastada. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1060 (8) kehtestatakse ERFi, ESF+, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1056 (9) loodud Õiglase Ülemineku Fondi, EMKVFi, Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning Integreeritud Piirihalduse Fondi osana loodud piirihalduse ja viisapoliitika rahastu tegevuse raamistik ning sätestatakse eelkõige poliitikaeesmärgid ja normid, mis on seotud eelarve jagatud täitmist järgides rakendatavate liidu fondide programmitöö, seire ja hindamise ning juhtimise ja kontrolliga. Seepärast on vaja kindlaks määrata ESF+ üldeesmärgid ja kehtestada konkreetsed sätted selle kohta, millist liiki tegevust võib ESF+ist rahastada.

| (7) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL, Euratom) 2018/1046 (10) (edaspidi „finantsmäärus“) sätestatakse liidu üldeelarve (edaspidi „liidu eelarve“) täitmise reeglid, sealhulgas reeglid toetuste, auhindade, hangete, eelarve kaudse täitmise, rahastamisvahendite, eelarveliste tagatiste, finantsabi ja välisekspertide kulude hüvitamise kohta. Toetusi võib kaasrahastada toetusesaaja omavahenditest, projektist saadava tulu või kolmandate isikute rahalise või mitterahalise osaluse vormis. Liidu programmide järjepideva rakendamise tagamiseks tuleb finantsmäärust kohaldada meetmete suhtes, mida võetakse ESF+ puhul eelarve otsese või kaudse täitmise raames. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL, Euratom) 2018/1046 (10) (edaspidi „finantsmäärus“) sätestatakse liidu üldeelarve (edaspidi „liidu eelarve“) täitmise reeglid, sealhulgas reeglid toetuste, auhindade, hangete, eelarve kaudse täitmise, rahastamisvahendite, eelarveliste tagatiste, finantsabi ja välisekspertide kulude hüvitamise kohta. Toetusi võib kaasrahastada toetusesaaja omavahenditest, projektist saadava tulu või kolmandate isikute rahalise või mitterahalise osaluse vormis. Liidu programmide järjepideva rakendamise tagamiseks tuleb finantsmäärust kohaldada meetmete suhtes, mida võetakse ESF+ puhul eelarve otsese või kaudse täitmise raames.

| (8) | Käesoleva määrusega ette nähtud liidu rahastamise vormide ja eelarve täitmise viiside valikul tuleks lähtuda nende võimest saavutada meetmete erieesmärke ja tulemusi, võttes eelkõige arvesse kontrollidega seotud kulusid, halduskoormust ja eeldatavat nõuete täitmata jätmisega seotud riski. Toetuste puhul peaks see hõlmama kindlasummaliste maksete, ühtsete määrade ja ühikuhindade kasutamise kaalumist ning finantsmääruse artikli 125 lõike 1 punktis a osutatud kuludega sidumata rahastamise kasutamist. Kolmanda riigi kodanike sotsiaal-majandusliku lõimimisega seotud meetmete rakendamiseks ja kooskõlas määruse (EL) 2021/1060 artikliga 94 võib komisjon maksta liikmesriikidele hüvitisi, kasutades lihtsustatud kuluvõimalusi, sealhulgas kindlasummalisi makseid. |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ette nähtud liidu rahastamise vormide ja eelarve täitmise viiside valikul tuleks lähtuda nende võimest saavutada meetmete erieesmärke ja tulemusi, võttes eelkõige arvesse kontrollidega seotud kulusid, halduskoormust ja eeldatavat nõuete täitmata jätmisega seotud riski. Toetuste puhul peaks see hõlmama kindlasummaliste maksete, ühtsete määrade ja ühikuhindade kasutamise kaalumist ning finantsmääruse artikli 125 lõike 1 punktis a osutatud kuludega sidumata rahastamise kasutamist. Kolmanda riigi kodanike sotsiaal-majandusliku lõimimisega seotud meetmete rakendamiseks ja kooskõlas määruse (EL) 2021/1060 artikliga 94 võib komisjon maksta liikmesriikidele hüvitisi, kasutades lihtsustatud kuluvõimalusi, sealhulgas kindlasummalisi makseid.

| (9) | Selleks et ühtlustada ja lihtsustada rahastamist ning luua koostoime saavutamiseks lisavõimalusi terviklike rahastamisviiside kaudu, tuleks meetmed, mida toetati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 223/2014 (11) loodud Euroopa abifondist enim puudust kannatavate isikute jaoks ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1296/2013 (12) loodud Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmist, koondada ESF+. ESF+ peaks hõlmama kahte haru: eelarve jagatud täitmisega haru (edaspidi „eelarve jagatud täitmist järgiv ESF+ haru“), mille puhul toimub eelarve jagatud täitmine ning EaSI haru, mille puhul toimub eelarve otsene või kaudne täitmine (edaspidi „EaSI“ haru). See peaks aitama eelkõige liikmesriikide ja toetusesaajate hulgas vähendada eri fondide haldamisega seotud halduskoormust ning säilitada lihtsamad reeglid lihtsama tegevuse, näiteks toidu- ja/või esmase materiaalse abi jagamise kohta. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et ühtlustada ja lihtsustada rahastamist ning luua koostoime saavutamiseks lisavõimalusi terviklike rahastamisviiside kaudu, tuleks meetmed, mida toetati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 223/2014 (11) loodud Euroopa abifondist enim puudust kannatavate isikute jaoks ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1296/2013 (12) loodud Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmist, koondada ESF+. ESF+ peaks hõlmama kahte haru: eelarve jagatud täitmisega haru (edaspidi „eelarve jagatud täitmist järgiv ESF+ haru“), mille puhul toimub eelarve jagatud täitmine ning EaSI haru, mille puhul toimub eelarve otsene või kaudne täitmine (edaspidi „EaSI“ haru). See peaks aitama eelkõige liikmesriikide ja toetusesaajate hulgas vähendada eri fondide haldamisega seotud halduskoormust ning säilitada lihtsamad reeglid lihtsama tegevuse, näiteks toidu- ja/või esmase materiaalse abi jagamise kohta.

| (10) | ESF+ laiemat kohaldamisala arvesse võttes on asjakohane, et eesmärke muuta tööturud tõhusamaks, parandada võrdset juurdepääsu kvaliteetsetele töökohtadele, muuta haridus ja koolitus võrdselt kättesaadavamaks ja kvaliteetsemaks, abistada taasintegreerimist haridussüsteemi, edendada sotsiaalset kaasamist, muuta haavatavate isikute jaoks tervishoiuteenuste kättesaamine lihtsamaks ning aidata kaasa vaesuse kaotamisele ei viida ellu mitte üksnes eelarve jagatud täitmist järgiva ESF+ haru jaoks eelarve jagatud täitmise raames, vaid ka eelarve otsese ja kaudse täitmise raames liidu tasandil vajalike EaSI haru meetmete puhul. |
| --- | --- |

(10)

ESF+ laiemat kohaldamisala arvesse võttes on asjakohane, et eesmärke muuta tööturud tõhusamaks, parandada võrdset juurdepääsu kvaliteetsetele töökohtadele, muuta haridus ja koolitus võrdselt kättesaadavamaks ja kvaliteetsemaks, abistada taasintegreerimist haridussüsteemi, edendada sotsiaalset kaasamist, muuta haavatavate isikute jaoks tervishoiuteenuste kättesaamine lihtsamaks ning aidata kaasa vaesuse kaotamisele ei viida ellu mitte üksnes eelarve jagatud täitmist järgiva ESF+ haru jaoks eelarve jagatud täitmise raames, vaid ka eelarve otsese ja kaudse täitmise raames liidu tasandil vajalike EaSI haru meetmete puhul.

| (11) | Käesoleva määrusega kehtestatakse kogu ESF+ kehtivuse ajaks rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus Euroopa Parlamendile ja nõukogule peamine lähtesumma Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (13), punkti 18 tähenduses. Selles tuleks täpsustada eraldised eelarve jagatud täitmist järgiva ESF+ haru jaoks ning eraldised meetmete jaoks, mida rakendatakse EaSI haru raames. |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega kehtestatakse kogu ESF+ kehtivuse ajaks rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus Euroopa Parlamendile ja nõukogule peamine lähtesumma Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (13), punkti 18 tähenduses. Selles tuleks täpsustada eraldised eelarve jagatud täitmist järgiva ESF+ haru jaoks ning eraldised meetmete jaoks, mida rakendatakse EaSI haru raames.

| (12) | EaSI haru eri- ja tegevuseesmärkide rakendamise hõlbustamiseks peaks ESF+ist toetama tehnilise ja haldusabiga seotud tegevusi, nagu ettevalmistus-, seire-, kontrolli-, auditi- ja hindamistegevus, samal ajal kui teavitamis- ja levitamistegevus peaks olema osa EaSI haru raames rahastamiskõlblikest meetmetest. |
| --- | --- |

(12)

EaSI haru eri- ja tegevuseesmärkide rakendamise hõlbustamiseks peaks ESF+ist toetama tehnilise ja haldusabiga seotud tegevusi, nagu ettevalmistus-, seire-, kontrolli-, auditi- ja hindamistegevus, samal ajal kui teavitamis- ja levitamistegevus peaks olema osa EaSI haru raames rahastamiskõlblikest meetmetest.

| (13) | ESF+ eesmärk peaks olema edendada tööhõivet aktiivse sekkumise kaudu, mis annab eelkõige noortele, peamiselt tugevdatud noortegarantii rakendamise kaudu, pikaajalistele töötutele, tööturul ebasoodsas olukorras olevatesse rühmadesse kuuluvatele isikutele ja mitteaktiivsetele isikutele võimaluse tööturule lõimuda ja uuesti lõimuda, ning samuti füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise ja sotsiaalmajanduse edendamise kaudu. ESF+ eesmärk peaks olema parandada tööturgude toimimist, toetades tööturuasutuste, näiteks avalike tööturuasutuste ajakohastamist, et parandada nende suutlikkust tagada tööotsimise ja tööle siirdumise ajal intensiivsem sihipärane nõustamine ja juhendamine ning suurendada töötajate liikuvust. ESF+ peaks edendama sooliselt tasakaalustatud osalemist tööturul meetmete kaudu, mille eesmärk on tagada muu hulgas parem töö- ja eraelu tasakaal ning juurdepääs lapsehoiule, sealhulgas alusharidusele ja lapsehoiule. ESF+ eesmärk peaks samuti olema tagada tervislik ja hästi kohandatud töökeskkond, et tulla toime terviseriskidega, mis on seotud muutuvate töövormidega ja vananeva tööjõu vajadustega. |
| --- | --- |

(13)

ESF+ eesmärk peaks olema edendada tööhõivet aktiivse sekkumise kaudu, mis annab eelkõige noortele, peamiselt tugevdatud noortegarantii rakendamise kaudu, pikaajalistele töötutele, tööturul ebasoodsas olukorras olevatesse rühmadesse kuuluvatele isikutele ja mitteaktiivsetele isikutele võimaluse tööturule lõimuda ja uuesti lõimuda, ning samuti füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise ja sotsiaalmajanduse edendamise kaudu. ESF+ eesmärk peaks olema parandada tööturgude toimimist, toetades tööturuasutuste, näiteks avalike tööturuasutuste ajakohastamist, et parandada nende suutlikkust tagada tööotsimise ja tööle siirdumise ajal intensiivsem sihipärane nõustamine ja juhendamine ning suurendada töötajate liikuvust. ESF+ peaks edendama sooliselt tasakaalustatud osalemist tööturul meetmete kaudu, mille eesmärk on tagada muu hulgas parem töö- ja eraelu tasakaal ning juurdepääs lapsehoiule, sealhulgas alusharidusele ja lapsehoiule. ESF+ eesmärk peaks samuti olema tagada tervislik ja hästi kohandatud töökeskkond, et tulla toime terviseriskidega, mis on seotud muutuvate töövormidega ja vananeva tööjõu vajadustega.

| (14) | ESF+ist peaks andma toetust, et muu hulgas digiõppe, mitteformaalse ja informaalse õppimise valideerimise ja õpetajate kutsealase arengu edendamise kaudu muuta haridus- ja koolitussüsteemid kvaliteetsemaks, kaasavamaks, tõhusamaks ja tööturule vastavamaks, et oleks hõlpsam omandada võtmepädevusi, eelkõige põhioskusi, sealhulgas tervisealane teadlikkus, meediapädevus, ettevõtlusoskused, keeleoskused, digioskused ja kestliku arengu jaoks vajalik pädevus, mis on kõigile vajalikud, et tagada eneseteostus ja -areng, tööhõive, sotsiaalne kaasatus ja kodanikuaktiivsus. ESF+ peaks soodustama edasiminekut hariduses ja koolituses ning tööle üleminekus, toetama elukestvat õpet ja tööalast konkurentsivõimet, et hõlbustada kõigi täielikku osalemist ühiskonnaelus, ning aitama kaasa konkurentsivõimele, sealhulgas hariduse omandanute edasise tegevuse jälgimise kaudu, ning ühiskondlikule ja majanduslikule innovatsioonile, toetades neis valdkondades ulatuslikumat kasutuselevõttu võimaldavaid ja kestlikke algatusi, mis on kohandatud eri sihtrühmadele, näiteks puuetega inimestele. Seda abi ja toetust võivad aidata saavutada näiteks veebiõpe, töölõppimine, praktika, duaalõppe- ja duaalkoolitussüsteemid, õpipoisiõpe nõukogu 15. märtsi 2018. aasta kvaliteetset ja tõhusat õpipoisiõpet käsitleva Euroopa raamistiku tähenduses, elukestev nõustamine, oskuste prognoosimine tihedas koostöös tööstusharuga, ajakohased koolitusmaterjalid ja teenuse osutamise viisid, prognoosimine ja hariduse omandanute edasise tegevuse jälgimine, haridustöötajate koolitamine, õpiväljundite valideerimine ning kvalifikatsioonide ja tööstusharus töötamise tulemusel saadud tunnistuste tunnustamine. |
| --- | --- |

(14)

ESF+ist peaks andma toetust, et muu hulgas digiõppe, mitteformaalse ja informaalse õppimise valideerimise ja õpetajate kutsealase arengu edendamise kaudu muuta haridus- ja koolitussüsteemid kvaliteetsemaks, kaasavamaks, tõhusamaks ja tööturule vastavamaks, et oleks hõlpsam omandada võtmepädevusi, eelkõige põhioskusi, sealhulgas tervisealane teadlikkus, meediapädevus, ettevõtlusoskused, keeleoskused, digioskused ja kestliku arengu jaoks vajalik pädevus, mis on kõigile vajalikud, et tagada eneseteostus ja -areng, tööhõive, sotsiaalne kaasatus ja kodanikuaktiivsus. ESF+ peaks soodustama edasiminekut hariduses ja koolituses ning tööle üleminekus, toetama elukestvat õpet ja tööalast konkurentsivõimet, et hõlbustada kõigi täielikku osalemist ühiskonnaelus, ning aitama kaasa konkurentsivõimele, sealhulgas hariduse omandanute edasise tegevuse jälgimise kaudu, ning ühiskondlikule ja majanduslikule innovatsioonile, toetades neis valdkondades ulatuslikumat kasutuselevõttu võimaldavaid ja kestlikke algatusi, mis on kohandatud eri sihtrühmadele, näiteks puuetega inimestele. Seda abi ja toetust võivad aidata saavutada näiteks veebiõpe, töölõppimine, praktika, duaalõppe- ja duaalkoolitussüsteemid, õpipoisiõpe nõukogu 15. märtsi 2018. aasta kvaliteetset ja tõhusat õpipoisiõpet käsitleva Euroopa raamistiku tähenduses, elukestev nõustamine, oskuste prognoosimine tihedas koostöös tööstusharuga, ajakohased koolitusmaterjalid ja teenuse osutamise viisid, prognoosimine ja hariduse omandanute edasise tegevuse jälgimine, haridustöötajate koolitamine, õpiväljundite valideerimine ning kvalifikatsioonide ja tööstusharus töötamise tulemusel saadud tunnistuste tunnustamine.

| (15) | ESF+ist antavat toetust tuleks kasutada, et edendada kõigi, eelkõige ebasoodsas olukorras olevate rühmade võrdset juurdepääsu kvaliteetsele, segregeerimata ja kaasavale haridusele ja koolitusele alates alusharidusest ja lapsehoiust – pöörates erilist tähelepanu ebasoodsa sotsiaal-majandusliku taustaga lastele – üld- ja kutsehariduse ja -õppe kaudu, eelkõige õpipoisiõppe kaudu kuni kolmanda taseme hariduseni, samuti täiskasvanuhariduse kaudu, muu hulgas spordi- ja kultuuritegevuse kaudu. ESF+ist peaks andma sihipärast toetust abi vajavatele õppijatele ja vähendama hariduslikku ebavõrdsust, sealhulgas digilõhet, ennetama ja vähendama haridussüsteemist varakult lahkumist, soodustama üleminekuid haridus- ja koolitussektorite vahel, tugevdama seoseid mitteformaalse ja informaalse õppega ning hõlbustama õpirännet kõigi jaoks ning ligipääsetavust puuetega inimeste jaoks. Siinkohal tuleks toetada koostoimet Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/817 (14) loodud programmiga „Erasmus+“, et eelkõige hõlbustada ebasoodsas olukorras olevate õppijate osalemist õpirändes. |
| --- | --- |

(15)

ESF+ist antavat toetust tuleks kasutada, et edendada kõigi, eelkõige ebasoodsas olukorras olevate rühmade võrdset juurdepääsu kvaliteetsele, segregeerimata ja kaasavale haridusele ja koolitusele alates alusharidusest ja lapsehoiust – pöörates erilist tähelepanu ebasoodsa sotsiaal-majandusliku taustaga lastele – üld- ja kutsehariduse ja -õppe kaudu, eelkõige õpipoisiõppe kaudu kuni kolmanda taseme hariduseni, samuti täiskasvanuhariduse kaudu, muu hulgas spordi- ja kultuuritegevuse kaudu. ESF+ist peaks andma sihipärast toetust abi vajavatele õppijatele ja vähendama hariduslikku ebavõrdsust, sealhulgas digilõhet, ennetama ja vähendama haridussüsteemist varakult lahkumist, soodustama üleminekuid haridus- ja koolitussektorite vahel, tugevdama seoseid mitteformaalse ja informaalse õppega ning hõlbustama õpirännet kõigi jaoks ning ligipääsetavust puuetega inimeste jaoks. Siinkohal tuleks toetada koostoimet Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/817 (14) loodud programmiga „Erasmus+“, et eelkõige hõlbustada ebasoodsas olukorras olevate õppijate osalemist õpirändes.

| (16) | ESF+ peaks edendama paindlikke võimalusi, et igaüks saaks oskusi täiendada ning uusi ja teistsuguseid oskusi omandada, eelkõige ettevõtlus- ja digioskusi, oskusi peamise progressi võimaldava tehnoloogia jaoks ning rohemajanduse ja tööstusökosüsteemide valdkonnas vajalikke oskusi kooskõlas komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatisega „Euroopa uus tööstusstrateegia“. Kooskõlas nõukogu soovitusega, mis käsitleb oskuste täiendamise meetmeid, (15) peaks ESF+ist toetama selliseid paindlikke viise, sealhulgas juurdepääsetavad, lühikesed, sihipärased, kvalifikatsioone andvad modulaarõppe kursused, et võimaldada inimestel omandada tööturu ja tööstusökosüsteemide vajadustele, rohe- ja digipöördele, innovatsioonile ning sotsiaalsetele ja majanduslikele muutustele kohandatud oskusi, ning selleks hõlbustama ümberõpet ja oskuste täiendamist ning tööalast konkurentsivõimet, karjäärialaseid üleminekuid, geograafilist ja sektoritevahelist liikuvust ning toetama eelkõige väheste oskuste ja madala kvalifikatsiooniga täiskasvanuid ja puuetega inimesi. ESF+ peaks samuti hõlbustama üksikisikute, sealhulgas töötajad, füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevad isikud ja töötud, toetamist lõimitud oskuste alal selliste vahendite kaudu nagu isiklikud õppekontod. |
| --- | --- |

(16)

ESF+ peaks edendama paindlikke võimalusi, et igaüks saaks oskusi täiendada ning uusi ja teistsuguseid oskusi omandada, eelkõige ettevõtlus- ja digioskusi, oskusi peamise progressi võimaldava tehnoloogia jaoks ning rohemajanduse ja tööstusökosüsteemide valdkonnas vajalikke oskusi kooskõlas komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatisega „Euroopa uus tööstusstrateegia“. Kooskõlas nõukogu soovitusega, mis käsitleb oskuste täiendamise meetmeid, (15) peaks ESF+ist toetama selliseid paindlikke viise, sealhulgas juurdepääsetavad, lühikesed, sihipärased, kvalifikatsioone andvad modulaarõppe kursused, et võimaldada inimestel omandada tööturu ja tööstusökosüsteemide vajadustele, rohe- ja digipöördele, innovatsioonile ning sotsiaalsetele ja majanduslikele muutustele kohandatud oskusi, ning selleks hõlbustama ümberõpet ja oskuste täiendamist ning tööalast konkurentsivõimet, karjäärialaseid üleminekuid, geograafilist ja sektoritevahelist liikuvust ning toetama eelkõige väheste oskuste ja madala kvalifikatsiooniga täiskasvanuid ja puuetega inimesi. ESF+ peaks samuti hõlbustama üksikisikute, sealhulgas töötajad, füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevad isikud ja töötud, toetamist lõimitud oskuste alal selliste vahendite kaudu nagu isiklikud õppekontod.

| (17) | Koostoime programmiga „Euroopa horisont“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/695 (16) loodud teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm (edaspidi „programm „Euroopa horisont““) peaks tagama, et ESF+ saab peavoolustada ja laiendada programmist „Euroopa horisont“ toetatavaid uuenduslikke õpikavasid, et võimaldada inimestel omandada tulevikutöökohtadeks vajalikke oskusi ja pädevust. |
| --- | --- |

(17)

Koostoime programmiga „Euroopa horisont“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/695 (16) loodud teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm (edaspidi „programm „Euroopa horisont““) peaks tagama, et ESF+ saab peavoolustada ja laiendada programmist „Euroopa horisont“ toetatavaid uuenduslikke õpikavasid, et võimaldada inimestel omandada tulevikutöökohtadeks vajalikke oskusi ja pädevust.

| (18) | ESF+ist peaks toetama liikmesriikide püüdeid aidata kaasa vaesuse kaotamisele, et katkestada ebasoodsate olude siirdumine ühelt põlvkonnalt järgmisele, ja edendama sotsiaalset kaasatust, tagades kõigile võrdsed võimalused, vähendades takistusi ning võideldes diskrimineerimise ja tervisealase ebavõrdsuse vastu. Sellise toetuse puhul on tarvis kasutusele võtta mitmesuguseid poliitikameetmeid, mis on suunatud kõige ebasoodsamas olukorras olevatele inimestele olenemata nende soost, seksuaalsest sättumusest, vanusest, usutunnistusest ja veendumustest, rassilisest või etnilisest päritolust, eelkõige tõrjutud kogukonnad nagu romad, puuetega inimesed või krooniliste haigustega inimesed, kodutud, lapsed ja eakad. ESF+ peaks edendama tööturult eemale jäänute aktiivset kaasamist, et tagada nende sotsiaal-majanduslik lõimimine. ESF+ tuleks kasutada ka selleks, et parandada võrdset ja õigeaegset juurdepääsu kvaliteetsetele, kestlikele ja taskukohastele teenustele, millega parandatakse eluaseme ja isikukeskse hoolduse kättesaadavust, hõlmates näiteks tervishoidu ja pikaajalist hooldust, eelkõige pere- ja kogukonnapõhise hoolduse teenuseid. ESF+ peaks aitama ajakohastada sotsiaalkaitsesüsteeme, pöörates erilist tähelepanu lastele ja ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele ning pidades eelkõige silmas selliste süsteemide ligipääsetavamaks muutmist, sealhulgas puuetega inimeste jaoks. |
| --- | --- |

(18)

ESF+ist peaks toetama liikmesriikide püüdeid aidata kaasa vaesuse kaotamisele, et katkestada ebasoodsate olude siirdumine ühelt põlvkonnalt järgmisele, ja edendama sotsiaalset kaasatust, tagades kõigile võrdsed võimalused, vähendades takistusi ning võideldes diskrimineerimise ja tervisealase ebavõrdsuse vastu. Sellise toetuse puhul on tarvis kasutusele võtta mitmesuguseid poliitikameetmeid, mis on suunatud kõige ebasoodsamas olukorras olevatele inimestele olenemata nende soost, seksuaalsest sättumusest, vanusest, usutunnistusest ja veendumustest, rassilisest või etnilisest päritolust, eelkõige tõrjutud kogukonnad nagu romad, puuetega inimesed või krooniliste haigustega inimesed, kodutud, lapsed ja eakad. ESF+ peaks edendama tööturult eemale jäänute aktiivset kaasamist, et tagada nende sotsiaal-majanduslik lõimimine. ESF+ tuleks kasutada ka selleks, et parandada võrdset ja õigeaegset juurdepääsu kvaliteetsetele, kestlikele ja taskukohastele teenustele, millega parandatakse eluaseme ja isikukeskse hoolduse kättesaadavust, hõlmates näiteks tervishoidu ja pikaajalist hooldust, eelkõige pere- ja kogukonnapõhise hoolduse teenuseid. ESF+ peaks aitama ajakohastada sotsiaalkaitsesüsteeme, pöörates erilist tähelepanu lastele ja ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele ning pidades eelkõige silmas selliste süsteemide ligipääsetavamaks muutmist, sealhulgas puuetega inimeste jaoks.

| (19) | ESF+ peaks aitama kaotada vaesust, toetades riiklikke kavasid, mille eesmärk on vähendada toidu- ja materiaalset puudust, ning edendama vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus elavate inimeste, sealhulgas enim puudust kannatavate isikute ja laste sotsiaalset lõimimist. Võttes arvesse, et liidu tasandil on üldeesmärk kasutada vähemalt 4 % eelarve jagatud täitmist järgiva ESF+ haru vahenditest enim puudust kannatavate isikute toetamiseks, peaksid liikmesriigid eraldama vähemalt 3 % oma vahenditest, mis on eraldatud eelarve jagatud täitmist järgivast ESF+ harust, selleks, et võidelda sotsiaalse tõrjutuse seisukohast kõige tõsisemate äärmise vaesuse vormidega, nagu kodutus, laste vaesus ja toidupuudus. Toidu- ja/või esmase materiaalse abi andmine enim puudust kannatavatele isikutele ei tohiks asendada olemasolevaid sotsiaaltoetusi, mida nad saavad riiklikest sotsiaalsüsteemidest või liikmesriikide õiguse kohaselt. Võttes arvesse tegevuse laadi ja lõppsaajate liiki, on vaja, et enim puudust kannatavate isikute materiaalset puudust käsitleva toetuse suhtes kohaldatakse lihtsamaid reegleid. |
| --- | --- |

(19)

ESF+ peaks aitama kaotada vaesust, toetades riiklikke kavasid, mille eesmärk on vähendada toidu- ja materiaalset puudust, ning edendama vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus elavate inimeste, sealhulgas enim puudust kannatavate isikute ja laste sotsiaalset lõimimist. Võttes arvesse, et liidu tasandil on üldeesmärk kasutada vähemalt 4 % eelarve jagatud täitmist järgiva ESF+ haru vahenditest enim puudust kannatavate isikute toetamiseks, peaksid liikmesriigid eraldama vähemalt 3 % oma vahenditest, mis on eraldatud eelarve jagatud täitmist järgivast ESF+ harust, selleks, et võidelda sotsiaalse tõrjutuse seisukohast kõige tõsisemate äärmise vaesuse vormidega, nagu kodutus, laste vaesus ja toidupuudus. Toidu- ja/või esmase materiaalse abi andmine enim puudust kannatavatele isikutele ei tohiks asendada olemasolevaid sotsiaaltoetusi, mida nad saavad riiklikest sotsiaalsüsteemidest või liikmesriikide õiguse kohaselt. Võttes arvesse tegevuse laadi ja lõppsaajate liiki, on vaja, et enim puudust kannatavate isikute materiaalset puudust käsitleva toetuse suhtes kohaldatakse lihtsamaid reegleid.

| (20) | Kuna pidevalt on vaja suurendada jõupingutusi rändevoogude haldamise käsitlemiseks liidus tervikuna ning selleks, et tagada sidus, tugev ja järjepidev toetus solidaarsusele ja vastutuse jagamise püüdlustele, peaks ESF+ist kolmandate riikide kodanike, sealhulgas rändajate sotsiaal-majandusliku lõimimise edendamiseks andma toetust, mis võib hõlmata algatusi kohalikul tasandil ja mis täiendaks vastavat toetust Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondist, ERFist ning muudest liidu fondidest, mis võib kolmandate riikide kodanike ühiskonda kaasamist positiivselt mõjutada. |
| --- | --- |

(20)

Kuna pidevalt on vaja suurendada jõupingutusi rändevoogude haldamise käsitlemiseks liidus tervikuna ning selleks, et tagada sidus, tugev ja järjepidev toetus solidaarsusele ja vastutuse jagamise püüdlustele, peaks ESF+ist kolmandate riikide kodanike, sealhulgas rändajate sotsiaal-majandusliku lõimimise edendamiseks andma toetust, mis võib hõlmata algatusi kohalikul tasandil ja mis täiendaks vastavat toetust Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondist, ERFist ning muudest liidu fondidest, mis võib kolmandate riikide kodanike ühiskonda kaasamist positiivselt mõjutada.

| (21) | Võttes arvesse tervishoiuteenuste kättesaadavuse tähtsust, peaks ESF+ tagama koostoime ja vastastikuse täiendavuse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/522 (17) loodud programmiga „EL tervise heaks“ ning ESF+ kohaldamisala hõlmama tervishoiuteenuste kättesaadavust haavatavas olukorras olevate inimeste jaoks. |
| --- | --- |

(21)

Võttes arvesse tervishoiuteenuste kättesaadavuse tähtsust, peaks ESF+ tagama koostoime ja vastastikuse täiendavuse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/522 (17) loodud programmiga „EL tervise heaks“ ning ESF+ kohaldamisala hõlmama tervishoiuteenuste kättesaadavust haavatavas olukorras olevate inimeste jaoks.

| (22) | ESF+ist peaks toetama poliitika ja süsteemi reforme tööhõive, sotsiaalse kaasamise, haavatavate isikute jaoks tervishoiuteenuste kättesaadavuse, pikaajalise hoolduse ning hariduse ja koolituse valdkonnas, aidates kaasa vaesuse kaotamisele. Et suurendada kooskõla Euroopa poolaastaga, peaksid liikmesriigid eraldama asjakohase summa oma vahenditest eelarve jagatud täitmist järgivas ESF+ harus selleks, et rakendada asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi, mis on seotud struktuursete probleemidega, mida on asjakohane käsitleda ESF+ kohaldamisalasse kuuluvate mitmeaastaste investeeringute kaudu, võttes arvesse sammast, sotsiaalvaldkonna tulemustabeli näitajaid, mida on muudetud pärast sambas seatud uute sihtväärtuste vastuvõtmist, ja piirkondlikke erijooni.
  Komisjon ja liikmesriigid peaksid tagama sidususe, koordineerimise ja vastastikuse täiendavuse eelarve jagatud täitmist järgiva ESF+ haru ning muude liidu fondide, programmide ja vahendite vahel, nagu Õiglase Ülemineku Fond, ERF, programm „EL tervise heaks“, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/241 (18) loodud taaste- ja vastupidavusrahastu, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/691 (19) loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond koondatud töötajate toetuseks, EMKVF, programm „Erasmus+“, Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond, programm „Euroopa horisont“, EAFRD, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/694 (20) loodud programm „Digitaalne Euroopa“, programm „InvestEU“, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/818 (21) loodud programm „Loov Euroopa“, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/888 (22) loodud Euroopa solidaarsuskorpus ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/240 (23) loodud tehnilise toe instrument.
  Eelkõige peaksid komisjon ja liikmesriigid kindlustama menetluse kõigis etappides tõhusama koordineerimise, et tagada rahastamisallikate (sealhulgas tehnilise abi) vahel järjepidevus, sidusus, vastastikune täiendavus ja koostoime. |
| --- | --- |

(22)

ESF+ist peaks toetama poliitika ja süsteemi reforme tööhõive, sotsiaalse kaasamise, haavatavate isikute jaoks tervishoiuteenuste kättesaadavuse, pikaajalise hoolduse ning hariduse ja koolituse valdkonnas, aidates kaasa vaesuse kaotamisele. Et suurendada kooskõla Euroopa poolaastaga, peaksid liikmesriigid eraldama asjakohase summa oma vahenditest eelarve jagatud täitmist järgivas ESF+ harus selleks, et rakendada asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi, mis on seotud struktuursete probleemidega, mida on asjakohane käsitleda ESF+ kohaldamisalasse kuuluvate mitmeaastaste investeeringute kaudu, võttes arvesse sammast, sotsiaalvaldkonna tulemustabeli näitajaid, mida on muudetud pärast sambas seatud uute sihtväärtuste vastuvõtmist, ja piirkondlikke erijooni.

Komisjon ja liikmesriigid peaksid tagama sidususe, koordineerimise ja vastastikuse täiendavuse eelarve jagatud täitmist järgiva ESF+ haru ning muude liidu fondide, programmide ja vahendite vahel, nagu Õiglase Ülemineku Fond, ERF, programm „EL tervise heaks“, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/241 (18) loodud taaste- ja vastupidavusrahastu, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/691 (19) loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond koondatud töötajate toetuseks, EMKVF, programm „Erasmus+“, Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond, programm „Euroopa horisont“, EAFRD, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/694 (20) loodud programm „Digitaalne Euroopa“, programm „InvestEU“, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/818 (21) loodud programm „Loov Euroopa“, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/888 (22) loodud Euroopa solidaarsuskorpus ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/240 (23) loodud tehnilise toe instrument.

Eelkõige peaksid komisjon ja liikmesriigid kindlustama menetluse kõigis etappides tõhusama koordineerimise, et tagada rahastamisallikate (sealhulgas tehnilise abi) vahel järjepidevus, sidusus, vastastikune täiendavus ja koostoime.

| (23) | Toetades käesolevas määruses sätestatud erieesmärke, muu hulgas panustades poliitikaeesmärki „sotsiaalsem ja kaasavam Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamise kaudu“, millele on osutatud määruses (EL) 2021/1060, aitab ESF+ jätkuvalt kaasa territoriaalse ja kohaliku arengu strateegiatele, et rakendada sammast. Sellega toetatakse nimetatud määruse artiklis 28 sätestatud vahendeid ja aidatakse seeläbi samuti saavutada poliitikaeesmärki „kodanikele lähemal olev Euroopa, edendades igat liiki territooriumide kestliku ja tervikliku arengu ning kohalike algatuste soodustamise kaudu“, millele on osutatud määruses (EL) 2021/1060, sealhulgas vaesuse vähendamise ja sotsiaalse kaasamise meetmete kaudu, võttes arvesse linna-, maa- ja rannikupiirkondade eripära, et kaotada linnades ja muudes piirkondades sotsiaal-majanduslik ebavõrdsus. |
| --- | --- |

(23)

Toetades käesolevas määruses sätestatud erieesmärke, muu hulgas panustades poliitikaeesmärki „sotsiaalsem ja kaasavam Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamise kaudu“, millele on osutatud määruses (EL) 2021/1060, aitab ESF+ jätkuvalt kaasa territoriaalse ja kohaliku arengu strateegiatele, et rakendada sammast. Sellega toetatakse nimetatud määruse artiklis 28 sätestatud vahendeid ja aidatakse seeläbi samuti saavutada poliitikaeesmärki „kodanikele lähemal olev Euroopa, edendades igat liiki territooriumide kestliku ja tervikliku arengu ning kohalike algatuste soodustamise kaudu“, millele on osutatud määruses (EL) 2021/1060, sealhulgas vaesuse vähendamise ja sotsiaalse kaasamise meetmete kaudu, võttes arvesse linna-, maa- ja rannikupiirkondade eripära, et kaotada linnades ja muudes piirkondades sotsiaal-majanduslik ebavõrdsus.

| (24) | Et tagada sambas kindlaks määratud Euroopa sotsiaalse mõõtme igakülgne elluviimine ja teatava vahendite miinimumsumma kasutamine enim abi vajavate inimeste jaoks, peaksid liikmesriigid eraldama vähemalt 25 % oma ESF+ vahenditest, mis on eraldatud eelarve jagatud täitmist järgivast ESF+ harust, sotsiaalse kaasatuse soodustamiseks. |
| --- | --- |

(24)

Et tagada sambas kindlaks määratud Euroopa sotsiaalse mõõtme igakülgne elluviimine ja teatava vahendite miinimumsumma kasutamine enim abi vajavate inimeste jaoks, peaksid liikmesriigid eraldama vähemalt 25 % oma ESF+ vahenditest, mis on eraldatud eelarve jagatud täitmist järgivast ESF+ harust, sotsiaalse kaasatuse soodustamiseks.

| (25) | Tegelemaks laste vaesuse püsivalt kõrge määraga liidus ja kooskõlas samba 11. põhimõttega, mille järgi on lastel õigus kaitsele vaesuse eest ja ebasoodsatest oludest pärit lastel õigus erimeetmetele, et suurendada võrdseid võimalusi, peaksid liikmesriigid kavandama asjakohase summa oma eelarve jagatud täitmist järgiva ESF+ haru vahenditest, selleks et rakendada lastegarantiid tegevuste jaoks, millega toetatakse laste vaesuse vähendamist kooskõlas ESF+ erieesmärkidega, mis võimaldavad kavandada vahendeid meetmete jaoks, millega toetatakse otseselt lapsi lapsehoiu, hariduse, tervishoiu, inimväärse eluaseme ja piisava toidu valdkonnas. Liikmesriigid, kus Eurostati andmetel vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate alla 18aastaste laste määr ületas ajavahemikul 2017–2019 liidu keskmist, peaksid eraldama nimetatud tegevustele vähemalt 5 % oma eelarve jagatud täitmist järgiva ESF+ haru vahenditest. Valdkondliku keskendamise nõuet toetavaid tegevusi tuleks arvesse võtta sotsiaalse kaasatuse 25 %-lise valdkondliku keskendamise nõude täitmisel, kui need on kavandatud asjaomaste erieesmärkide raames. |
| --- | --- |

(25)

Tegelemaks laste vaesuse püsivalt kõrge määraga liidus ja kooskõlas samba 11. põhimõttega, mille järgi on lastel õigus kaitsele vaesuse eest ja ebasoodsatest oludest pärit lastel õigus erimeetmetele, et suurendada võrdseid võimalusi, peaksid liikmesriigid kavandama asjakohase summa oma eelarve jagatud täitmist järgiva ESF+ haru vahenditest, selleks et rakendada lastegarantiid tegevuste jaoks, millega toetatakse laste vaesuse vähendamist kooskõlas ESF+ erieesmärkidega, mis võimaldavad kavandada vahendeid meetmete jaoks, millega toetatakse otseselt lapsi lapsehoiu, hariduse, tervishoiu, inimväärse eluaseme ja piisava toidu valdkonnas. Liikmesriigid, kus Eurostati andmetel vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate alla 18aastaste laste määr ületas ajavahemikul 2017–2019 liidu keskmist, peaksid eraldama nimetatud tegevustele vähemalt 5 % oma eelarve jagatud täitmist järgiva ESF+ haru vahenditest. Valdkondliku keskendamise nõuet toetavaid tegevusi tuleks arvesse võtta sotsiaalse kaasatuse 25 %-lise valdkondliku keskendamise nõude täitmisel, kui need on kavandatud asjaomaste erieesmärkide raames.

| (26) | Kaasava majanduse taastamise hõlbustamiseks pärast suurt kriisi ja noorte tööhõive toetamiseks muutuvas töömaailmas ning võttes arvesse noorte püsivalt suurt töötust ja tööturult eemalejäämist mitmes liikmesriigis ja piirkonnas, on vaja, et liikmesriigid investeeriksid asjakohase summa oma ESF+ vahenditest meetmetesse, millega toetatakse noorte tööhõivet ja oskusi, sealhulgas kavade rakendamise kaudu noortegarantii raames. Lähtudes üksikisikutele suunatud meetmetest, mida programmitöö perioodil 2014–2020 toetati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1304/2013 (24) loodud noorte tööhõive algatuse raames, ja saadud kogemustest, peaksid liikmesriigid veelgi edendama noortele mõeldud kvaliteetseid töökohti ja haridusellu naasmise viise ning investeerima varajasse ennetamisse ja kaasamisse, seades asjakohasel juhul esikohale pikaajalised töötud, tööturult eemalejäänud ja ebasoodsas olukorras olevad noored ning kasutades muu hulgas noorsootööd. Liikmesriigid peaksid investeerima ka meetmetesse, mille eesmärk on hõlbustada koolist tööellu üleminekut ning tagada tööturuasutuste piisav suutlikkus, et pakkuda noortele vajadusekohast ja terviklikku toetust ning sihipärasemaid meetmeid. Noorte tööhõive algatuse täieliku lõimimisega ESF+ on noorte tööhõivega seotud sihipärased meetmed tulemuslikumad ja tõhusamad ning nende ulatust laiendatakse struktuursetele meetmetele ja reformidele, tagades seeläbi parema kooskõla liidu rahalise toetuse ja tugevdatud noortegarantii rakendamise vahel.
  Oskuste täiendamine ning uute ja eri oskuste omandamine peaks aitama noortel kasutada kasvavate sektorite pakutavaid võimalusi ja valmistada neid ette selleks, et töö olemus muutub, ning kasutada ühtlasi ära rohe- ja digipöördest ning liidu tööstusökosüsteemide ümberkujundamisest tulenevaid võimalusi. Seepärast peaksid liikmesriigid, kus Eurostati andmetel ületas ajavahemikul 2017–2019 mittetöötavate ja mitteõppivate 15–29aastaste noorte määr kõnealusel perioodil liidu keskmist, eraldama kõnealuste meetmete tarvis vähemalt 12,5 % oma eelarve jagatud täitmist järgiva ESF+ haru vahenditest. |
| --- | --- |

(26)

Kaasava majanduse taastamise hõlbustamiseks pärast suurt kriisi ja noorte tööhõive toetamiseks muutuvas töömaailmas ning võttes arvesse noorte püsivalt suurt töötust ja tööturult eemalejäämist mitmes liikmesriigis ja piirkonnas, on vaja, et liikmesriigid investeeriksid asjakohase summa oma ESF+ vahenditest meetmetesse, millega toetatakse noorte tööhõivet ja oskusi, sealhulgas kavade rakendamise kaudu noortegarantii raames. Lähtudes üksikisikutele suunatud meetmetest, mida programmitöö perioodil 2014–2020 toetati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1304/2013 (24) loodud noorte tööhõive algatuse raames, ja saadud kogemustest, peaksid liikmesriigid veelgi edendama noortele mõeldud kvaliteetseid töökohti ja haridusellu naasmise viise ning investeerima varajasse ennetamisse ja kaasamisse, seades asjakohasel juhul esikohale pikaajalised töötud, tööturult eemalejäänud ja ebasoodsas olukorras olevad noored ning kasutades muu hulgas noorsootööd. Liikmesriigid peaksid investeerima ka meetmetesse, mille eesmärk on hõlbustada koolist tööellu üleminekut ning tagada tööturuasutuste piisav suutlikkus, et pakkuda noortele vajadusekohast ja terviklikku toetust ning sihipärasemaid meetmeid. Noorte tööhõive algatuse täieliku lõimimisega ESF+ on noorte tööhõivega seotud sihipärased meetmed tulemuslikumad ja tõhusamad ning nende ulatust laiendatakse struktuursetele meetmetele ja reformidele, tagades seeläbi parema kooskõla liidu rahalise toetuse ja tugevdatud noortegarantii rakendamise vahel.

Oskuste täiendamine ning uute ja eri oskuste omandamine peaks aitama noortel kasutada kasvavate sektorite pakutavaid võimalusi ja valmistada neid ette selleks, et töö olemus muutub, ning kasutada ühtlasi ära rohe- ja digipöördest ning liidu tööstusökosüsteemide ümberkujundamisest tulenevaid võimalusi. Seepärast peaksid liikmesriigid, kus Eurostati andmetel ületas ajavahemikul 2017–2019 mittetöötavate ja mitteõppivate 15–29aastaste noorte määr kõnealusel perioodil liidu keskmist, eraldama kõnealuste meetmete tarvis vähemalt 12,5 % oma eelarve jagatud täitmist järgiva ESF+ haru vahenditest.

| (27) | Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 349 ja 1994. aasta ühinemisaktile (25) lisatud protokolli nr 6 (mis käsitleb erisätteid eesmärgi 6 kohta struktuurifondide raames Soomes, Norras ja Rootsis) artiklile 2, on äärepoolseimatel ja põhjapoolsetel hõredalt asustatud piirkondadel õigus erimeetmetele ühise poliitika ja liidu programmide raames. Püsivate piirangute nagu rahvastikukao tõttu vajavad need piirkonnad eritoetust. |
| --- | --- |

(27)

Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 349 ja 1994. aasta ühinemisaktile (25) lisatud protokolli nr 6 (mis käsitleb erisätteid eesmärgi 6 kohta struktuurifondide raames Soomes, Norras ja Rootsis) artiklile 2, on äärepoolseimatel ja põhjapoolsetel hõredalt asustatud piirkondadel õigus erimeetmetele ühise poliitika ja liidu programmide raames. Püsivate piirangute nagu rahvastikukao tõttu vajavad need piirkonnad eritoetust.

| (28) | ESF+ist toetatavate meetmete tõhus ja tulemuslik rakendamine tugineb heale valitsemistavale ning kõigi asjakohaste territoriaalsete tasandite osalejate ja sotsiaal-majanduslike osalejate, eriti sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide partnerlusele. Seepärast on oluline, et kõik liikmesriigid eraldaksid asjakohase summa oma eelarve jagatud täitmist järgiva ESF+ haru vahenditest, tagamaks sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide sisulise osalemise eelarve jagatud täitmist järgiva ESF+ haru rakendamisel. Osalema peaksid kodanikuühiskonda esindavad asjakohased organisatsioonid, näiteks keskkonnavaldkonna partnerid, valitsusvälised organisatsioonid, ning sotsiaalse kaasatuse, põhiõiguste, puuetega inimeste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse edendamise ning diskrimineerimise vastu võitlemise eest vastutavad asutused. Liikmesriigid, kellele on esitatud riigipõhine soovitus sotsiaalpartnerite või kodanikuühiskonna organisatsioonide suutlikkuse suurendamise kohta, peaksid eraldama oma riigis kõnealuses valdkonnas esinevate erivajaduste tõttu vähemalt 0,25 % oma eelarve jagatud täitmist järgiva ESF+ vahenditest selleks otstarbeks. |
| --- | --- |

(28)

ESF+ist toetatavate meetmete tõhus ja tulemuslik rakendamine tugineb heale valitsemistavale ning kõigi asjakohaste territoriaalsete tasandite osalejate ja sotsiaal-majanduslike osalejate, eriti sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide partnerlusele. Seepärast on oluline, et kõik liikmesriigid eraldaksid asjakohase summa oma eelarve jagatud täitmist järgiva ESF+ haru vahenditest, tagamaks sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide sisulise osalemise eelarve jagatud täitmist järgiva ESF+ haru rakendamisel. Osalema peaksid kodanikuühiskonda esindavad asjakohased organisatsioonid, näiteks keskkonnavaldkonna partnerid, valitsusvälised organisatsioonid, ning sotsiaalse kaasatuse, põhiõiguste, puuetega inimeste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse edendamise ning diskrimineerimise vastu võitlemise eest vastutavad asutused. Liikmesriigid, kellele on esitatud riigipõhine soovitus sotsiaalpartnerite või kodanikuühiskonna organisatsioonide suutlikkuse suurendamise kohta, peaksid eraldama oma riigis kõnealuses valdkonnas esinevate erivajaduste tõttu vähemalt 0,25 % oma eelarve jagatud täitmist järgiva ESF+ vahenditest selleks otstarbeks.

| (29) | Poliitika paremaks kohandamiseks sotsiaalsetele muutustele ning uuenduslike lahenduste soodustamiseks ja toetamiseks on ülioluline toetada sotsiaalset innovatsiooni. Poliitika tõhustamiseks on väga tähtis, et uuenduslikke lahendusi enne nende ulatuslikumat kasutuselevõttu katsetataks ja hinnataks ning seega on eritoetuse andmine ESF+ist põhjendatud. Sotsiaalmajanduse ettevõtjatel võiks olla peamine roll sotsiaalse innovatsiooni elluviimisel ning majanduslikule ja sotsiaalsele vastupidavusele kaasaaitamisel. Sotsiaalmajanduse ettevõtja mõiste määratlus peaks olema kooskõlas liikmesriikide õiguses esitatud määratlustega ning nõukogu 7. detsembri 2015. aasta järeldustes (sotsiaalmajanduse kui Euroopa majandusliku ja sotsiaalse arengu olulise teguri edendamise kohta) esitatud määratlusega. Selleks et tõhustada vastastikkust õppimist ning teadmiste ja tavade vahetamist, tuleks liikmesriike innustada jätkama riikidevahelise koostöö meetmetega eelarve jagatud täitmise raames tööhõive, hariduse ja koolituse ning sotsiaalse kaasatuse valdkondades kooskõlas ESF+ erieesmärkidega. |
| --- | --- |

(29)

Poliitika paremaks kohandamiseks sotsiaalsetele muutustele ning uuenduslike lahenduste soodustamiseks ja toetamiseks on ülioluline toetada sotsiaalset innovatsiooni. Poliitika tõhustamiseks on väga tähtis, et uuenduslikke lahendusi enne nende ulatuslikumat kasutuselevõttu katsetataks ja hinnataks ning seega on eritoetuse andmine ESF+ist põhjendatud. Sotsiaalmajanduse ettevõtjatel võiks olla peamine roll sotsiaalse innovatsiooni elluviimisel ning majanduslikule ja sotsiaalsele vastupidavusele kaasaaitamisel. Sotsiaalmajanduse ettevõtja mõiste määratlus peaks olema kooskõlas liikmesriikide õiguses esitatud määratlustega ning nõukogu 7. detsembri 2015. aasta järeldustes (sotsiaalmajanduse kui Euroopa majandusliku ja sotsiaalse arengu olulise teguri edendamise kohta) esitatud määratlusega. Selleks et tõhustada vastastikkust õppimist ning teadmiste ja tavade vahetamist, tuleks liikmesriike innustada jätkama riikidevahelise koostöö meetmetega eelarve jagatud täitmise raames tööhõive, hariduse ja koolituse ning sotsiaalse kaasatuse valdkondades kooskõlas ESF+ erieesmärkidega.

| (30) | Liikmesriigid ja komisjon peaksid tagama, et ESF+ aitab edendada naiste ja meeste võrdõiguslikkust vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 8, et soodustada naiste ja meeste võrdset kohtlemist ja võimalusi kõigis valdkondades, sealhulgas tööturul osalemist ning töötingimuste ja karjääri arengut. Samuti peaksid nad tagama, et ESF+ edendab kõigi võrdseid võimalusi ja hoiab ära diskrimineerimist kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 10, edendab puuetega inimeste kaasamist ühiskonda teistega võrdsetel tingimustel ja aitab rakendada 13. detsembril 2006 New Yorgis vastu võetud ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni. ESF+ peaks aitama suurendada ligipääsetavust puuetega inimeste jaoks, et parandada nende lõimimist tööhõivesse, haridusse ja koolitusse, suurendades seeläbi nende kaasatust kõigis eluvaldkondades. Selliste ligipääsetavuse põhimõtete edendamist tuleks aegsasti ja järjepidevalt arvesse võtta programmide kõigi mõõtmete juures ning nende ettevalmistamise, seire, rakendamise ja hindamise kõigis etappides, tagades ühtlasi, et võetakse konkreetseid meetmeid soolise võrdõiguslikkuse ja võrdsete võimaluste edendamiseks. ESF+ peaks samuti edendama üleminekut hoolekandeasutuste kasutamiselt pere- ja kogukonnapõhisele hoolekandele, eelkõige nende puhul, keda diskrimineeritakse mitmekordselt. ESF+ist ei tuleks toetada ühtegi meedet, mis suurendab segregatsiooni ja sotsiaalset tõrjutust. Määruses (EL) 2021/1060 on sätestatud, et kulude rahastamiskõlblikkuse reeglid tuleb kehtestada riigi tasandil teatavate eranditega, mille jaoks on vaja kehtestada eelarve jagatud täitmist järgiva ESF+ haru käsitlevad erisätted. |
| --- | --- |

(30)

Liikmesriigid ja komisjon peaksid tagama, et ESF+ aitab edendada naiste ja meeste võrdõiguslikkust vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 8, et soodustada naiste ja meeste võrdset kohtlemist ja võimalusi kõigis valdkondades, sealhulgas tööturul osalemist ning töötingimuste ja karjääri arengut. Samuti peaksid nad tagama, et ESF+ edendab kõigi võrdseid võimalusi ja hoiab ära diskrimineerimist kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 10, edendab puuetega inimeste kaasamist ühiskonda teistega võrdsetel tingimustel ja aitab rakendada 13. detsembril 2006 New Yorgis vastu võetud ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni. ESF+ peaks aitama suurendada ligipääsetavust puuetega inimeste jaoks, et parandada nende lõimimist tööhõivesse, haridusse ja koolitusse, suurendades seeläbi nende kaasatust kõigis eluvaldkondades. Selliste ligipääsetavuse põhimõtete edendamist tuleks aegsasti ja järjepidevalt arvesse võtta programmide kõigi mõõtmete juures ning nende ettevalmistamise, seire, rakendamise ja hindamise kõigis etappides, tagades ühtlasi, et võetakse konkreetseid meetmeid soolise võrdõiguslikkuse ja võrdsete võimaluste edendamiseks. ESF+ peaks samuti edendama üleminekut hoolekandeasutuste kasutamiselt pere- ja kogukonnapõhisele hoolekandele, eelkõige nende puhul, keda diskrimineeritakse mitmekordselt. ESF+ist ei tuleks toetada ühtegi meedet, mis suurendab segregatsiooni ja sotsiaalset tõrjutust. Määruses (EL) 2021/1060 on sätestatud, et kulude rahastamiskõlblikkuse reeglid tuleb kehtestada riigi tasandil teatavate eranditega, mille jaoks on vaja kehtestada eelarve jagatud täitmist järgiva ESF+ haru käsitlevad erisätted.

| (31) | Kõiki tegevusi tuleks valida ja rakendada järgides Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „harta“). Komisjon peaks tegema kõik endast oleneva selle tagamiseks, et kaebusi, sealhulgas harta rikkumisega seotud kaebusi, hinnatakse õigel ajal, ning teavitama kaebuse esitajat oma hindamise tulemusest kooskõlas komisjoni 19. jaanuari 2017. aasta teatisega „ELi õigus: parema kohaldamisega paremad tulemused“. |
| --- | --- |

(31)

Kõiki tegevusi tuleks valida ja rakendada järgides Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „harta“). Komisjon peaks tegema kõik endast oleneva selle tagamiseks, et kaebusi, sealhulgas harta rikkumisega seotud kaebusi, hinnatakse õigel ajal, ning teavitama kaebuse esitajat oma hindamise tulemusest kooskõlas komisjoni 19. jaanuari 2017. aasta teatisega „ELi õigus: parema kohaldamisega paremad tulemused“.

| (32) | Andmete kogumisega seotud halduskoormuse vähendamiseks peaks aruandlusnõuded olema võimalikult lihtsad. Kui andmed on registrites või samaväärsetes allikates kättesaadavad, peaks liikmesriikidel olema võimalik lubada korraldusasutustel neid andmeid registritest koguda. |
| --- | --- |

(32)

Andmete kogumisega seotud halduskoormuse vähendamiseks peaks aruandlusnõuded olema võimalikult lihtsad. Kui andmed on registrites või samaväärsetes allikates kättesaadavad, peaks liikmesriikidel olema võimalik lubada korraldusasutustel neid andmeid registritest koguda.

| (33) | Kui käesoleva määruse raames töödeldakse isikuandmeid, peaksid vastutavad töötlejad täitma käesoleva määruse kohaldamiseks vajalikke ülesandeid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679 (26). Erieesmärgi „materiaalse puuduse vähendamine toidu- ja/või esmase materiaalse abi kaudu enim puudust kannatavatele isikutele, sealhulgas lastele, ning nende sotsiaalset kaasatust toetavate abimeetmete pakkumine“ raames peaks olema tagatud tegevuste lõppsaajate väärikus ja nende privaatsuse austamine. Selleks, et vältida häbimärgistamist, ei tuleks toidu- ja/või esmase materiaalse abi saajatelt nõuda isiku tuvastamist toetuse saamisel ja uuringutes osalemisel ESF+ist toetust saanud enim puudustkannatavate isikute kohta. |
| --- | --- |

(33)

Kui käesoleva määruse raames töödeldakse isikuandmeid, peaksid vastutavad töötlejad täitma käesoleva määruse kohaldamiseks vajalikke ülesandeid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679 (26). Erieesmärgi „materiaalse puuduse vähendamine toidu- ja/või esmase materiaalse abi kaudu enim puudust kannatavatele isikutele, sealhulgas lastele, ning nende sotsiaalset kaasatust toetavate abimeetmete pakkumine“ raames peaks olema tagatud tegevuste lõppsaajate väärikus ja nende privaatsuse austamine. Selleks, et vältida häbimärgistamist, ei tuleks toidu- ja/või esmase materiaalse abi saajatelt nõuda isiku tuvastamist toetuse saamisel ja uuringutes osalemisel ESF+ist toetust saanud enim puudustkannatavate isikute kohta.

| (34) | Sotsiaalne eksperimenteerimine on väiksemahuline projektide katsetamine, mis võimaldab koguda tõendusmaterjali sotsiaalse innovatsiooni teostatavuse kohta. Ideid peaks olema võimalik katsetada kohalikul tasandil ja seda tuleks soodustada, ning kui see on asjakohane, tuleks teostatavaid ideid arendada laiemas ulatuses, või viia need üle muusse konteksti teistes piirkondades või liikmesriikides, kasutades rahalist toetust ESF+ist või kombineerides seda muude allikatega. |
| --- | --- |

(34)

Sotsiaalne eksperimenteerimine on väiksemahuline projektide katsetamine, mis võimaldab koguda tõendusmaterjali sotsiaalse innovatsiooni teostatavuse kohta. Ideid peaks olema võimalik katsetada kohalikul tasandil ja seda tuleks soodustada, ning kui see on asjakohane, tuleks teostatavaid ideid arendada laiemas ulatuses, või viia need üle muusse konteksti teistes piirkondades või liikmesriikides, kasutades rahalist toetust ESF+ist või kombineerides seda muude allikatega.

| (35) | ESF+is kehtestatakse sätted, mille eesmärk on saavutada töötajate mittediskrimineeriv vaba liikumine, tagades tiheda koostöö liikmesriikide avalike tööturuasutuste, komisjoni ja sotsiaalpartnerite vahel. Euroopa tööturuasutuste võrgustik peaks edendama tööturgude paremat toimimist, hõlbustades töötajate piiriülest liikuvust, eelkõige piiriüleste partnerluste kaudu, ja tööturge käsitleva teabe suuremat läbipaistvust. ESF+ kohaldamisalasse peaks jääma ka sihipäraste liikuvuskavade väljatöötamine ja toetamine vabade töökohtade täitmiseks, kui on tuvastatud puudusi tööturul. |
| --- | --- |

(35)

ESF+is kehtestatakse sätted, mille eesmärk on saavutada töötajate mittediskrimineeriv vaba liikumine, tagades tiheda koostöö liikmesriikide avalike tööturuasutuste, komisjoni ja sotsiaalpartnerite vahel. Euroopa tööturuasutuste võrgustik peaks edendama tööturgude paremat toimimist, hõlbustades töötajate piiriülest liikuvust, eelkõige piiriüleste partnerluste kaudu, ja tööturge käsitleva teabe suuremat läbipaistvust. ESF+ kohaldamisalasse peaks jääma ka sihipäraste liikuvuskavade väljatöötamine ja toetamine vabade töökohtade täitmiseks, kui on tuvastatud puudusi tööturul.

| (36) | Mikroettevõtjate, sotsiaalsete ettevõtjate ja sotsiaalmajanduse puudulik juurdepääs rahastusele on üks peamisi takistusi ettevõtete loomisele, eelkõige tööturult enim eemale jäänute hulgas. EaSI haru raames tuleks käesoleva määrusega kehtestada sätted, et luua turukeskkond, mis võimaldab suurendada sotsiaalsete ettevõtjate mikrorahastamist ja nende juurdepääsu sellele ning viia see vastavusse seda kõige enam vajavate isikute, eelkõige selliste töötute, naiste ja haavatavate isikute vajadustega, kes soovivad luua või arendada mikroettevõtet. Seda eesmärki täidetakse ka InvestEU fondi sotsiaalvaldkonna investeeringute ja oskuste poliitikaharusse kuuluvate rahastamisvahendite ja eelarvelise tagatise kaudu. Sotsiaalmajanduse ettevõtjaid, kui need on määratletud liikmesriigi õiguses, tuleks käsitada sotsiaalsete ettevõtjatena EaSI haru kontekstis, olenemata nende õiguslikust seisundist, niivõrd kui need ettevõtjad on hõlmatud käesolevas määruses sätestatud sotsiaalse ettevõtja määratlusega. |
| --- | --- |

(36)

Mikroettevõtjate, sotsiaalsete ettevõtjate ja sotsiaalmajanduse puudulik juurdepääs rahastusele on üks peamisi takistusi ettevõtete loomisele, eelkõige tööturult enim eemale jäänute hulgas. EaSI haru raames tuleks käesoleva määrusega kehtestada sätted, et luua turukeskkond, mis võimaldab suurendada sotsiaalsete ettevõtjate mikrorahastamist ja nende juurdepääsu sellele ning viia see vastavusse seda kõige enam vajavate isikute, eelkõige selliste töötute, naiste ja haavatavate isikute vajadustega, kes soovivad luua või arendada mikroettevõtet. Seda eesmärki täidetakse ka InvestEU fondi sotsiaalvaldkonna investeeringute ja oskuste poliitikaharusse kuuluvate rahastamisvahendite ja eelarvelise tagatise kaudu. Sotsiaalmajanduse ettevõtjaid, kui need on määratletud liikmesriigi õiguses, tuleks käsitada sotsiaalsete ettevõtjatena EaSI haru kontekstis, olenemata nende õiguslikust seisundist, niivõrd kui need ettevõtjad on hõlmatud käesolevas määruses sätestatud sotsiaalse ettevõtja määratlusega.

| (37) | Sotsiaalsete investeeringute turu osalistel, sealhulgas heategevuslikel osalistel, võib olla ESF+ mitme eesmärgi saavutamisel tähtis roll, sest nad pakuvad rahastamisvõimalusi ning uuenduslikke ja täiendavaid käsitlusi, et võidelda sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse vastu, vähendada töötust ja aidata täita kestliku arengu eesmärke. Seepärast peaksid heategevuslikud osalised, nagu fondid ja rahastajad asjakohastel juhtudel ja tingimusel, et nende poliitilised või sotsiaalsed eesmärgid ei ole vastuolus liidu ideaalidega, osalema ESF+ meetmetes, eelkõige neis meetmetes, mille eesmärk on arendada sotsiaalsete investeeringute turu keskkonda. |
| --- | --- |

(37)

Sotsiaalsete investeeringute turu osalistel, sealhulgas heategevuslikel osalistel, võib olla ESF+ mitme eesmärgi saavutamisel tähtis roll, sest nad pakuvad rahastamisvõimalusi ning uuenduslikke ja täiendavaid käsitlusi, et võidelda sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse vastu, vähendada töötust ja aidata täita kestliku arengu eesmärke. Seepärast peaksid heategevuslikud osalised, nagu fondid ja rahastajad asjakohastel juhtudel ja tingimusel, et nende poliitilised või sotsiaalsed eesmärgid ei ole vastuolus liidu ideaalidega, osalema ESF+ meetmetes, eelkõige neis meetmetes, mille eesmärk on arendada sotsiaalsete investeeringute turu keskkonda.

| (38) | EaSI haru raames on vaja suuniseid sotsiaaltaristute ja nendega seotud teenuste väljatöötamise kohta, eelkõige sotsiaaleluruumide, lapsehoiu ning hariduse, tervishoiu ja pikaajalise hoolduse, sealhulgas asutuste kohta, mis hõlbustavad üleminekut institutsionaalse hoolduse teenustelt pere- ja kogukonnapõhistele, ning võttes arvesse puuetega inimeste ligipääsetavusnõudeid. |
| --- | --- |

(38)

EaSI haru raames on vaja suuniseid sotsiaaltaristute ja nendega seotud teenuste väljatöötamise kohta, eelkõige sotsiaaleluruumide, lapsehoiu ning hariduse, tervishoiu ja pikaajalise hoolduse, sealhulgas asutuste kohta, mis hõlbustavad üleminekut institutsionaalse hoolduse teenustelt pere- ja kogukonnapõhistele, ning võttes arvesse puuetega inimeste ligipääsetavusnõudeid.

| (39) | Võttes arvesse, kui tähtis on võidelda kliimamuutuste vastu kooskõlas liidu kohustustega rakendada ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (27) alusel vastu võetud Pariisi kokkulepet ning saavutada kestliku arengu eesmärgid, aitab käesolev määrus kaasa kliimameetmete peavoolustamisele ja üldise eesmärgi – tagada 30 % liidu eelarvekulutustest kliimaeesmärkide toetamiseks – saavutamisele. Asjakohased meetmed määratakse kindlaks ettevalmistamise ja rakendamise käigus ning neid hinnatakse uuesti vahehindamise raames. |
| --- | --- |

(39)

Võttes arvesse, kui tähtis on võidelda kliimamuutuste vastu kooskõlas liidu kohustustega rakendada ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (27) alusel vastu võetud Pariisi kokkulepet ning saavutada kestliku arengu eesmärgid, aitab käesolev määrus kaasa kliimameetmete peavoolustamisele ja üldise eesmärgi – tagada 30 % liidu eelarvekulutustest kliimaeesmärkide toetamiseks – saavutamisele. Asjakohased meetmed määratakse kindlaks ettevalmistamise ja rakendamise käigus ning neid hinnatakse uuesti vahehindamise raames.

| (40) | Nõukogu otsuse 2013/755/EL (28) kohaselt on ülemeremaadel ja -territooriumidel asuvad isikud ja üksused toetuskõlblikud vastavalt EaSI haru reeglitele ja eesmärkidele ning asjaomase ülemeremaa ja -territooriumiga seotud liikmesriigi suhtes kohaldatavale korrale. |
| --- | --- |

(40)

Nõukogu otsuse 2013/755/EL (28) kohaselt on ülemeremaadel ja -territooriumidel asuvad isikud ja üksused toetuskõlblikud vastavalt EaSI haru reeglitele ja eesmärkidele ning asjaomase ülemeremaa ja -territooriumiga seotud liikmesriigi suhtes kohaldatavale korrale.

| (41) | Euroopa Majanduspiirkonda kuuluvad kolmandad riigid võivad liidu programmides osaleda koostöö raames, mis kehtestati Euroopa majanduspiirkonna lepinguga (29), milles on sätestatud, et programme rakendatakse kõnealuse lepingu kohaselt vastu võetud otsuse alusel. Kolmandad riigid võivad osaleda ka muude õigusaktide alusel. Käesolevasse määrusesse tuleks lisada erisäte, millega nõutakse kolmandatelt riikidelt vastutavale eelarvevahendite käsutajale, Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) ning kontrollikojale vajalike õiguste ja juurdepääsu andmist, mida neil on vaja oma volituste täieulatuslikuks kasutamiseks. |
| --- | --- |

(41)

Euroopa Majanduspiirkonda kuuluvad kolmandad riigid võivad liidu programmides osaleda koostöö raames, mis kehtestati Euroopa majanduspiirkonna lepinguga (29), milles on sätestatud, et programme rakendatakse kõnealuse lepingu kohaselt vastu võetud otsuse alusel. Kolmandad riigid võivad osaleda ka muude õigusaktide alusel. Käesolevasse määrusesse tuleks lisada erisäte, millega nõutakse kolmandatelt riikidelt vastutavale eelarvevahendite käsutajale, Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) ning kontrollikojale vajalike õiguste ja juurdepääsu andmist, mida neil on vaja oma volituste täieulatuslikuks kasutamiseks.

| (42) | EaSI haru kohase aruandluse jaoks on asjakohane kehtestada näitajad. Need näitajad peaksid olema väljundipõhised, objektiivsed, lihtsasti leitavad ja proportsionaalsed EaSI haru osakaaluga kogu ESF+ist. Need peaksid hõlmama tegevuseesmärke ja rahastamismeetmeid EaSI haru raames, ilma et oleks vaja seada vastavaid sihtväärtuseid. |
| --- | --- |

(42)

EaSI haru kohase aruandluse jaoks on asjakohane kehtestada näitajad. Need näitajad peaksid olema väljundipõhised, objektiivsed, lihtsasti leitavad ja proportsionaalsed EaSI haru osakaaluga kogu ESF+ist. Need peaksid hõlmama tegevuseesmärke ja rahastamismeetmeid EaSI haru raames, ilma et oleks vaja seada vastavaid sihtväärtuseid.

| (43) | Finantsmääruse, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (30) ning nõukogu määruste (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (31), (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (32) ja (EL) 2017/1939 (33) kohaselt tuleb liidu finantshuve kaitsta proportsionaalsete meetmetega, sealhulgas meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise, sealhulgas kelmuste ja pettuste ärahoidmist, avastamist, kõrvaldamist ja uurimist, kaotatud, alusetult makstud või ebaõigesti kasutatud summade sissenõudmist ning asjakohasel juhul halduskaristuste kehtestamist. Eelkõige on OLAFil vastavalt määrustele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja (EL, Euratom) nr 883/2013 õigus korraldada haldusjuurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, et teha kindlaks, kas on esinenud kelmust, pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.
  Euroopa Prokuratuuril on määruse (EL) 2017/1939 kohaselt õigus uurida liidu finantshuve kahjustavaid kuritegusid, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2017/1371 (34), ja esitada süüdistusi. Vastavalt finantsmäärusele peab iga isik või üksus, kes saab liidu vahendeid, tegema liidu finantshuvide kaitsel igakülgset koostööd, andma komisjonile, OLAFile, kontrollikojale ja tõhustatud koostöös osalevate liikmesriikide suhtes kooskõlas määrusega (EL) 2017/1939 Euroopa Prokuratuurile vajalikud õigused ja nõutava juurdepääsu ning tagama, et kõik kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annavad samaväärsed õigused. |
| --- | --- |

(43)

Finantsmääruse, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (30) ning nõukogu määruste (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (31), (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (32) ja (EL) 2017/1939 (33) kohaselt tuleb liidu finantshuve kaitsta proportsionaalsete meetmetega, sealhulgas meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise, sealhulgas kelmuste ja pettuste ärahoidmist, avastamist, kõrvaldamist ja uurimist, kaotatud, alusetult makstud või ebaõigesti kasutatud summade sissenõudmist ning asjakohasel juhul halduskaristuste kehtestamist. Eelkõige on OLAFil vastavalt määrustele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja (EL, Euratom) nr 883/2013 õigus korraldada haldusjuurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, et teha kindlaks, kas on esinenud kelmust, pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.

Euroopa Prokuratuuril on määruse (EL) 2017/1939 kohaselt õigus uurida liidu finantshuve kahjustavaid kuritegusid, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2017/1371 (34), ja esitada süüdistusi. Vastavalt finantsmäärusele peab iga isik või üksus, kes saab liidu vahendeid, tegema liidu finantshuvide kaitsel igakülgset koostööd, andma komisjonile, OLAFile, kontrollikojale ja tõhustatud koostöös osalevate liikmesriikide suhtes kooskõlas määrusega (EL) 2017/1939 Euroopa Prokuratuurile vajalikud õigused ja nõutava juurdepääsu ning tagama, et kõik kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annavad samaväärsed õigused.

| (44) | Käesoleva määruse suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt ELi toimimise lepingu artikli 322 alusel vastu võetud horisontaalseid finantsreegleid. Nimetatud reeglid on sätestatud finantsmääruses ning nendega määratakse eelkõige kindlaks menetlus eelarve kehtestamiseks ja selle täitmiseks toetuste, auhindade, hangete ja eelarve kaudse täitmise kaudu ning nähakse ette finantsjuhtimises osalejate vastutuse kontroll. ELi toimimise lepingu artikli 322 alusel vastu võetud reeglid hõlmavad ka üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks. |
| --- | --- |

(44)

Käesoleva määruse suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt ELi toimimise lepingu artikli 322 alusel vastu võetud horisontaalseid finantsreegleid. Nimetatud reeglid on sätestatud finantsmääruses ning nendega määratakse eelkõige kindlaks menetlus eelarve kehtestamiseks ja selle täitmiseks toetuste, auhindade, hangete ja eelarve kaudse täitmise kaudu ning nähakse ette finantsjuhtimises osalejate vastutuse kontroll. ELi toimimise lepingu artikli 322 alusel vastu võetud reeglid hõlmavad ka üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks.

| (45) | Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt muuta tööturud tõhusamaks ja edendada võrdset juurdepääsu kvaliteetsetele töökohtadele, muuta haridus ja koolitus kättesaadavamaks ja kvaliteetsemaks, edendada sotsiaalset kaasatust ja aidata kaasa vaesuse kaotamisele ning eesmärkidele EaSI haru raames, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid meetme ulatuse või toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(45)

Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt muuta tööturud tõhusamaks ja edendada võrdset juurdepääsu kvaliteetsetele töökohtadele, muuta haridus ja koolitus kättesaadavamaks ja kvaliteetsemaks, edendada sotsiaalset kaasatust ja aidata kaasa vaesuse kaotamisele ning eesmärkidele EaSI haru raames, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid meetme ulatuse või toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (46) | Käesoleva määruse teatavate mitteolemuslike osade muutmiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta ja täiendada näitajaid käsitlevaid lisasid. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega (35). Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(46)

Käesoleva määruse teatavate mitteolemuslike osade muutmiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta ja täiendada näitajaid käsitlevaid lisasid. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega (35). Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (47) | Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Võttes arvesse lõppsaajate hulgas tehtava struktureeritud uuringu mudeli laadi, tuleks selle mudeliga seotud rakendamisvolitusi teostada kooskõlas nõuandemenetlusega, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (36) artiklis 4. |
| --- | --- |

(47)

Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Võttes arvesse lõppsaajate hulgas tehtava struktureeritud uuringu mudeli laadi, tuleks selle mudeliga seotud rakendamisvolitusi teostada kooskõlas nõuandemenetlusega, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (36) artiklis 4.

| (48) | Selleks et võimaldada kiirelt reageerida erandlikele või ebatavalistele asjaoludele, millele on osutatud stabiilsuse ja kasvu paktis ning mis võivad tekkida programmitöö perioodi jooksul, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused ajutiste meetmete vastuvõtmiseks, et hõlbustada ESF+ toetuse kasutamist selliste asjaolude korral maksimaalselt 18 kuu jooksul. Komisjon peaks võtma vastu meetmed, mis on kõige asjakohasemad, võttes arvesse erandlikke või ebatavalisi asjaolusid, millega liikmesriik silmitsi seisab, järgides samal ajal ESF+ eesmärke, kuid see ei peaks hõlmama valdkondliku keskendamise nõuete muutmist. Peale selle tuleks rakendamisvolitused, mis on seotud ajutiste meetmetega ESF+ toetuse kasutamiseks erakorraliste või ebatavaliste asjaolude korral, anda komisjonile ilma komiteemenetluseta, arvestades, et nimetatud vahendite kasutusala on kindlaks määratud stabiilsuse ja kasvu paktiga ning piirdub käesolevas määruses sätestatud meetmetega. Komisjon peaks seirama ka ajutiste meetmete rakendamist ja hindama nende asjakohasust. Kui komisjon peab vajalikuks seoses erandlike või ebatavaliste asjaoludega käesolevat määrust muuta, ei peaks muutmine hõlmama neid valdkondliku keskendamise nõudeid, mis on seotud noorte tööhõivega või enim puudust kannatavate isikute toetamisega, kuna noori ja enim puudust kannatavaid isikuid mõjutavad sellised kriisiolukorrad enamasti kõige raskemalt. Seetõttu on oluline tagada, et nimetatud sihtrühmad saavad jätkuvalt piisavalt toetust. |
| --- | --- |

(48)

Selleks et võimaldada kiirelt reageerida erandlikele või ebatavalistele asjaoludele, millele on osutatud stabiilsuse ja kasvu paktis ning mis võivad tekkida programmitöö perioodi jooksul, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused ajutiste meetmete vastuvõtmiseks, et hõlbustada ESF+ toetuse kasutamist selliste asjaolude korral maksimaalselt 18 kuu jooksul. Komisjon peaks võtma vastu meetmed, mis on kõige asjakohasemad, võttes arvesse erandlikke või ebatavalisi asjaolusid, millega liikmesriik silmitsi seisab, järgides samal ajal ESF+ eesmärke, kuid see ei peaks hõlmama valdkondliku keskendamise nõuete muutmist. Peale selle tuleks rakendamisvolitused, mis on seotud ajutiste meetmetega ESF+ toetuse kasutamiseks erakorraliste või ebatavaliste asjaolude korral, anda komisjonile ilma komiteemenetluseta, arvestades, et nimetatud vahendite kasutusala on kindlaks määratud stabiilsuse ja kasvu paktiga ning piirdub käesolevas määruses sätestatud meetmetega. Komisjon peaks seirama ka ajutiste meetmete rakendamist ja hindama nende asjakohasust. Kui komisjon peab vajalikuks seoses erandlike või ebatavaliste asjaoludega käesolevat määrust muuta, ei peaks muutmine hõlmama neid valdkondliku keskendamise nõudeid, mis on seotud noorte tööhõivega või enim puudust kannatavate isikute toetamisega, kuna noori ja enim puudust kannatavaid isikuid mõjutavad sellised kriisiolukorrad enamasti kõige raskemalt. Seetõttu on oluline tagada, et nimetatud sihtrühmad saavad jätkuvalt piisavalt toetust.

| (49) | Komisjoni peaks ESF+ haldamisel abistama ELi toimimise lepingu artiklis 163 osutatud komitee (edaspidi „ESF+ komitee“). Selleks et ESF+ komitee käsutuses oleks kogu vajalik teave ja ta saaks erinevatelt sidusrühmadelt palju erinevaid seisukohti, peaks ESF+ komiteel olema võimalus kutsuda koosolekule hääleõiguseta esindajaid, tingimusel et koosoleku päevakorras on nende osalemine nõutav, sealhulgas Euroopa Investeerimispanga, Euroopa Investeerimisfondi ja asjaomaste kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajaid. |
| --- | --- |

(49)

Komisjoni peaks ESF+ haldamisel abistama ELi toimimise lepingu artiklis 163 osutatud komitee (edaspidi „ESF+ komitee“). Selleks et ESF+ komitee käsutuses oleks kogu vajalik teave ja ta saaks erinevatelt sidusrühmadelt palju erinevaid seisukohti, peaks ESF+ komiteel olema võimalus kutsuda koosolekule hääleõiguseta esindajaid, tingimusel et koosoleku päevakorras on nende osalemine nõutav, sealhulgas Euroopa Investeerimispanga, Euroopa Investeerimisfondi ja asjaomaste kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajaid.

| (50) | Selleks et tagada mõlema ESF+ haru eripära jätkuv käsitlemine, peaks ESF+ komitee moodustama mõlema ESF+ haru jaoks töörühma. Nende töörühmade koosseisu ja ülesanded määrab kindlaks ESF+ komitee. Töörühmadel peaks olema võimalus kutsuda oma koosolekutele nii kodanikuühiskonna esindajaid kui ka muid sidusrühmi. Töörühmade ülesanded võivad hõlmata koordineerimise ja koostöö tagamist liikmesriikide ametiasutuste ja komisjoni vahel ESF+ rakendamisel, sealhulgas konsulteerimist EaSI haru tööprogrammi üle, ESF+ iga haru rakendamise jälgimist, kogemuste ja heade tavade vahetamist ESF+ haru sees ja harude vahel ning võimaliku koostoime edendamist muude liidu programmidega. |
| --- | --- |

(50)

Selleks et tagada mõlema ESF+ haru eripära jätkuv käsitlemine, peaks ESF+ komitee moodustama mõlema ESF+ haru jaoks töörühma. Nende töörühmade koosseisu ja ülesanded määrab kindlaks ESF+ komitee. Töörühmadel peaks olema võimalus kutsuda oma koosolekutele nii kodanikuühiskonna esindajaid kui ka muid sidusrühmi. Töörühmade ülesanded võivad hõlmata koordineerimise ja koostöö tagamist liikmesriikide ametiasutuste ja komisjoni vahel ESF+ rakendamisel, sealhulgas konsulteerimist EaSI haru tööprogrammi üle, ESF+ iga haru rakendamise jälgimist, kogemuste ja heade tavade vahetamist ESF+ haru sees ja harude vahel ning võimaliku koostoime edendamist muude liidu programmidega.

| (51) | Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamisel suurem läbipaistvus, peaks komisjon looma vajalikud sidemed asjaomaste sotsiaal- ja tööhõivevaldkonnas tegutsevate poliitikakomiteedega, nagu tööhõivekomitee, sotsiaalkaitsekomitee või tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee. |
| --- | --- |

(51)

Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamisel suurem läbipaistvus, peaks komisjon looma vajalikud sidemed asjaomaste sotsiaal- ja tööhõivevaldkonnas tegutsevate poliitikakomiteedega, nagu tööhõivekomitee, sotsiaalkaitsekomitee või tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee.

| (52) | Vastavalt finantsmääruse artikli 193 lõikele 2 võib toetust anda juba alustatud meetmele, tingimusel et taotleja suudab tõendada vajadust alustada meedet enne toetuslepingu allkirjastamist. Enne toetustaotluse esitamise kuupäeva tekkinud kulud ei ole rahastamiskõlblikud, välja arvatud igakülgselt põhjendatud erandjuhtudel. Selleks et vältida liidu toetuses häireid, mis võivad kahjustada liidu huve, peaks rahastamisotsuses olema võimalik kindlaks määrata piiratud ajavahemiku jooksul mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 alguses ja üksnes igakülgselt põhjendatud juhtudel, et meetmed ja kulud on rahastamiskõlblikud alates 2021. eelarveaasta algusest, isegi kui nimetatud meetmed rakendati ja kulud tekkisid enne toetustaotluse esitamist. |
| --- | --- |

(52)

Vastavalt finantsmääruse artikli 193 lõikele 2 võib toetust anda juba alustatud meetmele, tingimusel et taotleja suudab tõendada vajadust alustada meedet enne toetuslepingu allkirjastamist. Enne toetustaotluse esitamise kuupäeva tekkinud kulud ei ole rahastamiskõlblikud, välja arvatud igakülgselt põhjendatud erandjuhtudel. Selleks et vältida liidu toetuses häireid, mis võivad kahjustada liidu huve, peaks rahastamisotsuses olema võimalik kindlaks määrata piiratud ajavahemiku jooksul mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 alguses ja üksnes igakülgselt põhjendatud juhtudel, et meetmed ja kulud on rahastamiskõlblikud alates 2021. eelarveaasta algusest, isegi kui nimetatud meetmed rakendati ja kulud tekkisid enne toetustaotluse esitamist.

| (53) | Määrus (EL) nr 1296/2013 tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(53)

Määrus (EL) nr 1296/2013 tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada.

| (54) | Selleks et tagada asjaomases poliitikavaldkonnas toetuse andmise järjepidevus ja võimaldada rakendamist alates mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 algusest, peaks käesolev määrus jõustuma kiireloomulisena järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja seda tuleks kohaldada EaSI haru suhtes tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2021, |
| --- | --- |

(54)

Selleks et tagada asjaomases poliitikavaldkonnas toetuse andmise järjepidevus ja võimaldada rakendamist alates mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 algusest, peaks käesolev määrus jõustuma kiireloomulisena järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja seda tuleks kohaldada EaSI haru suhtes tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2021,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

SISUKORD

| I osa | Üldsäitted |
| --- | --- |

I osa

| Artikkel 1 | Reguleerimisese |
| --- | --- |

Artikkel 1

| Artikkel 2 | Mõisted |
| --- | --- |

Artikkel 2

| Artikkel 3 | ESF+ üldeesmärgid ja rakendamismeetodid |
| --- | --- |

Artikkel 3

| Artikkel 4 | ESF+ erieesmärgid |
| --- | --- |

Artikkel 4

| Artikkel 5 | Eelarve |
| --- | --- |

Artikkel 5

| Artikkel 6 | Sooline võrdõiguslikkus, võrdsed võimalused ja diskrimineerimiskeeld |
| --- | --- |

Artikkel 6

| II osa | Eelarve jagatud täitmine |
| --- | --- |

II osa

| I peatükk | Programmitööd käsitlevad ühissätted |
| --- | --- |

I peatükk

| Artikkel 7 | Järjepidevus ja valdkondlik keskendamine |
| --- | --- |

Artikkel 7

| Artikkel 8 | Harta järgimine |
| --- | --- |

Artikkel 8

| Artikkel 9 | Partnerlus |
| --- | --- |

Artikkel 9

| Artikkel 10 | Toetus enim puudust kannatavatele isikutele |
| --- | --- |

Artikkel 10

| Artikkel 11 | Noorte tööhõive jaoks ettenähtud toetus |
| --- | --- |

Artikkel 11

| Artikkel 12 | Asjaomaste riigipõhiste soovituste käsitlemiseks ettenähtud toetus |
| --- | --- |

Artikkel 12

| II peatükk | Eelarve jagatud täitmist järgivast ESF+ harust antav üldine toetus |
| --- | --- |

II peatükk

| Artikkel 13 | Kohaldamisala |
| --- | --- |

Artikkel 13

| Artikkel 14 | Sotsiaalse innovatsiooni meetmed |
| --- | --- |

Artikkel 14

| Artikkel 15 | Riikidevaheline koostöö |
| --- | --- |

Artikkel 15

| Artikkel 16 | Rahastamiskõlblikkus |
| --- | --- |

Artikkel 16

| Artikkel 17 | Näitajad ja aruandlus |
| --- | --- |

Artikkel 17

| III peatükk | ESF+ist antav toetus materiaalse puuduse vähendamiseks |
| --- | --- |

III peatükk

| Artikkel 18 | Kohaldamisala |
| --- | --- |

Artikkel 18

| Artikkel 19 | Põhimõtted |
| --- | --- |

Artikkel 19

| Artikkel 20 | Prioriteedi sisu |
| --- | --- |

Artikkel 20

| Artikkel 21 | Tegevuste rahastamiskõlblikkus |
| --- | --- |

Artikkel 21

| Artikkel 22 | Kulude rahastamiskõlblikkus |
| --- | --- |

Artikkel 22

| Artikkel 23 | Näitajad ja aruandlus |
| --- | --- |

Artikkel 23

| Artikkel 24 | Auditid |
| --- | --- |

Artikkel 24

| III osa | Eelarve otsest ja kaudset täitmist järgiv rakendamine |
| --- | --- |

III osa

| I peatükk | Tegevuseesmärgid |
| --- | --- |

I peatükk

| Artikkel 25 | Tegevuseesmärgid |
| --- | --- |

Artikkel 25

| II peatükk | Rahastamiskõlblikkus |
| --- | --- |

II peatükk

| Artikkel 26 | Rahastamiskõlblikud meetmed |
| --- | --- |

Artikkel 26

| Artikkel 27 | Toetuskõlblikud üksused |
| --- | --- |

Artikkel 27

| Artikkel 28 | Horisontaalsed põhimõtted |
| --- | --- |

Artikkel 28

| Artikkel 29 | Kolmandate riikide osalemine |
| --- | --- |

Artikkel 29

| III peatükk | Üldsätted |
| --- | --- |

III peatükk

| Artikkel 30 | Liidu rahastamise vormid ja rakendamise meetodid |
| --- | --- |

Artikkel 30

| Artikkel 31 | Tööprogramm |
| --- | --- |

Artikkel 31

| Artikkel 32 | Seire ja aruandlus |
| --- | --- |

Artikkel 32

| Artikkel 33 | Liidu finantshuvide kaitse |
| --- | --- |

Artikkel 33

| Artikkel 34 | Hindamine |
| --- | --- |

Artikkel 34

| Artikkel 35 | Auditid |
| --- | --- |

Artikkel 35

| Artikkel 36 | Teave, teavitamine ja avalikustamine |
| --- | --- |

Artikkel 36

| IV osa | Lõppsätted |
| --- | --- |

IV osa

| Artikkel 37 | Delegeeritud volituste rakendamine |
| --- | --- |

Artikkel 37

| Artikkel 38 | Komiteemenetlus eelarve jagatud täitmist järgiva ESF+ haru puhul |
| --- | --- |

Artikkel 38

| Artikkel 39 | ELi toimimise lepingu artikli 163 alusel moodustatud komitee |
| --- | --- |

Artikkel 39

| Artikkel 40 | Eelarve jagatud täitmist järgivat ESF+ haru käsitlevad üleminekusätted |
| --- | --- |

Artikkel 40

| Artikkel 41 | EaSI haru käsitlevad üleminekusätted |
| --- | --- |

Artikkel 41

| Artikkel 42 | Jõustumine |
| --- | --- |

Artikkel 42

| I LISA | Ühised näitajad: eelarve jagatud täitmist järgivast ESF+ harust antav üldine toetus |
| --- | --- |

I LISA

| II LISA | ESF+ meetmete ühised näitajad, mis on suunatud artikli 4 lõike 1 punktis l sätestatud erieesmärgi raames enim puudust kannatavate isikute sotsiaalsele kaasamisele kooskõlas artikli 7 lõike 5 esimese lõiguga |
| --- | --- |

II LISA

| III LISA | ESF+ist antava toetuse ühised näitajad materiaalse puuduse vastu võitlemiseks |
| --- | --- |

III LISA

| IV LISA | EaSI haru näitajad |
| --- | --- |

IV LISA

I OSA

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+), mis koosneb kahest harust: eelarve jagatud täitmist järgiv haru (edaspidi „eelarve jagatud täitmist järgiv ESF+ haru“) ning tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni haru (edaspidi „EaSI haru“).

Määruses sätestatakse ESF+ eesmärgid, selle eelarve ajavahemikuks 2021–2027, rakendamismeetodid, liidu rahastamise vormid ja sellise rahastamise reeglid.

Artikkel 2

Mõisted

1.   Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „elukestev õpe“ – kõigis eluetappides ja kõigis vormides toimuv õppimine (formaalõpe, mitteformaalne ja informaalne õppimine), mille tulemusel täienevad ja muutuvad ajakohasemaks teadmised, oskused, pädevus ja hoiakud või ühiskonnaelus osalemine isiklikul, kodanikuks olemise, kultuurilisel, ühiskondlikul või tööhõive tasandil, sealhulgas nõustamis- ja juhendamisteenuste osutamine, mis hõlmab alusharidust ja lapsehoidu, üldharidust, kutseharidust ja -koolitust, kõrgharidust, täiskasvanuharidust, noorsootööd ning teisi õpikeskkondi väljaspool formaalset haridus- ja koolitussüsteemi ning tavaliselt edendatakse sellega valdkondadevahelist koostööd ja paindlikke õpivõimalusi; |
| --- | --- |

1)

„elukestev õpe“ – kõigis eluetappides ja kõigis vormides toimuv õppimine (formaalõpe, mitteformaalne ja informaalne õppimine), mille tulemusel täienevad ja muutuvad ajakohasemaks teadmised, oskused, pädevus ja hoiakud või ühiskonnaelus osalemine isiklikul, kodanikuks olemise, kultuurilisel, ühiskondlikul või tööhõive tasandil, sealhulgas nõustamis- ja juhendamisteenuste osutamine, mis hõlmab alusharidust ja lapsehoidu, üldharidust, kutseharidust ja -koolitust, kõrgharidust, täiskasvanuharidust, noorsootööd ning teisi õpikeskkondi väljaspool formaalset haridus- ja koolitussüsteemi ning tavaliselt edendatakse sellega valdkondadevahelist koostööd ja paindlikke õpivõimalusi;

| 2) | „kolmanda riigi kodanik“ – isik, kes ei ole liidu kodanik, sealhulgas kodakondsuseta isikud ja määratlemata kodakondsusega isikud; |
| --- | --- |

2)

„kolmanda riigi kodanik“ – isik, kes ei ole liidu kodanik, sealhulgas kodakondsuseta isikud ja määratlemata kodakondsusega isikud;

| 3) | „esmane materiaalne abi“ – kaubad, mis rahuldavad inimeste põhivajadused väärika elu jaoks, nagu rõivad, hügieenitarbed, sealhulgas naiste hügieenitarbed, ja koolitarbed; |
| --- | --- |

3)

„esmane materiaalne abi“ – kaubad, mis rahuldavad inimeste põhivajadused väärika elu jaoks, nagu rõivad, hügieenitarbed, sealhulgas naiste hügieenitarbed, ja koolitarbed;

| 4) | „ebasoodsas olukorras olev rühm“ – haavatavas olukorras olev rühm inimesi või inimesed, kes elavad vaesuses või sotsiaalses tõrjutuses või vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevad või erisuguse diskrimineerimise all kannatavad või sellises ohus olevad inimesed; |
| --- | --- |

4)

„ebasoodsas olukorras olev rühm“ – haavatavas olukorras olev rühm inimesi või inimesed, kes elavad vaesuses või sotsiaalses tõrjutuses või vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevad või erisuguse diskrimineerimise all kannatavad või sellises ohus olevad inimesed;

| 5) | „võtmepädevused“ – teadmised, oskused ja pädevus, mis on kõigile vajalikud kõigil eluetappidel, et tagada eneseteostus ja -areng, tööhõive, sotsiaalne kaasatus ja kodanikuaktiivsus, nimelt kirjaoskus; keelteoskus; matemaatika, teadus, tehnoloogia, kunstid ja inseneeria; digipädevus; meediapädevus; isiklik, sotsiaalne ja õpipädevus; kodanikuoskused; ettevõtlusoskused; kultuuri- ja kultuuridevaheline teadlikkus ja eneseväljendus; ning kriitiline mõtlemine; |
| --- | --- |

5)

„võtmepädevused“ – teadmised, oskused ja pädevus, mis on kõigile vajalikud kõigil eluetappidel, et tagada eneseteostus ja -areng, tööhõive, sotsiaalne kaasatus ja kodanikuaktiivsus, nimelt kirjaoskus; keelteoskus; matemaatika, teadus, tehnoloogia, kunstid ja inseneeria; digipädevus; meediapädevus; isiklik, sotsiaalne ja õpipädevus; kodanikuoskused; ettevõtlusoskused; kultuuri- ja kultuuridevaheline teadlikkus ja eneseväljendus; ning kriitiline mõtlemine;

| 6) | „enim puudust kannatavad isikud“ – füüsilised isikud, s.o üksikisikud, perekonnad, leibkonnad või nende rühmad, sealhulgas haavatavas olukorras olevad lapsed ja kodutud, kelle vajadus abi järele on kindlaks tehtud vastavalt objektiivsetele kriteeriumidele, mille on kehtestanud riigi pädevad asutused, konsulteerides asjakohaste sidusrühmadega, vältides huvide konflikti, ja mis võivad sisaldada elemente, mis võimaldavad suunata abi enim puudust kannatavatele isikutele teatavates geograafilistes piirkondades; |
| --- | --- |

6)

„enim puudust kannatavad isikud“ – füüsilised isikud, s.o üksikisikud, perekonnad, leibkonnad või nende rühmad, sealhulgas haavatavas olukorras olevad lapsed ja kodutud, kelle vajadus abi järele on kindlaks tehtud vastavalt objektiivsetele kriteeriumidele, mille on kehtestanud riigi pädevad asutused, konsulteerides asjakohaste sidusrühmadega, vältides huvide konflikti, ja mis võivad sisaldada elemente, mis võimaldavad suunata abi enim puudust kannatavatele isikutele teatavates geograafilistes piirkondades;

| 7) | „lõppsaajad“ – enim puudust kannatavad isikud, kes saavad artikli 4 lõike 1 punkti m kohast toetust; |
| --- | --- |

7)

„lõppsaajad“ – enim puudust kannatavad isikud, kes saavad artikli 4 lõike 1 punkti m kohast toetust;

| 8) | „sotsiaalne innovatsioon“ – tegevus, mis on sotsiaalne nii oma tulemuste kui ka vahendite poolest, eelkõige tegevus, mis on seotud uute toodete, teenuste, tavade ja mudelitega seotud ideede arendamise ja elluviimisega, mis ühtaegu vastab sotsiaalsetele vajadustele kui ka loob uusi sotsiaalseid suhteid või avaliku sektori, kodanikuühiskonna või erasektori organisatsioonide vahelist koostööd, olles seega ühiskonnale kasulik ja suurendades selle tegutsemissuutlikkust; |
| --- | --- |

8)

„sotsiaalne innovatsioon“ – tegevus, mis on sotsiaalne nii oma tulemuste kui ka vahendite poolest, eelkõige tegevus, mis on seotud uute toodete, teenuste, tavade ja mudelitega seotud ideede arendamise ja elluviimisega, mis ühtaegu vastab sotsiaalsetele vajadustele kui ka loob uusi sotsiaalseid suhteid või avaliku sektori, kodanikuühiskonna või erasektori organisatsioonide vahelist koostööd, olles seega ühiskonnale kasulik ja suurendades selle tegutsemissuutlikkust;

| 9) | „kaasnev meede“ – tegevus, mida tehakse lisaks toidu- ja/või esmase materiaalse abi jaotamisele ja mille eesmärk on vähendada sotsiaalset tõrjutust ning aidata kaasa vaesuse kaotamisele, näiteks suunamine sotsiaal- ja terviseteenustele või selliste teenuste osutamine, sealhulgas psühholoogiline tugi, või asjakohase teabe pakkumine avalike teenuste kohta või leibkonna eelarve haldamise nõustamine; |
| --- | --- |

9)

„kaasnev meede“ – tegevus, mida tehakse lisaks toidu- ja/või esmase materiaalse abi jaotamisele ja mille eesmärk on vähendada sotsiaalset tõrjutust ning aidata kaasa vaesuse kaotamisele, näiteks suunamine sotsiaal- ja terviseteenustele või selliste teenuste osutamine, sealhulgas psühholoogiline tugi, või asjakohase teabe pakkumine avalike teenuste kohta või leibkonna eelarve haldamise nõustamine;

| 10) | „sotsiaalne eksperimenteerimine“ – poliitikavaldkonda sekkumine, mille eesmärk on pakkuda sotsiaalsetele vajadustele uuenduslikke lahendusi ning mida tehakse väikeses ulatuses ja tingimustel, mis võimaldavad selle mõju mõõta, enne kui seda positiivsete tulemuste korral rakendatakse muus olukorras, sealhulgas teises geograafilises või valdkondlikus kontekstis, või laiemas mastaabis; |
| --- | --- |

10)

„sotsiaalne eksperimenteerimine“ – poliitikavaldkonda sekkumine, mille eesmärk on pakkuda sotsiaalsetele vajadustele uuenduslikke lahendusi ning mida tehakse väikeses ulatuses ja tingimustel, mis võimaldavad selle mõju mõõta, enne kui seda positiivsete tulemuste korral rakendatakse muus olukorras, sealhulgas teises geograafilises või valdkondlikus kontekstis, või laiemas mastaabis;

| 11) | „piiriülene partnerlus“ – vähemalt kahes liikmesriigis asuv avalike tööturuasutuste, sotsiaalpartnerite või kodanikuühiskonna koostööstruktuur; |
| --- | --- |

11)

„piiriülene partnerlus“ – vähemalt kahes liikmesriigis asuv avalike tööturuasutuste, sotsiaalpartnerite või kodanikuühiskonna koostööstruktuur;

| 12) | „mikroettevõtja“ – ettevõte, kus on vähem kui kümme töötajat ja mille aastakäive või bilanss on alla 2 000 000 euro; |
| --- | --- |

12)

„mikroettevõtja“ – ettevõte, kus on vähem kui kümme töötajat ja mille aastakäive või bilanss on alla 2 000 000 euro;

| 13) | „sotsiaalne ettevõtja“ – ettevõtja, kes olenemata oma õiguslikust vormist (sealhulgas sotsiaalsed ettevõtjad), või füüsiline isik, kes:






  a) | on vastavalt põhikirjale või muudele juriidilistele dokumentidele, mis võivad kaasa tuua vastutuse sotsiaalse ettevõtja asukohaliikmesriigi normide alusel, oma peamiseks sotsiaalseks eesmärgiks seadnud mõõdetava positiivse sotsiaalse mõju (mille hulka võib kuuluda keskkonnamõju), mitte kasumi teenimise muudel eesmärkidel, ning kes pakub sotsiaalset kasu toovaid teenuseid või kaupu või kasutab kaupade valmistamisel või teenuste osutamisel meetodeid, mis hõlmavad sotsiaalseid eesmärke; |
| --- | --- | --- |

13)

„sotsiaalne ettevõtja“ – ettevõtja, kes olenemata oma õiguslikust vormist (sealhulgas sotsiaalsed ettevõtjad), või füüsiline isik, kes:

a)

on vastavalt põhikirjale või muudele juriidilistele dokumentidele, mis võivad kaasa tuua vastutuse sotsiaalse ettevõtja asukohaliikmesriigi normide alusel, oma peamiseks sotsiaalseks eesmärgiks seadnud mõõdetava positiivse sotsiaalse mõju (mille hulka võib kuuluda keskkonnamõju), mitte kasumi teenimise muudel eesmärkidel, ning kes pakub sotsiaalset kasu toovaid teenuseid või kaupu või kasutab kaupade valmistamisel või teenuste osutamisel meetodeid, mis hõlmavad sotsiaalseid eesmärke;

| b) | kasutab oma kasumit esmajoones oma peamise sotsiaalse eesmärgi saavutamiseks ning on kehtestanud eelnevalt kindlaks määratud korra ja reeglid tagamaks, et kasumi jaotamine ei takista peamise sotsiaalse eesmärgi saavutamist; |
| --- | --- |

b)

kasutab oma kasumit esmajoones oma peamise sotsiaalse eesmärgi saavutamiseks ning on kehtestanud eelnevalt kindlaks määratud korra ja reeglid tagamaks, et kasumi jaotamine ei takista peamise sotsiaalse eesmärgi saavutamist;

| c) | juhib oma tegevust ettevõtlikul, osaluspõhisel, vastutustundlikul ja läbipaistval viisil, eelkõige kaasates töötajaid, kliente ja sidusrühmi, keda tema ettevõtlustegevus mõjutab; |
| --- | --- |

c)

juhib oma tegevust ettevõtlikul, osaluspõhisel, vastutustundlikul ja läbipaistval viisil, eelkõige kaasates töötajaid, kliente ja sidusrühmi, keda tema ettevõtlustegevus mõjutab;

| 14) | „võrdlusväärtus“ – väärtus, mida kasutatakse ühiste ja programmipõhiste tulemusnäitajate kohta sihtväärtuste seadmiseks ja mis põhineb olemasolevatel või varasematel sarnastel sekkumistel; |
| --- | --- |

14)

„võrdlusväärtus“ – väärtus, mida kasutatakse ühiste ja programmipõhiste tulemusnäitajate kohta sihtväärtuste seadmiseks ja mis põhineb olemasolevatel või varasematel sarnastel sekkumistel;

| 15) | „toidu- ja/või esmase materiaalse abi ostmise kulud“ – tegelikud kulud, mis on seotud toidu- ja/või esmase materiaalse abi ostmisega toetusesaaja poolt ning ei piirdu toidu- ja/või esmase materiaalse abi hinnaga; |
| --- | --- |

15)

„toidu- ja/või esmase materiaalse abi ostmise kulud“ – tegelikud kulud, mis on seotud toidu- ja/või esmase materiaalse abi ostmisega toetusesaaja poolt ning ei piirdu toidu- ja/või esmase materiaalse abi hinnaga;

| 16) | „mikrorahastamine“ – rahastamine, mis hõlmab tagatisi, mikrokrediiti, omakapitali ja kvaasikapitali koos kaasnevate ettevõtluse arendamise teenustega, näiteks individuaalne nõustamine, koolitamine ja juhendamine, ning mis on ette nähtud isikutele ja mikroettevõtjatele, kellel on raske ametialaseks ja tulutoovaks tegevuseks laenu saada; |
| --- | --- |

16)

„mikrorahastamine“ – rahastamine, mis hõlmab tagatisi, mikrokrediiti, omakapitali ja kvaasikapitali koos kaasnevate ettevõtluse arendamise teenustega, näiteks individuaalne nõustamine, koolitamine ja juhendamine, ning mis on ette nähtud isikutele ja mikroettevõtjatele, kellel on raske ametialaseks ja tulutoovaks tegevuseks laenu saada;

| 17) | „segarahastamistoiming“ – tegevus, mida toetatakse liidu eelarvest, sealhulgas finantsmääruse artikli 2 punktis 6 määratletud segarahastamisvahendi- või platvormi raames, kombineerides liidu eelarvest antava tagastamatus vormis toetust või liidu eelarvest toetatavaid rahastamisvahendeid ning arengut rahastavate või muude avalik-õiguslike finantseerimisasutuste rahastamisvahenditest ning erasektori finantseerimisasutuste või investorite rahastamisvahenditest antavat tagastatavas vormis toetust; |
| --- | --- |

17)

„segarahastamistoiming“ – tegevus, mida toetatakse liidu eelarvest, sealhulgas finantsmääruse artikli 2 punktis 6 määratletud segarahastamisvahendi- või platvormi raames, kombineerides liidu eelarvest antava tagastamatus vormis toetust või liidu eelarvest toetatavaid rahastamisvahendeid ning arengut rahastavate või muude avalik-õiguslike finantseerimisasutuste rahastamisvahenditest ning erasektori finantseerimisasutuste või investorite rahastamisvahenditest antavat tagastatavas vormis toetust;

| 18) | „õigussubjekt“ – füüsiline isik või juriidiline isik, kes on asutatud ja juriidilise isikuna tunnustatud liidu, liikmesriigi või rahvusvahelise õiguse kohaselt, kellel on juriidilise isiku staatus ning õigus enda nimel toimides kasutada õigusi ja kanda kohustusi, või üksus, kellel puudub finantsmääruse artikli 197 lõike 2 punktis c osutatud juriidilise isiku staatus; |
| --- | --- |

18)

„õigussubjekt“ – füüsiline isik või juriidiline isik, kes on asutatud ja juriidilise isikuna tunnustatud liidu, liikmesriigi või rahvusvahelise õiguse kohaselt, kellel on juriidilise isiku staatus ning õigus enda nimel toimides kasutada õigusi ja kanda kohustusi, või üksus, kellel puudub finantsmääruse artikli 197 lõike 2 punktis c osutatud juriidilise isiku staatus;

| 19) | „ühine koheste tulemuste näitaja“ – ühine tulemusnäitaja, mis kajastab mõju nelja nädala jooksul alates kuupäevast, mil osaleja lõpetas tegevuses osalemise; |
| --- | --- |

19)

„ühine koheste tulemuste näitaja“ – ühine tulemusnäitaja, mis kajastab mõju nelja nädala jooksul alates kuupäevast, mil osaleja lõpetas tegevuses osalemise;

| 20) | „ühine pikemaajaliste tulemuste näitaja“ – ühine tulemusnäitaja, mis kajastab mõju, kuus kuud pärast seda, kui osaleja lõpetas tegevuses osalemise. |
| --- | --- |

20)

„ühine pikemaajaliste tulemuste näitaja“ – ühine tulemusnäitaja, mis kajastab mõju, kuus kuud pärast seda, kui osaleja lõpetas tegevuses osalemise.

2.   Eelarve jagatud täitmist järgiva ESF+ haru puhul kohaldatakse ka määruse (EL) 2021/1060 artiklis 2 sätestatud mõisteid.

Artikkel 3

ESF+ üldeesmärgid ja rakendamismeetodid

1.   ESF+ eesmärk on toetada liikmesriike ja piirkondi, et saavutada suur tööhõive, õiglane sotsiaalkaitse ning oskustega ja vastupidav tööjõud, kes on valmis toimetulekuks tuleviku töömaailmas, ning samuti kaasav ja sidus ühiskond, mis seab eesmärgiks vaesuse kaotamise ning Euroopa sotsiaalõiguste sambas sisalduvate põhimõtete elluviimise.

2.   ESF+ist toetatakse ja täiendatakse liikmesriikide poliitikat, mille eesmärk on tagada võrdsed võimalused, võrdne juurdepääs tööturule, õiglased ja kvaliteetsed töötingimused ning sotsiaalkaitse ja kaasamine, ning lisab sellele poliitikale väärtust, keskendudes seejuures eelkõige kvaliteetsele ja kaasavale haridusele ja koolitusele, elukestvale õppele, lastesse ja noortesse investeerimisele ning põhiteenuste kättesaadavusele.

3.   ESF+ rakendatakse:

| a) | eelarve jagatud täitmist järgides abi selle osa puhul, mis vastab artikli 4 lõikes 1 sätestatud erieesmärkidele (edaspidi „eelarve jagatud täitmist järgiv ESF+ haru“), ning |
| --- | --- |

a)

eelarve jagatud täitmist järgides abi selle osa puhul, mis vastab artikli 4 lõikes 1 sätestatud erieesmärkidele (edaspidi „eelarve jagatud täitmist järgiv ESF+ haru“), ning

| b) | eelarve otsest ja kaudset täitmist järgides abi selle osa puhul, mis vastab artikli 4 lõikes 1 ja artiklis 25 sätestatud eesmärkidele (edaspidi „EaSI haru“). |
| --- | --- |

b)

eelarve otsest ja kaudset täitmist järgides abi selle osa puhul, mis vastab artikli 4 lõikes 1 ja artiklis 25 sätestatud eesmärkidele (edaspidi „EaSI haru“).

Artikkel 4

ESF+ erieesmärgid

1.   Aidates ühtlasi täita määruse (EL) 2021/1060 artikli 5 punktis d osutatud poliitikaeesmärki „sotsiaalsem ja kaasavam Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamise kaudu“, toetatakse ESF+ist järgmisi tööhõive ja tööjõu liikuvuse, hariduse ning sotsiaalse kaasatuse, sealhulgas vaesuse kaotamisele kaasaaitamise, poliitikavaldkonna erieesmärke:

| a) | parandada kõigi tööotsijate, eelkõige noorte ja pikaajaliste töötute ning tööturult eemalejäänud ja tööturul ebasoodsas olukorras olevatesse rühmadesse kuuluvate isikute töölesaamise võimalusi ja aktiveerimismeetmete kättesaadavust nende jaoks, tehes seda noorte puhul eelkõige noortegarantii rakendamise kaudu, ning füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise ja sotsiaalmajanduse edendamise kaudu; |
| --- | --- |

a)

parandada kõigi tööotsijate, eelkõige noorte ja pikaajaliste töötute ning tööturult eemalejäänud ja tööturul ebasoodsas olukorras olevatesse rühmadesse kuuluvate isikute töölesaamise võimalusi ja aktiveerimismeetmete kättesaadavust nende jaoks, tehes seda noorte puhul eelkõige noortegarantii rakendamise kaudu, ning füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise ja sotsiaalmajanduse edendamise kaudu;

| b) | ajakohastada tööturuasutusi ja -teenuseid, et hinnata ja prognoosida vajalikke oskusi ning tagada õigeaegne ja vajadusekohane abi ja tugi tööturu ja oskuste sobitamiseks, tööturustaatuste vaheliseks liikumiseks ning liikuvuseks tööturul; |
| --- | --- |

b)

ajakohastada tööturuasutusi ja -teenuseid, et hinnata ja prognoosida vajalikke oskusi ning tagada õigeaegne ja vajadusekohane abi ja tugi tööturu ja oskuste sobitamiseks, tööturustaatuste vaheliseks liikumiseks ning liikuvuseks tööturul;

| c) | edendada tööturul osalemise soolist tasakaalu, võrdseid töötingimusi ning paremat töö- ja eraelu tasakaalu, sealhulgas taskukohase lapsehoiu ja ülalpeetavate hooldusteenuse kättesaadavuse kaudu; |
| --- | --- |

c)

edendada tööturul osalemise soolist tasakaalu, võrdseid töötingimusi ning paremat töö- ja eraelu tasakaalu, sealhulgas taskukohase lapsehoiu ja ülalpeetavate hooldusteenuse kättesaadavuse kaudu;

| d) | edendada töötajate, ettevõtete ja ettevõtjate kohanemist muutustega ning aktiivse ja tervena vananemist ning tervislikku ja hästi kohandatud töökeskkonda, kus ohjatakse terviseriske; |
| --- | --- |

d)

edendada töötajate, ettevõtete ja ettevõtjate kohanemist muutustega ning aktiivse ja tervena vananemist ning tervislikku ja hästi kohandatud töökeskkonda, kus ohjatakse terviseriske;

| e) | muuta haridus- ja koolitussüsteemid kvaliteetsemaks, kaasavamaks, tõhusamaks ja tööturule vastavamaks, muu hulgas mitteformaalse ja informaalse õppimise valideerimise kaudu, toetamaks võtmepädevuste, sealhulgas ettevõtlus- ja digioskuste omandamist, ning edendades duaalkoolitussüsteemide ja õpipoisiõppe kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

e)

muuta haridus- ja koolitussüsteemid kvaliteetsemaks, kaasavamaks, tõhusamaks ja tööturule vastavamaks, muu hulgas mitteformaalse ja informaalse õppimise valideerimise kaudu, toetamaks võtmepädevuste, sealhulgas ettevõtlus- ja digioskuste omandamist, ning edendades duaalkoolitussüsteemide ja õpipoisiõppe kasutuselevõttu;

| f) | edendada eelkõige ebasoodsas olukorras olevate rühmade võrdset juurdepääsu kvaliteetsele ja kaasavale haridusele ja koolitusele alates alusharidusest ja lapsehoiust läbi üld- ja kutsehariduse ja -õppe kuni kolmanda taseme hariduseni, samuti täiskasvanuharidusele ja -koolitusele, ning sellise hariduse ja koolituse läbimist, sealhulgas hõlbustada õpirännet kõigile ja ligipääsetavust puuetega inimeste jaoks; |
| --- | --- |

f)

edendada eelkõige ebasoodsas olukorras olevate rühmade võrdset juurdepääsu kvaliteetsele ja kaasavale haridusele ja koolitusele alates alusharidusest ja lapsehoiust läbi üld- ja kutsehariduse ja -õppe kuni kolmanda taseme hariduseni, samuti täiskasvanuharidusele ja -koolitusele, ning sellise hariduse ja koolituse läbimist, sealhulgas hõlbustada õpirännet kõigile ja ligipääsetavust puuetega inimeste jaoks;

| g) | edendada elukestvat õpet, eelkõige kõigile kättesaadavaid paindlikke oskuste täiendamise ja ümberõppe võimalusi, võttes arvesse ettevõtlus- ja digioskusi, paremini prognoosida muutusi ja uusi vajalikke oskusi tööturu vajaduste põhjal, hõlbustada karjäärialaseid üleminekuid ning soodustada ametialast liikuvust; |
| --- | --- |

g)

edendada elukestvat õpet, eelkõige kõigile kättesaadavaid paindlikke oskuste täiendamise ja ümberõppe võimalusi, võttes arvesse ettevõtlus- ja digioskusi, paremini prognoosida muutusi ja uusi vajalikke oskusi tööturu vajaduste põhjal, hõlbustada karjäärialaseid üleminekuid ning soodustada ametialast liikuvust;

| h) | soodustada aktiivset kaasamist, et edendada võrdseid võimalusi, diskrimineerimiskeeldu ja aktiivset osalemist, ning parandada eelkõige ebasoodsas olukorras olevate rühmade tööalast konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

h)

soodustada aktiivset kaasamist, et edendada võrdseid võimalusi, diskrimineerimiskeeldu ja aktiivset osalemist, ning parandada eelkõige ebasoodsas olukorras olevate rühmade tööalast konkurentsivõimet;

| i) | edendada kolmandate riikide kodanike, sealhulgas rändajate sotsiaal-majanduslikku lõimimist; |
| --- | --- |

i)

edendada kolmandate riikide kodanike, sealhulgas rändajate sotsiaal-majanduslikku lõimimist;

| j) | edendada tõrjutud kogukondade, näiteks romade sotsiaal-majanduslikku lõimimist; |
| --- | --- |

j)

edendada tõrjutud kogukondade, näiteks romade sotsiaal-majanduslikku lõimimist;

| k) | parandada võrdset ja õigeaegset juurdepääsu kvaliteetsetele, kestlikele ja taskukohastele teenustele, sealhulgas teenustele, millega parandatakse eluaseme ja isikukeskse hoolduse, sealhulgas tervishoiu kättesaadavust; ajakohastada sotsiaalkaitsesüsteeme, sealhulgas parandada juurdepääsu sotsiaalkaitsele, pöörates erilist tähelepanu lastele ja ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele; parandada tervishoiusüsteemide ja pikaajalise hoolduse teenuste kättesaadavust (sealhulgas puuetega inimeste jaoks), tõhusust ja vastupanuvõimet; |
| --- | --- |

k)

parandada võrdset ja õigeaegset juurdepääsu kvaliteetsetele, kestlikele ja taskukohastele teenustele, sealhulgas teenustele, millega parandatakse eluaseme ja isikukeskse hoolduse, sealhulgas tervishoiu kättesaadavust; ajakohastada sotsiaalkaitsesüsteeme, sealhulgas parandada juurdepääsu sotsiaalkaitsele, pöörates erilist tähelepanu lastele ja ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele; parandada tervishoiusüsteemide ja pikaajalise hoolduse teenuste kättesaadavust (sealhulgas puuetega inimeste jaoks), tõhusust ja vastupanuvõimet;

| l) | edendada vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste, sealhulgas enim puudust kannatavate isikute ja laste sotsiaalset lõimimist; |
| --- | --- |

l)

edendada vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste, sealhulgas enim puudust kannatavate isikute ja laste sotsiaalset lõimimist;

| m) | vähendada materiaalset puudust, andes toidu- ja/või esmast materiaalset abi enim puudust kannatavatele isikutele, sealhulgas lastele, ning võtta kaasnevaid meetmeid, mis toetavad nende isikute sotsiaalset kaasamist. |
| --- | --- |

m)

vähendada materiaalset puudust, andes toidu- ja/või esmast materiaalset abi enim puudust kannatavatele isikutele, sealhulgas lastele, ning võtta kaasnevaid meetmeid, mis toetavad nende isikute sotsiaalset kaasamist.

2.   Meetmetega, mida võetakse eelarve jagatud täitmist järgiva ESF+ haru raames, et saavutada käesoleva artikli lõikes 1 osutatud erieesmärke, püüab ESF+ täita ka määruse (EL) 2021/1060 artiklis 5 loetletud muid poliitikaeesmärke, eelkõige eesmärke, mis on seotud

| a) | arukama Euroopaga, mida aitavad saavutada aruka spetsialiseerumisega ja peamise progressi võimaldava tehnoloogiaga seotud oskuste arendamine, tööstuslik üleminek, valdkondlik koostöö oskuste ja ettevõtluse alal, teadlaste koolitamine, kõrgharidusasutuste, kutseharidus- ja -õppeasutuste, uurimis- ja tehnoloogiakeskuste ning ettevõtjate ja klastrite vaheliste võrgustike ja partnerlussuhete loomine, samuti mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ja sotsiaalmajanduse toetamine; |
| --- | --- |

a)

arukama Euroopaga, mida aitavad saavutada aruka spetsialiseerumisega ja peamise progressi võimaldava tehnoloogiaga seotud oskuste arendamine, tööstuslik üleminek, valdkondlik koostöö oskuste ja ettevõtluse alal, teadlaste koolitamine, kõrgharidusasutuste, kutseharidus- ja -õppeasutuste, uurimis- ja tehnoloogiakeskuste ning ettevõtjate ja klastrite vaheliste võrgustike ja partnerlussuhete loomine, samuti mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ja sotsiaalmajanduse toetamine;

| b) | keskkonnahoidlikuma, vähese CO2 heitega Euroopaga, mida aitavad saavutada oskuste ja kvalifikatsioonide kohandamiseks vajalik haridus- ja koolitussüsteemide parandamine, kõigi, sealhulgas tööjõu oskuste täiendamine ning uute töökohtade loomine keskkonna, kliima, energeetika, ringmajanduse ja biomajandusega seotud sektorites. |
| --- | --- |

b)

keskkonnahoidlikuma, vähese CO2 heitega Euroopaga, mida aitavad saavutada oskuste ja kvalifikatsioonide kohandamiseks vajalik haridus- ja koolitussüsteemide parandamine, kõigi, sealhulgas tööjõu oskuste täiendamine ning uute töökohtade loomine keskkonna, kliima, energeetika, ringmajanduse ja biomajandusega seotud sektorites.

3.   Kui see on tingimata vajalik, võib ESF+ määruse (EL) 2021/1060 artiklis 20 osutatud erandlikele või ebatavalistele oludele reageerimiseks ajutise meetmena kõige rohkem 18 kuud kestva ajavahemiku jooksul toetada

| a) | lühendatud tööaja kavade rahastamist ilma nõudeta, et neid tuleks kombineerida aktiivsete meetmetega; |
| --- | --- |

a)

lühendatud tööaja kavade rahastamist ilma nõudeta, et neid tuleks kombineerida aktiivsete meetmetega;

| b) | juurdepääsu tervishoiuteenustele, sealhulgas inimestele, kes ei ole otseselt sotsiaal-majanduslikult haavatavad. |
| --- | --- |

b)

juurdepääsu tervishoiuteenustele, sealhulgas inimestele, kes ei ole otseselt sotsiaal-majanduslikult haavatavad.

4.   Kui komisjon leiab asjaomaste liikmesriikide esitatud taotluse põhjal, et lõikes 3 sätestatud tingimused on täidetud, võtab ta vastu rakendusotsuse, milles määratakse kindlaks ajavahemik, mille jooksul ESF+ist antav ajutine lisatoetus on lubatud.

5.   Komisjon seirab käesoleva artikli lõike 3 rakendamist ja hindab, kas ESF+ist antav ajutine lisatoetus on piisav, et hõlbustada ESF+ist antava toetuse kasutamist erandlike või ebatavaliste asjaolude korral. Asjakohasel juhul teeb komisjon oma hinnangu põhjal ettepanekuid käesoleva määruse muutmiseks, muu hulgas artiklis 7 sätestatud valdkondliku keskendamise nõuete osas, välja arvatud artikli 7 lõigetes 5 ja 6 sätestatud valdkondliku keskendamise nõuded.

Artikkel 5

Eelarve

1.   ESF+ rakendamise rahastamispakett ajavahemikul 2021–2027 on 87 995 063 417 eurot 2018. aasta hindades.

2.   Rahastamispaketi see osa, mis on ette nähtud eelarve jagatud täitmist järgiva ESF+ haru rakendamiseks, et panustada tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimisesse määruse (EL) 2021/1060 artikli 5 lõike 2 punktis a osutatud liikmesriikides ja piirkondades, on 87 319 331 844 eurot 2018. aasta hindades, millest 175 000 000 eurot eraldatakse käesoleva määruse artikli 25 punktis i osutatud uuenduslike lahenduste ülekandmise kiirendamiseks ja nende ulatuslikuma kasutuselevõtu soodustamiseks tehtavale riikidevahelisele koostööle, ning 472 980 447 eurot 2018. aasta hindades lisavahendina ELi toimimise lepingu artiklis 349 kindlaks määratud äärepoolseimatele piirkondadele ja NUTS 2. tasandi piirkondadele, mis vastavad 1994. aasta ühinemisaktile lisatud protokolli nr 6 (mis käsitleb erisätteid eesmärgi 6 kohta struktuurifondide raames Soomes, Norras ja Rootsis) (edaspidi „protokoll nr 6“) artiklis 2 sätestatud kriteeriumidele.

3.   EaSI haru rakendamise rahastamispaketi osa ajavahemikul 2021–2027 on 675 731 573 eurot 2018. aasta hindades.

4.   Lõikes 3 osutatud summat võib kasutada ka EaSI haru rakendamiseks antava tehnilise ja haldusabi jaoks, näiteks ettevalmistus-, seire-, kontrolli-, auditi- ja hindamistegevuseks, sealhulgas asutusesiseste infotehnoloogiasüsteemide jaoks.

Artikkel 6

Sooline võrdõiguslikkus, võrdsed võimalused ja diskrimineerimiskeeld

Liikmesriigid ja komisjon toetavad määruse (EL) 2021/1060 artikli 9 lõigetes 2 ja 3 ning käesoleva määruse artiklis 28 osutatud horisontaalsete põhimõtete edendamiseks konkreetseid sihipäraseid meetmeid ESF+ kõigi eesmärkide raames. Need meetmed võivad hõlmata ligipääsetavuse tagamist puuetega inimeste jaoks, sealhulgas info- ja kommunikatsioonitehnoloogia osas, ning ülemineku edendamist hoolekandeasutuste hoolduselt pere- ja kogukonnapõhisele hooldusele.

Liikmesriikide ja komisjoni eesmärk on ESF+ kaudu suurendada naiste osalemist tööhõives, võtta meetmeid töö- ja eraelu tasakaalustamiseks, võidelda vaesuse feminiseerumisega ja soolise diskrimineerimisega tööturul ning hariduse ja koolituse valdkonnas.

II OSA

EELARVE JAGATUD TÄITMINE

I PEATÜKK

Programmitööd käsitlevad ühissätted

Artikkel 7

Järjepidevus ja valdkondlik keskendamine

1.   Liikmesriigid kavandavad eelarve jagatud täitmist järgiva ESF+ haru vahendid, seades esmatähtsale kohale sekkumised, milles käsitletakse probleeme, mis on kindlaks tehtud Euroopa poolaasta raames, sealhulgas riiklikes reformikavades ning ELi toimimise lepingu artikli 121 lõike 2 ja artikli 148 lõike 4 kohaselt vastu võetud asjaomastes riigipõhistes soovitustes, ning võtavad arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sambas sisalduvaid põhimõtteid ja õigusi ning ESF+ eesmärkide jaoks olulisi riiklikke ja piirkondlikke strateegiaid, aidates seeläbi täita eesmärke, mis on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 174.

Liikmesriigid ja asjakohasel juhul komisjon soodustavad nii kavandamisetapis kui ka rakendamise ajal koostoimet ning tagavad koordineerimise, vastastikuse täiendavuse ja sidususe ESF+ ja muude liidu fondide, programmide ja instrumentide vahel. Liikmesriigid ja asjakohasel juhul komisjon optimeerivad koordineerimismehhanisme, et vältida topelttööd ning tagada tihe koostöö sidusate ja ühtlustatud toetusmeetmete rakendamise eest vastutavate üksuste vahel.

2.   Liikmesriigid eraldavad oma eelarve jagatud täitmist järgiva ESF+ haru vahenditest asjakohase summa, et käsitleda ELi toimimise lepingu artikli 121 lõike 2 ja artikli 148 lõike 4 kohaselt vastu võetud asjaomastes riigipõhistes soovitustes ja Euroopa poolaasta raames kindlaks tehtud probleeme, mis kuuluvad käesoleva määruse artikli 4 lõikes 1 sätestatud ESF+ erieesmärkide kohaldamisalasse.

3.   Liikmesriigid eraldavad oma eelarve jagatud täitmist järgiva ESF+ haru vahenditest asjakohase summa lastegarantii rakendamiseks sihipäraste meetmete ja struktuursete reformide kaudu, mille eesmärk on toetada laste vaesuse vastu võitlemist artikli 4 lõike 1 punktides f ja h–l sätestatud erieesmärkide alusel.

Liikmesriigid, kus Eurostati andmete põhjal ületas vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate alla 18aastaste laste määr ajavahemikul 2017–2019 liidu keskmist, eraldavad oma eelarve jagatud täitmist järgiva ESF+ haru vahenditest vähemalt 5 % esimeses lõigus sätestatud sihipäraste laste vaesuse vastu võitlemise meetmete ja struktuursete reformide toetamiseks.

4.   Liikmesriigid eraldavad oma eelarve jagatud täitmist järgiva ESF+ haru vahenditest vähemalt 25 % artikli 4 lõike 1 punktide h–l kohaste sotsiaalse kaasatuse poliitikavaldkonna erieesmärkide jaoks, sealhulgas kolmanda riigi kodanike sotsiaal-majandusliku lõimimise edendamiseks.

5.   Liikmesriigid eraldavad oma eelarve jagatud täitmist järgiva ESF+ haru vahenditest vähemalt 3 % enim puudust kannatavate isikute toetamiseks artikli 4 lõike 1 punktis m sätestatud erieesmärgi raames või igakülgselt põhjendatud juhtudel artikli 4 lõike 1 punktis l sätestatud erieesmärgi või mõlema nimetatud erieesmärgi raames.

Neid vahendeid ei võeta arvesse, kui kontrollitakse lõigetes 3 ja 4 sätestatud miinimumeraldiste tegemise nõude täitmist.

6.   Liikmesriigid eraldavad oma eelarve jagatud täitmist järgiva ESF+ haru vahenditest asjakohase summa sihipäraste meetmete ja struktuursete reformide jaoks, millega toetatakse noorte tööhõivet, kutseharidust ja -õpet, eelkõige õpipoisiõpet, ning koolist tööellu üleminekut, haridus- ja koolitussüsteemi naasmise viise ning teise võimaluse haridust, eelkõige kavade rakendamisel noortegarantii raames.

Liikmesriigid, kus Eurostati andmetel ületas mittetöötavate ja mitteõppivate 15–29aastaste noorte määr ajavahemikul 2017–2019 liidu keskmist, eraldavad oma eelarve jagatud täitmist järgiva ESF+ haru vahenditest, mis on ette nähtud ajavahemikuks 2021–2027, vähemalt 12,5 % esimeses lõigus sätestatud sihipäraste meetmete ja struktuursete reformide toetamiseks.

Teises lõigus sätestatud tingimusi täitvad äärepoolseimad piirkonnad eraldavad eelarve jagatud täitmist järgiva ESF+ haru vahenditest oma programmides vähemalt 12,5 % esimeses lõigus sätestatud sihipäraste meetmete ja struktuursete reformide jaoks. Seda eraldist võetakse asjakohastel juhtudel arvesse, kui kontrollitakse esimese ja teise lõigu kohasest riigi tasandi miinimumprotsendist kinnipidamist.

Käesolevas lõikes osutatud sihipäraste meetmete ja struktuursete reformide rakendamisel seavad liikmesriigid esikohale tööturult eemalejäänud ja pikaajaliselt töötud noored ning näevad ette sihipärased kaasamismeetmed.

7.   Käesoleva artikli lõikeid 2–6 ei kohaldata spetsiaalse lisaeraldise suhtes, mille saavad äärepoolseimad piirkonnad ja NUTS 2. tasandi piirkonnad, mis vastavad protokolli nr 6 artiklis 2 sätestatud kriteeriumidele.

8.   Lõikeid 1–6 ei kohaldata tehnilise abi suhtes.

Artikkel 8

Harta järgimine

1.   Kõiki tegevusi tuleb valida ja rakendada järgides Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „harta“), tehes seda kooskõlas määruse (EL) 2021/1060 asjakohaste sätetega.

2.   Liikmesriigid tagavad kaebuste tulemusliku läbivaatamise kooskõlas määruse (EL) 2021/1060 artikli 69 lõikega 7. See ei piira kodanike ja sidusrühmade üldist võimalust esitada komisjonile kaebusi, sealhulgas kaebusi harta rikkumise kohta.

3.   Tuvastades harta rikkumise, võtab komisjon kooskõlas määruse (EL) 2021/1060 asjaomaste sätetega kohaldatavate parandusmeetmete kindlaksmääramisel arvesse rikkumise raskust.

Artikkel 9

Partnerlus

1.   Liikmesriigid tagavad sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide sisulise osalemise sellise tööhõive-, haridus- ja sotsiaalse kaasatuse poliitika rakendamises, mida toetatakse eelarve jagatud täitmist järgiva ESF+ haru raames.

2.   Liikmesriigid eraldavad igas programmis eelarve jagatud täitmist järgiva ESF+ haru vahenditest asjakohase summa sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide suutlikkuse suurendamiseks, mis võib muu hulgas hõlmata näiteks koolitust, võrgustike loomise meetmeid ja sotsiaaldialoogi tugevdamist, ning sotsiaalpartnerite ühisteks tegevusteks.

Kui sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide suutlikkuse suurendamine on kindlaks tehtud ELi toimimise lepingu artikli 121 lõike 2 ja artikli 148 lõike 4 kohaselt vastu võetud asjaomase riigipõhise soovitusega, eraldab asjaomane liikmesriik sel otstarbel asjakohase summa, mis moodustab vähemalt 0,25 % tema eelarve jagatud täitmist järgiva ESF+ haru vahenditest.

Artikkel 10

Toetus enim puudust kannatavatele isikutele

Artikli 4 lõike 1 punktides l ja m sätestatud erieesmärkide kohased vahendid, millele osutatakse artikli 7 lõikes 5, kavandatakse sihtotstarbelise prioriteedi või programmi raames. Selle prioriteedi või programmi kaasrahastamise määr on 90 %.

Artikkel 11

Noorte tööhõive jaoks ettenähtud toetus

Artikli 7 lõike 6 teise ja kolmanda lõigu kohane toetus kavandatakse sihtotstarbelise prioriteedi või programmi raames ja see hõlmab vähemalt toetust, mis aitab kaasa artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud erieesmärgi saavutamisele ning see võib hõlmata toetust artikli 4 lõike 1 punktides f ja l sätestatud erieesmärkide saavutamisele kaasa aitamiseks.

Artikkel 12

Asjaomaste riigipõhiste soovituste käsitlemiseks ettenähtud toetus

Artikli 7 lõikes 2 osutatud asjakohastes riigipõhistes soovitustes ja Euroopa poolaasta raames kindlaks tehtud probleemide lahendamise meetmed, kavandatakse Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamise toetamiseks ette nähtud erieesmärkide raames, mis on sätestatud artikli 4 lõikes 1, ning ühe või mitme prioriteedi raames, mida võib rahastada mitmest fondist.

II PEATÜKK

Eelarve jagatud täitmist järgivast esf+ harust antav üldine toetus

Artikkel 13

Kohaldamisala

Käesolevat peatükki kohaldatakse artikli 4 lõike 1 punktides a–l sätestatud erieesmärkide saavutamisele kaasa aitava eelarve jagatud täitmist järgiva ESF+ haru toetuse suhtes (edaspidi „eelarve jagatud täitmist järgivast ESF+ harust antav üldine toetus“).

Artikkel 14

Sotsiaalse innovatsiooni meetmed

1.   Liikmesriigid toetavad sotsiaalse innovatsiooni meetmeid ja sotsiaalset eksperimenteerimist, sealhulgas meetmeid, millel on sotsiaal-kultuuriline komponent, või mis tugevdavad alt üles suunatud avaliku sektori asutuste, sotsiaalpartnerite, sotsiaalsete ettevõtjate, erasektori ja kodanikuühiskonnaga loodud partnerlustel põhinevaid käsitlusi.

2.   Liikmesriigid võivad toetada EaSI haru ning muude liidu programmide raames välja töötatud ja väikeses ulatuses katsetatud uuenduslike käsitlusi ulatuslikumat kasutuselevõttu.

3.   Uuenduslikke meetmeid ja käsitlusi võib kavandada mis tahes erieesmärgi raames, mis on sätestatud artikli 4 lõike 1 punktides a–l.

4.   Liikmesriigid määravad vähemalt ühe prioriteedi lõike 1 või 2 või mõlema rakendamiseks. Selliste prioriteetide maksimaalset kaasrahastamismäära võib suurendada kuni 95 %ni, maksimaalselt kuni 5 % riiklikest eelarve jagatud täitmist järgiva ESF+ haru vahenditest.

5.   Liikmesriigid määravad oma programmides või hilisemas etapis rakendamise ajal kindlaks liikmesriigi konkreetsetele vajadustele vastavad sotsiaalse innovatsiooni ja sotsiaalse eksperimenteerimise valdkonnad.

6.   Komisjon aitab kaasa sotsiaalse innovatsiooni alase suutlikkuse loomisele eelkõige sellega, et toetab vastastikust õppimist, võrgustike loomist ning heade tavade ja meetodite levitamist ja propageerimist.

Artikkel 15

Riikidevaheline koostöö

Liikmesriigid võivad toetada riikidevahelise koostöö meetmeid mis tahes erieesmärgi raames, mis on sätestatud artikli 4 lõike 1 punktides a–l.

Artikkel 16

Rahastamiskõlblikkus

1.   Lisaks määruse (EL) 2021/1060 artiklis 64 osutatud rahastamiskõlbmatutele kuludele ei ole eelarve jagatud täitmist järgivast ESF+ harust antava üldise toetuse puhul rahastamiskõlblikud järgmised kulud:

| a) | maa ja kinnisvara ja taristu ostmine ning |
| --- | --- |

a)

maa ja kinnisvara ja taristu ostmine ning

| b) | mööbli, varustuse ja sõidukite ostmine, välja arvatud juhul, kui selline ostmine on vajalik tegevuse eesmärgi saavutamiseks, need asjad on tegevuse käigus täiesti amortiseerunud või nimetatud asjade ostmine on majanduslikult kõige soodsam toimimisviis. |
| --- | --- |

b)

mööbli, varustuse ja sõidukite ostmine, välja arvatud juhul, kui selline ostmine on vajalik tegevuse eesmärgi saavutamiseks, need asjad on tegevuse käigus täiesti amortiseerunud või nimetatud asjade ostmine on majanduslikult kõige soodsam toimimisviis.

2.   Mitterahaline osalus toetuste ja töötasude kujul, mida maksab tegevuses osalejatele kolmas isik, võib eelarve jagatud täitmist järgivast ESF+ harust antava üldise toetuse puhul olla rahastamiskõlblik, kui see mitterahaline osalus on makstud liikmesriigi õigusnormide, sealhulgas raamatupidamisnormide kohaselt ja ei ületa kolmanda isiku kantud kulusid.

3.   Spetsiaalset lisaeraldist, mille saavad äärepoolseimad piirkonnad ja NUTS 2. tasandi piirkonnad, mis vastavad protokolli nr 6 artiklis 2 sätestatud kriteeriumidele, kasutatakse artikli 4 lõikes 1 sätestatud erieesmärkide saavutamise toetamiseks.

4.   Otsesed personalikulud on eelarve jagatud täitmist järgivast ESF+ harust antava üldise toetuse puhul rahastamiskõlblikud, kui nad on kooskõlas toetusesaaja tavapärase tasustamistavaga asjaomase toimimiskategooria puhul või kooskõlas kohaldatava liikmesriigi õiguse, kollektiivlepingute või ametliku statistikaga.

Artikkel 17

Näitajad ja aruandlus

1.   Programmides, mille jaoks saadakse eelarve jagatud täitmist järgivast ESF+ harust üldist toetust, kasutatakse rakendamisel tehtud edusammude seireks I lisas esitatud ühiseid väljund- ja tulemusnäitajaid. Programmides võib kasutada ka programmipõhiseid näitajaid.

2.   Kui liikmesriik eraldab kooskõlas artikli 7 lõike 5 esimese lõiguga oma vahendid artikli 4 lõike 1 punktis l sätestatud erieesmärgile, et suunata meetmed enim puudust kannatavatele isikutele, kohaldatakse II lisas sätestatud ühiseid näitajaid.

3.   Ühiste ja programmipõhiste väljundnäitajate puhul võetakse baasväärtuseks null. Kui see on toetatava tegevuse laadi tõttu asjakohane, kehtestatakse neile näitajatele kumulatiivsed koguselised vahe-eesmärgid ja sihtväärtused absoluutarvudes. Väljundnäitajate kohta teatatud väärtused esitatakse absoluutarvudes.

4.   Ühiste ja programmipõhiste tulemusnäitajate puhul, millele on kehtestatud sihtväärtus 2029. aastaks, määratakse värskeimate kättesaadavate andmete või muude asjakohaste teabeallikate põhjal kindlaks võrdlusväärtus. Ühiste tulemusnäitajate sihtväärtused määratakse kindlaks absoluutarvudes või protsentides. Programmipõhiseid tulemusnäitajaid ja nendega seotud sihtväärtusi võib väljendada nii kvantitatiivselt kui ka kvalitatiivselt. Ühiste tulemusnäitajate kohta teatatud väärtused esitatakse absoluutarvudes.

5.   Osalejaid käsitlevate näitajate kohta edastatakse andmed vaid siis, kui osaleja kohta on olemas kõik I lisa punkti 1.1 nõutud andmed.

6.   Kui andmed on registrites või võrdväärsetes allikates olemas, võivad liikmesriigid kooskõlas määruse (EL) 2016/679 artikli 6 lõike 1 punktidega c ja e lubada korraldusasutustel ja muudel organitel, kellele on antud ülesanne koguda andmeid eelarve jagatud täitmist järgivast ESF+ harust antava üldise toetuse seireks ja hindamiseks, saada andmeid kõnealustest registritest või võrdväärsetest allikatest.

7.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 37 vastu delegeeritud õigusakte I ja II lisas esitatud näitajate muutmiseks, kui seda peetakse vajalikuks, et tagada programmide rakendamise tulemuslik hindamine. Sellised muudatused peavad olema proportsionaalsed, võttes arvesse liikmesriikide ja toetusesaajate halduskoormust. Käesoleva lõike kohaste delegeeritud õigusaktidega ei muudeta I ja II lisas sätestatud andmekogumismetoodikat.

III PEATÜKK

ESF+IST antav toetus materiaalse puuduse vähendamiseks

Artikkel 18

Kohaldamisala

Seda peatükki kohaldatakse ESF+ist antava toetuse suhtes, mis aitab kaasa artikli 4 lõike 1 punktis m sätestatud erieesmärgi saavutamisele.

Artikkel 19

Põhimõtted

1.   ESF+ist antavat toetust materiaalse puuduse vähendamiseks kasutatakse üksnes sellise toidu või selliste kaupade jagamiseks, mis vastavad tarbekaupade ohutust käsitlevale liidu õigusele.

2.   Liikmesriigid ja toetusesaajad valivad asjaomase toidu- ja/või esmase materiaalse abi enim puudust kannatavate isikute vajadustega seotud objektiivsete kriteeriumide alusel. Toidu ning asjakohasel juhul kaupade valimise kriteeriumides võetakse arvesse ka kliima- ja keskkonnaaspekte, eelkõige selleks, et vähendada toidu raiskamist ja ühekordselt kasutatava plasti tarbimist. Kui see on asjakohane, võetakse jagatava toidu valimisel arvesse selle panust enim puudust kannatavate isikute tasakaalustatud toitumisel.

Toidu- ja/või esmast materiaalset abi võib enim puudust kannatavatele isikutele anda kas otse või kaudselt, näiteks elektroonilises või muus vormis vautšerite või kaartide kujul, tingimusel et nende eest saab üksnes toidu- ja/või esmast materiaalset abi. Enim puudust kannatavatele isikutele antav toetus täiendab sotsiaaltoetusi, mida võib lõppsaajatele anda riiklike sotsiaalsüsteemide kaudu või mille andmine on ette nähtud liikmesriigi õiguses.

Enim puudust kannatavatele isikutele pakutavat toitu võib hankida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (37) artikli 16 lõike 2 kohaselt võõrandatud toodete kasutamise, töötlemise või müügi teel, kui see on majanduslikult kõige soodsam toimimisviis ja ei too kaasa asjatuid viivitusi toidu kättetoimetamisel enim puudust kannatavatele isikutele.

Lisaks programmi jaoks juba kättesaadavatele summadele kasutatakse kõiki sellistest tehingutest saadud summasid enim puudust kannatavate isikute heaks.

3.   Komisjon ja liikmesriigid tagavad, et materiaalse puuduse vähendamise eesmärgil ESF+ist antava toetusena abi andmisel austatakse enim puudust kannatavate inimeste väärikust ja välditakse nende häbimärgistamist.

4.   Liikmesriigid võtavad artikli 4 lõike 1 punktis m sätestatud erieesmärgi raames lisaks toidu- ja/või esmase materiaalse abi kättetoimetamisele kaasnevaid meetmeid, näiteks juhatades abivajajaid pöörduma pädevate teenistuste poole, või edendades artikli 4 lõike 1 punktis l sätestatud erieesmärgi raames enim puudust kannatavate isikute sotsiaalset kaasamist.

Artikkel 20

Prioriteedi sisu

1.   Artikli 4 lõike 1 punktis m sätestatud erieesmärgi saavutamisele kaasa aitavat toetust käsitlev prioriteet sisaldab järgmist teavet:

| a) | toetuse liik, |
| --- | --- |

a)

toetuse liik,

| b) | peamised sihtrühmad ning |
| --- | --- |

b)

peamised sihtrühmad ning

| c) | riiklike või piirkondlike toetuskavade kirjeldus. |
| --- | --- |

c)

riiklike või piirkondlike toetuskavade kirjeldus.

2.   Lõikes 1 osutatud toetusega piirduvate programmide ja seonduva tehnilise abi puhul hõlmab prioriteet ka tegevuste valimise kriteeriume.

Artikkel 21

Tegevuste rahastamiskõlblikkus

1.   Enim puudust kannatavatele isikutele antavat toidu- ja/või esmast materiaalset abi võib osta toetusesaaja ise või tema nimel või selle võib toetusesaajale tasuta kättesaadavaks teha.

2.   Selline toidu- ja/või esmane materiaalne abi jagatakse enim puudust kannatavatele isikutele tasuta.

Artikkel 22

Kulude rahastamiskõlblikkus

1.   Materiaalse puuduse vähendamiseks ESF+ist antava toetuse rahastamiskõlblikud kulud on:

| a) | toidu- ja/või esmase materiaalse abi ostmise kulud, sealhulgas kulud, mis on seotud toidu- ja/või esmase materiaalse abi veoga toetusesaajatele, kes toidu- ja/või esmast materiaalset abi lõppsaajatele toimetavad; |
| --- | --- |

a)

toidu- ja/või esmase materiaalse abi ostmise kulud, sealhulgas kulud, mis on seotud toidu- ja/või esmase materiaalse abi veoga toetusesaajatele, kes toidu- ja/või esmast materiaalset abi lõppsaajatele toimetavad;

| b) | kui punkt a ei hõlma toidu- ja/või esmase materiaalse abi vedu seda lõppsaajatele jagavatele toetusesaajatele, siis hankija kantud kulud, mis on seotud toidu- ja/või esmase materiaalse abi veoga lattu või toetusesaajatele, ja ladustamiskulud, mis arvutatakse ühtse määrana, mis on 1 % punktis a osutatud kuludest, või igakülgselt põhjendatud juhtudel tegelikult tekkinud ja tasutud kulud; |
| --- | --- |

b)

kui punkt a ei hõlma toidu- ja/või esmase materiaalse abi vedu seda lõppsaajatele jagavatele toetusesaajatele, siis hankija kantud kulud, mis on seotud toidu- ja/või esmase materiaalse abi veoga lattu või toetusesaajatele, ja ladustamiskulud, mis arvutatakse ühtse määrana, mis on 1 % punktis a osutatud kuludest, või igakülgselt põhjendatud juhtudel tegelikult tekkinud ja tasutud kulud;

| c) | haldus-, veo-, ladustamis- ja ettevalmistuskulud, mille on kandnud toetusesaajad, kes osalevad toidu- ja/või esmase materiaalse abi jagamises enim puudust kannatavatele isikutele, ning mis arvutatakse ühtse määrana, mis on 7 % punktis a osutatud kuludest või 7 % kooskõlas määruse (EL) nr 1308/2013 artikliga 16 võõrandatud toidu väärtusest; |
| --- | --- |

c)

haldus-, veo-, ladustamis- ja ettevalmistuskulud, mille on kandnud toetusesaajad, kes osalevad toidu- ja/või esmase materiaalse abi jagamises enim puudust kannatavatele isikutele, ning mis arvutatakse ühtse määrana, mis on 7 % punktis a osutatud kuludest või 7 % kooskõlas määruse (EL) nr 1308/2013 artikliga 16 võõrandatud toidu väärtusest;

| d) | toiduannetuste kogumise, veo, ladustamise ja jagamise ning sellega otseselt seotud teadlikkuse suurendamise alase tegevuse kulud ning |
| --- | --- |

d)

toiduannetuste kogumise, veo, ladustamise ja jagamise ning sellega otseselt seotud teadlikkuse suurendamise alase tegevuse kulud ning

| e) | toetusesaajate poolt või nende nimel võetud kaasnevate meetmete kulud, mille on deklareerinud toetusesaajad, kes toimetavad toidu- ja/või esmast materiaalset abi kätte enim puudust kannatavatele isikutele, ning mis arvutatakse ühtse määrana, mis on 7 % punktis a osutatud kuludest. |
| --- | --- |

e)

toetusesaajate poolt või nende nimel võetud kaasnevate meetmete kulud, mille on deklareerinud toetusesaajad, kes toimetavad toidu- ja/või esmast materiaalset abi kätte enim puudust kannatavatele isikutele, ning mis arvutatakse ühtse määrana, mis on 7 % punktis a osutatud kuludest.

2.   Elektroonilises või muus vormis vautšerite või kaartide süsteemi ettevalmistamise kulud ja vastavad tegevuskulud on rahastamiskõlblikud tehnilise abi raames, tingimusel et need kannab korraldusasutus või muu avaliku sektori asutus, kes ei ole toetusesaaja, kes jagab vautšereid või kaarte lõppsaajatele või kui need ei kuulu lõike 1 punktis c sätestatud kulude hulka.

3.   Lõike 1 punktis a nimetatud rahastamiskõlblike kulude vähendamine põhjusel, et toidu- ja/või esmase materiaalse abi ostmise eest vastutav asutus ei ole järginud kohaldatavat õigust, ei too kaasa nimetatud lõike punktides c ja e sätestatud rahastamiskõlblike kulude vähendamist.

4.   Rahastamiskõlblikud ei ole järgmised kulud:

| a) | võlaintress; |
| --- | --- |

a)

võlaintress;

| b) | taristu ostmine ning |
| --- | --- |

b)

taristu ostmine ning

| c) | kasutatud kaupadega seotud kulud. |
| --- | --- |

c)

kasutatud kaupadega seotud kulud.

Artikkel 23

Näitajad ja aruandlus

1.   Materiaalse puuduse vähendamist käsitlevate prioriteetide puhul kasutatakse rakendamisel tehtud edusammude seireks III lisas esitatud ühiseid väljund- ja tulemusnäitajaid. Nende prioriteetide puhul võib kasutada ka programmipõhiseid näitajaid.

2.   Ühiste ja programmipõhiste tulemusnäitajate jaoks kehtestatakse võrdlusväärtused.

3.   Korraldusasutused esitavad komisjonile lõppsaajate hulgas eelneval aastal läbi viidud struktureeritud uuringu tulemuste kohta kaks korda aruande, mis käsitleb ESF+ist saadud toetust ning keskendub ühtlasi nende elamistingimustele ja nende materiaalse puuduse laadile. Kõnealune uuring põhineb mudelil, mille komisjon kehtestab rakendusaktiga. Esimene aruanne esitatakse 30. juuniks 2025 ja teine 30. juuniks 2028.

4.   Komisjon võtab kooskõlas artikli 38 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega vastu rakendusakti, milles sätestatakse lõppsaajate hulgas tehtava struktureeritud uuringu mudel, et tagada käesoleva artikli rakendamiseks ühetaolised tingimused.

5.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 37 vastu delegeeritud õigusakte III lisas esitatud näitajate muutmiseks, kui seda peetakse vajalikuks programmide rakendamise edenemise tõhusa hindamise tagamiseks. Sellised muudatused peavad olema proportsionaalsed, võttes arvesse liikmesriikide ja toetusesaajate halduskoormust. Käesoleva lõike kohaste delegeeritud õigusaktidega ei muudeta III lisas sätestatud andmekogumismetoodikat.

Artikkel 24

Auditid

Tegevuse auditid võivad hõlmata nende kõiki etappe ja jaotusahela kõiki tasandeid; ainsana ei kontrollita lõppsaajaid, välja arvatud juhul, kui riskihindamisega tehakse kindlaks konkreetne õigusnormide rikkumise või kelmuse või pettuse oht.

III OSA

EELARVE OTSEST JA KAUDSET TÄITMIST JÄRGIV RAKENDAMINE

I PEATÜKK

Tegevuseesmärgid

Artikkel 25

Tegevuseesmärgid

EaSI haru tegevuseesmärgid on

| a) | arendada kvaliteetseid võrreldavaid analüütilisi teadmisi tagamaks, et artikli 4 lõikes 1 sätestatud erieesmärkide saavutamiseks välja töötatud poliitika põhineb usaldusväärsel tõendusmaterjalil ning vastab vajadustele ja võtab arvesse probleeme ja kohalikke tingimusi; |
| --- | --- |

a)

arendada kvaliteetseid võrreldavaid analüütilisi teadmisi tagamaks, et artikli 4 lõikes 1 sätestatud erieesmärkide saavutamiseks välja töötatud poliitika põhineb usaldusväärsel tõendusmaterjalil ning vastab vajadustele ja võtab arvesse probleeme ja kohalikke tingimusi;

| b) | hõlbustada tõhusat ja kaasavat teabejagamist, vastastikust õppimist ja hindamist ning dialoogi artikli 4 lõikes 1 sätestatud poliitikavaldkondades, et aidata töötada välja asjakohaseid poliitikameetmeid; |
| --- | --- |

b)

hõlbustada tõhusat ja kaasavat teabejagamist, vastastikust õppimist ja hindamist ning dialoogi artikli 4 lõikes 1 sätestatud poliitikavaldkondades, et aidata töötada välja asjakohaseid poliitikameetmeid;

| c) | toetada sotsiaalset eksperimenteerimist artikli 4 lõikes 1 sätestatud poliitikavaldkondades ja suurendada nii riiklikul kui ka kohalikul tasandil sidusrühmade suutlikkust valmistada ette, töötada välja, rakendada, üle kanda või võtta ulatuslikumalt kasutusele sotsiaalpoliitika vallas katsetatud uuendusi, eriti seoses kohalike sidusrühmade poolt kolmandate riikide kodanike sotsiaal-majandusliku lõimimise valdkonnas välja töötatud projektide ulatuslikuma kasutuselevõtuga; |
| --- | --- |

c)

toetada sotsiaalset eksperimenteerimist artikli 4 lõikes 1 sätestatud poliitikavaldkondades ja suurendada nii riiklikul kui ka kohalikul tasandil sidusrühmade suutlikkust valmistada ette, töötada välja, rakendada, üle kanda või võtta ulatuslikumalt kasutusele sotsiaalpoliitika vallas katsetatud uuendusi, eriti seoses kohalike sidusrühmade poolt kolmandate riikide kodanike sotsiaal-majandusliku lõimimise valdkonnas välja töötatud projektide ulatuslikuma kasutuselevõtuga;

| d) | hõlbustada töötajate vabatahtlikku geograafilist liikuvust ja suurendada tööhõivevõimalusi, arendades ja pakkudes Euroopas lõimitud tööturgude arendamiseks tööandjatele ja -otsijatele konkreetseid tugiteenuseid alates värbamiseelsest ettevalmistusest kuni töölevõtmise järgse abini, et täita vabu töökohti teatavates sektorites, teatavatel erialadel, teatavates riikides ja piirialadel või teatavate rühmade puhul, näiteks haavatavas olukorras olevad isikute puhul; |
| --- | --- |

d)

hõlbustada töötajate vabatahtlikku geograafilist liikuvust ja suurendada tööhõivevõimalusi, arendades ja pakkudes Euroopas lõimitud tööturgude arendamiseks tööandjatele ja -otsijatele konkreetseid tugiteenuseid alates värbamiseelsest ettevalmistusest kuni töölevõtmise järgse abini, et täita vabu töökohti teatavates sektorites, teatavatel erialadel, teatavates riikides ja piirialadel või teatavate rühmade puhul, näiteks haavatavas olukorras olevad isikute puhul;

| e) | toetada sellise turukeskkonna arendamist, mis on seotud vastasutatud või kasvuetapis mikroettevõtjate mikrorahastamisega, eelkõige nende, mis on asutatud haavatavas olukorras olevate isikute poolt või mis annavad neile tööd; |
| --- | --- |

e)

toetada sellise turukeskkonna arendamist, mis on seotud vastasutatud või kasvuetapis mikroettevõtjate mikrorahastamisega, eelkõige nende, mis on asutatud haavatavas olukorras olevate isikute poolt või mis annavad neile tööd;

| f) | toetada artikli 4 lõikes 1 sätestatud poliitikavaldkondades liidu tasandi võrgustike loomist ja dialoogi asjakohaste sidusrühmadega ja nende vahel ning aidata suurendada kaasatud sidusrühmade, sealhulgas avalike tööturuasutuste, sotsiaalkindlustus- ja ravikindlustusasutuste, kodanikuühiskonna, mikrorahastamisasutuste ning sotsiaalseid ettevõtjaid ja sotsiaalmajandust rahastavate asutuste institutsioonilist suutlikkust; |
| --- | --- |

f)

toetada artikli 4 lõikes 1 sätestatud poliitikavaldkondades liidu tasandi võrgustike loomist ja dialoogi asjakohaste sidusrühmadega ja nende vahel ning aidata suurendada kaasatud sidusrühmade, sealhulgas avalike tööturuasutuste, sotsiaalkindlustus- ja ravikindlustusasutuste, kodanikuühiskonna, mikrorahastamisasutuste ning sotsiaalseid ettevõtjaid ja sotsiaalmajandust rahastavate asutuste institutsioonilist suutlikkust;

| g) | toetada sotsiaalsete ettevõtjate arendamist ja sotsiaalsete investeeringute turu arengut, hõlbustades avaliku ja erasektori koostööd ning fondide ja heategevuslike osaliste osalemist kõnealusel turul; |
| --- | --- |

g)

toetada sotsiaalsete ettevõtjate arendamist ja sotsiaalsete investeeringute turu arengut, hõlbustades avaliku ja erasektori koostööd ning fondide ja heategevuslike osaliste osalemist kõnealusel turul;

| h) | anda suuniseid Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamiseks vajaliku sotsiaaltaristu arendamiseks; |
| --- | --- |

h)

anda suuniseid Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamiseks vajaliku sotsiaaltaristu arendamiseks;

| i) | toetada riikidevahelist koostööd, et kiirendada uuenduslike lahenduste ülekandmist ja soodustada nende ulatuslikumat kasutuselevõttu, eelkõige artikli 4 lõikes 1 sätestatud poliitikavaldkondades, ning |
| --- | --- |

i)

toetada riikidevahelist koostööd, et kiirendada uuenduslike lahenduste ülekandmist ja soodustada nende ulatuslikumat kasutuselevõttu, eelkõige artikli 4 lõikes 1 sätestatud poliitikavaldkondades, ning

| j) | toetada asjakohaste rahvusvaheliste sotsiaal- ja tööstandardite rakendamist artikli 4 lõikes 1 sätestatud poliitikavaldkondades, et kasutada ära üleilmastumist ja liidu poliitika välismõõdet. |
| --- | --- |

j)

toetada asjakohaste rahvusvaheliste sotsiaal- ja tööstandardite rakendamist artikli 4 lõikes 1 sätestatud poliitikavaldkondades, et kasutada ära üleilmastumist ja liidu poliitika välismõõdet.

II PEATÜKK

Rahastamiskõlblikkus

Artikkel 26

Rahastamiskõlblikud meetmed

1.   Rahastamiskõlblikud on üksnes artikli 3 lõigetes 1 ja 2, artikli 4 lõikes 1 ja artiklis 25 osutatud eesmärkide saavutamiseks mõeldud meetmed.

2.   EaSI harust võib toetada järgmisi meetmeid:

| a) | analüütiline tegevus, mis on muu hulgas seotud kolmandate riikidega, eelkõige:






  i) | uuringud, uurimused, statistilised andmed, metoodikad, klassifikatsioonid, mikrosimulatsioonid, näitajad ning Euroopa tasandi vaatluskeskuste toetamine ja võrdlusanalüüs; |
| --- | --- | --- |

a)

analüütiline tegevus, mis on muu hulgas seotud kolmandate riikidega, eelkõige:

i)

uuringud, uurimused, statistilised andmed, metoodikad, klassifikatsioonid, mikrosimulatsioonid, näitajad ning Euroopa tasandi vaatluskeskuste toetamine ja võrdlusanalüüs;

| ii) | sotsiaalse innovatsiooni hindamisega seotud sotsiaalne eksperimenteerimine; |
| --- | --- |

ii)

sotsiaalse innovatsiooni hindamisega seotud sotsiaalne eksperimenteerimine;

| iii) | liidu õiguse ülevõtmise ja kohaldamise seire ja hindamine; |
| --- | --- |

iii)

liidu õiguse ülevõtmise ja kohaldamise seire ja hindamine;

| b) | poliitika rakendamine, eelkõige järgmise puhul:






  i) | piiriülesed partnerlused, eelkõige avalike tööturuasutuste, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna vahel, ning piirialadel pakutavad tugiteenused; |
| --- | --- | --- |

b)

poliitika rakendamine, eelkõige järgmise puhul:

i)

piiriülesed partnerlused, eelkõige avalike tööturuasutuste, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna vahel, ning piirialadel pakutavad tugiteenused;

| ii) | liiduülene tööjõule suunatud liikuvuskava liidu tasandil, et täita vabu töökohti seal, kus on kindlaks tehtud tööjõu nappus; |
| --- | --- |

ii)

liiduülene tööjõule suunatud liikuvuskava liidu tasandil, et täita vabu töökohti seal, kus on kindlaks tehtud tööjõu nappus;

| iii) | mikrorahastamisasutuste ja nende asutuste toetamine, kes rahastavad sotsiaalseid ettevõtjaid, muu hulgas segarahastamistoimingute, näiteks asümmeetriliste riskide jagamise või tehingu maksumuse vähendamise kaudu, samuti sotsiaaltaristu ja oskuste arendamise toetamine; |
| --- | --- |

iii)

mikrorahastamisasutuste ja nende asutuste toetamine, kes rahastavad sotsiaalseid ettevõtjaid, muu hulgas segarahastamistoimingute, näiteks asümmeetriliste riskide jagamise või tehingu maksumuse vähendamise kaudu, samuti sotsiaaltaristu ja oskuste arendamise toetamine;

| iv) | riikidevahelise koostöö ja partnerluse toetamine uuenduslike lahenduste ülekandmiseks ja ulatuslikumaks kasutuselevõtuks; |
| --- | --- |

iv)

riikidevahelise koostöö ja partnerluse toetamine uuenduslike lahenduste ülekandmiseks ja ulatuslikumaks kasutuselevõtuks;

| c) | suutlikkuse suurendamine, eelkõige järgmise puhul:






  i) | artikli 4 lõikes 1 sätestatud poliitikavaldkondadega seonduvad liidu tasandi võrgustikud; |
| --- | --- | --- |

c)

suutlikkuse suurendamine, eelkõige järgmise puhul:

i)

artikli 4 lõikes 1 sätestatud poliitikavaldkondadega seonduvad liidu tasandi võrgustikud;

| ii) | riiklikud kontaktpunktid, mille ülesanne on anda EaSI haru rakendamisega seotud suuniseid, teavet ja abi; |
| --- | --- |

ii)

riiklikud kontaktpunktid, mille ülesanne on anda EaSI haru rakendamisega seotud suuniseid, teavet ja abi;

| iii) | liikmesriikide või artikli 29 kohaselt EaSI haruga assotsieerunud kolmandate riikide haldusasutused, sotsiaalkindlustusasutused ja tööturuasutused, kes vastutavad tööjõu liikuvuse edendamise eest, mikrorahastamisasutused ning sotsiaalseid ettevõtjaid või muid sotsiaalse investeerimise osalejaid rahastavad asutused, samuti võrgustike loomine; |
| --- | --- |

iii)

liikmesriikide või artikli 29 kohaselt EaSI haruga assotsieerunud kolmandate riikide haldusasutused, sotsiaalkindlustusasutused ja tööturuasutused, kes vastutavad tööjõu liikuvuse edendamise eest, mikrorahastamisasutused ning sotsiaalseid ettevõtjaid või muid sotsiaalse investeerimise osalejaid rahastavad asutused, samuti võrgustike loomine;

| iv) | sidusrühmad, sealhulgas sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid, pidades silmas riikidevahelist koostööd; |
| --- | --- |

iv)

sidusrühmad, sealhulgas sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid, pidades silmas riikidevahelist koostööd;

| d) | teavitamis ja levitamistegevus, eelkõige:






  i) | vastastikune õpe heade tavade, uuenduslike käsitluste, analüütilise tegevuse tulemuste ja vastastikuste hindamiste tulemuste vahetamise ning võrdlusanalüüsi kaudu; |
| --- | --- | --- |

d)

teavitamis ja levitamistegevus, eelkõige:

i)

vastastikune õpe heade tavade, uuenduslike käsitluste, analüütilise tegevuse tulemuste ja vastastikuste hindamiste tulemuste vahetamise ning võrdlusanalüüsi kaudu;

| ii) | suunised, aruanded, teabematerjalid ja meediakajastus artikli 4 lõikes 1 sätestatud poliitikavaldkondadega seotud algatuste kohta; |
| --- | --- |

ii)

suunised, aruanded, teabematerjalid ja meediakajastus artikli 4 lõikes 1 sätestatud poliitikavaldkondadega seotud algatuste kohta;

| iii) | teabesüsteemid, mille kaudu levitatakse artikli 4 lõikes 1 sätestatud poliitikavaldkondadega seotud tõendusmaterjali; |
| --- | --- |

iii)

teabesüsteemid, mille kaudu levitatakse artikli 4 lõikes 1 sätestatud poliitikavaldkondadega seotud tõendusmaterjali;

| iv) | nõukogu eesistujariigi üritused, konverentsid, seminarid ja teadlikkuse suurendamise alased tegevused. |
| --- | --- |

iv)

nõukogu eesistujariigi üritused, konverentsid, seminarid ja teadlikkuse suurendamise alased tegevused.

Artikkel 27

Toetuskõlblikud üksused

1.   Finantsmääruse artiklis 197 sätestatud kriteeriumide kohaselt on toetuskõlblikud järgmised üksused:

| a) | õigussubjektid, kelle elukoht on või mille asukoht on mõnes järgmises riigis või territooriumil:






  i) | liikmesriigis või sellega seotud ülemeremaal või -territooriumil; |
| --- | --- | --- |

a)

õigussubjektid, kelle elukoht on või mille asukoht on mõnes järgmises riigis või territooriumil:

i)

liikmesriigis või sellega seotud ülemeremaal või -territooriumil;

| ii) | artikli 29 kohaselt EaSI haruga assotsieerunud kolmandas riigis; |
| --- | --- |

ii)

artikli 29 kohaselt EaSI haruga assotsieerunud kolmandas riigis;

| iii) | tööprogrammis nimetatud kolmandas riigis vastavalt käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 täpsustatud tingimustele; |
| --- | --- |

iii)

tööprogrammis nimetatud kolmandas riigis vastavalt käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 täpsustatud tingimustele;

| b) | liidu õiguse alusel asutatud õigussubjekt, või rahvusvaheline organisatsioon. |
| --- | --- |

b)

liidu õiguse alusel asutatud õigussubjekt, või rahvusvaheline organisatsioon.

2.   Õigussubjektidel, kelle elukoht või asukoht on kolmandas riigis, mis ei ole artikli 29 kohaselt EaSI haruga assotsieerunud, on võimalik erandkorras osaleda, kui see on vajalik konkreetse meetme eesmärkide saavutamiseks.

3.   Õigussubjektid, kelle elukoht või asukoht on kolmandas riigis, mis ei ole artikli 29 kohaselt EaSI haruga assotsieerunud, peavad üldiselt kandma oma osalemiskulud ise.

Artikkel 28

Horisontaalsed põhimõtted

1.   Komisjon tagab, et kõigi EaSI harust toetatavate tegevuste ettevalmistamise, rakendamise, seire, aruandluse ja hindamise ajal võetakse arvesse ja edendatakse soolist võrdõiguslikkust, soolõimet ning soolise perspektiivi integreerimist.

2.   Komisjon võtab asjakohased meetmed, et välistada EaSI harust toetatavate tegevuste ettevalmistamise, rakendamise, seire, aruandluse ja hindamise ajal diskrimineerimine soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel. Eelkõige võetakse EaSI haru ettevalmistamise ja rakendamise ajal arvesse ligipääsetavust puuetega inimeste jaoks.

Artikkel 29

Kolmandate riikide osalemine

EaSI harus võivad liiduga lepingu sõlmimise teel osaleda järgmised kolmandad riigid:

| a) | Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmed, kes on ühtlasi Euroopa Majanduspiirkonna liikmed, vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingus sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmed, kes on ühtlasi Euroopa Majanduspiirkonna liikmed, vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingus sätestatud tingimustele;

| b) | ühinevad riigid, kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid vastavalt nende riikide liidu programmides osalemise üldpõhimõtetele, mis on sätestatud vastavates raamlepingutes ja assotsiatsiooninõukogu otsustes või muudes samalaadsetes kokkulepetes, ning vastavalt eritingimustele, mis on sätestatud liidu ja nende riikide vahelistes lepingutes; |
| --- | --- |

b)

ühinevad riigid, kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid vastavalt nende riikide liidu programmides osalemise üldpõhimõtetele, mis on sätestatud vastavates raamlepingutes ja assotsiatsiooninõukogu otsustes või muudes samalaadsetes kokkulepetes, ning vastavalt eritingimustele, mis on sätestatud liidu ja nende riikide vahelistes lepingutes;

| c) | muud kolmandad riigid vastavalt tingimustele, mis on sätestatud erilepingus, millega reguleeritakse asjaomase kolmanda riigi osalemist EaSI harus, tingimusel et selle lepinguga






  i) | tagatakse õiglane tasakaal liidu programmides osaleva kolmanda riigi osamaksete ja saadava kasu vahel; |
| --- | --- | --- |

c)

muud kolmandad riigid vastavalt tingimustele, mis on sätestatud erilepingus, millega reguleeritakse asjaomase kolmanda riigi osalemist EaSI harus, tingimusel et selle lepinguga

i)

tagatakse õiglane tasakaal liidu programmides osaleva kolmanda riigi osamaksete ja saadava kasu vahel;

| ii) | määratakse kindlaks programmides osalemise tingimused, sealhulgas eri programmide või programmiharude osamaksete kalkulatsioon, ja halduskulud; |
| --- | --- |

ii)

määratakse kindlaks programmides osalemise tingimused, sealhulgas eri programmide või programmiharude osamaksete kalkulatsioon, ja halduskulud;

| iii) | ei anta kolmandale riigile EaSI haruga seoses otsustusõigust; |
| --- | --- |

iii)

ei anta kolmandale riigile EaSI haruga seoses otsustusõigust;

| iv) | on kindlustatud liidu õigus tagada usaldusväärne finantsjuhtimine ja kaitsta oma finantshuve. |
| --- | --- |

iv)

on kindlustatud liidu õigus tagada usaldusväärne finantsjuhtimine ja kaitsta oma finantshuve.

Käesoleva artikli esimese lõigu punkti c alapunktis ii osutatud osamakseid käsitatakse vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõikele 5 sihtotstarbelise tuluna.

III PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 30

Liidu rahastamise vormid ja rakendamise meetodid

1.   EaSI harust võib anda rahalist toetust kõigis finantsmääruse kohastes vormides, eelkõige toetuste, auhindade ja hangetena ning vabatahtlike maksetena rahvusvahelistele organisatsioonidele, mille liige liit on või mille töös ta osaleb.

2.   EaSI haru rakendatakse eelarve otsest täitmist järgides, nagu on sätestatud finantsmääruse artikli 62 lõike 1 esimese lõigu punktis a, või eelarve kaudset täitmist järgides koos nimetatud määruse artikli 62 lõike 1 esimese lõigu punktis c osutatud asutuste ja organitega.

Toetuste andmisel võib finantsmääruse artiklis 150 osutatud hindamiskomisjon koosneda välisekspertidest.

3.   EaSI haru kohased segarahastamistoimingud tehakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/523 ning finantsmääruse X jaotisega.

Artikkel 31

Tööprogramm

1.   EaSI haru rakendatakse finantsmääruse artiklis 110 osutatud tööprogrammide alusel. Kõnealuste tööprogrammide sisu määratakse kindlaks kooskõlas käesoleva määruse artiklis 25 sätestatud tegevuseesmärkidega ja artiklis 26 sätestatud rahastamiskõlblike meetmetega. Tööprogrammides esitatakse asjakohasel juhul segarahastamistoiminguteks ette nähtud kogusumma.

2.   Komisjon kogub kokku tööprogramme puudutavad eksperditeadmised, konsulteerides artikli 39 lõikes 8 osutatud töörühmaga.

3.   Komisjon peab soodustama koostoimet ja tagama tõhusa koordineerimise ESF+ ja muude asjaomaste liidu vahendite vahel ning ESF+ harude vahel.

Artikkel 32

Seire ja aruandlus

Näitajad, mille abil antakse aru artikli 4 lõikes 1 sätestatud erieesmärkide ja artiklis 25 sätestatud tegevuseesmärkide saavutamisel tehtud edusammudest, on esitatud IV lisas.

Tulemusaruannete süsteemiga tagatakse, et EaSI haru rakendamise ja selle tulemuste seireks vajalikke andmeid kogutakse tõhusalt, tulemuslikult ja õigel ajal.

Selleks kehtestatakse liidu vahendite saajatele ja asjakohasel juhul liikmesriikidele proportsionaalsed aruandlusnõuded.

Artikkel 33

Liidu finantshuvide kaitse

Kui kolmas riik osaleb EaSIs rahvusvahelise lepingu kohaselt vastu võetud otsuse alusel või muu õigusakti alusel, annab kolmas riik vastutavale eelarvevahendite käsutajale, OLAFile ja kontrollikojale vajalikud õigused ja nõutava juurdepääsu, mida neil on vaja oma volituste täieulatuslikuks kasutamiseks. OLAFi puhul hõlmavad need õigused õigust korraldada juurdlusi, sealhulgas teha kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, nagu on sätestatud määruses (EL, Euratom) nr 883/2013.

Artikkel 34

Hindamine

1.   Hindamised tehakse aegsasti, et nende tulemusi saaks kasutada otsustamisprotsessis.

2.   Komisjon teeb 31. detsembriks 2024 EaSI haru vahehindamise piisava teabe alusel, mis on selle rakendamise kohta kättesaadav.

Vastavalt finantsmääruse artiklile 34 hindab komisjon programmi tulemusi, eelkõige selle tulemuslikkust, tõhusust, sidusust, asjakohasust ja liidu lisaväärtust, sealhulgas käesoleva määruse artiklis 28 osutatud horisontaalsete põhimõtete osas, ning mõõdab EaSI haru eesmärkide täitmisel tehtud edusamme kvalitatiivselt ja kvantitatiivselt.

Vahehindamisel toetutakse artikli 32 alusel kehtestatud seire korra ja näitajate abil saadud teabele ja selle eesmärk on teha poliitika- ja rahastamisprioriteetides vajalikke kohandusi.

3.   31. detsembriks 2031, rakendamisperioodi lõpul, teeb komisjon EaSi haru lõpphindamise.

4.   Komisjon esitab vahehindamise ja lõpphindamise tulemused koos oma tähelepanekutega Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele.

Artikkel 35

Auditid

Auditid liidu rahalise toetuse kasutamise kohta, mille on teinud isikud või üksused, sealhulgas muud kui need, keda on selleks volitanud liidu institutsioonid või organid, on aluseks finantsmääruse artikli 127 kohasele üldisele kindlusele.

Artikkel 36

Teave, teavitamine ja avalikustamine

1.   Liidu rahaliste vahendite saajad märgivad ära nende vahendite päritolu ja tagavad liidu rahastamise nähtavuse eriti meetmete ja nende tulemuste tutvustamisel, andes eri sihtrühmadele, sealhulgas meediale ja üldsusele, selle kohta sidusat, tulemuslikku ja proportsionaalset suunatud teavet.

2.   Komisjon rakendab EaSI haru raames võetud meetmete ja saavutatud tulemustega seotud teabe- ja teavitamismeetmeid.

EaSI harule eraldatud rahaliste vahenditega panustatakse samuti liidu poliitiliste prioriteetide edastamisse institutsioonilistes sõnumites niivõrd, kuivõrd need prioriteedid on seotud artikli 3 lõigetes 1 ja 2, artikli 4 lõikes 1 ja artiklis 25 osutatud eesmärkidega.

IV OSA

LÕPPSÄTTED

Artikkel 37

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 17 lõikes 7 ja artikli 23 lõikes 5 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates 1. juulist 2021.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 17 lõikes 7 ja artikli 23 lõikes 5 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega konsulteerib komisjon enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6.   Artikli 17 lõike 7 või artikli 23 lõike 5 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 38

Komiteemenetlus eelarve jagatud täitmist järgiva ESF+ haru puhul

1.   Komisjoni abistab määruse (EL) 2021/1060 artikli 115 lõikes 1 osutatud komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.

Artikkel 39

ELi toimimise lepingu artikli 163 alusel moodustatud komitee

1.   Komisjoni abistab ELi toimimise lepingu artikli 163 alusel moodustatud komitee (edaspidi „ESF+ komitee“).

2.   Iga liikmesriik nimetab maksimaalselt seitsmeks aastaks ühe valitsuse esindaja, ühe töötajate organisatsioonide esindaja, ühe tööandjate organisatsioonide esindaja ja ühe asendusliikme iga liikme kohta. Liikme puudumise korral saab asendusliige automaatselt õiguse komitee tööst osa võtta.

3.   ESF+ komiteesse kuulub üks esindaja igast organisatsioonist, kes esindab töötajate organisatsioone ja tööandjate organisatsioone liidu tasandil.

4.   ESF+ komitee ja selle töörühmad, kellele on osutatud lõikes 7, võivad oma koosolekutele kutsuda sidusrühmade esindajaid, kellel ei ole hääleõigust. Nende hulka võivad kuuluda Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Investeerimisfondi ning asjaomaste kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajad.

5.   Eelarve jagatud täitmist järgivast ESF+ harust toetuse andmisel peetakse ESF+ komiteega nõu määruse (EL) 2021/1060 artiklis 35 osutatud tehnilise abi kavandatud kasutamise üle ja muude ESF+ puudutavate küsimuste üle, mis mõjutavad strateegiate rakendamist liidu tasandil.

6.   ESF+ komitee võib esitada arvamusi:

| a) | küsimuste kohta, mis on seotud ESF+ panusega Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisse, sealhulgas riigipõhiste soovituste ja Euroopa poolaastaga seotud prioriteetidega, näiteks riiklikud reformikavad; |
| --- | --- |

a)

küsimuste kohta, mis on seotud ESF+ panusega Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisse, sealhulgas riigipõhiste soovituste ja Euroopa poolaastaga seotud prioriteetidega, näiteks riiklikud reformikavad;

| b) | määrusega (EL) 2021/1060 seotud ESF+ puudutavate küsimuste kohta; |
| --- | --- |

b)

määrusega (EL) 2021/1060 seotud ESF+ puudutavate küsimuste kohta;

| c) | ESF+iga seotud muude kui lõikes 5 osutatud küsimuste kohta, mille komisjon on talle suunanud. |
| --- | --- |

c)

ESF+iga seotud muude kui lõikes 5 osutatud küsimuste kohta, mille komisjon on talle suunanud.

ESF+ komitee arvamused võetakse vastu antud kehtivate häälte absoluutse enamusega ning neist teavitatakse Euroopa Parlamenti, nõukogu, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteed ning Regioonide Komiteed. Komisjon teatab ESF+ komiteele kirjalikult, millisel viisil ta on komitee arvamusi arvesse võtnud.

7.   ESF+ komitee moodustab mõlema ESF+ haru jaoks töörühma.

8.   Komisjon konsulteerib tööprogrammi küsimuses EaSI haruga tegeleva töörühmaga. Komisjon teatab sellele töörühmale, millisel viisil ta on nimetatud konsulteerimise tulemusi arvesse võtnud. Nimetatud töörühm tagab, et tööprogrammi küsimuses konsulteeritakse sidusrühmadega, sealhulgas kodanikuühiskonna esindajatega.

Artikkel 40

Eelarve jagatud täitmist järgivat ESF+ haru käsitlevad üleminekusätted

Määrust (EL) nr 1304/2013 ja (EL) nr 223/2014 ning nende määruste alusel vastu võetud õigusakte kohaldatakse jätkuvalt programmide ja tegevuste suhtes, mida nende määruste alusel toetati programmitöö perioodil 2014–2020.

Artikkel 41

EaSI haru käsitlevad üleminekusätted

1.   Määrus (EL) nr 1296/2013 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2021. Viiteid määrusele (EL) nr 1296/2013 käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.

2.   EaSI haru rakendamise rahastamispaketist võib katta ka tehnilise ja haldusabi kulud, mida on vaja selleks, et tagada üleminek ESF+ ja määruse (EL) nr 1296/2013 alusel võetud meetmete vahel.

3.   Vajaduse korral võib kanda liidu eelarvesse assigneeringuid ka pärast 2027. aastat, et katta artikli 5 lõikes 4 ette nähtud kulusid, selleks et oleks võimalik hallata meetmeid, mis ei ole 31. detsembriks 2027 veel lõpule viidud.

4.   Tagasimaksed määrusega (EL) nr 1296/2013 loodud rahastamisvahenditest investeeritakse määruse (EL) 2021/523 artikli 8 lõike 1 punktis d osutatud sotsiaalvaldkonna investeeringute ja oskuste poliitikaharu rahastamisvahenditesse.

5.   Kooskõlas finantsmääruse artikli 193 lõike 2 teise lõigu punktiga a võib rahastamisotsuses täpsustatud igakülgselt põhjendatud juhtudel ja piiratud ajavahemiku jooksul käesoleva määruse alusel toetatavaid tegevusi ja nende aluseks olevaid kulusid käsitada rahastamiskõlblikena alates 1. jaanuarist 2021, isegi kui neid rakendati ja need tekkisid enne toetustaotluse esitamist.

Artikkel 42

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse EaSI haru suhtes alates 1. jaanuarist 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. juuni 2021

Euroopa Parlamendi nimel

president

D. M. SASSOLI

Nõukogu nimel

eesistuja

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  ELT C 429, 11.12.2020, lk 245.

1

(2)  
  ELT C 86, 7.3.2019, lk 84.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2019. aasta seisukoht (ELT C 411, 27.11.2020, lk 324) ja nõukogu 27. mai 2021. aasta esimese lugemise seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata). Euroopa Parlamendi 23. juuni 2021. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

3

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1058, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 60).

4

Euroopa Liidu Teataja

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja mille tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. märtsi 2021. aasta määrus (EL) 2021/523, millega luuakse programm „InvestEU“ ja millega muudetakse määrust (EL) 2015/1017 (ELT L 107, 26.3.2021, lk 30).

6

(7)  Nõukogu 13. oktoobri 2020. aasta otsus (EL) 2020/1512 liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 344, 19.10.2020, lk 22).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 159).

8

Euroopa Liidu Teataja

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1056, millega luuakse Õiglase Ülemineku Fond (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1).

9

Euroopa Liidu Teataja

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrus (EL) nr 223/2014, mis käsitleb Euroopa abifondi enim puudustkannatavate isikute jaoks (ELT L 72, 12.3.2014, lk 1).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1296/2013, millega luuakse Euroopa Liidu tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm (EaSI) ning muudetakse otsust nr 283/2010/EL, millega luuakse tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 238).

12

(13)  
  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 28.

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021. aasta määrus (EL) 2021/817, millega luuakse liidu haridus- ja koolitus-, noorte- ning spordiprogramm „Erasmus+“ ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1288/2013 (ELT L 189, 28.5.2021, lk 1).

14

(15)  Nõukogu 19. detsembri 2016. aasta, soovitus oskuste täiendamise meetmed: uued võimalused täiskasvanutele (ELT C 484, 24.12.2016, lk 1).

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/695, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“ ja kehtestatakse selle osalemis- ja levitamisreeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1290/2013 ja (EL) nr 1291/2013 (ELT L 170, 12.5.2021, lk 1).

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. märtsi 2021. aasta määrus (EL) 2021/522, millega luuakse liidu tervisevaldkonna tegevusprogramm (programm „EL tervise heaks“) ajavahemikuks 2021–2027 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 282/2014 (ELT L 107, 26.3.2021, lk 1).

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/691, millega luuakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) koondatud töötajate toetuseks ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1309/2013 (ELT L 153, 3.5.2021, lk 48).

19

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/694, millega luuakse programm „Digitaalne Euroopa“ ja tunnistatakse kehtetuks otsus (EL) 2015/2240 (ELT L 166, 11.5.2021, lk 1).

20

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021. aasta määrus (EL) 2021/818, millega luuakse programm „Loov Euroopa“ (2021–2027) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1295/2013 (ELT L 189, 28.5.2021, lk 34).

21

(22)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021 määrus (EL) 2021/888, millega luuakse Euroopa solidaarsuskorpuse programm ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) 2018/1475 ja (EL) nr 375/2014 (ELT L 202, 8.6.2021, lk 32).

22

(23)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/240, millega luuakse tehnilise toe instrument (ELT L 57, 18.2.2021, lk 1).

23

(24)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1304/2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 470).

24

(25)  
  EÜT C 241, 29.8.1994, lk 9.

25

(26)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

26

(27)  
  ELT L 282, 19.10.2016, lk 4.

27

(28)  Nõukogu 25. novembri 2013. aasta otsus 2013/755/EL ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimise kohta („ÜMTde assotsieerimise otsus“) (ELT L 344, 19.12.2013, lk 1).

28

(29)  
  EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

29

(30)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).

30

(31)  Nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1).

31

(32)  Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).

32

(33)  Nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrus (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (ELT L 283, 31.10.2017, lk 1).

33

(34)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/1371, mis käsitleb võitlust liidu finantshuve kahjustavate pettuste vastu kriminaalõiguse abil (ELT L 198, 28.7.2017, lk 29).

34

(35)  
  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

35

(36)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

36

(37)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).

37

---

I LISA

ÜHISED NÄITAJAD: EELARVE JAGATUD TÄITMIST JÄRGIVAST ESF+ HARUST ANTAV ÜLDINE TOETUS

Isikuandmed jaotatakse soo alusel (naised / mehed / mittebinaarsed isikud (1)).

Kui teatavad tulemused ei ole võimalikud, ei tule nende tulemuste kohta andmeid koguda ega esitada.

Asjakohasel juhul võib esitada tegevuse sihtrühmal põhinevad ühised väljundnäitajad.

| 1. | Inimestele suunatud tegevusega seotud ühised väljundnäitajad






  1.1. | Ühised väljundnäitajad osalejate kohta:






  — | töötud, sealhulgas pikaajalised töötud (*1); |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Inimestele suunatud tegevusega seotud ühised väljundnäitajad

1.1.

Ühised väljundnäitajad osalejate kohta:

—

töötud, sealhulgas pikaajalised töötud (*1);

| — | pikaajalised töötud (*1); |
| --- | --- |

—

pikaajalised töötud (*1);

| — | tööturult eemalejäänud isikud (*1); |
| --- | --- |

—

tööturult eemalejäänud isikud (*1);

| — | töötavad isikud, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjad (*1); |
| --- | --- |

—

töötavad isikud, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjad (*1);

| — | alla 18aastaste laste arv (*1); |
| --- | --- |

—

alla 18aastaste laste arv (*1);

| — | 18–29aastased noored (*1); |
| --- | --- |

—

18–29aastased noored (*1);

| — | 55aastaste ja vanemate osalejate arv (*1); |
| --- | --- |

—

55aastaste ja vanemate osalejate arv (*1);

| — | põhihariduse või sellest madalama haridusega (ISCED 0–2) isikud (*1); |
| --- | --- |

—

põhihariduse või sellest madalama haridusega (ISCED 0–2) isikud (*1);

| — | keskharidusega (ISCED 3) või keskhariduse järgse teise taseme haridusega (ISCED 4) isikud (*1); |
| --- | --- |

—

keskharidusega (ISCED 3) või keskhariduse järgse teise taseme haridusega (ISCED 4) isikud (*1);

| — | kolmanda taseme haridusega (ISCED 5–8) isikud (*1); |
| --- | --- |

—

kolmanda taseme haridusega (ISCED 5–8) isikud (*1);

| — | osalejate koguarv (2). |
| --- | --- |

—

osalejate koguarv (2).

Käesolevas punktis loetletud näitajaid ei kohaldata ESF+ist antava toetuse suhtes, mis aitab kaasa artikli 4 lõike 1 punktis l sätestatud erieesmärgi saavutamisele, välja arvatud järgmised näitajad: „alla 18aastaste laste arv“, „18–29aastased noored“, „55aastaste ja vanemate osalejate arv“ ja „osalejate koguarv“.

Kui andmeid kogutakse registritest või samaväärsetest allikatest, võivad liikmesriigid kasutada riigisiseseid määratlusi.

| 1.2. | Muud ühised osalejate väljundnäitajad on:






  — | puuetega osalejad (*2); |
| --- | --- | --- |

1.2.

Muud ühised osalejate väljundnäitajad on:

—

puuetega osalejad (*2);

| — | kolmanda riigi kodanikud (*1); |
| --- | --- |

—

kolmanda riigi kodanikud (*1);

| — | teise riigi taustaga isikud (*1); |
| --- | --- |

—

teise riigi taustaga isikud (*1);

| — | vähemused (sealhulgas tõrjutud kogukonnad, näiteks romad) (*2); |
| --- | --- |

—

vähemused (sealhulgas tõrjutud kogukonnad, näiteks romad) (*2);

| — | kodutud või eluasemeturult tõrjutud isikud (*1); |
| --- | --- |

—

kodutud või eluasemeturult tõrjutud isikud (*1);

| — | osalejad maapiirkondadest (*1)
   (3). |
| --- | --- |

—

osalejad maapiirkondadest (*1)
   (3).

Andmete kogumine on vajalik üksnes siis, kui see on kohaldatav ja asjakohane.

Punktis 1.2 loetletud näitajate väärtusi saab kindlaks määrata toetusesaaja esitatud teadlike hinnangute põhjal.

Punktis 1.2 loetletud näitajate suhtes võivad liikmesriigid kohaldada riigisiseseid määratlusi, välja arvatud järgmised näitajad: „kolmanda riigi kodanikud“ ja „osalejad maapiirkondadest“.

| 2. | Üksuste ühised väljundnäitajad
  Üksuste ühised väljundnäitajad on:






  — | riigi, piirkonna või kohaliku tasandi toetatavate haldusasutuste või avalike teenuste arv; |
| --- | --- | --- |

2.

Üksuste ühised väljundnäitajad

Üksuste ühised väljundnäitajad on:

—

riigi, piirkonna või kohaliku tasandi toetatavate haldusasutuste või avalike teenuste arv;

| — | toetatavate mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate, sealhulgas ühistute ja sotsiaalsete ettevõtjate arv. |
| --- | --- |

—

toetatavate mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate, sealhulgas ühistute ja sotsiaalsete ettevõtjate arv.

Kui andmeid kogutakse registritest või samaväärsetest allikatest, võivad liikmesriigid kasutada riigisiseseid määratlusi.

| 3. | Ühised koheste tulemuste näitajad osalejate kohta
  Ühised koheste tulemuste näitajad osalejate kohta on:






  — | pärast programmist lahkumist tööd otsima asunud osalejad (*1); |
| --- | --- | --- |

3.

Ühised koheste tulemuste näitajad osalejate kohta

Ühised koheste tulemuste näitajad osalejate kohta on:

—

pärast programmist lahkumist tööd otsima asunud osalejad (*1);

| — | pärast programmist lahkumist haridust või koolitust saama asunud osalejad (*1); |
| --- | --- |

—

pärast programmist lahkumist haridust või koolitust saama asunud osalejad (*1);

| — | pärast programmist lahkumist kutsekvalifikatsiooni omandama asunud osalejad (*1); |
| --- | --- |

—

pärast programmist lahkumist kutsekvalifikatsiooni omandama asunud osalejad (*1);

| — | pärast programmist lahkumist tööle läinud, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsema asunud osalejad (*1). |
| --- | --- |

—

pärast programmist lahkumist tööle läinud, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsema asunud osalejad (*1).

Käesolevas punktis loetletud näitajaid ei kohaldata ESF+ist antava toetuse suhtes, mis aitab kaasa artikli 4 lõike 1 punktis l sätestatud erieesmärgi saavutamisele.

Kui andmeid kogutakse registritest või samaväärsetest allikatest, võivad liikmesriigid kasutada riigisiseseid määratlusi.

| 4. | Ühised pikemaajaliste tulemuste näitajad osalejate kohta
  Ühised pikemaajaliste tulemuste näitajad osalejate kohta on:






  — | kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist tööle läinud, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsema asunud osalejad (*1); |
| --- | --- | --- |

4.

Ühised pikemaajaliste tulemuste näitajad osalejate kohta

Ühised pikemaajaliste tulemuste näitajad osalejate kohta on:

—

kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist tööle läinud, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsema asunud osalejad (*1);

| — | osalejad, kelle olukord tööturul on kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist paranenud (*1). |
| --- | --- |

—

osalejad, kelle olukord tööturul on kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist paranenud (*1).

Käesolevas punktis loetletud näitajaid ei kohaldata ESF+ist antava toetuse suhtes, mis aitab kaasa artikli 4 lõike 1 punktis l sätestatud erieesmärgi saavutamisele.

Kui andmeid kogutakse registritest või samaväärsetest allikatest, võivad liikmesriigid kasutada riigisiseseid määratlusi.

Ühised pikemaajaliste tulemuste näitajad osalejate kohta esitatakse 31. jaanuariks 2026 kooskõlas määruse (EL)2021/1060 artikli 42 lõikega 1 ja lõplikus tulemusaruandes, millele on osutatud nimetatud määruse artiklis 43.

Miinimumnõude kohaselt peavad ühised pikemaajaliste tulemuste näitajad osalejate kohta tuginema representatiivsele osalejate valimile artikli 4 lõike 1 punktides a–k sätestatud erieesmärkide raames. Valimi sisemine kehtivus tagatakse selliselt, et andmeid saaks üldistada erieesmärgi tasandil.

---

(1)  Vastavalt liikmesriigi õigusele.

(*1)  Vastavalt määruse (EL) 2016/679 artikli 4 lõikele 1 on esitatud andmed isikuandmed.

(2)  Nimetatud näitaja arvutatakse automaatselt tööhõiveseisundiga seotud ühiste väljundnäitajate põhjal, välja arvatud ESF+ist antav toetus, mis aitab kaasa artikli 4 lõike 1 punktis l sätestatud erieesmärgi saavutamisele, mille korral tuleb teatada osalejate koguarv.

(*2)  Esitatud andmed hõlmavad isikuandmete eriliiki, millele on osutatud määruse (EL) 2016/679 artiklis 9.

(3)  Seda näitajat ei kohaldata ESF+ist antava toetuse suhtes, mis aitab kaasa artikli 4 lõikes 1 sätestatud erieesmärgi saavutamisele.

---

II LISA

ESF+ MEETMETE ÜHISED NÄITAJAD, MIS ON SUUNATUD ARTIKLI 4 LÕIKE 1 PUNKTIS L SÄTESTATUD ERIEESMÄRGI RAAMES ENIM PUUDUST KANNATAVATE ISIKUTE SOTSIAALSELE KAASAMISELE KOOSKÕLAS ARTIKLI 7 LÕIKE 5 ESIMESE LÕIGUGA

Isikuandmed jaotatakse soo alusel (naised / mehed / mittebinaarsed isikud (1)).

| 1. | Inimestele suunatud tegevusega seotud ühised väljundnäitajad






  1.1. | Ühised väljundnäitajad osalejate kohta on:






  — | osalejate koguarv; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Inimestele suunatud tegevusega seotud ühised väljundnäitajad

1.1.

Ühised väljundnäitajad osalejate kohta on:

—

osalejate koguarv;

| — | alla 18aastaste laste arv (*1); |
| --- | --- |

—

alla 18aastaste laste arv (*1);

| — | 18–29aastaste noorte arv (*1); |
| --- | --- |

—

18–29aastaste noorte arv (*1);

| — | 65aastaste ja vanemate osalejate arv (*1). |
| --- | --- |

—

65aastaste ja vanemate osalejate arv (*1).

Punktis 1.1 loetletud näitajate väärtusi saab kindlaks määrata toetusesaaja esitatud teadlike hinnangute põhjal.

| 1.2. | Muud ühised väljundnäitajad on:






  — | puuetega osalejad (*2); |
| --- | --- | --- |

1.2.

Muud ühised väljundnäitajad on:

—

puuetega osalejad (*2);

| — | kolmanda riigi kodanikud (*1); |
| --- | --- |

—

kolmanda riigi kodanikud (*1);

| — | teise riigi taustaga osalejate, (*1) vähemuste (sealhulgas tõrjutud kogukondade liikmed, näiteks romad) hulka kuuluvate inimeste arv (*2); |
| --- | --- |

—

teise riigi taustaga osalejate, (*1) vähemuste (sealhulgas tõrjutud kogukondade liikmed, näiteks romad) hulka kuuluvate inimeste arv (*2);

| — | kodutud või eluasemeturult tõrjutud isikud (*1). |
| --- | --- |

—

kodutud või eluasemeturult tõrjutud isikud (*1).

Andmete kogumine on vajalik üksnes siis, kui see on kohaldatav ja asjakohane.

Punktis 1.2 loetletud näitajate väärtusi saab kindlaks määrata toetusesaaja esitatud teadlike hinnangute põhjal.

---

(1)  Vastavalt liikmesriigi õigusele.

(*1)  Vastavalt määruse (EL) 2016/679 artikli 4 lõikele 1 on esitatud andmed isikuandmed.

(*2)  Esitatud andmed hõlmavad isikuandmete eriliiki, millele on osutatud määruse (EL) 2016/679 artiklis 9.

---

III LISA

ESF+ist ANTAVA TOETUSE ÜHISED NÄITAJAD MATERIAALSE PUUDUSE VASTU VÕITLEMISEKS

| 1. | Väljundnäitajad






  1.1. | Jagatud toidu ja kauba rahaline koguväärtus:






  1.1.1. | toiduabi koguväärtus (1);






  1.1.1.1. | kodututele mõeldud toidu rahaline koguväärtus; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Väljundnäitajad

1.1.

Jagatud toidu ja kauba rahaline koguväärtus:

1.1.1.

toiduabi koguväärtus (1);

1.1.1.1.

kodututele mõeldud toidu rahaline koguväärtus;

| 1.1.1.2. | muudele sihtrühmadele mõeldud toidu rahaline koguväärtus; |
| --- | --- |

1.1.1.2.

muudele sihtrühmadele mõeldud toidu rahaline koguväärtus;

| 1.1.2. | jagatud kauba koguväärtus (2);






  1.1.2.1. | lastele mõeldud kauba rahaline koguväärtus; |
| --- | --- | --- |

1.1.2.

jagatud kauba koguväärtus (2);

1.1.2.1.

lastele mõeldud kauba rahaline koguväärtus;

| 1.1.2.2. | kodututele mõeldud kauba rahaline koguväärtus; |
| --- | --- |

1.1.2.2.

kodututele mõeldud kauba rahaline koguväärtus;

| 1.1.2.3. | muudele sihtrühmadele mõeldud kauba rahaline koguväärtus. |
| --- | --- |

1.1.2.3.

muudele sihtrühmadele mõeldud kauba rahaline koguväärtus.

| 1.2. | Jagatud toiduabi üldkogus (tonnides) (3),






  1.2.1. | sellise toidu osakaal, mille puhul maksti programmist üksnes transpordi-, jagamis- ja ladustamiskulud (%); |
| --- | --- | --- |

1.2.

Jagatud toiduabi üldkogus (tonnides) (3),

1.2.1.

sellise toidu osakaal, mille puhul maksti programmist üksnes transpordi-, jagamis- ja ladustamiskulud (%);

| 1.2.2. | ESF+ kaasrahastatud toidu osakaal toetusesaajatele jagatud toidu üldkoguses (%). |
| --- | --- |

1.2.2.

ESF+ kaasrahastatud toidu osakaal toetusesaajatele jagatud toidu üldkoguses (%).

Punktides 1.2.1 ja 1.2.2 loetletud näitajate väärtused määratakse kindlaks toetusesaaja esitatud teadlike hinnangute põhjal.

| 2. | Ühised tulemusnäitajad






  2.1. | Toiduabi lõppsaajate arv






  — | alla 18aastaste laste arv, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Ühised tulemusnäitajad

2.1.

Toiduabi lõppsaajate arv

—

alla 18aastaste laste arv,

| — | 18–29aastaste noorte arv, |
| --- | --- |

—

18–29aastaste noorte arv,

| — | naiste arv, |
| --- | --- |

—

naiste arv,

| — | 65aastaste ja vanemate lõppsaajate arv, |
| --- | --- |

—

65aastaste ja vanemate lõppsaajate arv,

| — | puuetega lõppsaajate arv (*1), |
| --- | --- |

—

puuetega lõppsaajate arv (*1),

| — | kolmanda riigi kodanike arv (*1), |
| --- | --- |

—

kolmanda riigi kodanike arv (*1),

| — | teise riigi taustaga isikutest ja vähemustesse (sealhulgas tõrjutud kogukonnad, näiteks romad) kuuluvatest isikutest lõppsaajate arv (*1), |
| --- | --- |

—

teise riigi taustaga isikutest ja vähemustesse (sealhulgas tõrjutud kogukonnad, näiteks romad) kuuluvatest isikutest lõppsaajate arv (*1),

| — | kodututest isikutest või eluasemeturult tõrjutud isikutest lõppsaajate arv (*1). |
| --- | --- |

—

kodututest isikutest või eluasemeturult tõrjutud isikutest lõppsaajate arv (*1).

| 2.2. | Materiaalse toetuse lõppsaajate arv






  — | alla 18aastaste laste arv, |
| --- | --- | --- |

2.2.

Materiaalse toetuse lõppsaajate arv

—

alla 18aastaste laste arv,

| — | 18–29aastaste noorte arv, |
| --- | --- |

—

18–29aastaste noorte arv,

| — | naiste arv, |
| --- | --- |

—

naiste arv,

| — | 65aastaste ja vanemate lõppsaajate arv, |
| --- | --- |

—

65aastaste ja vanemate lõppsaajate arv,

| — | puuetega lõppsaajate arv (*1), |
| --- | --- |

—

puuetega lõppsaajate arv (*1),

| — | kolmanda riigi kodanike arv (*1), |
| --- | --- |

—

kolmanda riigi kodanike arv (*1),

| — | teise riigi taustaga isikutest ja vähemustesse (sealhulgas tõrjutud kogukonnad, näiteks romad) kuuluvatest isikutest lõppsaajate arv (*1), |
| --- | --- |

—

teise riigi taustaga isikutest ja vähemustesse (sealhulgas tõrjutud kogukonnad, näiteks romad) kuuluvatest isikutest lõppsaajate arv (*1),

| — | kodututest isikutest või eluasemeturult tõrjutud isikutest lõppsaajate arv (*1). |
| --- | --- |

—

kodututest isikutest või eluasemeturult tõrjutud isikutest lõppsaajate arv (*1).

| 2.3. | Elektroonilisi vautšereid või kaarte saavate lõppkasutajate arv






  — | alla 18aastaste laste arv, |
| --- | --- | --- |

2.3.

Elektroonilisi vautšereid või kaarte saavate lõppkasutajate arv

—

alla 18aastaste laste arv,

| — | 18–29aastaste noorte arv, |
| --- | --- |

—

18–29aastaste noorte arv,

| — | 65aastaste ja vanemate lõppsaajate arv, |
| --- | --- |

—

65aastaste ja vanemate lõppsaajate arv,

| — | naiste arv, |
| --- | --- |

—

naiste arv,

| — | puuetega lõppsaajate arv (*1), |
| --- | --- |

—

puuetega lõppsaajate arv (*1),

| — | kolmanda riigi kodanike arv (*1), |
| --- | --- |

—

kolmanda riigi kodanike arv (*1),

| — | teise riigi taustaga isikutest ja vähemustesse (sealhulgas tõrjutud kogukonnad, näiteks romad) kuuluvatest isikutest lõppsaajate arv (*1), |
| --- | --- |

—

teise riigi taustaga isikutest ja vähemustesse (sealhulgas tõrjutud kogukonnad, näiteks romad) kuuluvatest isikutest lõppsaajate arv (*1),

| — | kodututest isikutest või eluasemeturult tõrjutud isikutest lõppsaajate arv (*1). |
| --- | --- |

—

kodututest isikutest või eluasemeturult tõrjutud isikutest lõppsaajate arv (*1).

Punktis 2 loetletud näitajate väärtused määratakse kindlaks toetusesaaja esitatud teadlike hinnangute põhjal.

---

(1)  Neid näitajaid ei kohaldata toiduabi puhul, mida antakse kaudselt vautšerite või kaartide kaudu.

(2)  Neid näitajaid ei kohaldata kauba puhul, mida antakse kaudselt vautšerite või kaartide kaudu.

(3)  Neid näitajaid ei kohaldata toiduabi puhul, mida antakse kaudselt vautšerite või kaartide kaudu.

(*1)  Kasutada võib riigisiseseid määratlusi.

---

IV LISA

EaSI HARU NÄITAJAD

EaSI haru näitajad

| — | analüütiliste tegevuste arv, |
| --- | --- |

—

analüütiliste tegevuste arv,

| — | teabejagamise ja vastastikuse õppega seotud tegevus, |
| --- | --- |

—

teabejagamise ja vastastikuse õppega seotud tegevus,

| — | sotsiaalse eksperimenteerimisega seotud tegevuste arv, |
| --- | --- |

—

sotsiaalse eksperimenteerimisega seotud tegevuste arv,

| — | suutlikkuse suurendamise ja võrgustike loomisega seotud tegevuste arv, |
| --- | --- |

—

suutlikkuse suurendamise ja võrgustike loomisega seotud tegevuste arv,

| — | sihipärastest liikuvuskavadest toetatud töökohtade arv. |
| --- | --- |

—

sihipärastest liikuvuskavadest toetatud töökohtade arv.

Andmeid näitaja „Sihipärastest liikuvuskavadest toetatud töökohtade arv“ kohta kogutakse üksnes iga kahe aasta tagant.

---

| 30.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 231/60 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 231/60

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2021/1058,

24. juuni 2021,

mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 177 teist lõiku ning artikleid 178 ja 349,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 176 on sätestatud, et Euroopa Regionaalarengu Fond (edaspidi „ERF“) on mõeldud selleks, et olla abiks põhiliste regionaalsete ebavõrdsuste korvamisel liidu piires. ELi toimimise lepingu kõnealuse artikli ning artikli 174 teise ja kolmanda lõigu kohaselt on ERFi eesmärk aidata kaasa eri regioonide arengutaseme ühtlustamisele ja mahajäämuse vähendamisele kõige ebasoodsamates piirkondades, mille seas tuleks erilist tähelepanu pöörata regioonidele, kus valitsevad rasked ja püsivad ebasoodsad looduslikud või demograafilised tingimused, sealhulgas eelkõige rahvaarvu vähenemisest tulenevad ebasoodsad tingimused, näiteks väga väikese rahvastikutihedusega põhjapoolseimatele piirkondadele, saartele ja piiriülestele ning mäestikualadele. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 176 on sätestatud, et Euroopa Regionaalarengu Fond (edaspidi „ERF“) on mõeldud selleks, et olla abiks põhiliste regionaalsete ebavõrdsuste korvamisel liidu piires. ELi toimimise lepingu kõnealuse artikli ning artikli 174 teise ja kolmanda lõigu kohaselt on ERFi eesmärk aidata kaasa eri regioonide arengutaseme ühtlustamisele ja mahajäämuse vähendamisele kõige ebasoodsamates piirkondades, mille seas tuleks erilist tähelepanu pöörata regioonidele, kus valitsevad rasked ja püsivad ebasoodsad looduslikud või demograafilised tingimused, sealhulgas eelkõige rahvaarvu vähenemisest tulenevad ebasoodsad tingimused, näiteks väga väikese rahvastikutihedusega põhjapoolseimatele piirkondadele, saartele ja piiriülestele ning mäestikualadele.

| (2) | Ühtekuuluvusfond loodi selleks, et aidata saavutada üldist eesmärki tugevdada liidu majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, andes rahalist abi keskkonnaprojektidele ning üleeuroopaliste võrkude projektidele transpordi infrastruktuuri valdkonnas (edaspidi „TEN-T“), nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1315/2013 (4). |
| --- | --- |

(2)

Ühtekuuluvusfond loodi selleks, et aidata saavutada üldist eesmärki tugevdada liidu majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, andes rahalist abi keskkonnaprojektidele ning üleeuroopaliste võrkude projektidele transpordi infrastruktuuri valdkonnas (edaspidi „TEN-T“), nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1315/2013 (4).

| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1060 (5) kehtestatakse ühissätted, mida kohaldatakse ERFi, Euroopa Sotsiaalfond+ (edaspidi „ESF+“), Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi, Euroopa Merendus- Kalandus- ja Vesiviljelusfondi (edaspidi „EMKVF“), Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi (edaspidi „AMIF“), Sisejulgeolekufondi (edaspidi „ISF“) ning piirihalduse ja viisade rahalise toetamise instrumendi (edaspidi „BMVI“) suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1060 (5) kehtestatakse ühissätted, mida kohaldatakse ERFi, Euroopa Sotsiaalfond+ (edaspidi „ESF+“), Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi, Euroopa Merendus- Kalandus- ja Vesiviljelusfondi (edaspidi „EMKVF“), Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi (edaspidi „AMIF“), Sisejulgeolekufondi (edaspidi „ISF“) ning piirihalduse ja viisade rahalise toetamise instrumendi (edaspidi „BMVI“) suhtes.

| (4) | ERFi ja Ühtekuuluvusfondi suhtes programmitöö perioodil 2014–2020 kohaldatud reeglite lihtsustamiseks tuleks mõlema fondi suhtes kohaldatavad normid sätestada ühes määruses. |
| --- | --- |

(4)

ERFi ja Ühtekuuluvusfondi suhtes programmitöö perioodil 2014–2020 kohaldatud reeglite lihtsustamiseks tuleks mõlema fondi suhtes kohaldatavad normid sätestada ühes määruses.

| (5) | ERFi ja Ühtekuuluvusfondi rakendamisel tuleks järgida Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 3 ja ELi toimimise lepingu artiklis 10 sätestatud horisontaalseid põhimõtteid, sealhulgas ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet, võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat. Liikmesriigid peaksid järgima ka Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni lapse õiguste konventsioonis ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsioonis sätestatud kohustusi ning Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtteid ja tagama juurdepääsu kooskõlas puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikliga 9 ja vastavalt liidu õigusele, millega ühtlustatakse toodete ja teenuste ligipääsetavusnõudeid. Sellega seoses tuleks ERFi ja Ühtekuuluvusfondi koostoimes ESF+iga rakendada nii, et sellega edendatakse üleminekut asutusepõhiselt hoolduselt pere- ja kogukonnapõhisele hooldusele, ning fondide eesmärkide saavutamisel tuleks aidata kaasa kvaliteetsete töökohtade loomisele, vaesuse kaotamisele ja sotsiaalse kaasamise soodustamisele. Liikmesriikide ja komisjoni eesmärk peaks olema kaotada ebavõrdsus, edendada meeste ja naiste võrdõiguslikkust ja soolise perspektiivi arvestamist ning võidelda diskrimineerimisega soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel. Kumbki fond ei tohiks toetada meetmeid, mis aitavad kaasa mis tahes vormis segregatsioonile või tõrjutusele, ning taristu rahastamisel tuleks mõlema fond puhul tagada juurdepääsetavus puuetega inimestele. |
| --- | --- |

(5)

ERFi ja Ühtekuuluvusfondi rakendamisel tuleks järgida Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 3 ja ELi toimimise lepingu artiklis 10 sätestatud horisontaalseid põhimõtteid, sealhulgas ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet, võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat. Liikmesriigid peaksid järgima ka Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni lapse õiguste konventsioonis ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsioonis sätestatud kohustusi ning Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtteid ja tagama juurdepääsu kooskõlas puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikliga 9 ja vastavalt liidu õigusele, millega ühtlustatakse toodete ja teenuste ligipääsetavusnõudeid. Sellega seoses tuleks ERFi ja Ühtekuuluvusfondi koostoimes ESF+iga rakendada nii, et sellega edendatakse üleminekut asutusepõhiselt hoolduselt pere- ja kogukonnapõhisele hooldusele, ning fondide eesmärkide saavutamisel tuleks aidata kaasa kvaliteetsete töökohtade loomisele, vaesuse kaotamisele ja sotsiaalse kaasamise soodustamisele. Liikmesriikide ja komisjoni eesmärk peaks olema kaotada ebavõrdsus, edendada meeste ja naiste võrdõiguslikkust ja soolise perspektiivi arvestamist ning võidelda diskrimineerimisega soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel. Kumbki fond ei tohiks toetada meetmeid, mis aitavad kaasa mis tahes vormis segregatsioonile või tõrjutusele, ning taristu rahastamisel tuleks mõlema fond puhul tagada juurdepääsetavus puuetega inimestele.

| (6) | ERFi ja Ühtekuuluvusfondi eesmärke tuleks ellu viia kestliku arengu raames ning seejuures peaks liit edendama keskkonnakaitse ja keskkonna säilitamise, kaitsmise ja selle kvaliteedi parandamise eesmärke, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 11 ja artikli 191 lõikes 1, võttes arvesse põhimõtet, et saastaja maksab. Võttes arvesse, kui tähtis on võidelda kliimamuutuste vastu kooskõlas liidu kohustustega rakendada Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul vastu võetud 2015. aasta Pariisi kokkulepet ning saavutada Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärgid (edaspidi „ÜRO kestliku arengu eesmärgid“), aitavad mõlemad fondid kaasa kliimameetmete peavoolustamisele ja üldise eesmärgi – tagada 30 % liidu eelarvekulutustest kliimaeesmärkide toetamiseks – saavutamisele. Sel eesmärgil peaksid ERFi meetmed ERFi kogu rahastamispaketist panustama kliimaeesmärkidesse 30 %. Ühtekuuluvusfondi meetmed peaksid Ühtekuuluvusfondi kogu rahastamispaketist panustama kliimaeesmärkidesse 37 %. Peale selle peaksid käesoleva määruse kohased meetmed aitama saavutada eesmärki tagada 2024. aastal 7,5 % mitmeaastase finantsraamistiku iga-aastastest kulutustest bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide saavutamiseks ning 2026. ja 2027. aastal 10 % mitmeaastase finantsraamistiku iga-aastastest kulutustest bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide saavutamiseks, võttes seejuures arvesse kliimaeesmärkide ja bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide praegust kattumist.
  Mõlemad fondid peaksid toetama tegevusi, mis on kooskõlas liidu kliima- ja keskkonnastandardite ja prioriteetidega ja ei kahjusta oluliselt keskkonnaeesmärke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852 (6) artikli 17 tähenduses ning millega tagatakse üleminek vähese CO2-heitega majandusele, et saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus. ERF ja Ühtekuuluvusfond peaksid võtma arvesse lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade sisu, mis on vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1999 (7) kehtestatud energialiidu ja kliimameetmete juhtimise raames. |
| --- | --- |

(6)

ERFi ja Ühtekuuluvusfondi eesmärke tuleks ellu viia kestliku arengu raames ning seejuures peaks liit edendama keskkonnakaitse ja keskkonna säilitamise, kaitsmise ja selle kvaliteedi parandamise eesmärke, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 11 ja artikli 191 lõikes 1, võttes arvesse põhimõtet, et saastaja maksab. Võttes arvesse, kui tähtis on võidelda kliimamuutuste vastu kooskõlas liidu kohustustega rakendada Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul vastu võetud 2015. aasta Pariisi kokkulepet ning saavutada Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärgid (edaspidi „ÜRO kestliku arengu eesmärgid“), aitavad mõlemad fondid kaasa kliimameetmete peavoolustamisele ja üldise eesmärgi – tagada 30 % liidu eelarvekulutustest kliimaeesmärkide toetamiseks – saavutamisele. Sel eesmärgil peaksid ERFi meetmed ERFi kogu rahastamispaketist panustama kliimaeesmärkidesse 30 %. Ühtekuuluvusfondi meetmed peaksid Ühtekuuluvusfondi kogu rahastamispaketist panustama kliimaeesmärkidesse 37 %. Peale selle peaksid käesoleva määruse kohased meetmed aitama saavutada eesmärki tagada 2024. aastal 7,5 % mitmeaastase finantsraamistiku iga-aastastest kulutustest bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide saavutamiseks ning 2026. ja 2027. aastal 10 % mitmeaastase finantsraamistiku iga-aastastest kulutustest bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide saavutamiseks, võttes seejuures arvesse kliimaeesmärkide ja bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide praegust kattumist.

Mõlemad fondid peaksid toetama tegevusi, mis on kooskõlas liidu kliima- ja keskkonnastandardite ja prioriteetidega ja ei kahjusta oluliselt keskkonnaeesmärke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852 (6) artikli 17 tähenduses ning millega tagatakse üleminek vähese CO2-heitega majandusele, et saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus. ERF ja Ühtekuuluvusfond peaksid võtma arvesse lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade sisu, mis on vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1999 (7) kehtestatud energialiidu ja kliimameetmete juhtimise raames.

| (7) | Siseturu terviklikkuse säilitamiseks peavad ERFi ja Ühtekuuluvusfondi tegevused, millest ettevõtjad kasu saavad, vastama ELi toimimise lepingu artiklites 107 ja 108 sätestatud liidu riigiabi reeglitele. |
| --- | --- |

(7)

Siseturu terviklikkuse säilitamiseks peavad ERFi ja Ühtekuuluvusfondi tegevused, millest ettevõtjad kasu saavad, vastama ELi toimimise lepingu artiklites 107 ja 108 sätestatud liidu riigiabi reeglitele.

| (8) | ERFi ja Ühtekuuluvusfondi rakendamise oluline tunnus on partnerluse põhimõte, mis tugineb mitmetasandilise valitsemise lähenemisviisile ning tagab piirkondlike, kohalike, linnade ja muude avaliku sektori asutuste, kodanikuühiskonna, majandus- ja sotsiaalpartnerite ning asjakohastel juhtudel teadusasutuste ja ülikoolide kaasatuse. Mõlema fondi rakendamine peaks tagama koordineerimise ja täiendavuse ESF+iga, Õiglase Ülemineku Fondiga, EMKVFiga ning Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondiga (edaspidi „EAFRD“). |
| --- | --- |

(8)

ERFi ja Ühtekuuluvusfondi rakendamise oluline tunnus on partnerluse põhimõte, mis tugineb mitmetasandilise valitsemise lähenemisviisile ning tagab piirkondlike, kohalike, linnade ja muude avaliku sektori asutuste, kodanikuühiskonna, majandus- ja sotsiaalpartnerite ning asjakohastel juhtudel teadusasutuste ja ülikoolide kaasatuse. Mõlema fondi rakendamine peaks tagama koordineerimise ja täiendavuse ESF+iga, Õiglase Ülemineku Fondiga, EMKVFiga ning Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondiga (edaspidi „EAFRD“).

| (9) | On vaja kehtestada sätted, mis käsitlevad toetust ERFist tööhõive ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi ning Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi (Interreg) raames. |
| --- | --- |

(9)

On vaja kehtestada sätted, mis käsitlevad toetust ERFist tööhõive ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi ning Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi (Interreg) raames.

| (10) | ERFist ja Ühtekuuluvusfondist toetada võidavate tegevuste liikide kindlakstegemiseks tuleks ette näha mõlemast fondist toetuse andmise konkreetsed poliitikaeesmärgid tagamaks, et need aitavad kaasa määruse (EL) 2021/1060 artikli 5 lõikes 1 sätestatud ühe või mitme ühise poliitikaeesmärgi saavutamisele. |
| --- | --- |

(10)

ERFist ja Ühtekuuluvusfondist toetada võidavate tegevuste liikide kindlakstegemiseks tuleks ette näha mõlemast fondist toetuse andmise konkreetsed poliitikaeesmärgid tagamaks, et need aitavad kaasa määruse (EL) 2021/1060 artikli 5 lõikes 1 sätestatud ühe või mitme ühise poliitikaeesmärgi saavutamisele.

| (11) | Kuna väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) on Euroopa majanduse selgroog, peaks ERF jätkama VKEde arengu toetamist, toetades nende kestlikku majanduskasvu ja konkurentsivõimet. Lisaks sellele, võttes arvesse COVID-19 pandeemia võimalikku suurt mõju või tulevikus tekkida võivat kriisiolukorda, mis mõjutavad ettevõtjaid ja tööhõivet, peaks ERFist toetama sellistest kriisiolukordadest taastumist, toetades töökohtade loomist VKEdes, sealhulgas tootlike investeeringute kaudu. |
| --- | --- |

(11)

Kuna väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) on Euroopa majanduse selgroog, peaks ERF jätkama VKEde arengu toetamist, toetades nende kestlikku majanduskasvu ja konkurentsivõimet. Lisaks sellele, võttes arvesse COVID-19 pandeemia võimalikku suurt mõju või tulevikus tekkida võivat kriisiolukorda, mis mõjutavad ettevõtjaid ja tööhõivet, peaks ERFist toetama sellistest kriisiolukordadest taastumist, toetades töökohtade loomist VKEdes, sealhulgas tootlike investeeringute kaudu.

| (12) | Investeeringud ERFi raames peaksid aitama välja töötada tervikliku kiire digitaristu võrgu ja soodustada heitevaba ja säästvat mitmeliigilist liikuvust, keskendudes ühistranspordile, liiklusvahendite ühisele kasutamisele, jalgsi liikumisele ja jalgrattasõidule osana üleminekust CO2-neutraalsele majandusele. |
| --- | --- |

(12)

Investeeringud ERFi raames peaksid aitama välja töötada tervikliku kiire digitaristu võrgu ja soodustada heitevaba ja säästvat mitmeliigilist liikuvust, keskendudes ühistranspordile, liiklusvahendite ühisele kasutamisele, jalgsi liikumisele ja jalgrattasõidule osana üleminekust CO2-neutraalsele majandusele.

| (13) | Digiajastu võimaluste ärakasutamiseks peaks ERF aitama arendada kaasavat digiühiskonda, kus kodanikud, teadusasutused, ettevõtjad ja haldusasutused kasutavad täielikult ära digitaliseerimise pakutavad võimalused. Tõhus e-valitsus riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil eeldab vahendite väljatöötamist ning organiseerimise ja protsesside ümbermõtestamist, et pakkuda avalikke teenuseid tõhusamalt, hõlpsamini, kiiremini ja väiksemate kuludega. Eelkõige tuleks digi- ja telekommunikatsioonitehnoloogiat kasutada traditsiooniliste võrkude ja teenuste edendamiseks kohalike kogukondade hüvanguks selliste projektide arendamise kaudu nagu arukad linnad ja külad. |
| --- | --- |

(13)

Digiajastu võimaluste ärakasutamiseks peaks ERF aitama arendada kaasavat digiühiskonda, kus kodanikud, teadusasutused, ettevõtjad ja haldusasutused kasutavad täielikult ära digitaliseerimise pakutavad võimalused. Tõhus e-valitsus riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil eeldab vahendite väljatöötamist ning organiseerimise ja protsesside ümbermõtestamist, et pakkuda avalikke teenuseid tõhusamalt, hõlpsamini, kiiremini ja väiksemate kuludega. Eelkõige tuleks digi- ja telekommunikatsioonitehnoloogiat kasutada traditsiooniliste võrkude ja teenuste edendamiseks kohalike kogukondade hüvanguks selliste projektide arendamise kaudu nagu arukad linnad ja külad.

| (14) | Toetus ERFist poliitikaeesmärgi nr 1 raames peaks põhinema suutlikkuse suurendamisel aruka spetsialiseerumise strateegiate jaoks, millega kehtestatakse prioriteedid riiklikul või piirkondlikul tasandil või mõlemal, et suurendada nende konkurentsieelist, arendades teadusuuringute ja innovatsiooni tugevaid külgi ja sobitades neid ettevõtete vajaduste ja vajalike oskustega ettevõtluse vaimus toimuva avastamisprotsessi kaudu. See protsess peaks võimaldama ettevõtluses osalejatel, sealhulgas tööstusel, haridus- ja teadusasutustel, haldusasutustel ja kodanikuühiskonnal, teha kindlaks kõige paljutõotavamad kestliku majandusarengu valdkonnad, tuginedes piirkonna eripärastele struktuuridele ja teadmistebaasile. Kuna strateegia kvaliteedi seisukohast on määrava tähtsusega aruka spetsialiseerumise juhtimisprotsess, peaks ERFist toetama sellise suutlikkuse arendamist ja suurendamist, mis on vajalik tõhusaks ettevõtluse vaimus toimuvaks avastamisprotsessiks ning aruka spetsialiseerumise strateegiate ettevalmistamiseks või ajakohastamiseks. |
| --- | --- |

(14)

Toetus ERFist poliitikaeesmärgi nr 1 raames peaks põhinema suutlikkuse suurendamisel aruka spetsialiseerumise strateegiate jaoks, millega kehtestatakse prioriteedid riiklikul või piirkondlikul tasandil või mõlemal, et suurendada nende konkurentsieelist, arendades teadusuuringute ja innovatsiooni tugevaid külgi ja sobitades neid ettevõtete vajaduste ja vajalike oskustega ettevõtluse vaimus toimuva avastamisprotsessi kaudu. See protsess peaks võimaldama ettevõtluses osalejatel, sealhulgas tööstusel, haridus- ja teadusasutustel, haldusasutustel ja kodanikuühiskonnal, teha kindlaks kõige paljutõotavamad kestliku majandusarengu valdkonnad, tuginedes piirkonna eripärastele struktuuridele ja teadmistebaasile. Kuna strateegia kvaliteedi seisukohast on määrava tähtsusega aruka spetsialiseerumise juhtimisprotsess, peaks ERFist toetama sellise suutlikkuse arendamist ja suurendamist, mis on vajalik tõhusaks ettevõtluse vaimus toimuvaks avastamisprotsessiks ning aruka spetsialiseerumise strateegiate ettevalmistamiseks või ajakohastamiseks.

| (15) | Et edendada kliimaneutraalse liidu saavutamist 2050. aastaks, võttes igakülgselt arvesse sellega kaasnevaid sotsiaalseid ja majanduslikke tagajärgi, peaksid ERF ja Ühtekuuluvusfond aitama kaasa kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisele ja energiaostuvõimetuse vastu võitlemisele. Sellega seoses oleksid eriti olulised investeeringud energiatõhususse, sealhulgas energiasäästukavadesse, säästvasse taastuvenergiasse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 (8) sätestatud säästlikkuse kriteeriumidega, arukatesse energiasüsteemidesse, samuti investeeringud, mille eesmärk on ennetada katastroofe, edendada bioloogilist mitmekesisust ja rohelist taristut, sealhulgas looduskaitsealade säilitamine, väärtustamine ja esiletõstmine, ning muudesse kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise meetmetesse, näiteks suure CO2 sidumise ja säilitamise potentsiaaliga looduslike alade säilitamine ja taastamine, sealhulgas taassoostades rabasid, prügilagaaside kogumine või tööstusprotsesside ja -toodete heitkoguste vähendamine. Lisaks tuleks toetada investeeringuid, mille eesmärk on vähendada igat liiki saastet, näiteks õhusaastet ning vee-, pinnase-, müra- ja valgusreostust. |
| --- | --- |

(15)

Et edendada kliimaneutraalse liidu saavutamist 2050. aastaks, võttes igakülgselt arvesse sellega kaasnevaid sotsiaalseid ja majanduslikke tagajärgi, peaksid ERF ja Ühtekuuluvusfond aitama kaasa kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisele ja energiaostuvõimetuse vastu võitlemisele. Sellega seoses oleksid eriti olulised investeeringud energiatõhususse, sealhulgas energiasäästukavadesse, säästvasse taastuvenergiasse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 (8) sätestatud säästlikkuse kriteeriumidega, arukatesse energiasüsteemidesse, samuti investeeringud, mille eesmärk on ennetada katastroofe, edendada bioloogilist mitmekesisust ja rohelist taristut, sealhulgas looduskaitsealade säilitamine, väärtustamine ja esiletõstmine, ning muudesse kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise meetmetesse, näiteks suure CO2 sidumise ja säilitamise potentsiaaliga looduslike alade säilitamine ja taastamine, sealhulgas taassoostades rabasid, prügilagaaside kogumine või tööstusprotsesside ja -toodete heitkoguste vähendamine. Lisaks tuleks toetada investeeringuid, mille eesmärk on vähendada igat liiki saastet, näiteks õhusaastet ning vee-, pinnase-, müra- ja valgusreostust.

| (16) | ERFist ja Ühtekuuluvusfondist kaasrahastatavate programmide ettevalmistamisel tuleb arvesse võtta lõimitud riiklikke energia- ja kliimakavasid, milles on kavandatud poliitika ja meetmed, ning mis käsitlevad energiaostuvõimetust ja kasvuhoonegaaside heite vähendamist. Et aidata kaasa lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades sätestatud energiaostuvõimetuse vähendamise riiklike eesmärkide saavutamisele, peaks ERF toetama eelkõige eluasemete ja hoonete energiatõhususe parandamist kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu läbivaadatud direktiiviga (EL) 2018/844, (9) et soodustada vähendatud CO2-heitega hoonefondi saavutamist 2050. aastaks, vähendades seeläbi energiatarbimist ja luues säästu energiaostuvõimetuse all kannatavatele majapidamistele. |
| --- | --- |

(16)

ERFist ja Ühtekuuluvusfondist kaasrahastatavate programmide ettevalmistamisel tuleb arvesse võtta lõimitud riiklikke energia- ja kliimakavasid, milles on kavandatud poliitika ja meetmed, ning mis käsitlevad energiaostuvõimetust ja kasvuhoonegaaside heite vähendamist. Et aidata kaasa lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades sätestatud energiaostuvõimetuse vähendamise riiklike eesmärkide saavutamisele, peaks ERF toetama eelkõige eluasemete ja hoonete energiatõhususe parandamist kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu läbivaadatud direktiiviga (EL) 2018/844, (9) et soodustada vähendatud CO2-heitega hoonefondi saavutamist 2050. aastaks, vähendades seeläbi energiatarbimist ja luues säästu energiaostuvõimetuse all kannatavatele majapidamistele.

| (17) | Transpordiühenduse parandamiseks peaksid ERF ja Ühtekuuluvusfond edendama üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist, nagu on osutatud määruses (EL) nr 1315/2013, investeerides raudtee-, sisevee-, maantee- ja meretranspordi ning mitmeliigilise transpordi taristusse, sealhulgas müra vähendamise meetmetesse. ERFist ja Ühtekuuluvusfondist tuleks toetada ka riiklikku, piirkondlikku ja kohalikku, piiriülest ja linnalist liikumiskeskkonda. Seda tehes peaksid mõlemad fondid pöörama tähelepanu eelkõige olemasolevate sildade ja tunnelite ohutuse parandamisele. |
| --- | --- |

(17)

Transpordiühenduse parandamiseks peaksid ERF ja Ühtekuuluvusfond edendama üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist, nagu on osutatud määruses (EL) nr 1315/2013, investeerides raudtee-, sisevee-, maantee- ja meretranspordi ning mitmeliigilise transpordi taristusse, sealhulgas müra vähendamise meetmetesse. ERFist ja Ühtekuuluvusfondist tuleks toetada ka riiklikku, piirkondlikku ja kohalikku, piiriülest ja linnalist liikumiskeskkonda. Seda tehes peaksid mõlemad fondid pöörama tähelepanu eelkõige olemasolevate sildade ja tunnelite ohutuse parandamisele.

| (18) | Üha enam ühendatud maailmas ning pidades silmas demograafilist ja rände dünaamikat, on ilmne, et liidu rändepoliitika vajab ühtset lähenemisviisi, mis tugineb eri rahastamisvahendite koostoimele ja vastastikusele täiendavusele. Sellepärast peaks ERF programmide koostamisel ja rakendamisel pöörama tähelepanu demograafilistele probleemidele. Et tagada sidus, tugev ja järjepidev toetus liikmesriikidevahelisele solidaarsusele ja vastutuse jagamise püüdlustele rände haldamisel, peaks ERF pakkuma toetust kõige asjakohasemal territoriaalsel tasandil, et hõlbustada kolmandate riikide kodanike, sealhulgas sisserändajate pikaajalist kaasavat integreerimist sotsiaalse ja majandusliku arengu hüvanguks, võttes nende isikute väärikuse ja õiguste kaitsmisele suunatud lähenemisviisi. |
| --- | --- |

(18)

Üha enam ühendatud maailmas ning pidades silmas demograafilist ja rände dünaamikat, on ilmne, et liidu rändepoliitika vajab ühtset lähenemisviisi, mis tugineb eri rahastamisvahendite koostoimele ja vastastikusele täiendavusele. Sellepärast peaks ERF programmide koostamisel ja rakendamisel pöörama tähelepanu demograafilistele probleemidele. Et tagada sidus, tugev ja järjepidev toetus liikmesriikidevahelisele solidaarsusele ja vastutuse jagamise püüdlustele rände haldamisel, peaks ERF pakkuma toetust kõige asjakohasemal territoriaalsel tasandil, et hõlbustada kolmandate riikide kodanike, sealhulgas sisserändajate pikaajalist kaasavat integreerimist sotsiaalse ja majandusliku arengu hüvanguks, võttes nende isikute väärikuse ja õiguste kaitsmisele suunatud lähenemisviisi.

| (19) | Sotsiaalse innovatsiooni ja kvaliteetsetele töökohtadele kaasava juurdepääsu edendamiseks peaks ERF toetama selliseid sotsiaalmajanduse üksusi nagu ühistud, vastastikused ühingud, mittetulundusühingud ja sotsiaalsed ettevõtted. |
| --- | --- |

(19)

Sotsiaalse innovatsiooni ja kvaliteetsetele töökohtadele kaasava juurdepääsu edendamiseks peaks ERF toetama selliseid sotsiaalmajanduse üksusi nagu ühistud, vastastikused ühingud, mittetulundusühingud ja sotsiaalsed ettevõtted.

| (20) | Sotsiaalse kaasatuse edendamiseks ja vaesuse vastu võitlemiseks, eelkõige tõrjutud kogukondades, on vaja parandada juurdepääsu sotsiaal-, haridus-, kultuuri- ja meelelahutusteenustele, sealhulgas sport, muu hulgas taristu abil, võttes arvesse puuetega inimeste, laste ja eakate erivajadusi. |
| --- | --- |

(20)

Sotsiaalse kaasatuse edendamiseks ja vaesuse vastu võitlemiseks, eelkõige tõrjutud kogukondades, on vaja parandada juurdepääsu sotsiaal-, haridus-, kultuuri- ja meelelahutusteenustele, sealhulgas sport, muu hulgas taristu abil, võttes arvesse puuetega inimeste, laste ja eakate erivajadusi.

| (21) | ERF ja Ühtekuuluvusfond peaksid edendama tõrjutud kogukondade sotsiaal-majanduslikku kaasamist, pöörates erilist tähelepanu romasid käsitlevatele riiklikele kaasamise strateegilisele poliitikaraamistikule nagu on osutatud määruse (EL) 2021/1060 IV lisas, väikese sissetulekuga leibkondadele, sealhulgas vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus olevatele leibkondadele, ning ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele, sealhulgas erivajadustega inimestele. Eelkõige peaks ERF-ist ja Ühtekuuluvusfondist olema võimalik toetada kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste samba 19. põhimõttega sotsiaaleluruumide pakkumist. Võttes arvesse tõrjutud roma kogukondade raskusi seoses juurdepääsuga põhiteenustele, peaksid ERF ja Ühtekuuluvusfond aitama parandada nende elutingimusi ja arenguväljavaateid. |
| --- | --- |

(21)

ERF ja Ühtekuuluvusfond peaksid edendama tõrjutud kogukondade sotsiaal-majanduslikku kaasamist, pöörates erilist tähelepanu romasid käsitlevatele riiklikele kaasamise strateegilisele poliitikaraamistikule nagu on osutatud määruse (EL) 2021/1060 IV lisas, väikese sissetulekuga leibkondadele, sealhulgas vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus olevatele leibkondadele, ning ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele, sealhulgas erivajadustega inimestele. Eelkõige peaks ERF-ist ja Ühtekuuluvusfondist olema võimalik toetada kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste samba 19. põhimõttega sotsiaaleluruumide pakkumist. Võttes arvesse tõrjutud roma kogukondade raskusi seoses juurdepääsuga põhiteenustele, peaksid ERF ja Ühtekuuluvusfond aitama parandada nende elutingimusi ja arenguväljavaateid.

| (22) | Et suurendada sotsiaalselt kaasaval viisil valmisolekut kaug- ja e-hariduseks ning -koolituseks, peaks ERF, kui ta täidab oma ülesannet parandada võrdset juurdepääsu kaasavatele ja kvaliteetsetele teenustele hariduse, koolituse ja elukestva õppe valdkonnas, aitama eelkõige suurendada vastupidavust seoses kaug- ja e-õppega. Jõupingutused, mille eesmärk on tagada hariduse ja koolituse järjepidevus COVID-19 pandeemia ajal, on toonud esile olulised puudused ebasoodsatest oludest pärit õppijate juurdepääsus vajalikele info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) seadmetele ja ühenduvusele kaugetes piirkondades. Sellega seoses peaks ERF toetama vajalike IKT-seadmete ja ühenduvuse kättesaadavaks tegemist, edendades seeläbi haridus- ja koolitussüsteemide vastupidavust seoses kaug- ja e-õppega. |
| --- | --- |

(22)

Et suurendada sotsiaalselt kaasaval viisil valmisolekut kaug- ja e-hariduseks ning -koolituseks, peaks ERF, kui ta täidab oma ülesannet parandada võrdset juurdepääsu kaasavatele ja kvaliteetsetele teenustele hariduse, koolituse ja elukestva õppe valdkonnas, aitama eelkõige suurendada vastupidavust seoses kaug- ja e-õppega. Jõupingutused, mille eesmärk on tagada hariduse ja koolituse järjepidevus COVID-19 pandeemia ajal, on toonud esile olulised puudused ebasoodsatest oludest pärit õppijate juurdepääsus vajalikele info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) seadmetele ja ühenduvusele kaugetes piirkondades. Sellega seoses peaks ERF toetama vajalike IKT-seadmete ja ühenduvuse kättesaadavaks tegemist, edendades seeläbi haridus- ja koolitussüsteemide vastupidavust seoses kaug- ja e-õppega.

| (23) | Et tugevdada riiklike tervisesüsteemide suutlikkust ennetada tervisealaseid hädaolukordi, neile kiiresti reageerida ja neist taastuda, peaks ERF aitama kaasa ka tervisesüsteemide vastupidavuse suurendamisele. Kuna enneolematu COVID-19 pandeemia on näidanud, kui oluline on hädaolukordadele tõhusaks reageerimiseks vajalike kriitiliste varude viivitamatu kättesaadavus, tuleks ERFi toetuse kohaldamisala laiendada, et oleks võimalik osta varusid, mis on vajalikud hädaolukordadele vastupidavuse ja tervisesüsteemide, sealhulgas esmatasandi tervishoiu vastupidavuse tugevdamiseks ning asutusepõhiselt hoolduselt pere- ja kogukonnapõhisele hooldusele ülemineku toetamiseks. Kui ostetakse varusid, et tugevdada tervisesüsteemide vastupidavust, peaksid need olema kooskõlas riikliku tervisestrateegiaga ega tohiks minna sellest kaugemale ning tagama vastastikuse täiendavuse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/522 loodud programmiga „EL tervise heaks“, (10) samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1313/2013/EL (11) loodud rescEU vahenditega liidu elanikkonnakaitse mehhanismi raames. |
| --- | --- |

(23)

Et tugevdada riiklike tervisesüsteemide suutlikkust ennetada tervisealaseid hädaolukordi, neile kiiresti reageerida ja neist taastuda, peaks ERF aitama kaasa ka tervisesüsteemide vastupidavuse suurendamisele. Kuna enneolematu COVID-19 pandeemia on näidanud, kui oluline on hädaolukordadele tõhusaks reageerimiseks vajalike kriitiliste varude viivitamatu kättesaadavus, tuleks ERFi toetuse kohaldamisala laiendada, et oleks võimalik osta varusid, mis on vajalikud hädaolukordadele vastupidavuse ja tervisesüsteemide, sealhulgas esmatasandi tervishoiu vastupidavuse tugevdamiseks ning asutusepõhiselt hoolduselt pere- ja kogukonnapõhisele hooldusele ülemineku toetamiseks. Kui ostetakse varusid, et tugevdada tervisesüsteemide vastupidavust, peaksid need olema kooskõlas riikliku tervisestrateegiaga ega tohiks minna sellest kaugemale ning tagama vastastikuse täiendavuse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/522 loodud programmiga „EL tervise heaks“, (10) samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1313/2013/EL (11) loodud rescEU vahenditega liidu elanikkonnakaitse mehhanismi raames.

| (24) | ERF peaks toetama ja edendama üleminekut asutusepõhiselt hoolduselt pere- või kogukonnapõhisele hooldusele, toetades vahendeid, mille abil püütakse vältida kogukonnast eraldumist, hõlbustatakse inimeste integreerimist ühiskonda ja püütakse tagada iseseisvat eluviisi võimaldavad elamistingimused. |
| --- | --- |

(24)

ERF peaks toetama ja edendama üleminekut asutusepõhiselt hoolduselt pere- või kogukonnapõhisele hooldusele, toetades vahendeid, mille abil püütakse vältida kogukonnast eraldumist, hõlbustatakse inimeste integreerimist ühiskonda ja püütakse tagada iseseisvat eluviisi võimaldavad elamistingimused.

| (25) | Turismist ja kultuurisektoritest tugevalt sõltuvate piirkondade majanduse toetamiseks tuleks ette näha konkreetne erieesmärk. See võimaldaks täielikult ära kasutada kultuuri ja säästva turismi potentsiaali majanduse taastamiseks, sotsiaalseks kaasamiseks ja sotsiaalseks innovatsiooniks, ilma et see piiraks võimalusi anda ERFist toetust nendele sektoritele muude erieesmärkide raames. |
| --- | --- |

(25)

Turismist ja kultuurisektoritest tugevalt sõltuvate piirkondade majanduse toetamiseks tuleks ette näha konkreetne erieesmärk. See võimaldaks täielikult ära kasutada kultuuri ja säästva turismi potentsiaali majanduse taastamiseks, sotsiaalseks kaasamiseks ja sotsiaalseks innovatsiooniks, ilma et see piiraks võimalusi anda ERFist toetust nendele sektoritele muude erieesmärkide raames.

| (26) | Loome- ja kultuurimajandust, kultuuriteenuseid ja kultuuripärandi nimekirjadesse kantud paiku toetavaid investeeringuid võiks rahastada mis tahes poliitikaeesmärgi raames, tingimusel et need aitavad kaasa erieesmärkide saavutamisele ja kuuluvad ERFist antava toetuse kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(26)

Loome- ja kultuurimajandust, kultuuriteenuseid ja kultuuripärandi nimekirjadesse kantud paiku toetavaid investeeringuid võiks rahastada mis tahes poliitikaeesmärgi raames, tingimusel et need aitavad kaasa erieesmärkide saavutamisele ja kuuluvad ERFist antava toetuse kohaldamisalasse.

| (27) | Säästev turism nõuab tasakaalu majandusliku, sotsiaalse, kultuurilise ja keskkonnasäästlikkuse vahel. Säästva turismi toetamine peaks olema kooskõlas komisjoni 19. oktoobri 2007. aasta teatisega „Jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise Euroopa turismi strateegia“. Eelkõige tuleks selles arvesse võtta turistide heaolu, austada loodus- ja kultuurikeskkonda ning tagada integreeritud ja tervikliku poliitika põhjal sihtkohtade ja ettevõtete sotsiaalmajanduslik areng ja konkurentsivõime. |
| --- | --- |

(27)

Säästev turism nõuab tasakaalu majandusliku, sotsiaalse, kultuurilise ja keskkonnasäästlikkuse vahel. Säästva turismi toetamine peaks olema kooskõlas komisjoni 19. oktoobri 2007. aasta teatisega „Jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise Euroopa turismi strateegia“. Eelkõige tuleks selles arvesse võtta turistide heaolu, austada loodus- ja kultuurikeskkonda ning tagada integreeritud ja tervikliku poliitika põhjal sihtkohtade ja ettevõtete sotsiaalmajanduslik areng ja konkurentsivõime.

| (28) | Selleks, et toetada liikmesriikide ja piirkondade jõupingutusi uute probleemidega toimetulekul ja nende kodanike kõrgetasemelise turvalisuse tagamiseks ning tõrjutuse ja radikaliseerumise ärahoidmiseks, tuginedes koostoimele ja vastastikusele täiendavusele muude liidu poliitikavaldkondadega, peaksid investeeringud ERFist suurendama julgeolekut valdkondades, kus on vajadus ohutu ja turvalise avaliku ruumi ja elutähtsa taristu järele, nagu transpordi ja energeetika valdkond, aidates seeläbi luua kaasavamaid ja turvalisemaid ühiskondi. |
| --- | --- |

(28)

Selleks, et toetada liikmesriikide ja piirkondade jõupingutusi uute probleemidega toimetulekul ja nende kodanike kõrgetasemelise turvalisuse tagamiseks ning tõrjutuse ja radikaliseerumise ärahoidmiseks, tuginedes koostoimele ja vastastikusele täiendavusele muude liidu poliitikavaldkondadega, peaksid investeeringud ERFist suurendama julgeolekut valdkondades, kus on vajadus ohutu ja turvalise avaliku ruumi ja elutähtsa taristu järele, nagu transpordi ja energeetika valdkond, aidates seeläbi luua kaasavamaid ja turvalisemaid ühiskondi.

| (29) | ERFist peaks toetama poliitikaeesmärgi nr 5 raames integreeritud viisil majanduslikku, sotsiaalselt ja keskkonnaalast arengut lähtudes valdkonnaülestest territoriaalsetest strateegiatest ja kasutades integreeritud territoriaalse arengu vahendeid, et tagada nii linnapiirkondade kui ka linnaväliste piirkondade harmooniline areng. Lisaks tuleks linnapiirkondade arendamisel pöörata erilist tähelepanu funktsionaalsete linnapiirkondade toetamisele, sest need on olulised kohalike omavalitsuste ja eri halduspiirkondadesse kuuluvate partnerite vahelise koostöö käivitamisel ning ka linna- ja maapiirkondade vaheliste sidemete tugevdamisel. |
| --- | --- |

(29)

ERFist peaks toetama poliitikaeesmärgi nr 5 raames integreeritud viisil majanduslikku, sotsiaalselt ja keskkonnaalast arengut lähtudes valdkonnaülestest territoriaalsetest strateegiatest ja kasutades integreeritud territoriaalse arengu vahendeid, et tagada nii linnapiirkondade kui ka linnaväliste piirkondade harmooniline areng. Lisaks tuleks linnapiirkondade arendamisel pöörata erilist tähelepanu funktsionaalsete linnapiirkondade toetamisele, sest need on olulised kohalike omavalitsuste ja eri halduspiirkondadesse kuuluvate partnerite vahelise koostöö käivitamisel ning ka linna- ja maapiirkondade vaheliste sidemete tugevdamisel.

| (30) | ERFist peaks integreeritud viisil toetama säästvat turismi, eelkõige funktsionaalsetel territooriumidel tehtava koostöö tugevdamise kaudu. Et suurendada säästva turismi mõju majandusele, peaksid ettevõtted ja avaliku sektori asutused tegema süstemaatiliselt koostööd, et osutada suure turismipotentsiaaliga piirkondades kvaliteetseid teenuseid tõhusamalt, pöörates asjakohast tähelepanu selliste piirkondade kestlikku kasvu soodustava stabiilse õigus- ja halduskeskkonna loomisele. Säästva turismi valdkonnas toetatavate meetmete puhul võiks võtta arvesse selle valdkonna parimaid tavasid, näiteks „turismipiirkonnal“ põhinevat lähenemisviisi. |
| --- | --- |

(30)

ERFist peaks integreeritud viisil toetama säästvat turismi, eelkõige funktsionaalsetel territooriumidel tehtava koostöö tugevdamise kaudu. Et suurendada säästva turismi mõju majandusele, peaksid ettevõtted ja avaliku sektori asutused tegema süstemaatiliselt koostööd, et osutada suure turismipotentsiaaliga piirkondades kvaliteetseid teenuseid tõhusamalt, pöörates asjakohast tähelepanu selliste piirkondade kestlikku kasvu soodustava stabiilse õigus- ja halduskeskkonna loomisele. Säästva turismi valdkonnas toetatavate meetmete puhul võiks võtta arvesse selle valdkonna parimaid tavasid, näiteks „turismipiirkonnal“ põhinevat lähenemisviisi.

| (31) | ELi toimimise lepingus sätestatud Ühtekuuluvusfondi üldisest eesmärgist tulenevalt on vaja kehtestada ja piiritleda poliitikaeesmärgid, mida Ühtekuuluvusfondist toetatakse. |
| --- | --- |

(31)

ELi toimimise lepingus sätestatud Ühtekuuluvusfondi üldisest eesmärgist tulenevalt on vaja kehtestada ja piiritleda poliitikaeesmärgid, mida Ühtekuuluvusfondist toetatakse.

| (32) | Et parandada institutsioonide üldist haldussuutlikkust ja juhtimist liikmesriikides, kes rakendavad programme tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi raames, on vaja võimaldada võtta toetusmeetmeid programmi ametiasutuste ning valdkondlike või territoriaalsete osalejate jaoks, kes vastutavad ERFi ja Ühtekuuluvusfondi rakendamisega seotud tegevuste elluviimise eest kõigi taotletavate erieesmärkide raames, võttes arvesse määruses (EL) 2021/1060 osutatud horisontaalseid põhimõtteid, sealhulgas ÜRO kestliku arengu eesmärke. |
| --- | --- |

(32)

Et parandada institutsioonide üldist haldussuutlikkust ja juhtimist liikmesriikides, kes rakendavad programme tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi raames, on vaja võimaldada võtta toetusmeetmeid programmi ametiasutuste ning valdkondlike või territoriaalsete osalejate jaoks, kes vastutavad ERFi ja Ühtekuuluvusfondi rakendamisega seotud tegevuste elluviimise eest kõigi taotletavate erieesmärkide raames, võttes arvesse määruses (EL) 2021/1060 osutatud horisontaalseid põhimõtteid, sealhulgas ÜRO kestliku arengu eesmärke.

| (33) | Koostöömeetmete edendamiseks ja elavdamiseks tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi raames rakendatavate programmide puhul on vaja tõhustada kõikide erieesmärkide raames antava toetusega seoses koostööd partneritega, sealhulgas kohalikul ja piirkondlikul tasandil, asjaomases liikmesriigis või liikmesriikide vahel. Selline tõhustatud koostöö toimub lisaks Interregi raames toimuvale koostööle ning peaks toetama eelkõige struktureeritud partnerluste koostööd eesmärgiga rakendada piirkondlikke strateegiaid, millele osutatakse komisjoni 18. juuli 2017. aasta teatises „Innovatsiooni edendamine Euroopa piirkondades: vastupanuvõimelise, kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu strateegiad“. Partnerid võiksid seega olla pärit liidu mis tahes piirkonnast, kuid võiksid olla ka piiriülestest piirkondadest ja piirkondadest, mis on hõlmatud Euroopa territoriaalse koostöö rühmitusega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1082/2006, (12) makropiirkondliku või mere vesikonna strateegiaga või nende kahe strateegia kombinatsiooniga. |
| --- | --- |

(33)

Koostöömeetmete edendamiseks ja elavdamiseks tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi raames rakendatavate programmide puhul on vaja tõhustada kõikide erieesmärkide raames antava toetusega seoses koostööd partneritega, sealhulgas kohalikul ja piirkondlikul tasandil, asjaomases liikmesriigis või liikmesriikide vahel. Selline tõhustatud koostöö toimub lisaks Interregi raames toimuvale koostööle ning peaks toetama eelkõige struktureeritud partnerluste koostööd eesmärgiga rakendada piirkondlikke strateegiaid, millele osutatakse komisjoni 18. juuli 2017. aasta teatises „Innovatsiooni edendamine Euroopa piirkondades: vastupanuvõimelise, kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu strateegiad“. Partnerid võiksid seega olla pärit liidu mis tahes piirkonnast, kuid võiksid olla ka piiriülestest piirkondadest ja piirkondadest, mis on hõlmatud Euroopa territoriaalse koostöö rühmitusega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1082/2006, (12) makropiirkondliku või mere vesikonna strateegiaga või nende kahe strateegia kombinatsiooniga.

| (34) | ERF peaks aitama korvata põhilisi regionaalseid ebavõrdsusi liidus ja ühtlustada eri regioonide arengutaset ning vähendada mahajäämust kõige ebasoodsamates piirkondades, sealhulgas neis piirkondades, kus on CO2-heite vähendamise kohustuse tõttu probleeme, ning suurendades piirkondlikku vastupanuvõimet. ERFi toetus tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgil tuleks seega suunata liidu peamistele prioriteetidele kooskõlas määruses (EL) 2021/1060 sätestatud poliitikaeesmärkidega. Seega peaks ERFi toetus keskenduma sellistele poliitikaeesmärkidele nagu „konkurentsivõimelisem ja arukam Euroopa majanduse uuendusliku ja aruka ümberkujundamise ning piirkondlike IKT-ühenduste edendamise kaudu“ ning „keskkonnahoidlikum, vähese CO2-heitega majanduselt CO2-neutraalsele majandusele üleminev ja vastupanuvõimeline Euroopa, edendades õiglast üleminekut puhtale energiale, rohelisi ja siniseid investeeringuid, ringmajandust, kliimamuutuste leevendamist ja nendega kohanemist, riskiennetust ja -juhtimist ning säästvat linnalist liikumiskeskkonda“. Säästva linnalise liikumiskeskkonna ja lairibainvesteeringute jaoks ette nähtud vahendeid võiks võtta osaliselt arvesse valdkondliku keskendamise nõuete täitmise arvutamisel. Liikmesriigid peaksid oma partnerluslepingutes otsustama, kas nad järgivad kogu programmitöö perioodil valdkondliku keskendamise nõudeid piirkonna kategooria või riigi tasandil. Liikmesriikidest kogurahvatulu alusel moodustatud kolm rühma peaksid looma valdkondliku keskendamise riigi tasandil ning see peaks võimaldama paindlikkust üksikute programmide tasandil. Kuna Ühtekuuluvusfondist antava toetusega võiks samuti panustada valdkondlikku keskendamisse, tuleks ette näha sellise panustamise tingimused. Lisaks tuleb sätestada üksikasjalikult liikmesriikide klassifitseerimise metoodika, võttes arvesse äärepoolseimate või põhjapoolsete hõredalt asustatud piirkondade eriomast olukorda. |
| --- | --- |

(34)

ERF peaks aitama korvata põhilisi regionaalseid ebavõrdsusi liidus ja ühtlustada eri regioonide arengutaset ning vähendada mahajäämust kõige ebasoodsamates piirkondades, sealhulgas neis piirkondades, kus on CO2-heite vähendamise kohustuse tõttu probleeme, ning suurendades piirkondlikku vastupanuvõimet. ERFi toetus tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgil tuleks seega suunata liidu peamistele prioriteetidele kooskõlas määruses (EL) 2021/1060 sätestatud poliitikaeesmärkidega. Seega peaks ERFi toetus keskenduma sellistele poliitikaeesmärkidele nagu „konkurentsivõimelisem ja arukam Euroopa majanduse uuendusliku ja aruka ümberkujundamise ning piirkondlike IKT-ühenduste edendamise kaudu“ ning „keskkonnahoidlikum, vähese CO2-heitega majanduselt CO2-neutraalsele majandusele üleminev ja vastupanuvõimeline Euroopa, edendades õiglast üleminekut puhtale energiale, rohelisi ja siniseid investeeringuid, ringmajandust, kliimamuutuste leevendamist ja nendega kohanemist, riskiennetust ja -juhtimist ning säästvat linnalist liikumiskeskkonda“. Säästva linnalise liikumiskeskkonna ja lairibainvesteeringute jaoks ette nähtud vahendeid võiks võtta osaliselt arvesse valdkondliku keskendamise nõuete täitmise arvutamisel. Liikmesriigid peaksid oma partnerluslepingutes otsustama, kas nad järgivad kogu programmitöö perioodil valdkondliku keskendamise nõudeid piirkonna kategooria või riigi tasandil. Liikmesriikidest kogurahvatulu alusel moodustatud kolm rühma peaksid looma valdkondliku keskendamise riigi tasandil ning see peaks võimaldama paindlikkust üksikute programmide tasandil. Kuna Ühtekuuluvusfondist antava toetusega võiks samuti panustada valdkondlikku keskendamisse, tuleks ette näha sellise panustamise tingimused. Lisaks tuleb sätestada üksikasjalikult liikmesriikide klassifitseerimise metoodika, võttes arvesse äärepoolseimate või põhjapoolsete hõredalt asustatud piirkondade eriomast olukorda.

| (35) | Selleks, et suunata toetus liidu peamistele prioriteetidele, on asjakohane pidada kinni ka valdkondliku keskendamise nõuetest kogu programmitöö perioodil, sealhulgas juhul, kui toimub ümberpaigutamine programmi ühe prioriteedi alt teise alla või ühest programmist teise. |
| --- | --- |

(35)

Selleks, et suunata toetus liidu peamistele prioriteetidele, on asjakohane pidada kinni ka valdkondliku keskendamise nõuetest kogu programmitöö perioodil, sealhulgas juhul, kui toimub ümberpaigutamine programmi ühe prioriteedi alt teise alla või ühest programmist teise.

| (36) | Selleks et ERFil oleks võimalik toetada Interregi raames investeeringuid taristutesse ja sellega seotud investeeringuid, ning koolitus- ja integratsioonitegevusi, on vaja ette näha, et ERFist peaks saama toetada ka tegevusi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057. (13) loodud ESF erieesmärkide raames. |
| --- | --- |

(36)

Selleks et ERFil oleks võimalik toetada Interregi raames investeeringuid taristutesse ja sellega seotud investeeringuid, ning koolitus- ja integratsioonitegevusi, on vaja ette näha, et ERFist peaks saama toetada ka tegevusi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057. (13) loodud ESF erieesmärkide raames.

| (37) | Selleks et kasutada piiratud ressursse kõige tõhusamal viisil, peaks toetus ERFist tootlikele investeeringutele asjaomase erieesmärgi raames piirduma mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatega komisjoni soovituse 2003/361/EÜ (14) tähenduses, välja arvatud käesolevas määruses sätestatud konkreetsete investeeringute puhul. |
| --- | --- |

(37)

Selleks et kasutada piiratud ressursse kõige tõhusamal viisil, peaks toetus ERFist tootlikele investeeringutele asjaomase erieesmärgi raames piirduma mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatega komisjoni soovituse 2003/361/EÜ (14) tähenduses, välja arvatud käesolevas määruses sätestatud konkreetsete investeeringute puhul.

| (38) | Seoses toetusega ERFist tootlikele investeeringutele on asjakohane täpsustada, et tootlikud investeeringud on selles kontekstis investeeringud ettevõtete põhivarasse või immateriaalsesse varasse eesmärgiga toota kaupu ja teenuseid, ning andes seeläbi panuse kapitali kogumahutusse ja tööhõivesse. Samuti tuleks ette näha, et teatavatel tingimustel võib ERFist ja Ühtekuuluvusfondist toetada investeeringuid muudesse ettevõtetesse kui VKEd. Lisaks peaksid ERFist ja Ühtekuuluvusfondist varasematel programmitöö perioodidel saadud kogemustele tuginedes toetama ka investeeringuid muudesse ettevõtetesse kui VKEd, sealhulgas eelkõige kommunaalettevõtetesse, kui need on seotud investeeringutega taristusse, mis tagab juurdepääsu üldsusele kättesaadavatele teenustele energia, keskkonna ja bioloogilise mitmekesisuse, transpordi ja digitaalse ühenduvuse valdkonnas. |
| --- | --- |

(38)

Seoses toetusega ERFist tootlikele investeeringutele on asjakohane täpsustada, et tootlikud investeeringud on selles kontekstis investeeringud ettevõtete põhivarasse või immateriaalsesse varasse eesmärgiga toota kaupu ja teenuseid, ning andes seeläbi panuse kapitali kogumahutusse ja tööhõivesse. Samuti tuleks ette näha, et teatavatel tingimustel võib ERFist ja Ühtekuuluvusfondist toetada investeeringuid muudesse ettevõtetesse kui VKEd. Lisaks peaksid ERFist ja Ühtekuuluvusfondist varasematel programmitöö perioodidel saadud kogemustele tuginedes toetama ka investeeringuid muudesse ettevõtetesse kui VKEd, sealhulgas eelkõige kommunaalettevõtetesse, kui need on seotud investeeringutega taristusse, mis tagab juurdepääsu üldsusele kättesaadavatele teenustele energia, keskkonna ja bioloogilise mitmekesisuse, transpordi ja digitaalse ühenduvuse valdkonnas.

| (39) | Käesoleva määrusega tuleks kehtestada eri liiki tegevused, mille kulusid peaks saama toetada investeeringutega, kaasa arvatud ühisrahastusega, ERFist ja Ühtekuuluvusfondist ELi toimimise lepingust tulenevate asjaomaste eesmärkide raames. Ühtekuuluvusfondist peaks olema võimalik toetada investeeringuid TEN-Tsse ja keskkonda, sealhulgas kestliku arengu ja energeetikaga seotud investeeringuid, mis toovad keskkonnakasu. Sellega seoses peaks saama Ühtekuuluvusfondist toetada ka kombineeritud energiatõhusaks renoveerimist ja maavärinakindlaks kohandamist. ERFi puhul tuleks tegevuste loetelus võtta arvesse riikide ja piirkondade arengu erivajadusi ja sisemist potentsiaali ning loetelu tuleks lihtsustada. ERFist peaks olema võimalik toetada investeeringuid taristusse, sealhulgas teadusuuringute- ja innovatsioonialasesse ettevõtlustaristusse VKEde jaoks, tõrjutud kogukondade ja ebasoodsas olukorras olevate rühmade, madala sissetulekuga leibkondade ja sisserändajate eluasemetesse, kultuuri ja pärandisse, säästvasse turismi ning ettevõtetele osutatavatesse teenustesse, teenustele juurdepääsuks vajalikke investeeringuid, keskendudes eelkõige ebasoodsas olukorras olevatele, tõrjutud ja eraldatud kogukondadele, tootlikke investeeringuid VKEdesse, seadmetesse, tarkvarasse ja immateriaalsesse varasse ning meetmeid seoses teabe, teabevahetuse, uuringute, koostöövõrkude loomise, koostöö, kogemuste vahetamisega partnerite vahel ja klastreid hõlmavate tegevustega. Programmide rakendamise toetamiseks peaks mõlemast fondist olema võimalik toetada ka tehnilise abi meetmeid. Selleks et toetada Interregi programmide puhul rohkem sekkumismeetmeid, tuleks kohaldamisala laiendada nii, et see hõlmaks ka suure hulga rajatiste, inimressursside ja kulude jagamist, mis on seotud ESF+ raames võetavate meetmetega. |
| --- | --- |

(39)

Käesoleva määrusega tuleks kehtestada eri liiki tegevused, mille kulusid peaks saama toetada investeeringutega, kaasa arvatud ühisrahastusega, ERFist ja Ühtekuuluvusfondist ELi toimimise lepingust tulenevate asjaomaste eesmärkide raames. Ühtekuuluvusfondist peaks olema võimalik toetada investeeringuid TEN-Tsse ja keskkonda, sealhulgas kestliku arengu ja energeetikaga seotud investeeringuid, mis toovad keskkonnakasu. Sellega seoses peaks saama Ühtekuuluvusfondist toetada ka kombineeritud energiatõhusaks renoveerimist ja maavärinakindlaks kohandamist. ERFi puhul tuleks tegevuste loetelus võtta arvesse riikide ja piirkondade arengu erivajadusi ja sisemist potentsiaali ning loetelu tuleks lihtsustada. ERFist peaks olema võimalik toetada investeeringuid taristusse, sealhulgas teadusuuringute- ja innovatsioonialasesse ettevõtlustaristusse VKEde jaoks, tõrjutud kogukondade ja ebasoodsas olukorras olevate rühmade, madala sissetulekuga leibkondade ja sisserändajate eluasemetesse, kultuuri ja pärandisse, säästvasse turismi ning ettevõtetele osutatavatesse teenustesse, teenustele juurdepääsuks vajalikke investeeringuid, keskendudes eelkõige ebasoodsas olukorras olevatele, tõrjutud ja eraldatud kogukondadele, tootlikke investeeringuid VKEdesse, seadmetesse, tarkvarasse ja immateriaalsesse varasse ning meetmeid seoses teabe, teabevahetuse, uuringute, koostöövõrkude loomise, koostöö, kogemuste vahetamisega partnerite vahel ja klastreid hõlmavate tegevustega. Programmide rakendamise toetamiseks peaks mõlemast fondist olema võimalik toetada ka tehnilise abi meetmeid. Selleks et toetada Interregi programmide puhul rohkem sekkumismeetmeid, tuleks kohaldamisala laiendada nii, et see hõlmaks ka suure hulga rajatiste, inimressursside ja kulude jagamist, mis on seotud ESF+ raames võetavate meetmetega.

| (40) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1316/2013 (15) hõlmatud üleeuroopalise transpordivõrgu projektide rahastamine jätkub Ühtekuuluvusfondist nii eelarve jagatud täitmise kui ka eelarve otsese täitmise kaudu Euroopa ühendamise rahastu raames, mis loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu (Euroopa ühendamise rahastu 2021-2027). |
| --- | --- |

(40)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1316/2013 (15) hõlmatud üleeuroopalise transpordivõrgu projektide rahastamine jätkub Ühtekuuluvusfondist nii eelarve jagatud täitmise kui ka eelarve otsese täitmise kaudu Euroopa ühendamise rahastu raames, mis loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu (Euroopa ühendamise rahastu 2021-2027).

| (41) | Samal ajal on oluline täpsustada ERFi ja Ühtekuuluvusfondi kohaldamisalast välja jäävad tegevused, sealhulgas investeeringud selliste kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, mis tulenevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (16) I lisas loetletud tegevustest, eesmärgiga hoiduda selle direktiiviga juba ette nähtud rahastamise dubleerimisest, või investeeringud komisjoni määruses (EL) nr 651/2014 (17) määratletud raskustes olevatesse ettevõtjatesse, välja arvatud juhul, kui see on lubatud vähese tähtsusega abi või erandlikele asjaoludele reageerimiseks kehtestatud ajutise riigiabi reeglite alusel. Ühtlasi ei tohiks ERFist ja Ühtekuuluvusfondist toetada teatavaid investeeringuid lennujaamadesse, prügilasse ladestamise ja jäätmejääkide käitlemise rajatistesse või fossiilkütustesse. Seetõttu peaks ERFist saama toetada sihipäraseid keskkonnariskide leevendamise, julgeoleku- ja ohutusmeetmeid piirkondlikes lennujaamades, tingimusel et investeeringute peamine eesmärk seatakse selgelt liidu keskkonna-, julgeoleku- või ohutusstandarditest lähtuvalt ning see on kooskõlas riigiabi reeglitega.
  Seoses investeeringutega, millega suurendatakse jäätmejääkide käitlemise rajatiste võimsust, tuleks jäätmejääkide all mõista peamiselt liigiti mitte kogutavaid olmejäätmeid ja jäätmekäitluses tekkinud jääke. Kaugküttevõrkude ajakohastamisele võiks toetust anda eesmärgiga parandada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2012/27/EL (18) määratletud tõhusate kaugküttesüsteemide energiatõhusust vastavalt lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kehtestatud eesmärkidele. Taastuvenergia edendamise eesmärgil saab toetust anda kaugküttekateldele, mille varustamisel on kombineeritud gaas ja taastuvenergiaallikad. Sellisel puhul peaks mõlemast fondist antav toetus vastama proportsionaalselt selliste katelde taastuvenergia koguse osakaalule. Lisaks sellele tuleks sõnaselgelt sätestada, et ELi toimimise lepingu II lisas loetletud ülemeremaad ja -territooriumid ei ole rahastamiskõlblikud ERFist ega Ühtekuuluvusfondist. |
| --- | --- |

(41)

Samal ajal on oluline täpsustada ERFi ja Ühtekuuluvusfondi kohaldamisalast välja jäävad tegevused, sealhulgas investeeringud selliste kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, mis tulenevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (16) I lisas loetletud tegevustest, eesmärgiga hoiduda selle direktiiviga juba ette nähtud rahastamise dubleerimisest, või investeeringud komisjoni määruses (EL) nr 651/2014 (17) määratletud raskustes olevatesse ettevõtjatesse, välja arvatud juhul, kui see on lubatud vähese tähtsusega abi või erandlikele asjaoludele reageerimiseks kehtestatud ajutise riigiabi reeglite alusel. Ühtlasi ei tohiks ERFist ja Ühtekuuluvusfondist toetada teatavaid investeeringuid lennujaamadesse, prügilasse ladestamise ja jäätmejääkide käitlemise rajatistesse või fossiilkütustesse. Seetõttu peaks ERFist saama toetada sihipäraseid keskkonnariskide leevendamise, julgeoleku- ja ohutusmeetmeid piirkondlikes lennujaamades, tingimusel et investeeringute peamine eesmärk seatakse selgelt liidu keskkonna-, julgeoleku- või ohutusstandarditest lähtuvalt ning see on kooskõlas riigiabi reeglitega.

Seoses investeeringutega, millega suurendatakse jäätmejääkide käitlemise rajatiste võimsust, tuleks jäätmejääkide all mõista peamiselt liigiti mitte kogutavaid olmejäätmeid ja jäätmekäitluses tekkinud jääke. Kaugküttevõrkude ajakohastamisele võiks toetust anda eesmärgiga parandada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2012/27/EL (18) määratletud tõhusate kaugküttesüsteemide energiatõhusust vastavalt lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades kehtestatud eesmärkidele. Taastuvenergia edendamise eesmärgil saab toetust anda kaugküttekateldele, mille varustamisel on kombineeritud gaas ja taastuvenergiaallikad. Sellisel puhul peaks mõlemast fondist antav toetus vastama proportsionaalselt selliste katelde taastuvenergia koguse osakaalule. Lisaks sellele tuleks sõnaselgelt sätestada, et ELi toimimise lepingu II lisas loetletud ülemeremaad ja -territooriumid ei ole rahastamiskõlblikud ERFist ega Ühtekuuluvusfondist.

| (42) | Liikmesriigid peaksid edastama komisjonile korrapäraselt teavet edusammude kohta, kasutades I lisas sätestatud ühiseid väljund- ja tulemusnäitajaid. Asjakohasel juhul saab ühiseid väljund- ja tulemusnäitajaid täiendada programmipõhiste väljund- ja tulemusnäitajatega. Liikmesriikide edastatava teabe põhjal peaks komisjon andma aru erieesmärkide saavutamisel tehtud edusammudest kogu programmitöö perioodil, kasutades selleks II lisas sätestatud põhinäitajaid. |
| --- | --- |

(42)

Liikmesriigid peaksid edastama komisjonile korrapäraselt teavet edusammude kohta, kasutades I lisas sätestatud ühiseid väljund- ja tulemusnäitajaid. Asjakohasel juhul saab ühiseid väljund- ja tulemusnäitajaid täiendada programmipõhiste väljund- ja tulemusnäitajatega. Liikmesriikide edastatava teabe põhjal peaks komisjon andma aru erieesmärkide saavutamisel tehtud edusammudest kogu programmitöö perioodil, kasutades selleks II lisas sätestatud põhinäitajaid.

| (43) | Vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe (19) punktidele 22 ja 23 tuleks ERFi ja Ühtekuuluvusfondi hinnata teabe põhjal, mis on kogutud seirenormide alusel, vältides samal ajal eelkõige liikmesriikide halduskoormust ja ülereguleerimist. Seirenormid peaksid asjakohasel juhul sisaldama mõõdetavaid näitajaid, mille alusel saab hinnata mõlema fondi mõju kohapeal. |
| --- | --- |

(43)

Vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe (19) punktidele 22 ja 23 tuleks ERFi ja Ühtekuuluvusfondi hinnata teabe põhjal, mis on kogutud seirenormide alusel, vältides samal ajal eelkõige liikmesriikide halduskoormust ja ülereguleerimist. Seirenormid peaksid asjakohasel juhul sisaldama mõõdetavaid näitajaid, mille alusel saab hinnata mõlema fondi mõju kohapeal.

| (44) | Stabiilsuse ja kasvu pakti asjakohaste normide raames, mida on selgitatud tegevusjuhendis, peaksid liikmesriigid saama esitada asjakohaselt põhjendatud taotluse täiendava paindlikkuse võimaldamiseks seoses avaliku sektori või samaväärsete struktuursete kuludega, mida toetavad avaliku halduse asutused ERFi ja Ühtekuuluvusfondi raames käivitatud investeeringute kaasrahastamise kaudu. Komisjon peaks sellist taotlust hindama kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti ja tegevusjuhendiga. |
| --- | --- |

(44)

Stabiilsuse ja kasvu pakti asjakohaste normide raames, mida on selgitatud tegevusjuhendis, peaksid liikmesriigid saama esitada asjakohaselt põhjendatud taotluse täiendava paindlikkuse võimaldamiseks seoses avaliku sektori või samaväärsete struktuursete kuludega, mida toetavad avaliku halduse asutused ERFi ja Ühtekuuluvusfondi raames käivitatud investeeringute kaasrahastamise kaudu. Komisjon peaks sellist taotlust hindama kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti ja tegevusjuhendiga.

| (45) | ERF peaks tegelema probleemidega ebasoodsas olukorras olevates piirkondades, eelkõige maapiirkondades ja piirkondades, kus valitsevad rasked ja püsivad ebasoodsad looduslikud või demograafilised tingimused, sealhulgas rahvastiku vähenemine, seoses juurdepääsuga põhiteenustele, sealhulgas digiteenustele, suurendades investeeringute atraktiivsust, muu hulgas investeerimistegevuse kaudu ja suurte turgudega ühendatuse kaudu. Sealjuures peaks ERF pöörama tähelepanu teatavate saarepiirkondade, piirialade ja mägipiirkondade spetsiifilistele arenguprobleemidele. Peale selle peaks ERF pöörama erilist tähelepanu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1059/2003 (20) osutatud NUTS 3. tasandi ja kohaliku haldusüksuse tasandi hõredalt asustatud alade spetsiifilistele raskustele kooskõlas regionaalabi suuniste aastateks 2014-2020 punktis 161 sätestatud kriteeriumidega, eeskätt selliste piirkondade puhul, mille rahvastikutihedus on väiksem kui 12,5 elanikku ruutkilomeetri kohta, või piirkondade puhul, mille rahvastik vähenes ajavahemikul 2007–2017 keskmiselt vähemalt 1 % aastas. Liikmesriigid peaksid kaaluma selliste piirkondade jaoks konkreetsete vabatahtlike tegevuskavade väljatöötamist kohalikul tasandil, et tegeleda kõnealuste rahvastikuprobleemidega. |
| --- | --- |

(45)

ERF peaks tegelema probleemidega ebasoodsas olukorras olevates piirkondades, eelkõige maapiirkondades ja piirkondades, kus valitsevad rasked ja püsivad ebasoodsad looduslikud või demograafilised tingimused, sealhulgas rahvastiku vähenemine, seoses juurdepääsuga põhiteenustele, sealhulgas digiteenustele, suurendades investeeringute atraktiivsust, muu hulgas investeerimistegevuse kaudu ja suurte turgudega ühendatuse kaudu. Sealjuures peaks ERF pöörama tähelepanu teatavate saarepiirkondade, piirialade ja mägipiirkondade spetsiifilistele arenguprobleemidele. Peale selle peaks ERF pöörama erilist tähelepanu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1059/2003 (20) osutatud NUTS 3. tasandi ja kohaliku haldusüksuse tasandi hõredalt asustatud alade spetsiifilistele raskustele kooskõlas regionaalabi suuniste aastateks 2014-2020 punktis 161 sätestatud kriteeriumidega, eeskätt selliste piirkondade puhul, mille rahvastikutihedus on väiksem kui 12,5 elanikku ruutkilomeetri kohta, või piirkondade puhul, mille rahvastik vähenes ajavahemikul 2007–2017 keskmiselt vähemalt 1 % aastas. Liikmesriigid peaksid kaaluma selliste piirkondade jaoks konkreetsete vabatahtlike tegevuskavade väljatöötamist kohalikul tasandil, et tegeleda kõnealuste rahvastikuprobleemidega.

| (46) | Selleks et anda maksimaalne panus majanduslike, demograafiliste, keskkonnaalaste ja sotsiaalsete probleemide tõhusamasse käsitlemisse, eelkõige regioonides, kus valitsevad ebasoodsad looduslikud või demograafilised tingimused, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 174, peaksid territoriaalse arengu valdkonna meetmed põhinema integreeritud territoriaalsetel strateegiatel, sealhulgas linna- ja maapiirkondades, ning pöörama tähelepanu linna- ja maapiirkondade sidemetele. Seepärast tuleks ERFi toetust anda määruse (EL) 2021/1060 artiklis 28 sätestatud vormis, tagades kohalike, piirkondlike ja linnaasutuste, majandus- ja sotsiaalpartnerite ning kodanikuühiskonna ja valitsusväliste organisatsioonide esindajate asjakohase kaasamise. Territoriaalsete strateegiate puhul peaks saama kasutada ka mitut fondi (ERF, ESF+, EMKVF, EAFRD) hõlmavat ja integreeritud lähenemisviisi. |
| --- | --- |

(46)

Selleks et anda maksimaalne panus majanduslike, demograafiliste, keskkonnaalaste ja sotsiaalsete probleemide tõhusamasse käsitlemisse, eelkõige regioonides, kus valitsevad ebasoodsad looduslikud või demograafilised tingimused, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 174, peaksid territoriaalse arengu valdkonna meetmed põhinema integreeritud territoriaalsetel strateegiatel, sealhulgas linna- ja maapiirkondades, ning pöörama tähelepanu linna- ja maapiirkondade sidemetele. Seepärast tuleks ERFi toetust anda määruse (EL) 2021/1060 artiklis 28 sätestatud vormis, tagades kohalike, piirkondlike ja linnaasutuste, majandus- ja sotsiaalpartnerite ning kodanikuühiskonna ja valitsusväliste organisatsioonide esindajate asjakohase kaasamise. Territoriaalsete strateegiate puhul peaks saama kasutada ka mitut fondi (ERF, ESF+, EMKVF, EAFRD) hõlmavat ja integreeritud lähenemisviisi.

| (47) | Maapiirkondade kogukondade vastupanuvõime ning nende majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnatingimuste parandamiseks tuleks ERFi toetust kasutada selliste projektide arendamiseks nagu arukad külad, nagu on osutatud Euroopa Parlamendi 3. oktoobri 2018. aasta resolutsioonis, milles käsitletakse maa-, mägi- ja äärepoolseimate piirkondade erivajadusi, eelkõige kujundades uusi võimalusi, nagu detsentraliseeritud teenused ja energialahendused, digitehnoloogia ja innovatsioon. |
| --- | --- |

(47)

Maapiirkondade kogukondade vastupanuvõime ning nende majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnatingimuste parandamiseks tuleks ERFi toetust kasutada selliste projektide arendamiseks nagu arukad külad, nagu on osutatud Euroopa Parlamendi 3. oktoobri 2018. aasta resolutsioonis, milles käsitletakse maa-, mägi- ja äärepoolseimate piirkondade erivajadusi, eelkõige kujundades uusi võimalusi, nagu detsentraliseeritud teenused ja energialahendused, digitehnoloogia ja innovatsioon.

| (48) | Kestliku linnaarengu raames peetakse vajalikuks toetada integreeritud territoriaalset arengut, et tulla paremini toime linnapiirkondade, sealhulgas funktsionaalsete linnapiirkondade majanduslike, keskkonnaalaste, kliima-, demograafiliste ja sotsiaalsete probleemidega, võttes samal ajal arvesse vajadust edendada linna- ja maapiirkondade vahelisi sidemeid. Linnapiirkondadele suunatud toetus võiks olla eraldi programmi või prioriteedi vormis ja seda peaks saama rahastada mitmest fondist. Põhimõtted, mille alusel valitakse linnapiirkonnad, kus rakendada kestliku linnaarengu integreeritud meetmeid, ning neile meetmetele eraldatavad soovituslikud summad tuleks sätestada tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi alla kuuluvates programmides, eraldades nimetatud eesmärgil liikmesriigi tasandil vähemalt 8 % ERFi vahenditest. Tuleks ka sätestada, et sellest protsendist peab kinni pidama kogu programmitöö perioodil, kui toimub ümberpaigutamine programmi ühe prioriteedi alt teise alla või ühest programmist teise, sealhulgas vahekokkuvõtte tegemisel. |
| --- | --- |

(48)

Kestliku linnaarengu raames peetakse vajalikuks toetada integreeritud territoriaalset arengut, et tulla paremini toime linnapiirkondade, sealhulgas funktsionaalsete linnapiirkondade majanduslike, keskkonnaalaste, kliima-, demograafiliste ja sotsiaalsete probleemidega, võttes samal ajal arvesse vajadust edendada linna- ja maapiirkondade vahelisi sidemeid. Linnapiirkondadele suunatud toetus võiks olla eraldi programmi või prioriteedi vormis ja seda peaks saama rahastada mitmest fondist. Põhimõtted, mille alusel valitakse linnapiirkonnad, kus rakendada kestliku linnaarengu integreeritud meetmeid, ning neile meetmetele eraldatavad soovituslikud summad tuleks sätestada tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi alla kuuluvates programmides, eraldades nimetatud eesmärgil liikmesriigi tasandil vähemalt 8 % ERFi vahenditest. Tuleks ka sätestada, et sellest protsendist peab kinni pidama kogu programmitöö perioodil, kui toimub ümberpaigutamine programmi ühe prioriteedi alt teise alla või ühest programmist teise, sealhulgas vahekokkuvõtte tegemisel.

| (49) | Et leida või pakkuda välja uusi lahendusi kestliku linnaarenguga seotud probleemidega tegelemiseks liidu tasandil, tuleks linnadega seotud uuenduslikud meetmed kestliku linnaarengu valdkonnas asendada Euroopa linnaarengu algatusega, mis viiakse ellu eelarve otsese või kaudse täitmise raames. See algatus peaks hõlmama kõiki linnapiirkondi, sealhulgas funktsionaalseid linnapiirkondi, ja toetama Euroopa Liidu linnade tegevuskava. Et ergutada kohalikke omavalitsusi osalema ELi linnade tegevuskava temaatilistes partnerlustes, peaks ERF toetama sellise osalemisega seotud korralduslikke kulusid. Algatus võib hõlmata valitsustevahelist koostööd linnu puudutavatel teemadel, eelkõige koostööd, mille eesmärk on suutlikkuse suurendamine kohalikul tasandil, et saavutada ÜRO kestliku arengu eesmärgid. Euroopa linnaarengu algatuse juhtimisse ja rakendamisse tuleks aktiivselt kaasata liikmesriigid ning piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused. Sellise juhtimismudeli raames kokku lepitud meetmed võiksid hõlmata vahetustegevust piirkondlike ja kohalike esindajate jaoks. Euroopa linnaarengu algatuse raames võetavad meetmed peaksid edendama linna- ja maapiirkondade vahelisi sidemeid funktsionaalsetes linnapiirkondades. Selles osas on eriti oluline koostöö Euroopa maaelu arengu võrgustikuga. |
| --- | --- |

(49)

Et leida või pakkuda välja uusi lahendusi kestliku linnaarenguga seotud probleemidega tegelemiseks liidu tasandil, tuleks linnadega seotud uuenduslikud meetmed kestliku linnaarengu valdkonnas asendada Euroopa linnaarengu algatusega, mis viiakse ellu eelarve otsese või kaudse täitmise raames. See algatus peaks hõlmama kõiki linnapiirkondi, sealhulgas funktsionaalseid linnapiirkondi, ja toetama Euroopa Liidu linnade tegevuskava. Et ergutada kohalikke omavalitsusi osalema ELi linnade tegevuskava temaatilistes partnerlustes, peaks ERF toetama sellise osalemisega seotud korralduslikke kulusid. Algatus võib hõlmata valitsustevahelist koostööd linnu puudutavatel teemadel, eelkõige koostööd, mille eesmärk on suutlikkuse suurendamine kohalikul tasandil, et saavutada ÜRO kestliku arengu eesmärgid. Euroopa linnaarengu algatuse juhtimisse ja rakendamisse tuleks aktiivselt kaasata liikmesriigid ning piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused. Sellise juhtimismudeli raames kokku lepitud meetmed võiksid hõlmata vahetustegevust piirkondlike ja kohalike esindajate jaoks. Euroopa linnaarengu algatuse raames võetavad meetmed peaksid edendama linna- ja maapiirkondade vahelisi sidemeid funktsionaalsetes linnapiirkondades. Selles osas on eriti oluline koostöö Euroopa maaelu arengu võrgustikuga.

| (50) | Piirkondadevaheliste innovatsiooniprojektide turustamist ja laiendamist tuleks edendada kogu liidu territooriumil uute komisjoni hallatavate piirkondadevaheliste innovatsiooniinvesteeringute kaudu. Toetades aruka spetsialiseerumise valdkondades innovatsiooniprojekte, sealhulgas katseprojekte ja suutlikkuse suurendamise meetmeid, toovad need eelkõige kasu vähem arenenud piirkondadele, edendades nende innovatsiooni ökosüsteeme ja nende võimet integreeruda suurematesse liidu väärtusahelatesse. Samuti peaksid need aitama rakendada komisjoni 18. juuli 2017. aasta teatist „Innovatsiooni edendamine Euroopa piirkondades: vastupanuvõimelise, kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu strateegiad“, eelkõige selleks, et toetada aruka spetsialiseerumise temaatilisi platvorme määrava tähtsusega valdkondades. |
| --- | --- |

(50)

Piirkondadevaheliste innovatsiooniprojektide turustamist ja laiendamist tuleks edendada kogu liidu territooriumil uute komisjoni hallatavate piirkondadevaheliste innovatsiooniinvesteeringute kaudu. Toetades aruka spetsialiseerumise valdkondades innovatsiooniprojekte, sealhulgas katseprojekte ja suutlikkuse suurendamise meetmeid, toovad need eelkõige kasu vähem arenenud piirkondadele, edendades nende innovatsiooni ökosüsteeme ja nende võimet integreeruda suurematesse liidu väärtusahelatesse. Samuti peaksid need aitama rakendada komisjoni 18. juuli 2017. aasta teatist „Innovatsiooni edendamine Euroopa piirkondades: vastupanuvõimelise, kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu strateegiad“, eelkõige selleks, et toetada aruka spetsialiseerumise temaatilisi platvorme määrava tähtsusega valdkondades.

| (51) | Erilist tähelepanu tuleb pöörata äärepoolseimatele piirkondadele, eelkõige võttes ELi toimimise lepingu artikli 349 alusel vastu meetmed, millega nähakse ette täiendavad eraldised äärepoolseimatele piirkondadele, eesmärgiga katta nende piirkondade lisakulud, mis tekivad ELi toimimise lepingu artiklis 349 osutatud ühe või mitme piirava teguri tõttu, nagu nende kaugus, saareline asend, väike pindala, rasked looduslikud olud, majanduslik sõltuvus mõnest tootest, mille püsivus ja koosmõju piiravad olulisel määral nende arengut. Kõnealuste eraldistega peaks saama katta investeeringuid, tegevuskulusid ja avaliku teenindamise kohustust, eesmärgiga hüvitada sellistest piirangutest tulenevad lisakulud. Tegevusabiga võib rahastada kulutusi kaubaveoteenustele, transporditeenuste starditoetusi ning kulutusi seoses tootmisvahendite ladustamispiirangutega, nende ülemääraste mõõtmete ja hooldusega ning kohalikul tööturul inimkapitali puudusega seotud tegevustega. Kõnealuste eraldiste suhtes ei tuleks kohaldada valdkondliku keskendamise nõudeid. Siseturu terviklikkuse säilitamiseks toetus ERFist tegevus- ja investeerimisabi rahastamiseks äärepoolseimates piirkondades, nagu kõigi ERFist ja Ühtekuuluvusfondist kaasrahastatavate tegevuste puhul tavaks, vastama riigiabi reeglitele, mis on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklites 107 ja 108. |
| --- | --- |

(51)

Erilist tähelepanu tuleb pöörata äärepoolseimatele piirkondadele, eelkõige võttes ELi toimimise lepingu artikli 349 alusel vastu meetmed, millega nähakse ette täiendavad eraldised äärepoolseimatele piirkondadele, eesmärgiga katta nende piirkondade lisakulud, mis tekivad ELi toimimise lepingu artiklis 349 osutatud ühe või mitme piirava teguri tõttu, nagu nende kaugus, saareline asend, väike pindala, rasked looduslikud olud, majanduslik sõltuvus mõnest tootest, mille püsivus ja koosmõju piiravad olulisel määral nende arengut. Kõnealuste eraldistega peaks saama katta investeeringuid, tegevuskulusid ja avaliku teenindamise kohustust, eesmärgiga hüvitada sellistest piirangutest tulenevad lisakulud. Tegevusabiga võib rahastada kulutusi kaubaveoteenustele, transporditeenuste starditoetusi ning kulutusi seoses tootmisvahendite ladustamispiirangutega, nende ülemääraste mõõtmete ja hooldusega ning kohalikul tööturul inimkapitali puudusega seotud tegevustega. Kõnealuste eraldiste suhtes ei tuleks kohaldada valdkondliku keskendamise nõudeid. Siseturu terviklikkuse säilitamiseks toetus ERFist tegevus- ja investeerimisabi rahastamiseks äärepoolseimates piirkondades, nagu kõigi ERFist ja Ühtekuuluvusfondist kaasrahastatavate tegevuste puhul tavaks, vastama riigiabi reeglitele, mis on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklites 107 ja 108.

| (52) | Et võimaldada kiiret reageerimist erandlikele ja ebatavalistele asjaoludele, millele on osutatud stabiilsuse ja kasvu paktis ja mis võivad tekkida programmiperioodi jooksul, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused ajutiste meetmete vastuvõtmiseks, et hõlbustada toetuse kasutamist ERFist selliste asjaolude korral. Komisjon peaks võtma vastu meetmed, mis on kõige asjakohasemad, võttes arvesse erandlikke või ebatavalisi asjaolusid, millega liikmesriik silmitsi seisab, järgides samal ajal fondi eesmärke. Lisaks tuleks ilma komiteemenetluseta võtta vastu rakendamisotsused seoses ajutiste meetmetega ERFi kasutamiseks erandlikel või ebatavalistel asjaoludel, võttes arvesse, et kohaldamisala on kindlaks määratud stabiilsuse ja kasvu paktiga ning piirdub käesolevas määruses sätestatud meetmega. Komisjon peaks jälgima ka meetmete rakendamist ja hindama nende asjakohasust. |
| --- | --- |

(52)

Et võimaldada kiiret reageerimist erandlikele ja ebatavalistele asjaoludele, millele on osutatud stabiilsuse ja kasvu paktis ja mis võivad tekkida programmiperioodi jooksul, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused ajutiste meetmete vastuvõtmiseks, et hõlbustada toetuse kasutamist ERFist selliste asjaolude korral. Komisjon peaks võtma vastu meetmed, mis on kõige asjakohasemad, võttes arvesse erandlikke või ebatavalisi asjaolusid, millega liikmesriik silmitsi seisab, järgides samal ajal fondi eesmärke. Lisaks tuleks ilma komiteemenetluseta võtta vastu rakendamisotsused seoses ajutiste meetmetega ERFi kasutamiseks erandlikel või ebatavalistel asjaoludel, võttes arvesse, et kohaldamisala on kindlaks määratud stabiilsuse ja kasvu paktiga ning piirdub käesolevas määruses sätestatud meetmega. Komisjon peaks jälgima ka meetmete rakendamist ja hindama nende asjakohasust.

| (53) | Käesoleva määruse teatavate mitteolemuslike osade muutmiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et teha muudatusi, kui see on põhjendatud, II lisasse, milles sätestatakse näitajate loetelu, mille alusel antakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule teavet programmide tulemuslikkuse kohta. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(53)

Käesoleva määruse teatavate mitteolemuslike osade muutmiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et teha muudatusi, kui see on põhjendatud, II lisasse, milles sätestatakse näitajate loetelu, mille alusel antakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule teavet programmide tulemuslikkuse kohta. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (54) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, milleks on majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamine, korvates põhilisi regionaalseid ebavõrdsusi liidus, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda eri piirkondade arengutaseme erinevuse, kõige ebasoodsamas olukorras olevate piirkondade mahajäämuse ning liikmesriikide ja piirkondade piiratud rahaliste vahendite tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(54)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, milleks on majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamine, korvates põhilisi regionaalseid ebavõrdsusi liidus, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda eri piirkondade arengutaseme erinevuse, kõige ebasoodsamas olukorras olevate piirkondade mahajäämuse ning liikmesriikide ja piirkondade piiratud rahaliste vahendite tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

| (55) | Võttes arvesse, et käesolev määrus võetakse vastu pärast programmitöö perioodi algust ning et ERFi ja Ühtekuuluvusfondi on mõlemat vaja rakendada koordineeritud ja ühtlustatud viisil, ning eesmärgiga tagada määruse kiire rakendamine, peaks määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, |
| --- | --- |

(55)

Võttes arvesse, et käesolev määrus võetakse vastu pärast programmitöö perioodi algust ning et ERFi ja Ühtekuuluvusfondi on mõlemat vaja rakendada koordineeritud ja ühtlustatud viisil, ning eesmärgiga tagada määruse kiire rakendamine, peaks määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

SISUKORD

| I PEATÜKK | ÜHISSÄTTED | 71 |
| --- | --- | --- |

I PEATÜKK

| Artikkel 1 | Reguleerimisese | 71 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 1

| Artikkel 2 | ERFi ja Ühtekuuluvusfondi ülesanded | 71 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 2

| Artikkel 3 | ERFi ja Ühtekuuluvusfondi erieesmärgid | 71 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 3

| Artikkel 4 | ERFi toetuse valdkondlik keskendamine | 73 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 4

| Artikkel 5 | ERFist antava toetuse kohaldamisala | 75 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 5

| Artikkel 6 | Ühtekuuluvusfondist antava toetuse kohaldamisala | 76 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 6

| Artikkel 7 | ERFi ja Ühtekuuluvusfondi kohaldamisalast väljajätmine | 76 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 7

| Artikkel 8 | Näitajad | 78 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 8

| II PEATÜKK | TERRITOORIUMIDE ERIPÄRA JA PIIRKONDADEVAHELISTE INNOVATSIOONIINVESTEERINGUTE KÄSITLEMISE ERISÄTTED | 78 |
| --- | --- | --- |

II PEATÜKK

| Artikkel 9 | Integreeritud territoriaalne areng | 78 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 9

| Artikkel 10 | Toetus ebasoodsas olukorras olevatele piirkondadele | 78 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 10

| Artikkel 11 | Kestlik linnaareng | 79 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 11

| Artikkel 12 | Euroopa linnaarengu algatus | 79 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 12

| Artikkel 13 | Piirkondadevahelised innovatsiooniinvesteeringud | 80 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 13

| Artikkel 14 | Äärepoolseimad piirkonnad | 80 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 14

| III PEATÜKK | ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED | 81 |
| --- | --- | --- |

III PEATÜKK

| Artikkel 15 | Üleminekusätted | 81 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 15

| Artikkel 16 | Delegeeritud volituste rakendamine | 81 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 16

| Artikkel 17 | Läbivaatamine | 82 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 17

| Artikkel 18 | Jõustumine | 82 |
| --- | --- | --- |

Artikkel 18

| I LISA | ERFI JA ÜHTEKUULUVUSFONDI ÜHISED VÄLJUND- JA TULEMUSNÄITAJAD – ARTIKLI 8 LÕIGE 1 | 83 |
| --- | --- | --- |

I LISA

| II LISA | ARTIKLI 8 LÕIKES 3 OSUTATUD ERFI JA ÜHTEKUULUVUSFONDI TULEMUSLIKKUSE PÕHINÄITAJAD, MIDA KASUTAB KOMISJON KOOSKÕLAS OMA ARUANDLUSKOHUSTUSEGA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 41 LÕIKE 3 PUNKTI H ALAPUNKTILE III | 91 |
| --- | --- | --- |

II LISA

I PEATÜKK

ÜHISSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

1.   Käesoleva määrusega nähakse ette Euroopa Regionaalarengu Fondist (edaspidi „ERF“) antava toetuse erieesmärgid ja toetuse kohaldamisala seoses tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi ning Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgiga (Interreg), millele on osutatud määruse (EL) 2021/1060 artikli 5 lõikes 2.

2.   Käesoleva määrusega nähakse ette ka Ühtekuuluvusfondist antava toetuse erieesmärgid ja toetuse kohaldamisala seoses tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgiga, millele on osutatud määruse (EL) 2021/1060 artikli 5 lõike 2 punktis a.

Artikkel 2

ERFi ja Ühtekuuluvusfondi ülesanded

1.   ERF ja Ühtekuuluvusfond aitavad saavutada üldist eesmärki – tugevdada liidu majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust.

2.   ERF aitab kaasa liidu eri piirkondade arengutasemete vaheliste erinevuste vähendamisele ning kõige ebasoodsamate piirkondade mahajäämuse vähendamisele, osaledes arengus maha jäänud piirkondade struktuurilises kohandamises ja taandarenguga tööstuspiirkondade ümberkorraldamises, muu hulgas edendades kestlikku arengut ja tegeledes keskkonnaprobleemidega.

3.   Ühtekuuluvusfond aitab kaasa projektide elluviimisele keskkonna ja üleeuroopaliste transporditaristu (TEN-T) võrkude valdkonnas.

Artikkel 3

ERFi ja Ühtekuuluvusfondi erieesmärgid

1.   Kooskõlas määruse (EL) 2021/1060 artikli 5 lõikes 1 sätestatud poliitikaeesmärkidega toetab ERF järgmiste erieesmärkide saavutamist.

| a) | Konkurentsivõimelisem ja arukam Euroopa majanduse uuendusliku ja aruka ümberkujundamise ning piirkondlike IKT-ühenduste edendamise kaudu (edaspidi „poliitikaeesmärk nr 1“):






  i) | teadus- ja innovatsioonivõime ning kõrgetasemeliste tehnoloogiate kasutuselevõtu arendamine ja suurendamine; |
| --- | --- | --- |

a)

Konkurentsivõimelisem ja arukam Euroopa majanduse uuendusliku ja aruka ümberkujundamise ning piirkondlike IKT-ühenduste edendamise kaudu (edaspidi „poliitikaeesmärk nr 1“):

i)

teadus- ja innovatsioonivõime ning kõrgetasemeliste tehnoloogiate kasutuselevõtu arendamine ja suurendamine;

| ii) | digitaliseerimisest kasu toomine kodanike, ettevõtjate, teadusasutuste ja avaliku sektori asutuste jaoks; |
| --- | --- |

ii)

digitaliseerimisest kasu toomine kodanike, ettevõtjate, teadusasutuste ja avaliku sektori asutuste jaoks;

| iii) | VKEde kestliku majanduskasvu ja konkurentsivõime tõhustamine ning VKEdes töökohtade loomine, muu hulgas tootlike investeeringute kaudu; |
| --- | --- |

iii)

VKEde kestliku majanduskasvu ja konkurentsivõime tõhustamine ning VKEdes töökohtade loomine, muu hulgas tootlike investeeringute kaudu;

| iv) | aruka spetsialiseerumise, tööstusliku ülemineku ja ettevõtluse oskuste arendamine; |
| --- | --- |

iv)

aruka spetsialiseerumise, tööstusliku ülemineku ja ettevõtluse oskuste arendamine;

| v) | digitaalse ühenduvuse suurendamine. |
| --- | --- |

v)

digitaalse ühenduvuse suurendamine.

| b) | Keskkonnahoidlikum, vähese CO2-heitega majanduselt CO2-neutraalsele majandusele üleminev ja vastupanuvõimeline Euroopa, edendades üleminekut puhtale ja õiglasele energiale, rohelisi ja siniseid investeeringuid, ringmajandust, kliimamuutuste leevendamist ja nendega kohanemist, riskiennetust ja -juhtimist ning säästvat linnalist liikumiskeskkonda (edaspidi „poliitikaeesmärk nr 2“):






  i) | energiatõhususe edendamine ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine; |
| --- | --- | --- |

b)

Keskkonnahoidlikum, vähese CO2-heitega majanduselt CO2-neutraalsele majandusele üleminev ja vastupanuvõimeline Euroopa, edendades üleminekut puhtale ja õiglasele energiale, rohelisi ja siniseid investeeringuid, ringmajandust, kliimamuutuste leevendamist ja nendega kohanemist, riskiennetust ja -juhtimist ning säästvat linnalist liikumiskeskkonda (edaspidi „poliitikaeesmärk nr 2“):

i)

energiatõhususe edendamine ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine;

| ii) | taastuvenergia edendamine kooskõlas direktiiviga (EL) 2018/2001, sealhulgas selles sätestatud säästlikkuse kriteeriumidega; |
| --- | --- |

ii)

taastuvenergia edendamine kooskõlas direktiiviga (EL) 2018/2001, sealhulgas selles sätestatud säästlikkuse kriteeriumidega;

| iii) | arukate energiasüsteemide, nutivõrkude ja aruka energiasalvestuse väljatöötamine väljaspool üleeuroopalist energiavõrku (TEN-E); |
| --- | --- |

iii)

arukate energiasüsteemide, nutivõrkude ja aruka energiasalvestuse väljatöötamine väljaspool üleeuroopalist energiavõrku (TEN-E);

| iv) | kliimamuutustega kohanemise ja katastroofiriski ennetamise ning vastupanuvõime edendamine, võttes arvesse ökosüsteemipõhiseid lähenemisviise; |
| --- | --- |

iv)

kliimamuutustega kohanemise ja katastroofiriski ennetamise ning vastupanuvõime edendamine, võttes arvesse ökosüsteemipõhiseid lähenemisviise;

| v) | veele juurdepääsu ja säästva veemajanduse edendamine; |
| --- | --- |

v)

veele juurdepääsu ja säästva veemajanduse edendamine;

| vi) | ring- ja ressursitõhusale majandusele ülemineku edendamine; |
| --- | --- |

vi)

ring- ja ressursitõhusale majandusele ülemineku edendamine;

| vii) | looduse ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja säilitamise ning rohelise taristu tugevdamine, muu hulgas linnapiirkondades, ning kõigi saastevormide vähendamine; |
| --- | --- |

vii)

looduse ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja säilitamise ning rohelise taristu tugevdamine, muu hulgas linnapiirkondades, ning kõigi saastevormide vähendamine;

| viii) | säästva mitmeliigilise linnalise liikumiskeskkonna edendamine osana üleminekust CO2-neutraalsele majandusele. |
| --- | --- |

viii)

säästva mitmeliigilise linnalise liikumiskeskkonna edendamine osana üleminekust CO2-neutraalsele majandusele.

| c) | Paremini ühendatud Euroopa liikuvuse tõhustamise kaudu (edaspidi „poliitikaeesmärk nr 3“):






  i) | kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise, intelligentse, turvalise, kestliku ja mitmeliigilise üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) arendamine; |
| --- | --- | --- |

c)

Paremini ühendatud Euroopa liikuvuse tõhustamise kaudu (edaspidi „poliitikaeesmärk nr 3“):

i)

kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise, intelligentse, turvalise, kestliku ja mitmeliigilise üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) arendamine;

| ii) | säästva, kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise, intelligentse ja mitmeliigilise riigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi liikuvuse arendamine ja edendamine, sealhulgas TEN-T võrgule juurdepääsu ja piiriülese liikuvuse parandamine. |
| --- | --- |

ii)

säästva, kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise, intelligentse ja mitmeliigilise riigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi liikuvuse arendamine ja edendamine, sealhulgas TEN-T võrgule juurdepääsu ja piiriülese liikuvuse parandamine.

| d) | Sotsiaalsem ja kaasavam Euroopa, rakendades Euroopa sotsiaalõiguste sammast (edaspidi „poliitikaeesmärk nr 4“):






  i) | tööturgude tulemuslikkuse ja kaasavuse ning kvaliteetsetele töökohtadele juurdepääsu parandamine sotsiaalse taristu arendamise ja sotsiaalmajanduse edendamise kaudu; |
| --- | --- | --- |

d)

Sotsiaalsem ja kaasavam Euroopa, rakendades Euroopa sotsiaalõiguste sammast (edaspidi „poliitikaeesmärk nr 4“):

i)

tööturgude tulemuslikkuse ja kaasavuse ning kvaliteetsetele töökohtadele juurdepääsu parandamine sotsiaalse taristu arendamise ja sotsiaalmajanduse edendamise kaudu;

| ii) | hariduse, koolituse ja elukestva õppe valdkonna kaasavatele ja kvaliteetsetele teenustele võrdse juurdepääsu parandamine, arendades juurdepääsetavat taristut, sealhulgas tugevdades vastupidavust seoses kaug- ja e-õppe ja -koolitusega; |
| --- | --- |

ii)

hariduse, koolituse ja elukestva õppe valdkonna kaasavatele ja kvaliteetsetele teenustele võrdse juurdepääsu parandamine, arendades juurdepääsetavat taristut, sealhulgas tugevdades vastupidavust seoses kaug- ja e-õppe ja -koolitusega;

| iii) | tõrjutud kogukondade, madala sissetulekuga leibkondade ja ebasoodsas olukorras olevate rühmade, sealhulgas erivajadustega inimeste sotsiaal-majandusliku kaasamise edendamine integreeritud meetmete, muu hulgas eluaseme- ja sotsiaalteenuste kaudu; |
| --- | --- |

iii)

tõrjutud kogukondade, madala sissetulekuga leibkondade ja ebasoodsas olukorras olevate rühmade, sealhulgas erivajadustega inimeste sotsiaal-majandusliku kaasamise edendamine integreeritud meetmete, muu hulgas eluaseme- ja sotsiaalteenuste kaudu;

| iv) | kolmandate riikide kodanike, sealhulgas sisserändajate, sotsiaal-majandusliku integreerimise edendamine integreeritud meetmete, muu hulgas eluaseme- ja sotsiaalteenuste kaudu; |
| --- | --- |

iv)

kolmandate riikide kodanike, sealhulgas sisserändajate, sotsiaal-majandusliku integreerimise edendamine integreeritud meetmete, muu hulgas eluaseme- ja sotsiaalteenuste kaudu;

| v) | tervishoiule võrdse juurdepääsu tagamine ja tervisesüsteemide, sealhulgas esmatasandi tervishoiu vastupidavuse suurendamine ning asutusepõhiselt hoolduselt pere- ja kogukonnapõhisele hooldusele ülemineku edendamine; |
| --- | --- |

v)

tervishoiule võrdse juurdepääsu tagamine ja tervisesüsteemide, sealhulgas esmatasandi tervishoiu vastupidavuse suurendamine ning asutusepõhiselt hoolduselt pere- ja kogukonnapõhisele hooldusele ülemineku edendamine;

| vi) | kultuuri ja säästva turismi tähtsuse suurendamine majandusarengus, sotsiaalses kaasamises ja sotsiaalses innovatsioonis. |
| --- | --- |

vi)

kultuuri ja säästva turismi tähtsuse suurendamine majandusarengus, sotsiaalses kaasamises ja sotsiaalses innovatsioonis.

| e) | Kodanikele lähemal olev Euroopa, kus edendatakse igat liiki piirkondade kestlikku ja terviklikku arengut ning kohalikke algatusi (edaspidi „poliitikaeesmärk nr 5“):






  i) | tervikliku ja kaasava sotsiaalse, majandusliku ja keskkonnaalase arengu, kultuuri, looduspärandi, säästva turismi ja julgeoleku soodustamine linnapiirkondades; |
| --- | --- | --- |

e)

Kodanikele lähemal olev Euroopa, kus edendatakse igat liiki piirkondade kestlikku ja terviklikku arengut ning kohalikke algatusi (edaspidi „poliitikaeesmärk nr 5“):

i)

tervikliku ja kaasava sotsiaalse, majandusliku ja keskkonnaalase arengu, kultuuri, looduspärandi, säästva turismi ja julgeoleku soodustamine linnapiirkondades;

| ii) | tervikliku ja kaasava sotsiaalse, majandusliku ja keskkonnaalase kohaliku arengu, kultuuri, looduspärandi, säästva turismi ja julgeoleku soodustamine mujal kui linnapiirkondades. |
| --- | --- |

ii)

tervikliku ja kaasava sotsiaalse, majandusliku ja keskkonnaalase kohaliku arengu, kultuuri, looduspärandi, säästva turismi ja julgeoleku soodustamine mujal kui linnapiirkondades.

Poliitikaeesmärgi nr 5 kohast toetust antakse territoriaalsete ja kohaliku arengu strateegiate kaudu määruse (EL) 2021/1060 artikli 28 punktides a, b ja c sätestatud vormis.

2.   Lõike 1 punktis e nimetatud kahe erieesmärgi kohaselt võivad liikmesriigid samuti toetada tegevusi, mida saab rahastada selle lõike punktides a–d sätestatud erieesmärkide raames.

3.   Ühtekuuluvusfondist toetatakse poliitikaeesmärke nr 2 ja nr 3.

4.   Lõikes 1 sätestatud erieesmärkide raames võidakse ERFist või asjakohasel juhul Ühtekuuluvusfondist toetada ka tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi alla kuuluvaid meetmeid, kui nendega:

| a) | parandatakse programmi juhtivate asutuste suutlikkust; |
| --- | --- |

a)

parandatakse programmi juhtivate asutuste suutlikkust;

| b) | parandatakse ERFi ja Ühtekuuluvusfondi rakendamisega seotud tegevuste elluviimise eest vastutavate valdkondlike või territoriaalsete osalejate suutlikkust, tingimusel et see aitab kaasa programmi eesmärkide saavutamisele või |
| --- | --- |

b)

parandatakse ERFi ja Ühtekuuluvusfondi rakendamisega seotud tegevuste elluviimise eest vastutavate valdkondlike või territoriaalsete osalejate suutlikkust, tingimusel et see aitab kaasa programmi eesmärkide saavutamisele või

| c) | tõhustatakse koostööd partneritega nii asjaomases liikmesriigis kui ka sellest väljaspool. |
| --- | --- |

c)

tõhustatakse koostööd partneritega nii asjaomases liikmesriigis kui ka sellest väljaspool.

Punktis c osutatud koostöö hõlmab koostööd partneritega piirialadelt, mittekülgnevatelt aladelt või aladelt, mis asuvad Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse, makropiirkondliku või merepiirkondade strateegia või nende kombinatsiooniga hõlmatud territooriumil.

Artikkel 4

ERFi toetuse valdkondlik keskendamine

1.   Tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi raames rakendatavate programmide puhul keskendatakse iga liikmesriigi muuks kui tehniliseks abiks mõeldud ERFi vahendite kogusumma riigi või piirkonnakategooria tasandil kooskõlas lõigetega 3–9.

2.   Äärepoolseimaid piirkondi hõlmavatele liikmesriikidele antava toetuse valdkondliku keskendamise puhul käsitletakse eraldi ERFi vahendeid, mis on eraldatud konkreetselt äärepoolseimate piirkondade programmidele, ja kõigile muudele piirkondadele eraldatud ERFi vahendeid.

3.   Liikmesriigid võivad otsustada järgida valdkondlikku keskendamist riigi või piirkonnakategooriatasandil. Iga liikmesriik esitab oma valiku oma partnerluslepingus, millele on osutatud määruse (EL) 2021/1060 artiklis 10. Seda valikut kohaldatakse kogu programmitöö perioodil asjaomase liikmesriigi ERFi vahendite kogusumma suhtes, millele on osutatud käesoleva artikli lõikes 1.

4.   Riigi tasandil toimuva valdkondliku keskendamise eesmärgil liigitatakse liikmesriigid nende kogurahvatulu suhtarvu alusel järgmiselt:

| a) | liikmesriigid, kelle kogurahvatulu suhtarv on 100 % ELi keskmisest või üle selle (edaspidi „1. rühm“); |
| --- | --- |

a)

liikmesriigid, kelle kogurahvatulu suhtarv on 100 % ELi keskmisest või üle selle (edaspidi „1. rühm“);

| b) | liikmesriigid, kelle kogurahvatulu suhtarv on 75 % ELi keskmisest või üle selle, kuid jääb alla 100 % ELi keskmisest (edaspidi „2. rühm“); |
| --- | --- |

b)

liikmesriigid, kelle kogurahvatulu suhtarv on 75 % ELi keskmisest või üle selle, kuid jääb alla 100 % ELi keskmisest (edaspidi „2. rühm“);

| c) | liikmesriigid, kelle kogurahvatulu suhtarv on alla 75 % ELi keskmisest (edaspidi „3. rühm“). |
| --- | --- |

c)

liikmesriigid, kelle kogurahvatulu suhtarv on alla 75 % ELi keskmisest (edaspidi „3. rühm“).

Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab kogurahvatulu suhtarv liikmesriigi kogurahvatulu elaniku kohta (mõõdetuna ostujõu standardites ja arvutatuna aastaid 2015–2017 kajastavate liidu arvandmete põhjal) ja 27 liikmesriigi keskmise kogurahvatulu elaniku kohta (mõõdetuna ostujõu standardites) suhet samal võrdlusperioodil.

Tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi kohaste programmidega seoses liigitatakse äärepoolseimad piirkonnad 3. rühma.

Tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi kohaste programmidega seoses liigitatakse Ühtekuuluvusfondist toetust saavad saareriikidest liikmesriigid 3. rühma.

5.   Piirkonnakategooria tasandil toimuva valdkondliku keskendamise eesmärgil liigitatakse piirkonnad piirkonnakategooriatesse vastavalt määruse (EL) 2021/1060 artikli 108 lõikele 2 järgmiselt:

| a) | enam arenenud piirkonnad; |
| --- | --- |

a)

enam arenenud piirkonnad;

| b) | üleminekupiirkonnad; |
| --- | --- |

b)

üleminekupiirkonnad;

| c) | vähem arenenud piirkonnad. |
| --- | --- |

c)

vähem arenenud piirkonnad.

6.   Liikmesriigid peavad riigi tasandil täitma järgmised valdkondliku keskendamise nõuded:

| a) | 1. rühma kuuluvad liikmesriigid ja enam arenenud piirkonnad eraldavad vähemalt 85 % oma lõikes 1 osutatud ERFi vahenditest poliitikaeesmärkidele nr 1 ja nr 2 ning vähemalt 30 % poliitikaeesmärgile nr 2; |
| --- | --- |

a)

1. rühma kuuluvad liikmesriigid ja enam arenenud piirkonnad eraldavad vähemalt 85 % oma lõikes 1 osutatud ERFi vahenditest poliitikaeesmärkidele nr 1 ja nr 2 ning vähemalt 30 % poliitikaeesmärgile nr 2;

| b) | 2. rühma kuuluvad liikmesriigid ja üleminekupiirkonnad eraldavad vähemalt 40 % oma lõikes 1 osutatud ERFi vahenditest poliitikaeesmärgile nr 1 ja vähemalt 30 % poliitikaeesmärgile nr 2; |
| --- | --- |

b)

2. rühma kuuluvad liikmesriigid ja üleminekupiirkonnad eraldavad vähemalt 40 % oma lõikes 1 osutatud ERFi vahenditest poliitikaeesmärgile nr 1 ja vähemalt 30 % poliitikaeesmärgile nr 2;

| c) | 3. rühma kuuluvad liikmesriigid ja vähem arenenud piirkonnad eraldavad vähemalt 25 % oma lõikes 1 osutatud ERFi vahenditest poliitikaeesmärgile nr 1 ja vähemalt 30 % poliitikaeesmärgile nr 2. |
| --- | --- |

c)

3. rühma kuuluvad liikmesriigid ja vähem arenenud piirkonnad eraldavad vähemalt 25 % oma lõikes 1 osutatud ERFi vahenditest poliitikaeesmärgile nr 1 ja vähemalt 30 % poliitikaeesmärgile nr 2.

Kui liikmesriik otsustab järgida valdkondliku keskendamise nõudeid piirkonnakategooria tasandil, kohaldatakse käesoleva lõike esimeses lõigus sätestatud künniseid lõikes 1 osutatud ERFi vahendite suhtes kõigi vastavasse piirkonnakategooriasse kuuluvate piirkondade puhul kumuleeruvalt.

7.   Kui liikmesriik eraldab poliitikaeesmärgile nr 2 üle 50 % oma muudest kui tehnilise abi jaoks mõeldud Ühtekuuluvusfondi koguvahenditest, mis on arvutatud pärast määruse (EL) 2021/1060 artikli 110 lõikes 4 sätestatud ülekandmist, välja arvatud käesoleva määruse artikli 3 lõike 1 esimese lõigu punkti b alapunktis viii osutatud erieesmärgi vahendid, võib käesoleva artikli lõikes 6 sätestatud valdkondliku keskendamise nõuete täitmise arvutamisel võtta arvesse 50 % ületavat eraldist.

Kui liikmesriik otsustab järgida valdkondlikku keskendamist piirkonnakategooria tasandil, eraldatakse Ühtekuuluvusfondi vahendid, mida võetakse vastavalt esimesele lõigule arvesse valdkondliku keskendamise nõuete puhul, proportsionaalselt eri piirkonnakategooriatele, võttes aluseks nende suhtelise osakaalu asjaomase liikmesriigi kogu elanikkonnast.

Liikmesriik sätestab oma partnerluslepingus, millele on osutatud määruse (EL) 2021/1060 artiklis 10, kas poliitikaeesmärgi nr 2 puhul võetakse valdkondliku keskendamise nõude täitmisel arvesse Ühtekuuluvusfondi vahendeid.

8.   Artikli 3 lõike 1 esimese lõigu punkti a alapunktis v osutatud erieesmärgi vahendid kavandatakse eraldiseisva prioriteedi raames.

Erandina lõikest 6 võetakse lõikes 6 seoses poliitikaeesmärgiga nr 1 sätestatud valdkondliku keskendamise nõuete täitmise arvutamisel arvesse 40 % sellistest vahenditest.

Vahendid, mida võetakse vastavalt käesoleva lõike teisele lõigule arvesse valdkondliku keskendamise nõuete puhul, ei tohi ületada 40 % lõikes 6 seoses poliitikaeesmärgiga nr 1 sätestatud valdkondliku keskendamise miinimumnõuetest.

9.   Artikli 3 lõike 1 esimese lõigu punkti b alapunktis viii osutatud erieesmärgi vahendid kavandatakse eraldiseisva prioriteedi alusel.

Erandina lõikest 6 võetakse lõikes 6 seoses poliitikaeesmärgiga nr 2 sätestatud valdkondliku keskendamise nõuete täitmise arvutamisel arvesse 50 % sellistest ERFi vahenditest.

Vahendid, mida võetakse vastavalt käesoleva lõike teisele lõigule arvesse valdkondliku keskendamise nõuete puhul, ei tohi ületada 50 % lõikes 6 seoses poliitikaeesmärgiga nr 2 sätestatud valdkondliku keskendamise miinimumnõuetest.

10.   Käesoleva artikli lõike 6 kohaseid valdkondliku keskendamise nõudeid järgitakse kogu programmitöö perioodil, sealhulgas juhul, kui ERFi eraldised paigutatakse ümber programmi prioriteetide või programmide vahel ning vahehindamise käigus kooskõlas määruse (EL) 2021/1060 artikliga 18.

11.   Kui asjaomase programmi ERFi eraldisi, mis on seotud poliitikaeesmärgiga nr 1 või nr 2 või mõlema eesmärgiga, vähendatakse pärast määruse (EL) 2021/1060 artikli 105 kohast kulukohustustest vabastamist või tulenevalt kõnealuse määruse artikli 104 kohastest komisjoni finantskorrektsioonidest, ei hinnata käesoleva artikli lõikes 6 sätestatud valdkondliku keskendamise nõuete järgimist uuesti.

12.   Käesolevat artiklit ei kohaldata määruse (EL) 2021/1060 artikli 110 lõike 1 punktis e osutatud põhjapoolsete hõredalt asustatud piirkondade täiendava rahastamise suhtes.

Artikkel 5

ERFist antava toetuse kohaldamisala

1.   ERFist toetatakse järgmist:

| a) | taristuinvesteeringud; |
| --- | --- |

a)

taristuinvesteeringud;

| b) | tegevused rakendusuuringute ja innovatsiooni, sealhulgas tööstusuuringute, tootearenduse ja teostatavusuuringute jaoks; |
| --- | --- |

b)

tegevused rakendusuuringute ja innovatsiooni, sealhulgas tööstusuuringute, tootearenduse ja teostatavusuuringute jaoks;

| c) | investeeringud teenuste juurdepääsetavusse; |
| --- | --- |

c)

investeeringud teenuste juurdepääsetavusse;

| d) | tootlikud investeeringud VKEdesse ja investeeringud, mille eesmärk on säilitada olemasolevad töökohad ja luua uusi töökohti; |
| --- | --- |

d)

tootlikud investeeringud VKEdesse ja investeeringud, mille eesmärk on säilitada olemasolevad töökohad ja luua uusi töökohti;

| e) | seadmed, tarkvara ja immateriaalne vara; |
| --- | --- |

e)

seadmed, tarkvara ja immateriaalne vara;

| f) | võrgustikud, koostöö, kogemuste vahetamine ja innovatsiooniklastreid hõlmavad tegevused, sealhulgas ettevõtjate, teadusasutuste ja haldusasutuste vahel; |
| --- | --- |

f)

võrgustikud, koostöö, kogemuste vahetamine ja innovatsiooniklastreid hõlmavad tegevused, sealhulgas ettevõtjate, teadusasutuste ja haldusasutuste vahel;

| g) | teave, teavitamine ja uuringud ning |
| --- | --- |

g)

teave, teavitamine ja uuringud ning

| h) | tehniline abi. |
| --- | --- |

h)

tehniline abi.

2.   Tootlikud investeeringuid muudesse ettevõtetesse kui VKEdesse võidakse toetada:

| a) | kui need hõlmavad koostööd VKEdega artikli 3 lõike 1 esimese lõigu punkti a alapunkti i kohaselt toetatavates teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud meetmetes; |
| --- | --- |

a)

kui need hõlmavad koostööd VKEdega artikli 3 lõike 1 esimese lõigu punkti a alapunkti i kohaselt toetatavates teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud meetmetes;

| b) | kui eeskätt toetatakse artikli 3 lõike 1 esimese lõigu punkti b alapunktide i ja ii kohaselt energiatõhususe meetmeid ja taastuvenergiat; |
| --- | --- |

b)

kui eeskätt toetatakse artikli 3 lõike 1 esimese lõigu punkti b alapunktide i ja ii kohaselt energiatõhususe meetmeid ja taastuvenergiat;

| c) | kui need tehakse rahastamisvahendite kaudu väikestesse keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatesse ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatesse, nagu need on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/1017 (21) artikli 2 punktides 6 ja 7, või |
| --- | --- |

c)

kui need tehakse rahastamisvahendite kaudu väikestesse keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatesse ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatesse, nagu need on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/1017 (21) artikli 2 punktides 6 ja 7, või

| d) | kui need tehakse väikestesse keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatesse artikli 3 lõike 1 esimese lõigu punkti a alapunkti i kohaselt toetatavate teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud meetmete raames. |
| --- | --- |

d)

kui need tehakse väikestesse keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatesse artikli 3 lõike 1 esimese lõigu punkti a alapunkti i kohaselt toetatavate teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud meetmete raames.

3.   Et aidata kaasa artikli 3 lõike 1 esimese lõigu punkti a alapunktis iv sätestatud poliitikaeesmärgi nr 1 erieesmärgi saavutamisele, toetatakse ERFist ka koolituse, elukestva õppe, ümberõppe ja hariduse valdkonna meetmeid.

4.   Et aidata kaasa artikli 3 lõike 1 esimese lõigu punkti b alapunktis iv sätestatud poliitikaeesmärgi nr 2 erieesmärgi ja sama lõigu punkti d alapunktis iv sätestatud poliitikaeesmärgi nr 4 erieesmärgi saavutamisele, toetab ERF ka selliste varude ostmist, mis on vajalikud tervisesüsteemide vastupidavuse ja hädaolukordadele vastupidavuse tugevdamiseks.

5.   Interregi raames võib ERFist ühtlasi toetada:

| a) | vahendite ja inimressursi jagamist ja |
| --- | --- |

a)

vahendite ja inimressursi jagamist ja

| b) | kaasnevaid nn pehmeid investeeringuid ja muid poliitikaeesmärgiga nr 4 seotud tegevusi Euroopa Sotsiaalfond+ raames, nagu on sätestatud määruses (EL) 2021/1057 |
| --- | --- |

b)

kaasnevaid nn pehmeid investeeringuid ja muid poliitikaeesmärgiga nr 4 seotud tegevusi Euroopa Sotsiaalfond+ raames, nagu on sätestatud määruses (EL) 2021/1057

6.   ERFist võib toetada käibekapitali rahastamist VKEdes toetuste vormis, kui see on tingimata vajalik ajutise meetmena reageerimaks määruse (EL) 2021/1060 artiklis 20 osutatud erandlikele või ebatavalistele asjaoludele.

7.   Kui komisjon leiab asjaomaste liikmesriikide esitatud taotluse põhjal, et lõikes 6 sätestatud nõuded on täidetud, võtab ta vastu rakendusotsuse, milles määratakse kindlaks ajavahemik, mille jooksul ERFist antav ajutine lisatoetus on lubatud.

8.   Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu lõike 6 rakendamisest ning hindab, kas ERFist antav ajutine lisatoetus on piisav, et hõlbustada fondi kasutamist erandlike või ebatavaliste asjaolude korral. Vajaduse korral teeb komisjon oma hinnangu põhjal ettepanekuid käesoleva määruse muutmiseks, muu hulgas artiklis 4 sätestatud valdkondliku keskendamise nõuete kohta.

9.   Euroopa Parlament või nõukogu võib kutsuda komisjoni käesoleva artikli lõigete 6, 7 ja 8 kohaldamist käsitlevale struktureeritud dialoogile, kooskõlas määruse (EL) 2021/1060 artikli 20 lõikega 3.

Artikkel 6

Ühtekuuluvusfondist antava toetuse kohaldamisala

1.   Ühtekuuluvusfondist toetatakse järgmist:

| a) | investeeringud keskkonda, sealhulgas keskkonnakasu toovad kestliku arengu ja energiaga seotud investeeringud, pöörates erilist tähelepanu taastuvatele energiaallikatele; |
| --- | --- |

a)

investeeringud keskkonda, sealhulgas keskkonnakasu toovad kestliku arengu ja energiaga seotud investeeringud, pöörates erilist tähelepanu taastuvatele energiaallikatele;

| b) | investeeringud TEN-T-sse; |
| --- | --- |

b)

investeeringud TEN-T-sse;

| c) | tehniline abi; |
| --- | --- |

c)

tehniline abi;

| d) | teave, teavitamine ja uuringud. |
| --- | --- |

d)

teave, teavitamine ja uuringud.

Liikmesriigid tagavad asjakohase tasakaalu punktide a ja b kohaste investeeringute vahel, tuginedes iga liikmesriigi konkreetsetele investeeringu- ja taristualastele vajadustele.

2.   Summat, mis paigutatakse Ühtekuuluvusfondist ümber Euroopa ühendamise rahastusse, kasutatakse TEN-T projektide toetamiseks.

Artikkel 7

ERFi ja Ühtekuuluvusfondi kohaldamisalast väljajätmine

1.   ERFist ja Ühtekuuluvusfondist ei toetata järgmist:

| a) | tuumajaamade dekomisjoneerimine või nende rajamine; |
| --- | --- |

a)

tuumajaamade dekomisjoneerimine või nende rajamine;

| b) | investeeringud selliste kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisse, mis tulenevad direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud tegevustest; |
| --- | --- |

b)

investeeringud selliste kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisse, mis tulenevad direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud tegevustest;

| c) | tubaka ja tubakatoodete valmistamine, töötlemine ja turustamine; |
| --- | --- |

c)

tubaka ja tubakatoodete valmistamine, töötlemine ja turustamine;

| d) | määruse (EL) nr 651/2014 artikli 2 punktis 18 määratletud raskustes olev ettevõtja, välja arvatud juhul, kui see on lubatud vähese tähtsusega abi või erandlikele asjaoludele reageerimiseks kehtestatud ajutise riigiabi reeglite kohaselt; |
| --- | --- |

d)

määruse (EL) nr 651/2014 artikli 2 punktis 18 määratletud raskustes olev ettevõtja, välja arvatud juhul, kui see on lubatud vähese tähtsusega abi või erandlikele asjaoludele reageerimiseks kehtestatud ajutise riigiabi reeglite kohaselt;

| e) | investeeringud lennujaamataristusse, välja arvatud äärepoolseimate piirkondade puhul või olemasolevate määruse (EL) nr 651/2014 artikli 2 punktis 153 määratletud piirkondlike lennujaamade puhul, järgmistel juhtudel:






  i) | investeeringud keskkonnamõju leevendamise meetmetesse või |
| --- | --- | --- |

e)

investeeringud lennujaamataristusse, välja arvatud äärepoolseimate piirkondade puhul või olemasolevate määruse (EL) nr 651/2014 artikli 2 punktis 153 määratletud piirkondlike lennujaamade puhul, järgmistel juhtudel:

i)

investeeringud keskkonnamõju leevendamise meetmetesse või

| ii) | investeeringud turvalisusesse, ohutusse ja Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemist tulenevatesse lennuliikluse korraldamise süsteemidesse; |
| --- | --- |

ii)

investeeringud turvalisusesse, ohutusse ja Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemist tulenevatesse lennuliikluse korraldamise süsteemidesse;

| f) | investeering jäätmete prügilasse ladustamisse, välja arvatud;






  i) | äärepoolseimate piirkondade puhul üksnes igakülgselt põhjendatud juhtudel või |
| --- | --- | --- |

f)

investeering jäätmete prügilasse ladustamisse, välja arvatud;

i)

äärepoolseimate piirkondade puhul üksnes igakülgselt põhjendatud juhtudel või

| ii) | investeeringud olemasolevate prügilate dekomisjoneerimiseks, ümberkorraldamiseks või ohutuks muutmiseks, tingimusel et sellised investeeringud ei suurenda nende võimsust; |
| --- | --- |

ii)

investeeringud olemasolevate prügilate dekomisjoneerimiseks, ümberkorraldamiseks või ohutuks muutmiseks, tingimusel et sellised investeeringud ei suurenda nende võimsust;

| g) | investeeringud, millega suurendatakse jäätmejääkide käitlemise rajatiste võimsust, välja arvatud:






  i) | äärepoolseimate piirkondade puhul üksnes igakülgselt põhjendatud juhtudel; |
| --- | --- | --- |

g)

investeeringud, millega suurendatakse jäätmejääkide käitlemise rajatiste võimsust, välja arvatud:

i)

äärepoolseimate piirkondade puhul üksnes igakülgselt põhjendatud juhtudel;

| ii) | investeeringud tehnoloogiasse, et võtta jäätmejääkidest saadud materjale taaskasutusse ringmajanduse eesmärgil; |
| --- | --- |

ii)

investeeringud tehnoloogiasse, et võtta jäätmejääkidest saadud materjale taaskasutusse ringmajanduse eesmärgil;

| h) | investeeringud seoses fossiilkütuste tootmise, töötlemise, transpordi, jaotuse, ladustamise või põlemisega, välja arvatud:






  i) | tahketel fossiilkütustel, nimelt kivisüsi, turvas, pruunsüsi, põlevkivi, töötavate küttesüsteemide asendamine gaasiküttel töötavate küttesüsteemidega järgmistel eesmärkidel:






  — | kaugkütte- ja kaugjahutussüsteemide ajakohastamine tõhusaks kaugkütteks ja -jahutuseks, nagu on määratletud direktiivi 2012/27/EL artikli 2 punktis 41; |
| --- | --- | --- | --- |

h)

investeeringud seoses fossiilkütuste tootmise, töötlemise, transpordi, jaotuse, ladustamise või põlemisega, välja arvatud:

i)

tahketel fossiilkütustel, nimelt kivisüsi, turvas, pruunsüsi, põlevkivi, töötavate küttesüsteemide asendamine gaasiküttel töötavate küttesüsteemidega järgmistel eesmärkidel:

—

kaugkütte- ja kaugjahutussüsteemide ajakohastamine tõhusaks kaugkütteks ja -jahutuseks, nagu on määratletud direktiivi 2012/27/EL artikli 2 punktis 41;

| — | soojuse ja elektri koostootmisjaamade ajakohastamine tõhusa koostootmise seisundini, nagu on määratletud direktiivi 2012/27/EL artikli 2 punktis 34; |
| --- | --- |

—

soojuse ja elektri koostootmisjaamade ajakohastamine tõhusa koostootmise seisundini, nagu on määratletud direktiivi 2012/27/EL artikli 2 punktis 34;

| — | investeeringud elamute ja hoonete maagaasiküttel töötavatesse kateldesse ja küttesüsteemidesse, mis asendavad söel, turbal, pruunsöel või põlevkivil põhinevad seadmed; |
| --- | --- |

—

investeeringud elamute ja hoonete maagaasiküttel töötavatesse kateldesse ja küttesüsteemidesse, mis asendavad söel, turbal, pruunsöel või põlevkivil põhinevad seadmed;

| ii) | investeeringud gaasi ülekande- ja jaotusvõrkude laiendamisse ning nende kasutusotstarbe muutmisse, ümberehitamisse või moderniseerimisse, tingimusel et sellised investeeringud valmistavad võrgud ette taastuvate ja vähese CO2-heitega gaaside, näiteks vesiniku, biometaani ja sünteesigaasi lisamiseks süsteemi ning võimaldavad asendada tahkeid fossiilkütuseid kasutavad seadmed; |
| --- | --- |

ii)

investeeringud gaasi ülekande- ja jaotusvõrkude laiendamisse ning nende kasutusotstarbe muutmisse, ümberehitamisse või moderniseerimisse, tingimusel et sellised investeeringud valmistavad võrgud ette taastuvate ja vähese CO2-heitega gaaside, näiteks vesiniku, biometaani ja sünteesigaasi lisamiseks süsteemi ning võimaldavad asendada tahkeid fossiilkütuseid kasutavad seadmed;

| iii) | investeeringud:






  — | keskkonnasõbralikesse sõidukitesse, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/33/EÜ, (22) mis on ette nähtud avalikuks kasutamiseks, ning |
| --- | --- | --- |

iii)

investeeringud:

—

keskkonnasõbralikesse sõidukitesse, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/33/EÜ, (22) mis on ette nähtud avalikuks kasutamiseks, ning

| — | sõidukid, õhusõidukid ja veesõidukid, mis on projekteeritud ja ehitatud või kohandatud kasutamiseks elanikkonnakaitse- ja tuletõrjeteenistustes. |
| --- | --- |

—

sõidukid, õhusõidukid ja veesõidukid, mis on projekteeritud ja ehitatud või kohandatud kasutamiseks elanikkonnakaitse- ja tuletõrjeteenistustes.

2.   Lõike 1 punkti h alapunktides i ja ii osutatud liidu investeeringuteks antava liidu toetuse kogusumma ei tohi ületada järgmiseid piirmäärasid, mis on kehtestatud asjaomasele liikmesriigile tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi kohaselt ERFist ja Ühtekuuluvusfondist programmidele eraldatud kogusumma alusel:

| a) | liikmesriikide puhul, mille kogurahvatulu elaniku kohta on alla 60 % ELi keskmisest kogurahvatulust elaniku kohta, või liikmesriikide puhul, mille kogurahvatulu elaniku kohta on alla 90 % ELi keskmisest kogurahvatulust elaniku kohta ja mille tahkete fossiilkütuste osakaal sisemaises energia kogutarbimises on 25 % või üle selle, on piirmäär 1,55 %; |
| --- | --- |

a)

liikmesriikide puhul, mille kogurahvatulu elaniku kohta on alla 60 % ELi keskmisest kogurahvatulust elaniku kohta, või liikmesriikide puhul, mille kogurahvatulu elaniku kohta on alla 90 % ELi keskmisest kogurahvatulust elaniku kohta ja mille tahkete fossiilkütuste osakaal sisemaises energia kogutarbimises on 25 % või üle selle, on piirmäär 1,55 %;

| b) | liikmesriikide puhul, mida ei hõlmata punktis a, mille kogurahvatulu elaniku kohta on alla 90 % ELi keskmisest kogurahvatulust elaniku kohta, on piirmäär 1 %; |
| --- | --- |

b)

liikmesriikide puhul, mida ei hõlmata punktis a, mille kogurahvatulu elaniku kohta on alla 90 % ELi keskmisest kogurahvatulust elaniku kohta, on piirmäär 1 %;

| c) | liikmesriikide puhul, mille kogurahvatulu elaniku kohta on 90 % ELi keskmisest kogurahvatulust elaniku kohta või üle selle, on piirmäär 0,2 %. |
| --- | --- |

c)

liikmesriikide puhul, mille kogurahvatulu elaniku kohta on 90 % ELi keskmisest kogurahvatulust elaniku kohta või üle selle, on piirmäär 0,2 %.

3.   Käesoleva artikli kohaldamisel mõõdetakse asjaomase liikmesriigi kogurahvatulu elaniku kohta ostujõu standardites ja arvutatuna liidu 2015–2017 arvandmete põhjal ning väljendatakse protsendina 27 liikmesriigi keskmisest kogurahvatulust elaniku kohta mõõdetuna ostujõu standardites samal võrdlusperioodil.

Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab tahkete fossiilkütuste osakaal energiatarbimises kivisöe, pruunsöe, turba ja põlevkivi osakaalu, mis mõõdeti 2018. aastal.

4.   ERFist ja Ühtekuuluvusfondist lõike 1 punkti h alapunktide i ja ii alusel toetatavad tegevused valib korraldusasutus välja 31. detsembriks 2025. Neid tegevusi ei saa järgmisesse programmitöö perioodi üle viia.

5.   Ühtekuuluvusfondist ei toetata investeeringuid eluasemetesse, välja arvatud seoses energiatõhususe või taastuvenergia kasutamise edendamisega.

6.   Ülemeremaad ja -territooriumid ei ole rahastamiskõlblikud ERFist ega Ühtekuuluvusfondist, kuid võivad osaleda Interregi programmides vastavalt tingimustele, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1059 (23).

Artikkel 8

Näitajad

1.   I lisas ERFi ja Ühtekuuluvusfondi jaoks sätestatud ühiseid väljund- ja tulemusnäitajaid ning asjakohasel juhul programmipõhiseid väljund- ja tulemusnäitajaid kasutatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/1060 artikli 16 lõike 1 teise lõigu punktiga a, artikli 22 lõike 3 punkti d alapunktiga ii ja artikli 42 lõike 2 punktiga b.

2.   Väljundnäitajate puhul võetakse baasväärtuseks null. 2024. aastaks seatud vahe-eesmärgid ja 2029. aastaks seatud sihtväärtused on kumulatiivsed.

3.   Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (24) (edaspidi „finantsmäärus“) artikli 41 lõike 3 punkti h kohase aruandluskohustusega esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule teabe tulemuslikkuse kohta vastavalt II lisale.

4.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 16 vastu delegeeritud õigusakte II lisa muutmiseks, et teha Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavas tulemuslikkust käsitlevas teabes asjakohaseid kohandusi.

5.   Komisjon hindab, kuidas võetakse stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise kontekstis arvesse ERFist ja Ühtekuuluvusfondist kaasrahastatavate investeeringute strateegilist tähtsust, ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande.

II PEATÜKK

TERRITOORIUMIDE ERIPÄRA JA PIIRKONDADEVAHELISTE INNOVATSIOONIINVESTEERINGUTE KÄSITLEMISE ERISÄTTED

Artikkel 9

Integreeritud territoriaalne areng

1.   ERFist võib toetada integreeritud territoriaalset arengut määruse (EL) 2021/1060 artikli 5 lõikes 2 osutatud mõlema eesmärgi programmide raames kooskõlas kõnealuse määruse III jaotise II peatükiga.

2.   Liikmesriigid rakendavad ERFist toetatavat integreeritud territoriaalset arengut üksnes määruse (EL) 2021/1060 artiklis 28 osutatud viisil.

Artikkel 10

Toetus ebasoodsas olukorras olevatele piirkondadele

Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 174 pöörab ERF erilist tähelepanu ebasoodsas olukorras olevate piirkondade ja alade, eelkõige maapiirkondade ja piirkondade, kus valitsevad rasked ja püsivad ebasoodsad looduslikud või demograafilised tingimused, probleemidega tegelemisele. Liikmesriigid sätestavad vajaduse korral oma partnerluslepingutes integreeritud lähenemisviisi selliste piirkondade ja alade demograafiliste probleemide või erivajaduste käsitlemiseks kooskõlas määruse (EL) 2021/1060 artikli 11 lõike 1 esimese lõigu punktiga i. Selline integreeritud lähenemisviis võib hõlmata nimetatud eesmärgil kehtestatud sihtotstarbelise rahastamise kohustust.

Artikkel 11

Kestlik linnaareng

1.   Majandus- , keskkonna-, kliima-, demograafiliste ja sotsiaalsete probleemidega tegelemiseks toetatakse ERFist määruse (EL) 2021/1060 artikli 29 või 32 kohastel territoriaalsetel või kogukonna juhitud kohaliku arengu strateegiatel põhinevat integreeritud territoriaalset arengut, mis on suunatud linnapiirkondadele, sealhulgas funktsionaalsetele linnapiirkondadele (edaspidi „kestlik linnaareng“) nimetatud määruse artikli 5 lõikes 2 osutatud mõlema eesmärgi kohaste programmide raames.

Erilist tähelepanu pööratakse keskkonna- ja kliimaprobleemide lahendamisele, eelkõige üleminekule kliimaneutraalsele majandusele 2050. aastaks, digitehnoloogia potentsiaali rakendamisele innovatsiooni eesmärgil ning funktsionaalsete linnapiirkondade arendamise toetamisele. Sellega seoses võetakse artikli 4 kohaste valdkondliku keskendamise nõuete täitmisel arvesse kestliku linnaarengu vahendeid, mis on kavandatud poliitikaeesmärkidele nr 1 ja nr 2 vastavate prioriteetide alusel.

2.   Vähemalt 8 % ERFi vahenditest, mis on eraldatud riigi tasandil tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi raames muuks kui tehniliseks abiks, suunatakse kestliku linnaarengu tarbeks, kasutades üht või mitut määruse (EL) 2021/1060 artiklis 28 osutatud lahendust.

Asjaomased territoriaalsed asutused või organid valivad tegevused või osalevad nende valimises kooskõlas määruse (EL) 2021/1060 artikli 29 lõikega 3 ja artikli 32 lõike 3 punktiga d.

Asjaomastes programmides sätestatakse selleks eesmärgiks kavandatud summad vastavalt määruse (EL) 2021/1060 artikli 22 lõike 3 punkti d alapunktile viii.

3.   Käesoleva artikli lõike 2 kohast kestlikule linnaarengule eraldatud toetuse osakaalu järgitakse kogu programmitöö perioodil, kui toimub ERFi eraldiste ümberpaigutamine programmi ühe prioriteedi alt teise alla või ühest programmist teise, sealhulgas vahehindamise käigus kooskõlas määruse (EL) 2021/1060 artikliga 18.

4.   Kui ERFi eraldist vähendatakse pärast määruse (EL) 2021/1060 artikli 105 kohast vabastamist või tulenevalt kõnealuse määruse artikli 104 kohastest komisjoni finantskorrektsioonidest, ei hinnata käesoleva artikli lõike 2 järgimist uuesti.

Artikkel 12

Euroopa linnaarengu algatus

1.   ERFist toetatakse Euroopa linnaarengu algatust, mida rakendab komisjon eelarve otsese ja kaudse täitmise raames.

See algatus hõlmab kõiki linnapiirkondi, sealhulgas funktsionaalseid linnapiirkondi, ja sellega toetatakse ELi linnade tegevuskava, mis hõlmab kohalike omavalitsuste osalemist temaatilistes partnerlustes, mis on välja töötatud ELi linnade tegevuskava raames.

2.   Seoses kestliku linnaarenguga koosneb Euroopa linnaarengu algatus järgnevast kahest tegevussuunast:

| a) | toetus uuenduslikeks meetmeteks; |
| --- | --- |

a)

toetus uuenduslikeks meetmeteks;

| b) | toetus suutlikkuse suurendamisele ja teadmiste kogumisele, territoriaalse mõju hindamisele, poliitilise strateegia väljatöötamisele ja teavitamisele. |
| --- | --- |

b)

toetus suutlikkuse suurendamisele ja teadmiste kogumisele, territoriaalse mõju hindamisele, poliitilise strateegia väljatöötamisele ja teavitamisele.

Ühe või mitme liikmesriigi taotlusel võidakse Euroopa linnaarengu algatuse raames toetada ka valitsustevahelist koostööd linnu käsitlevatel teemadel. Erilist tähelepanu tuleks pöörata koostööle, mille eesmärk on suutlikkuse suurendamine kohalikul tasandil, et saavutada ÜRO kestliku arengu eesmärgid.

Komisjon esitab iga kahe aasta järel Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande Euroopa linnaarengu algatusega seoses toimunud arengu kohta.

3.   Euroopa linnaarengu algatuse juhtimismudel peab hõlmama liikmesriikide, piirkondlike ja kohalike asutuste ja linnade kaasamist ning tagama asjakohase koordineerimise ja vastastikuse täiendavuse määruse (EL) 2021/1059 artikli 3 lõike 3 punkti b kohase sihtotstarbelise programmiga, mis käsitleb kestlikku linnaarengut.

Artikkel 13

Piirkondadevahelised innovatsiooniinvesteeringud

1.   ERFist toetatakse piirkondadevaheliste innovatsiooniinvesteeringute instrumenti.

2.   Piirkondadevaheliste innovatsiooniinvesteeringute instrumendist toetatakse Euroopa väärtusahelate arengut soodustava potentsiaaliga piirkondadevaheliste innovatsiooniprojektide turustamist ja nende ulatuslikumat kasutuselevõtmist.

3.   Piirkondadevaheliste innovatsiooniinvesteeringute instrument koosneb järgnevast kahest tegevussuunast, mille raames toetatakse võrdselt:

| a) | rahaline ja nõustamistoetus piirkondadevahelistesse innovatsiooniprojektidesse tehtavatele investeeringutele ühistes aruka spetsialiseerumise valdkondades; |
| --- | --- |

a)

rahaline ja nõustamistoetus piirkondadevahelistesse innovatsiooniprojektidesse tehtavatele investeeringutele ühistes aruka spetsialiseerumise valdkondades;

| b) | rahaline ja nõustamistoetus ning suutlikkuse suurendamine väärtusahelate arendamise jaoks vähemarenenud piirkondades. |
| --- | --- |

b)

rahaline ja nõustamistoetus ning suutlikkuse suurendamine väärtusahelate arendamise jaoks vähemarenenud piirkondades.

4.   Kuni 2 % vahenditest võib suunata õppe- ja hindamistegevustele, et kasutada ära ja levitada kahe tegevussuuna raames toetatud projektide tulemusi.

5.   Komisjon rakendab kõnealuseid investeeringuid eelarve otsese või kaudse täitmise korras.

6.   Komisjoni abistab tema töös eksperdirühm.

Eksperdirühm koosneb liikmesriikide, piirkondlike asutuste ja linnade esindajatest ning ettevõtete, teadus- ja kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajatest. Püütakse saavutada sooliselt tasakaalus eksperdirühma koosseis.

Eksperdirühm toetab komisjoni pikaajalise tööprogrammi koostamisel ja projektikonkursside ettevalmistamisel.

7.   Selle instrumendi rakendamisel tagab komisjon koordineerimise ja koostoime teiste liidu rahastamisprogrammide ja rahaliste vahenditega ning eelkõige Interregi tegevussuunaga C, nagu on määratletud määruse (EL) 2021/1059 artikli 3 punktis 3.

8.   Piirkondadevaheliste innovatsiooniinvesteeringute instrumendiga on hõlmatud kogu liidu territoorium.

Kolmandad riigid võivad osaleda selles instrumendis Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/695 (25) („Euroopa horisondi“ määrus) artiklites 16 ja 23 sätestatud korra kohaselt.

Artikkel 14

Äärepoolseimad piirkonnad

1.   Äärepoolseimatele piirkondadele tehtava spetsiaalse lisaeraldise suhtes ei kohaldata artiklit 4. Seda äärepoolseimatele piirkondadele ette nähtud spetsiaalset lisaeraldist kasutatakse selliste lisakulude hüvitamiseks, mis tulenevad kõnealuste piirkondade arengut ühel või mitmel ELi toimimise lepingu artiklis 349 osutatud viisil püsivalt piiravast asjaolust.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud eraldisega toetatakse järgmist:

| a) | käesoleva määruse artikli 5 kohaldamisalasse kuuluvad meetmed; |
| --- | --- |

a)

käesoleva määruse artikli 5 kohaldamisalasse kuuluvad meetmed;

| b) | erandina käesoleva määruse artiklist 5 meetmed, millega kaetakse tegevuskulud selliste lisakulude hüvitamiseks äärepoolseimates piirkondades, mis tulenevad kõnealuste piirkondade arengut ühel või mitmel ELi toimimise lepingu artiklis 349 osutatud viisil püsivalt piiravast asjaolust. |
| --- | --- |

b)

erandina käesoleva määruse artiklist 5 meetmed, millega kaetakse tegevuskulud selliste lisakulude hüvitamiseks äärepoolseimates piirkondades, mis tulenevad kõnealuste piirkondade arengut ühel või mitmel ELi toimimise lepingu artiklis 349 osutatud viisil püsivalt piiravast asjaolust.

Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud eraldisega võidakse toetada ka kulutusi, millega kaetakse äärepoolseimates piirkondades avaliku teenindamise kohustuse ja lepingutega seotud hüvitisi.

3.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud eraldisega ei toetata järgmist:

| a) | tegevused, mis on seotud ELi toimimise lepingu I lisas loetletud toodetega; |
| --- | --- |

a)

tegevused, mis on seotud ELi toimimise lepingu I lisas loetletud toodetega;

| b) | reisijateveoks antav abi, mis on kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punktiga a; |
| --- | --- |

b)

reisijateveoks antav abi, mis on kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punktiga a;

| c) | maksuvabastused ja vabastus sotsiaalmaksudest; |
| --- | --- |

c)

maksuvabastused ja vabastus sotsiaalmaksudest;

| d) | avaliku teenindamise kohustus, mida ei täida ettevõtjad ja mille puhul riik teostab avalikku võimu. |
| --- | --- |

d)

avaliku teenindamise kohustus, mida ei täida ettevõtjad ja mille puhul riik teostab avalikku võimu.

4.   Erandina artikli 5 lõike 1 punktist c võib ERF toetada tootlikke investeeringuid äärepoolseimate piirkondade ettevõtetesse, olenemata nende ettevõtete suurusest.

III PEATÜKK

Ülemineku- ja lõppsätted

Artikkel 15

Üleminekusätted

Määrusi (EL) nr 1300/2013 ja (EL) nr 1301/2013 ning nende kohaselt vastuvõetud õigusakte kohaldatakse jätkuvalt ERFist või Ühtekuuluvusfondist toetust saavate programmide ja tegevuste suhtes programmitöö perioodil 2014–2020.

Artikkel 16

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 8 lõikes 4 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates 1. juulist 2021.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 8 lõikes 4 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6.   Artikli 8 lõike 4 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 17

Läbivaatamine

Euroopa Parlament ja nõukogu vaatavad käesoleva määruse läbi 31. detsembriks 2027 ELi toimimise lepingu artiklis 177 sätestatud korras.

Artikkel 18

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. juuni 2021

Euroopa Parlamendi nimel

president

D. M. SASSOLI

Nõukogu nimel

eesistuja

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  ELT C 62, 15.2.2019, lk 90.

1

(2)  
  ELT C 86, 7.3.2019, lk 115.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 27. märtsi 2019. aasta seisukoht (ELT C 108, 26.3.2021, lk 566) ja nõukogu 27. mai 2021. aasta esimese lugemise seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata). Euroopa Parlamendi 23. juuni 2021. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

3

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1315/2013 üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL (ELT L 348, 20.12.2013, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ning Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende finantssätete kohta ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisade rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 159).

5

Euroopa Liidu Teataja

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (ELT L 198, 22.6.2020, lk 13).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013 (ELT L 328, 21.12.2018, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/844, millega muudetakse direktiivi 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta ja direktiivi 2012/27/EL energiatõhususe kohta (ELT L 156, 19.6.2018, lk 75).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. märtsi 2021. aasta määrus (EL) 2021/522, millega luuakse liidu tervisevaldkonna tegevusprogramm (programm „EL tervise heaks“) ajavahemikuks 2021–2027 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 282/2014 (ELT L 107, 26.3.2021, lk 1).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta otsus nr 1313/2013/EL liidu kodanikukaitse mehhanismi kohta (ELT L 347, 20.12.2013, lk 924).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1082/2006 Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) kohta (ELT L 210, 31.7.2006, lk 19).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1057, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1296/2013 (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 21).

13

Euroopa Liidu Teataja

(14)  Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovitus 2003/361/EÜ mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratlemise kohta (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36).

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1316/2013, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/2010 (ELT L 348, 20.12.2013, lk 129).

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (ELT L 275, 25.10.2003, lk 32).

16

(17)  Komisjoni 17. juuni 2014. aasta määrus (EL) nr 651/2014 ELi aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks (ELT L 187, 26.6.2014, lk 1).

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

18

(19)  Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevaheline parema õigusloome kokkulepe (ELT L 123, 12.5.2016, lk 1).

19

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) (ELT L 154, 21.6.2003, lk 1).

20

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2015. aasta määrus (EL) 2015/1017, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).

21

(22)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/33/EÜ keskkonnasõbralike ja energiatõhusate maanteesõidukite edendamise kohta (ELT L 120, 15.5.2009, lk 5).

22

(23)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1059 Euroopa Regionaalarengu Fondist ja välisrahastamisvahenditest toetatavat Euroopa territoriaalse koostöö eesmärki (Interreg) käsitlevate erisätete kohta (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 94).

23

Euroopa Liidu Teataja

(24)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

24

(25)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/695, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“ ning kehtestatakse selle osalemis- ja levitamiseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1290/2013 ja (EL) nr 1291/2013 (ELT L 170, 12.5.2021, lk 1).

25

---

I LISA

ERFi JA ÜHTEKUULUVUSFONDI ÜHISED VÄLJUND- JA TULEMUSNÄITAJAD – ARTIKLI 8 LÕIGE 1 (1)

Tabel 1

ERFi (tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimine ning Interreg) ja Ühtekuuluvusfondi ühised väljund- ja tulemusnäitajad
   (**)

| Poliitikaeesmärk | Erieesmärk | Väljundid | Tulemused |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 1. | Konkurentsivõimelisem ja arukam Euroopa majanduse uuendusliku ja aruka ümberkujundamise ning piirkondlike IKT-ühenduste edendamise kaudu („poliitikaeesmärk nr 1“) |

Poliitikaeesmärk

Erieesmärk

Väljundid

Tulemused

(1)

(2)

(3)

(4)

1.

Konkurentsivõimelisem ja arukam Euroopa majanduse uuendusliku ja aruka ümberkujundamise ning piirkondlike IKT-ühenduste edendamise kaudu („poliitikaeesmärk nr 1“)

| i) | Teadus- ja innovatsioonivõime ning kõrgetasemeliste tehnoloogiate kasutuselevõtu arendamine ja suurendamine |
| --- | --- |

i)

Teadus- ja innovatsioonivõime ning kõrgetasemeliste tehnoloogiate kasutuselevõtu arendamine ja suurendamine

RCO (2) 01 – toetatavad ettevõtjad (millest: mikro-, väikesed, keskmise suurusega ja suured ettevõtjad)
  *

   (3)

RCO 02 – toetustega toetatavad ettevõtjad
  *

RCR (4) 01 – toetatavates ettevõtetes loodud töökohad
  *

RCR 102 – toetatavates ettevõtetes loodud teadusuuringute valdkonna töökohad
  *

RCO 03 – rahastamisvahenditest toetatavad ettevõtjad
  *

RCO 04 – mitterahalist toetust saavad ettevõtjad
  *

RCO 05 – toetatavad uued ettevõtjad
  *

RCO 06 – toetatavates teadusasutustes töötavad teadlased

RCO 07 – ühistes teadusprojektides osalevad teadusasutused

RCR 02 – erasektori investeeringud, mis täiendavad avaliku sektori toetust (sellest: toetused, rahastamisvahendid)
  *

   (3)

RCR 03 – toote- või protsessiinnovatsiooni kasutusele võtvad väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd)
  *

RCR 04 – turundus- või organisatsiooniinnovatsiooni kasutusele võtvad VKEd
  *

RCO 08 – uurimis- ja innovatsiooniseadmete nimiväärtus

RCO 10 – teadusasutustega koostööd tegevad ettevõtjad

RCO 96 – piirkondadevahelised innovatsiooniinvesteeringud liidu projektidesse
  *

RCR 05 – ettevõttesisese innovatsiooniga tegelevad VKEd
  *

RCR 06 – esitatud patenditaotlused
  *

RCR 07 – kaubamärgi ja disainilahenduse registreerimise taotlused
  *

RCR 08 – toetatud projektidest tulenevad publikatsioonid

| ii) | Digitaliseerimisest kasu toomine kodanike, ettevõtjate, teadusasutuste ja avaliku sektori asutuste jaoks |
| --- | --- |

ii)

Digitaliseerimisest kasu toomine kodanike, ettevõtjate, teadusasutuste ja avaliku sektori asutuste jaoks

RCO 13 – ettevõtjate jaoks välja töötatud digiteenuste, -toodete ja -protsesside väärtus*

RCO 14 – avaliku sektori asutused, keda toetatakse digiteenuste, -toodete ja -protsesside väljatöötamiseks*

RCR 11 – uute ja uuendatud avalike digiteenuste, -toodete ja -protsesside kasutajad*

RCR 12 – ettevõtjate poolt välja töötatud uute ja uuendatud digiteenuste, -toodete ja -protsesside kasutajad
  *

RCR 13 – suure digimahukuse saavutanud ettevõtjad
  *

| iii) | VKEde kestliku majanduskasvu ja konkurentsivõime tõhustamine ning VKEdes töökohtade loomine, muu hulgas tootlike investeeringute kaudu |
| --- | --- |

iii)

VKEde kestliku majanduskasvu ja konkurentsivõime tõhustamine ning VKEdes töökohtade loomine, muu hulgas tootlike investeeringute kaudu

RCO 15 – loodud ettevõtlusinkubatsiooni võime
  *

RCO 103 – toetatavad suure kasvupotentsiaaliga ettevõtjad
  *

RCR 17 – uued ettevõtjad, mis endiselt tegutsevad
  *

RCR 18 – VKEd, kes kasutavad ettevõtlusinkubaatori teenuseid pärast inkubaatori asutamist*

RCR 19 – suurema käibega ettevõtjad
  *

RCR 25 – VKEd, kellel on suurem lisandväärtus töötaja kohta
  *

| iv) | Aruka spetsialiseerumise, tööstusliku ülemineku ja ettevõtluse oskuste arendamine |
| --- | --- |

iv)

Aruka spetsialiseerumise, tööstusliku ülemineku ja ettevõtluse oskuste arendamine

RCO 16 – institutsiooniliste sidusrühmade osalemine ettevõtluse vaimus toimuvas avastamisprotsessis

RCO 101 – VKEd, kes investeerivad aruka spetsialiseerumise, tööstusliku ülemineku ja ettevõtlusega seotud oskustesse
  *

RCR 97 – toetatavate õpipoisiõppes osalejate arv VKEdes

RCR 98 – VKEde töötajad, kes läbivad koolituse aruka spetsialiseerumise, tööstusliku ülemineku ja ettevõtlusega seotud oskuste arendamiseks (oskuste liigiti: tehnilised, juhtimis-, ettevõtlusalased, keskkonnahoidlikud jm oskused) (3)

  *

| v) | Digitaalse ühenduvuse suurendamine |
| --- | --- |

v)

Digitaalse ühenduvuse suurendamine

RCO 41 – lisandunud elamud, millel on juurdepääs ülikiirele lairibaühendusele

RCO 42 – lisandunud ettevõtjad, kellel on juurdepääs ülikiirele lairibaühendusele

RCR 53 – elamud, kus on tellitud lairibaühendus väga suure läbilaskevõimega võrku

RCR 54 – ettevõtjad, kes on tellinud lairibaühenduse väga suure läbilaskevõimega võrku

| 2. | Keskkonnahoidlikum, vähese CO2-heitega majanduselt CO2-neutraalsele majandusele üleminev ja vastupanuvõimeline Euroopa, edendades õiglast üleminekut puhtale energiale, rohelisi ja siniseid investeeringuid, ringmajandust, kliimamuutuste leevendamist ja nendega kohanemist, riskiennetust ja -juhtimist ning säästvat linnalist liikumiskeskkonda („poliitikaeesmärk nr 2“) |
| --- | --- |

2.

Keskkonnahoidlikum, vähese CO2-heitega majanduselt CO2-neutraalsele majandusele üleminev ja vastupanuvõimeline Euroopa, edendades õiglast üleminekut puhtale energiale, rohelisi ja siniseid investeeringuid, ringmajandust, kliimamuutuste leevendamist ja nendega kohanemist, riskiennetust ja -juhtimist ning säästvat linnalist liikumiskeskkonda („poliitikaeesmärk nr 2“)

| i) | Energiatõhususe edendamine ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine |
| --- | --- |

i)

Energiatõhususe edendamine ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine

RCO 18 – suurema energiatõhususega elamud

RCO 19 – suurema energiatõhususega üldkasutatavad hooned

RCO 20 – äsja ehitatud või täiustatud kaugkütte- või kaugjahutusvõrgud

RCO 104 – suure tõhususega soojuse ja elektri koostootmisseadmete arv

RCO 123 – elamud, kus kasutatakse maagaasil töötavaid katlaid ja küttesüsteeme, millega asendatakse tahkeid fossiilkütuseid kasutavad seadmed

RCR 26 – primaarenergia aastane tarbimine (sellest: elamud, üldkasutatavad hooned, ettevõtted, muu) (3)

RCR 29 – hinnangulised kasvuhoonegaaside heitkogused*

RCR 105 – hinnangulised kasvuhoonegaaside heitkogused, mis tulenevad tahke fossiilkütuse kasutamiselt gaasi kasutamisele kohandatud kateldest ja küttesüsteemidest

| ii) | Taastuvenergia edendamine kooskõlas direktiiviga (EL) 2018/2001, sealhulgas selles sätestatud säästlikkuse kriteeriumidega |
| --- | --- |

ii)

Taastuvenergia edendamine kooskõlas direktiiviga (EL) 2018/2001, sealhulgas selles sätestatud säästlikkuse kriteeriumidega

RCO 22 – lisandunud võimsus taastuvenergia tootmiseks (millest: elektrienergia, soojusenergia) (3)
  *

RCO 97 – toetatavad taastuvenergiakogukonnad
  *

RCR 31 – taastuvenergia kogutoodang (sellest: elektrienergia, soojusenergia) (3)*

RCR 32 – taastuvenergia jaoks paigaldatud täiendav tegevvõimsus
  *

| iii) | Arukate energiasüsteemide, nutivõrkude ja aruka energiasalvestuse väljatöötamine väljaspool üleeuroopalist energiavõrku (TEN-E) |
| --- | --- |

iii)

Arukate energiasüsteemide, nutivõrkude ja aruka energiasalvestuse väljatöötamine väljaspool üleeuroopalist energiavõrku (TEN-E)

RCO 23 – arukate energiasüsteemide digitaalsed juhtimissüsteemid

RCO 105 – energiasalvestuslahendused

RCO 124 – äsja ehitatud või täiustatud gaasi ülekande- ja jaotusvõrkude liinid

RCR 33 – arukate energiasüsteemidega ühendatud kasutajad

RCR 34 – arukate energiasüsteemidega seotud projektide käivitamine

| iv) | Kliimamuutustega kohanemise ja katastroofiriski ennetamise ning vastupanuvõime edendamine, võttes arvesse ökosüsteemipõhiseid lähenemisviise |
| --- | --- |

iv)

Kliimamuutustega kohanemise ja katastroofiriski ennetamise ning vastupanuvõime edendamine, võttes arvesse ökosüsteemipõhiseid lähenemisviise

RCO 24 – investeeringud uutesse või uuendatud looduskatastroofiohu seire, katastroofideks valmisoleku, nende eest hoiatamise ja neile reageerimise süsteemidesse*

RCO 122 – investeeringud uutesse või uuendatud katastroofiohu seire, katastroofideks valmisoleku, nende eest hoiatamise ja neile reageerimise süsteemidesse seoses muude kui kliimaga seotud loodusriskide ja inimtegevusega seotud riskidega

RCO 25 – uued või tugevdatud rajatised üleujutuste vastu kindlustamiseks rannikuribal, jõe- ja järvekallastel

RCO 106 – uued või tugevdatud rajatised maalihete ennetamiseks

RCO 26 – kliimamuutustega kohanemiseks rajatud uus või uuendatud roheline taristu*

RCO 27 – kliimamuutustega kohanemist käsitlevad riiklikud ja piirkondlikud strateegiad*

RCO 28 – ala, mis on hõlmatud kaitsemeetmetega metsa- või maastikutulekahjude ennetamiseks

RCO 121 – ala, mis on hõlmatud kaitsemeetmetega kliimaga seotud looduskatastroofide vastu kindlustamiseks (muud kui üleujutused ja metsa- või maastikutulekahjud)

RCR 35 – üleujutuste vastu kindlustamiseks võetud meetmetest kasu saav elanikkond

RCR 36 – metsa- või maastikutulekahjude vastu kindlustamiseks võetud meetmetest kasu saav elanikkond

RCR 37 – kliimaga seotud looduskatastroofide (muud kui üleujutused või metsa- või maastikutulekahjud) vastu kindlustamiseks võetud meetmetest kasu saav elanikkond

RCR 96 – muude kui kliimaga seotud loodusriskide ja inimtegevusega seotud riskide vastu kindlustamiseks võetud meetmetest kasu saav elanikkond*

| v) | Veele juurdepääsu ja säästva veemajanduse edendamine |
| --- | --- |

v)

Veele juurdepääsu ja säästva veemajanduse edendamine

RCO 30 – ühisveevärgi jaotussüsteemide uute või uuendatud torude pikkus

RCO 31 – üldise reoveekogumisvõrgu uute või uuendatud torude pikkus

RCO 32 – uus või uuendatud reoveekäitlusvõimsus

RCR 41 – täiustatud ühisveevärgiga ühendatud elanikkond

RCR 42 – vähemalt bioloogilise üldise reoveekäitluse seadmetega ühendatud elanikkond

RCR 43 – veekaod ühisveevärgi jaotussüsteemides

| vi) | Ring- ja ressursitõhusale majandusele ülemineku edendamine |
| --- | --- |

vi)

Ring- ja ressursitõhusale majandusele ülemineku edendamine

RCO 34 – lisandunud jäätmete ringlussevõtu võimsus

RCO 107 – investeeringud jäätmete liigiti kogumise rajatistesse

RCO 119 – korduskasutamiseks ette valmistatud jäätmed

RCR 103 – liigiti kogutud jäätmed

RCR 47 – ringlusse võetud jäätmed

RCR 48 – toorainena kasutatud jäätmed

| vii) | Looduse ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja säilitamise ning rohelise taristu tugevdamine, muu hulgas linnapiirkondades, ning kõigi saastevormide vähendamine |
| --- | --- |

vii)

Looduse ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja säilitamise ning rohelise taristu tugevdamine, muu hulgas linnapiirkondades, ning kõigi saastevormide vähendamine

RCO 36 – roheline taristu, mida toetatakse muudel eesmärkidel kui kliimamuutustega kohanemine

RCO 37 – kaitse- ja taastamismeetmetega hõlmatud Natura 2000 alade pindala

RCO 38 – toetatava taastatud maa pindala

RCO 39 – paigaldatud õhusaaste seiresüsteemidega hõlmatud maa pindala

RCR 50 – õhukvaliteedi parandamiseks võetud meetmetest kasu saav elanikkond*

RCR 95 – uuele või täiustatud rohelisele taristule juurdepääsu omav elanikkond*

RCR 52 – taastatud maa, mida kasutatakse rohealade, sotsiaaleluruumide, majandusliku või muu kasutuse jaoks

| viii) | Säästva mitmeliigilise linnalise liikumiskeskkonna edendamine osana üleminekust CO2-neutraalsele majandusele |
| --- | --- |

viii)

Säästva mitmeliigilise linnalise liikumiskeskkonna edendamine osana üleminekust CO2-neutraalsele majandusele

RCO 55 – uute trammi- ja metrooliinide pikkus

RCO 56 – rekonstrueeritud või ajakohastatud trammi- ja metrooliinide pikkus

RCO 57 – ühistranspordi keskkonnahoidliku veeremi mahutavus

RCO 58 – toetatav sihtotstarbeline jalgrattataristu*

RCO 59 – alternatiivkütuste taristu (tankimis-/laadimispunktid)*

RCO 60 – linnad ja suurlinnad, kus kasutatakse uusi või ajakohastatud digitaliseeritud linnatranspordi süsteeme

RCR 62 – uue või ajakohastatud ühistranspordi kasutajate arv aastas

RCR 63 – uute või ajakohastatud trammi- ja metrooliinide kasutajate arv aastas

RCR 64 – sihtotstarbelise jalgrattataristu kasutajate arv aastas

| 3. | Paremini ühendatud Euroopa liikuvuse tõhustamise kaudu („poliitikaeesmärk nr 3“) |
| --- | --- |

3.

Paremini ühendatud Euroopa liikuvuse tõhustamise kaudu („poliitikaeesmärk nr 3“)

| i) | Kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise, intelligentse, turvalise, kestliku ja mitmeliigilise üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) arendamine |
| --- | --- |

i)

Kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise, intelligentse, turvalise, kestliku ja mitmeliigilise üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) arendamine

RCO 43 – uute või uuendatud teede pikkus – TEN-T (5)

RCO 45 – rekonstrueeritud või ajakohastatud teede pikkus – TEN-T

RCO 108 – uute või ajakohastatud liikluse juhtimissüsteemidega teede pikkus – TEN-T

RCO 47 – uute või uuendatud rööbaste pikkus – TEN-T

RCO 49 – rekonstrueeritud või ajakohastatud rööbaste pikkus – TEN-T

RCO 51 – uute, uuendatud või ajakohastatud siseveeteede pikkus – TEN-T

RCO 109 – Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemiga varustatud kasutuses olevate raudteede pikkus – TEN-T

RCR 55 – uute, rekonstrueeritud, uuendatud või ajakohastatud teede kasutajate arv aastas

RCR 56 – täiustatud maanteetaristust tulenev ajasääst

RCR 101 – täiustatud raudteetaristust tulenev ajasääst

RCR 58 – uute, uuendatud, rekonstrueeritud või ajakohastatud raudteede kasutajate arv aastas

RCR 59 – raudtee-kaubavedu

RCR 60 – kaubavedu siseveeteedel

| ii) | Säästva, kliimamuutustele vastupanuvõimelise, intelligentse ja mitmeliigilise riigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi liikuvuse arendamine ja edendamine, sealhulgas TEN-T võrgule juurdepääsu ja piiriülese liikuvuse parandamine |
| --- | --- |

ii)

Säästva, kliimamuutustele vastupanuvõimelise, intelligentse ja mitmeliigilise riigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi liikuvuse arendamine ja edendamine, sealhulgas TEN-T võrgule juurdepääsu ja piiriülese liikuvuse parandamine

RCO 44 – uute või uuendatud teede pikkus – TEN-T-väline

RCO 46 – rekonstrueeritud või ajakohastatud teede pikkus – TEN-T-väline

RCO 110 – uute või ajakohastatud liikluse juhtimissüsteemidega teede pikkus – TEN-T-väline

RCO 48 – uute või uuendatud rööbaste pikkus – TEN-T-väline

RCO 50 – rekonstrueeritud või ajakohastatud rööbaste pikkus – TEN-T-väline

RCO 111 – Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemiga varustatud kasutuses olevate raudteede pikkus – TEN-T-väline

RCO 52 – uute, uuendatud või ajakohastatud siseveeteede pikkus – TEN-T-väline

RCO 53 – uued või ajakohastatud raudteejaamad ja peatused*

RCO 54 – uued või ajakohastatud mitmeliigilised ühendused*

| 4. | Sotsiaalsem ja kaasavam Euroopa, rakendades Euroopasotsiaalõiguste sammast („poliitikaeesmärk nr 4“) |
| --- | --- |

4.

Sotsiaalsem ja kaasavam Euroopa, rakendades Euroopasotsiaalõiguste sammast („poliitikaeesmärk nr 4“)

| i) | Tööturgude tulemuslikkuse ja kaasavuse ning kvaliteetsetele töökohtadele juurdepääsu parandamine sotsiaalse taristu arendamise ja sotsiaalmajanduse edendamise kaudu |
| --- | --- |

i)

Tööturgude tulemuslikkuse ja kaasavuse ning kvaliteetsetele töökohtadele juurdepääsu parandamine sotsiaalse taristu arendamise ja sotsiaalmajanduse edendamise kaudu

RCO 61 – tööhõiveteenuste uute või ajakohastatud rajatiste pindala

RCR 65 – tööhõiveteenuste uute või ajakohastatud rajatiste kasutajate arv aastas

| ii) | Hariduse, koolituse ja elukestva õppe valdkonna kaasavatele ja kvaliteetsetele teenustele võrdse juurdepääsu parandamine, arendades juurdepääsetavat taristut, sealhulgas tugevdades vastupidavust seoses kaug- ja e-õppe ja -koolitusega |
| --- | --- |

ii)

Hariduse, koolituse ja elukestva õppe valdkonna kaasavatele ja kvaliteetsetele teenustele võrdse juurdepääsu parandamine, arendades juurdepääsetavat taristut, sealhulgas tugevdades vastupidavust seoses kaug- ja e-õppe ja -koolitusega

RCO 66 – uute või ajakohastatud lapsehoiuasutuste klassiruumide mahutavus

RCO 67 – uute või ajakohastatud haridusasutuste klassiruumide mahutavus

RCR 70 – uute või ajakohastatud lapsehoiuasutuste kasutajate arv aastas

RCR 71 – uute või ajakohastatud haridusasutuste kasutajate arv aastas

| iii) | Tõrjutud kogukondade, madala sissetulekuga leibkondade ja ebasoodsas olukorras olevate rühmade, sealhulgas erivajadustega inimeste sotsiaal-majandusliku kaasamise edendamine integreeritud meetmete, muu hulgas eluaseme- ja sotsiaalteenuste kaudu |
| --- | --- |

iii)

Tõrjutud kogukondade, madala sissetulekuga leibkondade ja ebasoodsas olukorras olevate rühmade, sealhulgas erivajadustega inimeste sotsiaal-majandusliku kaasamise edendamine integreeritud meetmete, muu hulgas eluaseme- ja sotsiaalteenuste kaudu

RCO 65 – uute või ajakohastatud sotsiaaleluruumide mahutavus*

RCO 113 – tõrjutud kogukondade, madala sissetulekuga leibkondade ja ebasoodsas olukorras olevate rühmade sotsiaal-majandusliku kaasamise integreeritud meetmete raamistikku kuuluvate projektidega hõlmatud elanikkond*

RCR 67 – uute või ajakohastatud sotsiaaleluruumide kasutajate arv aastas

| iv) | Kolmandate riikide kodanike, sealhulgas sisserändajate, sotsiaal-majandusliku integreerimise edendamine integreeritud meetmete, muu hulgas eluaseme- ja sotsiaalteenuste kaudu |
| --- | --- |

iv)

Kolmandate riikide kodanike, sealhulgas sisserändajate, sotsiaal-majandusliku integreerimise edendamine integreeritud meetmete, muu hulgas eluaseme- ja sotsiaalteenuste kaudu

RCO 63 – uute või ajakohastatud ajutiste vastuvõtukohtade mahutavus

RCR 66 – uute või ajakohastatud ajutiste vastuvõtukohtade kasutajate arv aastas

| v) | Tervishoiule võrdse juurdepääsu tagamine ja tervisesüsteemide, sealhulgas esmatasandi tervishoiu vastupidavuse suurendamine ning asutusepõhiselt hoolduselt perepõhisele ja kogukonnapõhisele hooldusele ülemineku edendamine |
| --- | --- |

v)

Tervishoiule võrdse juurdepääsu tagamine ja tervisesüsteemide, sealhulgas esmatasandi tervishoiu vastupidavuse suurendamine ning asutusepõhiselt hoolduselt perepõhisele ja kogukonnapõhisele hooldusele ülemineku edendamine

RCO 69 – uute või ajakohastatud tervishoiuasutuste mahutavus

RCO 70 – uute või ajakohastatud sotsiaalhoolekandeasutuste (muu kui sotsiaaleluruumid) mahutavus

RCR 72 – uute või ajakohastatud e-tervishoiuteenuste kasutajate arv aastas

RCR 73 – uute või ajakohastatud tervishoiuasutuste kasutajate arv aastas

RCR 74 – uute või ajakohastatud sotsiaalhoolekandeasutuste kasutajate arv aastas

| vi) | Kultuuri ja säästva turismi tähtsuse suurendamine majandusarengus, sotsiaalses kaasamises ja sotsiaalses innovatsioonis |
| --- | --- |

vi)

Kultuuri ja säästva turismi tähtsuse suurendamine majandusarengus, sotsiaalses kaasamises ja sotsiaalses innovatsioonis

RCO 77 – toetatavate kultuuri- ja turismiobjektide arv*

RCR 77 – toetatavate kultuuri- ja turismiobjektide külastajate arv*

| 5. | Kodanikele lähemal olev Euroopa, kus edendatakse igat liiki piirkondade kestlikku ja terviklikku arengut ning kohalikke algatusi („poliitikaeesmärk nr 5“) |
| --- | --- |

5.

Kodanikele lähemal olev Euroopa, kus edendatakse igat liiki piirkondade kestlikku ja terviklikku arengut ning kohalikke algatusi („poliitikaeesmärk nr 5“)

| i) | Tervikliku ja kaasava sotsiaalse, majandusliku ja keskkonnaalase arengu, kultuuri, looduspärandi, säästva turismi ja julgeoleku soodustamine linnapiirkondades |
| --- | --- |

i)

Tervikliku ja kaasava sotsiaalse, majandusliku ja keskkonnaalase arengu, kultuuri, looduspärandi, säästva turismi ja julgeoleku soodustamine linnapiirkondades

RCO 74 – integreeritud territoriaalse arengu strateegiate raamistikku kuuluvate projektidega hõlmatud elanikkond*

RCO 75 – toetatavad integreeritud territoriaalse arengu strateegiad*

RCO 76 – integreeritud territoriaalse arengu projektid

RCO 80 – toetatavad kogukonna juhitud kohaliku arengu strateegiad*

RCO 112 – integreeritud territoriaalse arengu strateegiate koostamises ja rakendamises osalevad sidusrühmad

RCO 114 – avalik ruum, mis on linnapiirkondades loodud või taastatud*

| ii) | Tervikliku ja kaasava sotsiaalse, majandusliku ja keskkonnaalase kohaliku arengu, kultuuri, looduspärandi, säästva turismi ja julgeoleku soodustamine mujal kui linnapiirkondades |
| --- | --- |

ii)

Tervikliku ja kaasava sotsiaalse, majandusliku ja keskkonnaalase kohaliku arengu, kultuuri, looduspärandi, säästva turismi ja julgeoleku soodustamine mujal kui linnapiirkondades

Tabel 2

ERFi täiendavad ühised väljund- ja tulemusnäitajad Interregi jaoks

| Interregi iseloomustavad näitajad | RCO 81 – osalemine piiriülestes ühismeetmetes
  RCO 115 – piiriülesed ühiselt korraldatud avalikud üritused
  RCO 82 – soolist võrdõiguslikkust, võrdseid võimalusi ja sotsiaalset kaasatust edendavates ühismeetmetes osalemine
  RCO 83 – ühiselt välja töötatud strateegiad ja tegevuskavad
  RCO 84 – ühiselt välja töötatud ja projektide raames rakendatud katsemeetmed
  RCO 116 – ühiselt välja töötatud lahendused
  RCO 85 – ühistel koolitustel osalemine
  RCO 117 – tuvastatud piiriüleste õiguslike või haldustõkete lahendused
  RCO 86 – allkirjastatud ühised haldus- või õiguskokkulepped
  RCO 87 – piiriülest koostööd tegevad organisatsioonid
  RCO 118 – makropiirkondlike strateegiate mitmetasandilise juhtimise puhul koostööd tegevad organisatsioonid
  RCO 90 – piiriüleste innovatsioonivõrgustike projektid
  RCO 120 – piiriülest koostööd toetavad projektid, et arendada linna- ja maapiirkondade vahelisi sidemeid | RCR 79 – organisatsioonide poolt kasutusele võetud ühised strateegiad ja tegevuskavad
  RCR 104 – organisatsioonide poolt kasutusele võetud või täiustatud lahendused
  RCR 81 – ühiskoolituste läbimine
  RCR 82 – leevendatud või lahendatud piiriülesed õiguslikud või haldustõkked
  RCR 83 – allkirjastatud ühiste haldus- või õiguskokkulepetega hõlmatud isikud
  RCR 84 – organisatsioonid, kes teevad piiriülest koostööd pärast projekti lõpuleviimist
  RCR 85 – piiriülestes ühismeetmetes osalemine pärast projekti lõpuleviimist |
| --- | --- | --- |

Interregi iseloomustavad näitajad

RCO 81 – osalemine piiriülestes ühismeetmetes

RCO 115 – piiriülesed ühiselt korraldatud avalikud üritused

RCO 82 – soolist võrdõiguslikkust, võrdseid võimalusi ja sotsiaalset kaasatust edendavates ühismeetmetes osalemine

RCO 83 – ühiselt välja töötatud strateegiad ja tegevuskavad

RCO 84 – ühiselt välja töötatud ja projektide raames rakendatud katsemeetmed

RCO 116 – ühiselt välja töötatud lahendused

RCO 85 – ühistel koolitustel osalemine

RCO 117 – tuvastatud piiriüleste õiguslike või haldustõkete lahendused

RCO 86 – allkirjastatud ühised haldus- või õiguskokkulepped

RCO 87 – piiriülest koostööd tegevad organisatsioonid

RCO 118 – makropiirkondlike strateegiate mitmetasandilise juhtimise puhul koostööd tegevad organisatsioonid

RCO 90 – piiriüleste innovatsioonivõrgustike projektid

RCO 120 – piiriülest koostööd toetavad projektid, et arendada linna- ja maapiirkondade vahelisi sidemeid

RCR 79 – organisatsioonide poolt kasutusele võetud ühised strateegiad ja tegevuskavad

RCR 104 – organisatsioonide poolt kasutusele võetud või täiustatud lahendused

RCR 81 – ühiskoolituste läbimine

RCR 82 – leevendatud või lahendatud piiriülesed õiguslikud või haldustõkked

RCR 83 – allkirjastatud ühiste haldus- või õiguskokkulepetega hõlmatud isikud

RCR 84 – organisatsioonid, kes teevad piiriülest koostööd pärast projekti lõpuleviimist

RCR 85 – piiriülestes ühismeetmetes osalemine pärast projekti lõpuleviimist

---

(1)  Kasutatakse tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi ning Interregi puhul kooskõlas määruse (EL) 2021/1060(ühissätete määrus) artikli 16 lõike 1 teise lõigu punktiga a ja artikli 41 lõike 2 punktiga b ning tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise puhul kooskõlas määruse (EL) 2021/1060(ühissätete määrus) artikli 22 lõike 3 punkti d alapunktiga ii ning Interregi puhul kooskõlas määruse (EL) 2021/1059 (Interreg) artikli 22 lõike 4 punkti e alapunktiga ii.

(**)  Esitamise huvides on ühised väljund- ja tulemusnäitajad rühmitatud poliitikaeesmärkide alla erieesmärkide kaupa, kuid ei piirdu nendega. Eelkõige poliitikaeesmärgi nr 5 puhul võib kasutada asjakohaseid üldiseid näitajaid, mis on loetletud poliitikaeesmärkide 1–4 puhul. Lisaks võib programmide oodatavast ja tegelikust tulemuslikkusest tervikliku ülevaate saamiseks kasutada tärniga (*) märgitud üldisi näitajaid vajaduse korral mis tahes poliitikaeesmärgi nr 1–4 alla kuuluvate erieesmärkide puhul.

(2)  RCO – regionaalpoliitika ühine väljundnäitaja (REGIO Common Output Indicator).

(3)  Jaotust ei nõuta programmitöö, vaid üksnes aruandluse eesmärgil.

(4)  RCR– regionaalpoliitika ühine tulemusnäitaja (REGIO Common Result Indicator).

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1315/2013 üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL (ELT L 348, 20.12.2013, lk 1).

---

II LISA

ARTIKLI 8 LÕIKES 3 OSUTATUD ERFi JA ÜHTEKUULUVUSFONDI TULEMUSLIKKUSE PÕHINÄITAJAD, MIDA KASUTAB KOMISJON KOOSKÕLAS OMA ARUANDLUSKOHUSTUSEGA VASTAVALT FINANTSMÄÄRUSE ARTIKLI 41 LÕIKE 3 PUNKTI H ALAPUNKTILE III

| Poliitikaeesmärk | Erieesmärk | Väljundid | Tulemused |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 1. | Konkurentsivõimelisem ja arukam Euroopa majanduse uuendusliku ja aruka ümberkujundamise ning piirkondlike IKT-ühenduste edendamise kaudu („poliitikaeesmärk nr 1“) |

Poliitikaeesmärk

Erieesmärk

Väljundid

Tulemused

(1)

(2)

(3)

(4)

1.

Konkurentsivõimelisem ja arukam Euroopa majanduse uuendusliku ja aruka ümberkujundamise ning piirkondlike IKT-ühenduste edendamise kaudu („poliitikaeesmärk nr 1“)

| i) | Teadus- ja innovatsioonivõime ning kõrgetasemeliste tehnoloogiate kasutuselevõtu arendamine ja suurendamine |
| --- | --- |

i)

Teadus- ja innovatsioonivõime ning kõrgetasemeliste tehnoloogiate kasutuselevõtu arendamine ja suurendamine

CCO (1) 01 – innovatsiooniks toetust saavad ettevõtjad

CCO 02 – toetatavates teadusasutustes töötavad teadlased

CCR (2) 01 – toote- või protsessiinnovatsiooni, turundus- või organisatsiooniinnovatsiooni kasutusele võtvad väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (3) (VKEd)

| ii) | Digitaliseerimisest kasu toomine kodanike, ettevõtjate, teadusasutuste ja avaliku sektori asutuste jaoks |
| --- | --- |

ii)

Digitaliseerimisest kasu toomine kodanike, ettevõtjate, teadusasutuste ja avaliku sektori asutuste jaoks

CCO 03 – ettevõtted ja avaliku sektori asutused, keda toetatakse digitoodete, -teenuste ja -protsesside väljatöötamiseks

CCR 02 – uute või uuendatud digitoodete, -teenuste ja -protsesside kasutajate arv aastas

| iii) | VKEde kestliku majanduskasvu ja konkurentsivõime tõhustamine ning VKEdes töökohtade loomine, muu hulgas tootlike investeeringute kaudu |
| --- | --- |

iii)

VKEde kestliku majanduskasvu ja konkurentsivõime tõhustamine ning VKEdes töökohtade loomine, muu hulgas tootlike investeeringute kaudu

CCO 04 – kasvu ja konkurentsivõime suurendamiseks toetatavad VKEd

CCR 03 – toetatavates ettevõtetes loodud töökohad

| iv) | Aruka spetsialiseerumise, tööstusliku ülemineku ja ettevõtluse oskuste arendamine |
| --- | --- |

iv)

Aruka spetsialiseerumise, tööstusliku ülemineku ja ettevõtluse oskuste arendamine

CCO 05 – VKEd, kes investeerivad aruka spetsialiseerumise, tööstusliku ülemineku ja ettevõtlusega seotud oskustesse

CCR 04 – VKEde töötajad, kes läbivad koolituse aruka spetsialiseerumise, tööstusliku ülemineku ja ettevõtlusega seotud oskuste arendamiseks

| v) | Digitaalse ühenduvuse suurendamine |
| --- | --- |

v)

Digitaalse ühenduvuse suurendamine

CCO 13 – lisandunud elamud ja ettevõtted, millel on juurdepääs ülikiirele lairibaühendusele

CCR 12 – lisandunud elamud ja ettevõtted, kus on tellitud lairibaühendus väga suure läbilaskevõimega võrku

| 2. | Keskkonnahoidlikum, vähese CO2-heitega majanduselt CO2-neutraalsele majandusele üleminev ja vastupanuvõimeline Euroopa, edendades õiglast üleminekut puhtale energiale, rohelisi ja siniseid investeeringuid, ringmajandust, kliimamuutuste leevendamist ja nendega kohanemist, riskiennetust ja -juhtimist ning säästvat linnalist liikumiskeskkonda („poliitikaeesmärk nr 2“) |
| --- | --- |

2.

Keskkonnahoidlikum, vähese CO2-heitega majanduselt CO2-neutraalsele majandusele üleminev ja vastupanuvõimeline Euroopa, edendades õiglast üleminekut puhtale energiale, rohelisi ja siniseid investeeringuid, ringmajandust, kliimamuutuste leevendamist ja nendega kohanemist, riskiennetust ja -juhtimist ning säästvat linnalist liikumiskeskkonda („poliitikaeesmärk nr 2“)

| i) | Energiatõhususe meetmete edendamine ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine |
| --- | --- |

i)

Energiatõhususe meetmete edendamine ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine

CCO 06 – investeeringud energiatõhususe parandamise meetmetesse

CCR 05 – primaarenergia aastase tarbimise sääst

| ii) | Taastuvenergia edendamine kooskõlas direktiiviga (EL) 2018/2001, sealhulgas selles sätestatud säästlikkuse kriteeriumidega |
| --- | --- |

ii)

Taastuvenergia edendamine kooskõlas direktiiviga (EL) 2018/2001, sealhulgas selles sätestatud säästlikkuse kriteeriumidega

CCO 07 – lisandunud taastuvenergia tootmise võimsus

CCR 06 – lisandunud toodetud taastuvenergia

| iii) | Arukate energiasüsteemide, nutivõrkude ja aruka energiasalvestuse väljatöötamine väljaspool üleeuroopalist energiavõrku (TEN-E) |
| --- | --- |

iii)

Arukate energiasüsteemide, nutivõrkude ja aruka energiasalvestuse väljatöötamine väljaspool üleeuroopalist energiavõrku (TEN-E)

CCO 08 – arukate energiasüsteemide digitaalsed juhtimissüsteemid

CCR 07 – arukate energiasüsteemidega ühendatud lisandunud kasutajad

| iv) | Kliimamuutustega kohanemise ja katastroofiriski ennetamise ning vastupanuvõime edendamine, võttes arvesse ökosüsteemipõhiseid lähenemisviise |
| --- | --- |

iv)

Kliimamuutustega kohanemise ja katastroofiriski ennetamise ning vastupanuvõime edendamine, võttes arvesse ökosüsteemipõhiseid lähenemisviise

CCO 09 – investeeringud uutesse või uuendatud katastroofiohu seire, katastroofideks valmisoleku, nende eest hoiatamise ja neile reageerimise süsteemidesse

CCR 08 – lisandunud elanikkond, kes saab kasu üleujutuste, metsa- või maastikutulekahjude ja muude kliimaga seotud loodusõnnetuste vastu kindlustamiseks võetud meetmetest

| v) | Veele juurdepääsu ja säästva veemajanduse edendamine |
| --- | --- |

v)

Veele juurdepääsu ja säästva veemajanduse edendamine

CCO 10 – uus või uuendatud reoveekäitlusvõimsus

CCR 09 – lisandunud elanikkond, kes on ühendatud vähemalt bioloogilise üldise reoveekäitluse seadmetega

| vi) | Ring- ja ressursitõhusale majandusele ülemineku edendamine |
| --- | --- |

vi)

Ring- ja ressursitõhusale majandusele ülemineku edendamine

CCO 11 – uus või uuendatud jäätmete ringlussevõtu võimsus

CCR 10 – täiendavalt ringlusse võetud jäätmed

| vii) | Looduse ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja säilitamise ning rohelise taristu tugevdamine, muu hulgas linnapiirkondades, ning kõigi saastevormide vähendamine |
| --- | --- |

vii)

Looduse ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja säilitamise ning rohelise taristu tugevdamine, muu hulgas linnapiirkondades, ning kõigi saastevormide vähendamine

CCO 12 – rohelise taristu pindala

CCR 11 – õhukvaliteedi parandamiseks võetud meetmetest kasu saav elanikkond

| viii) | Säästva mitmeliigilise linnalise liikumiskeskkonna edendamine osana üleminekust CO2-neutraalsele majandusele |
| --- | --- |

viii)

Säästva mitmeliigilise linnalise liikumiskeskkonna edendamine osana üleminekust CO2-neutraalsele majandusele

CCO 16 – trammi- ja metrooliinide pikendamine ja ajakohastamine

CCR 15 – uute ja ajakohastatud trammi- ja metrooliinide kasutajate arv aastas

| 3. | Paremini ühendatud Euroopa liikuvuse tõhustamise kaudu („poliitikaeesmärk nr 3“) |
| --- | --- |

3.

Paremini ühendatud Euroopa liikuvuse tõhustamise kaudu („poliitikaeesmärk nr 3“)

| i) | Kliimamuutustele vastupanuvõimelise, intelligentse, turvalise, säästva ja mitmeliigilise üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) arendamine |
| --- | --- |

i)

Kliimamuutustele vastupanuvõimelise, intelligentse, turvalise, säästva ja mitmeliigilise üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) arendamine

CCO 14 – TEN-T teedevõrk: uued, uuendatud, rekonstrueeritud või ajakohastatud teed

CCO 15 – TEN-T raudteevõrk: uued, uuendatud, rekonstrueeritud või ajakohastatud raudteed

CCR 13 – täiustatud maanteetaristust tulenev ajasääst

CCR 14 – täiustatud raudteetranspordi abil teenindatud reisijate arv aastas

| ii) | Säästva, kliimamuutustele vastupanuvõimelise, intelligentse ja mitmeliigilise riigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi liikuvuse arendamine ja edendamine, sealhulgas TEN-T võrgule juurdepääsu ja piiriülese liikuvuse parandamine |
| --- | --- |

ii)

Säästva, kliimamuutustele vastupanuvõimelise, intelligentse ja mitmeliigilise riigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi liikuvuse arendamine ja edendamine, sealhulgas TEN-T võrgule juurdepääsu ja piiriülese liikuvuse parandamine

CCO 22 – TEN-T-väline teedevõrk: uued, uuendatud, rekonstrueeritud või ajakohastatud teed

CCO 23 – TEN-T-väline raudteevõrk: uued, uuendatud, rekonstrueeritud või ajakohastatud raudteed

| 4. | Sotsiaalsem ja kaasavam Euroopa, rakendades Euroopa sotsiaalõiguste sammast („poliitikaeesmärk nr 4“) |
| --- | --- |

4.

Sotsiaalsem ja kaasavam Euroopa, rakendades Euroopa sotsiaalõiguste sammast („poliitikaeesmärk nr 4“)

| i) | Tööturgude tulemuslikkuse ja kaasavuse ning kvaliteetsetele töökohtadele juurdepääsu parandamine sotsiaalse taristu arendamise ja sotsiaalmajanduse edendamise kaudu |
| --- | --- |

i)

Tööturgude tulemuslikkuse ja kaasavuse ning kvaliteetsetele töökohtadele juurdepääsu parandamine sotsiaalse taristu arendamise ja sotsiaalmajanduse edendamise kaudu

CCO 17 – tööhõiveteenuste uute või ajakohastatud rajatiste pindala

CCR 16 – tööhõiveteenuste uute või ajakohastatud rajatiste kasutajate arv aastas

| ii) | Hariduse, koolituse ja elukestva õppe valdkonna kaasavatele ja kvaliteetsetele teenustele võrdse juurdepääsu parandamine, arendades juurdepääsetavat taristut, sealhulgas tugevdades vastupidavust seoses kaug- ja e-õppe ja -koolitusega |
| --- | --- |

ii)

Hariduse, koolituse ja elukestva õppe valdkonna kaasavatele ja kvaliteetsetele teenustele võrdse juurdepääsu parandamine, arendades juurdepääsetavat taristut, sealhulgas tugevdades vastupidavust seoses kaug- ja e-õppe ja -koolitusega

CCO 18 – uute või ajakohastatud lapsehoiu- ja haridusasutuste mahutavus

CCR 17 – uute või ajakohastatud lapsehoiu- ja haridusasutuste kasutajate arv aastas

| iii) | Tõrjutud kogukondade, madala sissetulekuga leibkondade ja ebasoodsas olukorras olevate rühmade, sealhulgas erivajadustega inimeste sotsiaal-majandusliku kaasamise edendamine integreeritud meetmete, muu hulgas eluaseme- ja sotsiaalteenuste kaudu |
| --- | --- |

iii)

Tõrjutud kogukondade, madala sissetulekuga leibkondade ja ebasoodsas olukorras olevate rühmade, sealhulgas erivajadustega inimeste sotsiaal-majandusliku kaasamise edendamine integreeritud meetmete, muu hulgas eluaseme- ja sotsiaalteenuste kaudu

CCO 19 – sotsiaaleluruumide uus või ajakohastatud mahutavus

CCO 25 – tõrjutud kogukondade, madala sissetulekuga leibkondade ja ebasoodsas olukorras olevate rühmade sotsiaal-majandusliku kaasamise integreeritud meetmete raamistikku kuuluvate projektidega hõlmatud elanikkond

CCR 18 – uute või ajakohastatud sotsiaaleluruumide kasutajate arv aastas

| iv) | Kolmandate riikide kodanike, sealhulgas sisserändajate, sotsiaal-majandusliku integreerimise edendamine integreeritud meetmete, muu hulgas eluaseme- ja sotsiaalteenuste kaudu |
| --- | --- |

iv)

Kolmandate riikide kodanike, sealhulgas sisserändajate, sotsiaal-majandusliku integreerimise edendamine integreeritud meetmete, muu hulgas eluaseme- ja sotsiaalteenuste kaudu

CCO 26 – uus või ajakohastatud ajutiste vastuvõtukohtade mahutavus

CCR 20 – uute või ajakohastatud ajutiste vastuvõtukohtade kasutajate arv aastas

| v) | Tervishoiule võrdse juurdepääsu tagamine ja tervisesüsteemide, sealhulgas esmatasandi tervishoiu vastupidavuse suurendamine ning asutusepõhiselt hoolduselt perepõhisele ja kogukonnapõhisele hooldusele ülemineku edendamine |
| --- | --- |

v)

Tervishoiule võrdse juurdepääsu tagamine ja tervisesüsteemide, sealhulgas esmatasandi tervishoiu vastupidavuse suurendamine ning asutusepõhiselt hoolduselt perepõhisele ja kogukonnapõhisele hooldusele ülemineku edendamine

CCO 20 – uus või ajakohastatud tervishoiuasutuste mahutavus

CCR 19 – uute või ajakohastatud tervishoiuteenuste kasutajate arv aastas

| vi) | Kultuuri ja säästva turismi tähtsuse suurendamine majandusarengus, sotsiaalses kaasamises ja sotsiaalses innovatsioonis |
| --- | --- |

vi)

Kultuuri ja säästva turismi tähtsuse suurendamine majandusarengus, sotsiaalses kaasamises ja sotsiaalses innovatsioonis

CCO 24 – toetatavad kultuuri- ja turismiobjektid

CCR 21 – toetatavate kultuuri- ja turismiobjektide külastajate arv

| 5. | Kodanikele lähemal olev Euroopa, kus edendatakse igat liiki piirkondade kestlikku ja terviklikku arengut ning kohalikke algatusi („poliitikaeesmärk nr 5“) |
| --- | --- |

5.

Kodanikele lähemal olev Euroopa, kus edendatakse igat liiki piirkondade kestlikku ja terviklikku arengut ning kohalikke algatusi („poliitikaeesmärk nr 5“)

| i) | Tervikliku ja kaasava sotsiaalse, majandusliku ja keskkonnaalase arengu, kultuuri, looduspärandi, säästva turismi ja julgeoleku soodustamine linnapiirkondades |
| --- | --- |

i)

Tervikliku ja kaasava sotsiaalse, majandusliku ja keskkonnaalase arengu, kultuuri, looduspärandi, säästva turismi ja julgeoleku soodustamine linnapiirkondades

CCO 21 – integreeritud territoriaalse arengu strateegiatega hõlmatud elanikkond

| ii) | Tervikliku ja kaasava sotsiaalse, majandusliku ja keskkonnaalase kohaliku arengu, kultuuri, looduspärandi, säästva turismi ja julgeoleku soodustamine mujal kui linnapiirkondades |
| --- | --- |

ii)

Tervikliku ja kaasava sotsiaalse, majandusliku ja keskkonnaalase kohaliku arengu, kultuuri, looduspärandi, säästva turismi ja julgeoleku soodustamine mujal kui linnapiirkondades

---

(1)  CCO – regionaalpoliitika keskne ühine väljundnäitaja (REGIO Core Common Output).

(2)  CCR – regionaalpoliitika keskne ühine tulemusnäitaja (REGIO Core Common Result).

(3)  Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovitus mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratlemise kohta (teatavaks tehtud numbri C(2003) 1422 all) (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36).

---

| 30.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 231/94 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 231/94

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2021/1059,

24. juuni 2021,

mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondist ja välistegevuse rahastutest toetatava Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi (Interreg) erisätteid

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 178, artikli 209 lõiget 1, artikli 212 lõiget 2 ja artiklit 349,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 176 on sätestatud, et Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) on mõeldud selleks, et olla abiks põhiliste piirkondlike ebavõrdsuste korvamisel liidus. Selle artikli ning ELi toimimise lepingu artikli 174 teise ja kolmanda lõigu kohaselt on ERFi ülesanne aidata ühtlustada eri piirkondade arengutaset ning vähendada mahajäämust kõige ebasoodsamates piirkondades, mille hulgas tuleb pöörata erilist tähelepanu teatavat tüüpi piirkondadele, viitega sealhulgas konkreetselt piiriülestele piirkondadele. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 176 on sätestatud, et Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) on mõeldud selleks, et olla abiks põhiliste piirkondlike ebavõrdsuste korvamisel liidus. Selle artikli ning ELi toimimise lepingu artikli 174 teise ja kolmanda lõigu kohaselt on ERFi ülesanne aidata ühtlustada eri piirkondade arengutaset ning vähendada mahajäämust kõige ebasoodsamates piirkondades, mille hulgas tuleb pöörata erilist tähelepanu teatavat tüüpi piirkondadele, viitega sealhulgas konkreetselt piiriülestele piirkondadele.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1060 (4) on kehtestatud ühissätted ERFi ja teatavate muude fondide kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1058 (5) on kehtestatud sätted ERFi toetuse erieesmärkide ja kohaldamisala kohta. Samuti on vaja vastu võtta erisätted, mis käsitlevad Euroopa territoriaalse koostöö eesmärki (Interreg), mille raames üks või mitu liikmesriiki ja nende piirkonda ning asjakohasel juhul partnerriiki ja kolmandat riiki teevad tõhusa programmitöö tegemiseks piiriüleselt koostööd, sealhulgas sätted, mis käsitlevad tehnilist abi, seiret, hindamist, teavitamist, rahastamiskõlblikkust, juhtimist ja kontrolli ning finantsjuhtimist. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1060 (4) on kehtestatud ühissätted ERFi ja teatavate muude fondide kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1058 (5) on kehtestatud sätted ERFi toetuse erieesmärkide ja kohaldamisala kohta. Samuti on vaja vastu võtta erisätted, mis käsitlevad Euroopa territoriaalse koostöö eesmärki (Interreg), mille raames üks või mitu liikmesriiki ja nende piirkonda ning asjakohasel juhul partnerriiki ja kolmandat riiki teevad tõhusa programmitöö tegemiseks piiriüleselt koostööd, sealhulgas sätted, mis käsitlevad tehnilist abi, seiret, hindamist, teavitamist, rahastamiskõlblikkust, juhtimist ja kontrolli ning finantsjuhtimist.

| (3) | Interregi edendamine on liidu ühtekuuluvuspoliitika oluline prioriteet. Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamine Euroopa territoriaalse koostöö projektide kulude katmisel on komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 (6) kohaselt juba grupierandiga hõlmatud ning regionaalabi erisätted, mis on ette nähtud igas suuruses ettevõtjate investeeringuteks, sisalduvad samuti nimetatud määruse regionaalabi jaos ja komisjoni regionaalabi suunistes aastateks 2014–2020. Võttes arvesse 30 aasta jooksul saadud kogemusi, arvestades ühelt poolt projektide väikest rahalist väärtust ja vähetõenäolist negatiivset mõju kaubandusele ja konkurentsile ning teiselt poolt suurt lisaväärtust, mida olemasolevad programmid annavad Euroopa territoriaalsele ühtekuuluvusele, on oodata, et määruse (EL) nr 651/2014 eesseisva muutmisega selgitatakse veelgi riigiabireeglite kohaldamisala seoses Euroopa territoriaalse koostöö projektide riikliku rahastamisega, vabastades seeläbi suurel määral Interregi projektide riikliku rahastamise eelneva teatamise kohustusest ja hõlbustades oluliselt nende projektide rakendamist. |
| --- | --- |

(3)

Interregi edendamine on liidu ühtekuuluvuspoliitika oluline prioriteet. Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamine Euroopa territoriaalse koostöö projektide kulude katmisel on komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 (6) kohaselt juba grupierandiga hõlmatud ning regionaalabi erisätted, mis on ette nähtud igas suuruses ettevõtjate investeeringuteks, sisalduvad samuti nimetatud määruse regionaalabi jaos ja komisjoni regionaalabi suunistes aastateks 2014–2020. Võttes arvesse 30 aasta jooksul saadud kogemusi, arvestades ühelt poolt projektide väikest rahalist väärtust ja vähetõenäolist negatiivset mõju kaubandusele ja konkurentsile ning teiselt poolt suurt lisaväärtust, mida olemasolevad programmid annavad Euroopa territoriaalsele ühtekuuluvusele, on oodata, et määruse (EL) nr 651/2014 eesseisva muutmisega selgitatakse veelgi riigiabireeglite kohaldamisala seoses Euroopa territoriaalse koostöö projektide riikliku rahastamisega, vabastades seeläbi suurel määral Interregi projektide riikliku rahastamise eelneva teatamise kohustusest ja hõlbustades oluliselt nende projektide rakendamist.

| (4) | Et toetada liidu territooriumi harmoonilist arengut eri tasanditel, tuleks Interregi eesmärgi raames toetada ERFist piiriülest, riikidevahelist, piirkondadevahelist ja äärepoolseimate piirkondade koostööd. Selles protsessis tuleks arvesse võtta partnerluse ja mitmetasandilise juhtimise põhimõtteid, tagades programmi jaoks partnerluse optimaalse suuruse. |
| --- | --- |

(4)

Et toetada liidu territooriumi harmoonilist arengut eri tasanditel, tuleks Interregi eesmärgi raames toetada ERFist piiriülest, riikidevahelist, piirkondadevahelist ja äärepoolseimate piirkondade koostööd. Selles protsessis tuleks arvesse võtta partnerluse ja mitmetasandilise juhtimise põhimõtteid, tagades programmi jaoks partnerluse optimaalse suuruse.

| (5) | Võttes arvesse, kui tähtis on võidelda kliimamuutuste vastu kooskõlas liidu kohustustega rakendada ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkulepet ning saavutada ÜRO kestliku arengu eesmärgid, aitavad fondid kaasa kliimameetmete integreerimisele ja üldise eesmärgi – tagada 30 % liidu eelarvekulutustest kliimaeesmärkide toetamiseks – saavutamisele. Sellega seoses tuleks fondidest toetada meetmeid, mis on kooskõlas liidu kliima- ja keskkonnastandardite ja prioriteetidega ja mis ei kahjusta märkimisväärselt keskkonnaeesmärke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852 (7) artikli 17 tähenduses. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse, kui tähtis on võidelda kliimamuutuste vastu kooskõlas liidu kohustustega rakendada ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkulepet ning saavutada ÜRO kestliku arengu eesmärgid, aitavad fondid kaasa kliimameetmete integreerimisele ja üldise eesmärgi – tagada 30 % liidu eelarvekulutustest kliimaeesmärkide toetamiseks – saavutamisele. Sellega seoses tuleks fondidest toetada meetmeid, mis on kooskõlas liidu kliima- ja keskkonnastandardite ja prioriteetidega ja mis ei kahjusta märkimisväärselt keskkonnaeesmärke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852 (7) artikli 17 tähenduses.

| (6) | Piiriülese koostöö tegevussuuna raames tuleks püüda lahendada piirialadel üheskoos kindlaks tehtud ühised probleemid ning realiseerida piirialade kasutamata kasvupotentsiaal, millele on osutatud komisjoni 20. septembri 2017. aasta teatises „Majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamine ELi piirialadel“ (edaspidi „piirialade teatis“). Sellest tulenevalt tuleks piiriülese koostöö programmipiirkonnad määratleda kui piirkonnad ja alad, mis asuvad piiril või mille omavaheline kaugus on kuni 150 kilomeetrit meritsi, kus piiriülene suhtlemine tegelikult toimub või kus on võimalik kindlaks määrata funktsionaalsed alad, ilma et see piiraks võimalike kohanduste tegemist, mida on vaja koostööprogrammide sidususe ja järjepidevuse tagamiseks. |
| --- | --- |

(6)

Piiriülese koostöö tegevussuuna raames tuleks püüda lahendada piirialadel üheskoos kindlaks tehtud ühised probleemid ning realiseerida piirialade kasutamata kasvupotentsiaal, millele on osutatud komisjoni 20. septembri 2017. aasta teatises „Majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamine ELi piirialadel“ (edaspidi „piirialade teatis“). Sellest tulenevalt tuleks piiriülese koostöö programmipiirkonnad määratleda kui piirkonnad ja alad, mis asuvad piiril või mille omavaheline kaugus on kuni 150 kilomeetrit meritsi, kus piiriülene suhtlemine tegelikult toimub või kus on võimalik kindlaks määrata funktsionaalsed alad, ilma et see piiraks võimalike kohanduste tegemist, mida on vaja koostööprogrammide sidususe ja järjepidevuse tagamiseks.

| (7) | Piiriülese koostöö tegevussuund peaks hõlmama ka koostööd ühe või mitme liikmesriigi või nende piirkondade ning ühe või mitme väljaspool liitu asuva riigi piirkonna või muu territooriumi vahel. Tänu sellele, et käesolev määrus hõlmab nii liidu sisest kui ka välist piiriülest koostööd, peaksid kohaldatavad sätted olema programmi haldavate liikmesriikide asutuste ning väljaspool liitu asuvate partnerasutuste ja toetusesaajate jaoks programmitöö perioodiga 2014–2020 võrreldes oluliselt lihtsamad ja ühtsemad. |
| --- | --- |

(7)

Piiriülese koostöö tegevussuund peaks hõlmama ka koostööd ühe või mitme liikmesriigi või nende piirkondade ning ühe või mitme väljaspool liitu asuva riigi piirkonna või muu territooriumi vahel. Tänu sellele, et käesolev määrus hõlmab nii liidu sisest kui ka välist piiriülest koostööd, peaksid kohaldatavad sätted olema programmi haldavate liikmesriikide asutuste ning väljaspool liitu asuvate partnerasutuste ja toetusesaajate jaoks programmitöö perioodiga 2014–2020 võrreldes oluliselt lihtsamad ja ühtsemad.

| (8) | Riikidevahelise koostöö tegevussuuna puhul tuleks seada eesmärk tugevdada koostööd meetmete abil, millega soodustatakse liidu prioriteetidega seotud integreeritud territoriaalset arengut, austades täielikult subsidiaarsuse põhimõtet. Riikidevaheline koostöö peaks hõlmama suuremaid liidu maismaapiirkondi ja merepiirkondi ümbritsevaid alasid ning tegema seda maksimaalselt paindlikult, et tagada koostööprogrammide sidusus ja järjepidevus, mis hõlmab ka senist välist merendusalast piiriülest koostööd suuremas merenduskoostöö raamistikus, eelkõige määrates kindlaks hõlmatud territooriumi, sellise koostöö erieesmärgid, projektipartnerlust käsitlevad nõuded ning võimaluse luua allprogrammid ja spetsiaalsed juhtkomiteed. |
| --- | --- |

(8)

Riikidevahelise koostöö tegevussuuna puhul tuleks seada eesmärk tugevdada koostööd meetmete abil, millega soodustatakse liidu prioriteetidega seotud integreeritud territoriaalset arengut, austades täielikult subsidiaarsuse põhimõtet. Riikidevaheline koostöö peaks hõlmama suuremaid liidu maismaapiirkondi ja merepiirkondi ümbritsevaid alasid ning tegema seda maksimaalselt paindlikult, et tagada koostööprogrammide sidusus ja järjepidevus, mis hõlmab ka senist välist merendusalast piiriülest koostööd suuremas merenduskoostöö raamistikus, eelkõige määrates kindlaks hõlmatud territooriumi, sellise koostöö erieesmärgid, projektipartnerlust käsitlevad nõuded ning võimaluse luua allprogrammid ja spetsiaalsed juhtkomiteed.

| (9) | Tuginedes kogemustele, mis saadi programmitöö perioodil 2014–2020 seoses piiriülese ja riikidevahelise koostööga äärepoolseimates piirkondades, kus mõlema tegevussuuna koondamine ühte programmi ei toonud programmi haldavate asutuste ja toetusesaajate jaoks kaasa piisavat lihtsustumist, tuleks luua spetsiaalne äärepoolseimate piirkondade tegevussuund, et äärepoolseimad piirkonnad saaksid teha koostööd oma naaberriikide ja -territooriumidega kõige tõhusamal ja lihtsamal viisil. Selle tegevussuuna raames võib avaldada konkursikutseid, mille tulemusel kombineeritakse ERFi, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/947 (8) loodud naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi (the Neighbourhood, Development and International Cooperation Instrument, NDICI) ning nõukogu otsusega 2013/755/EL (9) (edaspidi „ÜMTde assotsieerimise otsus“) sätestatud ülemeremaade assotsieerimise otsuse vahendeid, kasutades eelarve täitmise viise, milles osalevad liikmesriigid ja piirkonnad ning kolmandad riigid kokku lepivad. |
| --- | --- |

(9)

Tuginedes kogemustele, mis saadi programmitöö perioodil 2014–2020 seoses piiriülese ja riikidevahelise koostööga äärepoolseimates piirkondades, kus mõlema tegevussuuna koondamine ühte programmi ei toonud programmi haldavate asutuste ja toetusesaajate jaoks kaasa piisavat lihtsustumist, tuleks luua spetsiaalne äärepoolseimate piirkondade tegevussuund, et äärepoolseimad piirkonnad saaksid teha koostööd oma naaberriikide ja -territooriumidega kõige tõhusamal ja lihtsamal viisil. Selle tegevussuuna raames võib avaldada konkursikutseid, mille tulemusel kombineeritakse ERFi, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/947 (8) loodud naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi (the Neighbourhood, Development and International Cooperation Instrument, NDICI) ning nõukogu otsusega 2013/755/EL (9) (edaspidi „ÜMTde assotsieerimise otsus“) sätestatud ülemeremaade assotsieerimise otsuse vahendeid, kasutades eelarve täitmise viise, milles osalevad liikmesriigid ja piirkonnad ning kolmandad riigid kokku lepivad.

| (10) | Võttes arvesse Interregi piirkondadevahelise koostöö programmidega seotud kogemusi, peaks piirkondadevahelise koostöö tegevussuund keskenduma ühtekuuluvuspoliitika tõhususe suurendamisele nelja eriprogrammi kaudu: programm, mis võimaldab kogemuste vahetamist, uuenduslikke käsitlusviise ja suutlikkuse suurendamist, keskendudes poliitika eesmärkidele ja Interregi erieesmärgile „Koostöö parem juhtimine“ seoses hea tava kindlakstegemise, levitamise ja ülekandmisega regionaalarengu poliitikasse, sealhulgas tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi programmidesse; programm, mille keskmes on kogemuste vahetamine ja suutlikkuse suurendamine seoses linnade integreeritud ja säästva arengu heade tavade kindlakstegemise, ülekandmise ja ärakasutamisega, võttes arvesse linna- ja maapiirkondade vahelisi seoseid, sealhulgas määruse (EL) 2021/1058 artikli 11 raames välja töötatud meetmete toetamist, millega täiendatakse selle määruse artiklis 12 sätestatud algatust ja kooskõlastatakse seda nimetatud algatusega; programm, mis luuakse selleks, et vahetada kogemusi, töötada välja uuenduslikke käsitlusviise ja suurendada suutlikkust, et ühtlustada ja lihtsustada Interregi programmide rakendamist, ühtlustada ja lihtsustada koostöömeetmeid, millele osutatakse määruse (EL) 2021/1060 artikli 22 lõike 3 punkti d alapunktis vi, ning selleks, et toetada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1082/2006 (10) kohaselt juba loodud või loodavate Euroopa territoriaalse koostöö rühmituste (ETKRid) ning makropiirkondade strateegiate loomist, toimimist ja kasutamist, ning programm selleks, et täiustada arengusuundumuste analüüsimist. Piirkondadevahelise koostöö tegevussuuna neli programmi peaksid hõlmama kogu liitu ja peaksid olema avatud osalemiseks kolmandatele riikidele. |
| --- | --- |

(10)

Võttes arvesse Interregi piirkondadevahelise koostöö programmidega seotud kogemusi, peaks piirkondadevahelise koostöö tegevussuund keskenduma ühtekuuluvuspoliitika tõhususe suurendamisele nelja eriprogrammi kaudu: programm, mis võimaldab kogemuste vahetamist, uuenduslikke käsitlusviise ja suutlikkuse suurendamist, keskendudes poliitika eesmärkidele ja Interregi erieesmärgile „Koostöö parem juhtimine“ seoses hea tava kindlakstegemise, levitamise ja ülekandmisega regionaalarengu poliitikasse, sealhulgas tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi programmidesse; programm, mille keskmes on kogemuste vahetamine ja suutlikkuse suurendamine seoses linnade integreeritud ja säästva arengu heade tavade kindlakstegemise, ülekandmise ja ärakasutamisega, võttes arvesse linna- ja maapiirkondade vahelisi seoseid, sealhulgas määruse (EL) 2021/1058 artikli 11 raames välja töötatud meetmete toetamist, millega täiendatakse selle määruse artiklis 12 sätestatud algatust ja kooskõlastatakse seda nimetatud algatusega; programm, mis luuakse selleks, et vahetada kogemusi, töötada välja uuenduslikke käsitlusviise ja suurendada suutlikkust, et ühtlustada ja lihtsustada Interregi programmide rakendamist, ühtlustada ja lihtsustada koostöömeetmeid, millele osutatakse määruse (EL) 2021/1060 artikli 22 lõike 3 punkti d alapunktis vi, ning selleks, et toetada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1082/2006 (10) kohaselt juba loodud või loodavate Euroopa territoriaalse koostöö rühmituste (ETKRid) ning makropiirkondade strateegiate loomist, toimimist ja kasutamist, ning programm selleks, et täiustada arengusuundumuste analüüsimist. Piirkondadevahelise koostöö tegevussuuna neli programmi peaksid hõlmama kogu liitu ja peaksid olema avatud osalemiseks kolmandatele riikidele.

| (11) | Toetuskõlblike piirkondade ja alade määramiseks tuleks kehtestada ühised objektiivsed kriteeriumid. Selleks peaks võtma toetuskõlblike piirkondade ja alade kindlakstegemiseks liidu tasandil aluseks piirkondade ühtse liigituse, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1059/2003 (11). |
| --- | --- |

(11)

Toetuskõlblike piirkondade ja alade määramiseks tuleks kehtestada ühised objektiivsed kriteeriumid. Selleks peaks võtma toetuskõlblike piirkondade ja alade kindlakstegemiseks liidu tasandil aluseks piirkondade ühtse liigituse, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1059/2003 (11).

| (12) | Jätkuvalt on vaja toetada igakülgset koostööd liidu naabruses asuvate kolmandate riikidega või asjakohasel juhul seda alustada, sest selline koostöö on oluline regionaalarengupoliitika vahend ja peaks olema kasulik kolmandate riikidega piirnevate liikmesriikide piirkondadele. Selleks tuleks ERFist ning liidu välistegevuse rahastutest – ühinemiseelse abi instrument (IPA III), mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega, millega luuakse ühinemiseelse abi instrument (edaspidi „IPA III määrus“), NDICI ja ÜMTde assotsieerimise otsus – toetada piiriülese, riikidevahelise, piirkondadevahelise ja äärepoolseimate piirkondade koostöö programme. ERFist ja liidu välistegevuse rahastutest toetuse andmisel tuleks lähtuda vastastikkuse ja proportsionaalsuse põhimõttest. Piiriülese koostöö jaoks ette nähtud IPA III vahendite (edaspidi „IPA III piiriülese koostöö programm“) või naabruspiirkonna geograafilise piirkonna piiriüleseks koostööks ette nähtud NDICI vahendite (edaspidi „NDICI piiriülese koostöö programm“) puhul tuleks ERFi toetust täiendada vähemalt sama suure IPA III piiriülese koostöö programmist ja NDICI piiriülese koostöö programmist eraldatava summaga, ületamata vastavas õigusaktis sätestatud maksimumsummat. |
| --- | --- |

(12)

Jätkuvalt on vaja toetada igakülgset koostööd liidu naabruses asuvate kolmandate riikidega või asjakohasel juhul seda alustada, sest selline koostöö on oluline regionaalarengupoliitika vahend ja peaks olema kasulik kolmandate riikidega piirnevate liikmesriikide piirkondadele. Selleks tuleks ERFist ning liidu välistegevuse rahastutest – ühinemiseelse abi instrument (IPA III), mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega, millega luuakse ühinemiseelse abi instrument (edaspidi „IPA III määrus“), NDICI ja ÜMTde assotsieerimise otsus – toetada piiriülese, riikidevahelise, piirkondadevahelise ja äärepoolseimate piirkondade koostöö programme. ERFist ja liidu välistegevuse rahastutest toetuse andmisel tuleks lähtuda vastastikkuse ja proportsionaalsuse põhimõttest. Piiriülese koostöö jaoks ette nähtud IPA III vahendite (edaspidi „IPA III piiriülese koostöö programm“) või naabruspiirkonna geograafilise piirkonna piiriüleseks koostööks ette nähtud NDICI vahendite (edaspidi „NDICI piiriülese koostöö programm“) puhul tuleks ERFi toetust täiendada vähemalt sama suure IPA III piiriülese koostöö programmist ja NDICI piiriülese koostöö programmist eraldatava summaga, ületamata vastavas õigusaktis sätestatud maksimumsummat.

| (13) | Abi andmisel IPA III-st tuleb eeskätt aidata IPA III toetusesaajatel tugevdada demokraatlikke institutsioone ja õigusriiki, reformida kohtusüsteemi ja avalikku haldust, austada põhiõigusi ning edendada soolist võrdõiguslikkust, sallivust, sotsiaalset kaasatust ja mittediskrimineerimist, samuti piirkondlikku ja kohalikku arengut. IPA III abiga tuleb jätkuvalt toetada IPA III toetusesaajate jõupingutusi edendada piirkondlikku, makropiirkondlikku ja piiriülest koostööd ning territoriaalset arengut, sealhulgas liidu makropiirkondade strateegiate rakendamise kaudu. Peale selle peab IPA III abi hõlmama julgeolekut, rännet ja piirihaldust, rahvusvahelisele kaitsele juurdepääsu tagamist, asjakohase teabe jagamist, piirikontrolli tõhustamist ning ühiste jõupingutuste tegemist võitluses ebaseadusliku rändega ja rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamisega. |
| --- | --- |

(13)

Abi andmisel IPA III-st tuleb eeskätt aidata IPA III toetusesaajatel tugevdada demokraatlikke institutsioone ja õigusriiki, reformida kohtusüsteemi ja avalikku haldust, austada põhiõigusi ning edendada soolist võrdõiguslikkust, sallivust, sotsiaalset kaasatust ja mittediskrimineerimist, samuti piirkondlikku ja kohalikku arengut. IPA III abiga tuleb jätkuvalt toetada IPA III toetusesaajate jõupingutusi edendada piirkondlikku, makropiirkondlikku ja piiriülest koostööd ning territoriaalset arengut, sealhulgas liidu makropiirkondade strateegiate rakendamise kaudu. Peale selle peab IPA III abi hõlmama julgeolekut, rännet ja piirihaldust, rahvusvahelisele kaitsele juurdepääsu tagamist, asjakohase teabe jagamist, piirikontrolli tõhustamist ning ühiste jõupingutuste tegemist võitluses ebaseadusliku rändega ja rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamisega.

| (14) | NDICIst abi andmisel peaks liit arendama naabruses asuvate riikidega privilegeeritud suhteid, mille eesmärk on luua heaolu ja heanaaberlikkuse ala, mis rajaneb liidu väärtustel ja mida iseloomustavad koostööl põhinevad tihedad rahumeelsed suhted. Seepärast tuleks käesoleva määrusega toetada asjakohaste makropiirkondade strateegiate sise- ja välisaspekte. Kõnealused algatused on strateegiliselt tähtsad ning nendega luuakse mõjusad poliitilised raamistikud suhete tugevdamiseks partnerriikidega ja partnerriikide vahel, tuginedes vastastikuse ja ühise vastutuse põhimõttele. |
| --- | --- |

(14)

NDICIst abi andmisel peaks liit arendama naabruses asuvate riikidega privilegeeritud suhteid, mille eesmärk on luua heaolu ja heanaaberlikkuse ala, mis rajaneb liidu väärtustel ja mida iseloomustavad koostööl põhinevad tihedad rahumeelsed suhted. Seepärast tuleks käesoleva määrusega toetada asjakohaste makropiirkondade strateegiate sise- ja välisaspekte. Kõnealused algatused on strateegiliselt tähtsad ning nendega luuakse mõjusad poliitilised raamistikud suhete tugevdamiseks partnerriikidega ja partnerriikide vahel, tuginedes vastastikuse ja ühise vastutuse põhimõttele.

| (15) | On oluline jälgida ka edaspidi Euroopa välisteenistuse rolli, nagu see on kindlaks määratud nõukogu otsuses 2010/427/EL, (12) ja komisjoni rolli strateegilise programmitöö ettevalmistamisel ning ERFist ja NDICIst toetust saavate Interregi programmide koostamisel. |
| --- | --- |

(15)

On oluline jälgida ka edaspidi Euroopa välisteenistuse rolli, nagu see on kindlaks määratud nõukogu otsuses 2010/427/EL, (12) ja komisjoni rolli strateegilise programmitöö ettevalmistamisel ning ERFist ja NDICIst toetust saavate Interregi programmide koostamisel.

| (16) | Liidu äärepoolseimates piirkondades valitsevat eriomast olukorda arvesse võttes on vaja vastu võtta meetmed, et parandada tingimusi, mille alusel need piirkonnad saavad juurdepääsu struktuurifondidele. Sellest tulenevalt tuleks teatavaid käesoleva määruse sätteid liidu äärepoolseimate piirkondade eripära silmas pidades kohandada, et lihtsustada ja edendada nende koostööd ülemeremaade ja -territooriumide (ÜMTd) ning kolmandate riikidega, võttes samal ajal arvesse komisjoni 24. oktoobri 2017. aasta teatist „Tugevam uuendatud strateegiline partnerlus ELi äärepoolseimate piirkondadega“. Seda koostööd peaks olema võimalik teha tihedas partnerluses piirkondliku integratsiooni ja koostöö organisatsioonidega. |
| --- | --- |

(16)

Liidu äärepoolseimates piirkondades valitsevat eriomast olukorda arvesse võttes on vaja vastu võtta meetmed, et parandada tingimusi, mille alusel need piirkonnad saavad juurdepääsu struktuurifondidele. Sellest tulenevalt tuleks teatavaid käesoleva määruse sätteid liidu äärepoolseimate piirkondade eripära silmas pidades kohandada, et lihtsustada ja edendada nende koostööd ülemeremaade ja -territooriumide (ÜMTd) ning kolmandate riikidega, võttes samal ajal arvesse komisjoni 24. oktoobri 2017. aasta teatist „Tugevam uuendatud strateegiline partnerlus ELi äärepoolseimate piirkondadega“. Seda koostööd peaks olema võimalik teha tihedas partnerluses piirkondliku integratsiooni ja koostöö organisatsioonidega.

| (17) | Käesolevas määruses tuleks sätestada ÜMTdele võimalus Interregi programmidest osa võtta. ÜMTde tõhusa juurdepääsu ja osalemise hõlbustamiseks tuleks võtta arvesse nende eripära ja probleeme. |
| --- | --- |

(17)

Käesolevas määruses tuleks sätestada ÜMTdele võimalus Interregi programmidest osa võtta. ÜMTde tõhusa juurdepääsu ja osalemise hõlbustamiseks tuleks võtta arvesse nende eripära ja probleeme.

| (18) | On vaja kindlaks määrata igale Interregi tegevussuunale eraldatavad vahendid, sealhulgas iga liikmesriigi panus piiriülese, riikidevahelise ja äärepoolseimate piirkondade koostöö jaoks eraldatavasse kogusummasse, ning liikmesriikide võimalus olla nende tegevussuundade puhul paindlik. |
| --- | --- |

(18)

On vaja kindlaks määrata igale Interregi tegevussuunale eraldatavad vahendid, sealhulgas iga liikmesriigi panus piiriülese, riikidevahelise ja äärepoolseimate piirkondade koostöö jaoks eraldatavasse kogusummasse, ning liikmesriikide võimalus olla nende tegevussuundade puhul paindlik.

| (19) | ERFist ja liidu välistegevuse rahastutest antava toetuse kõige tõhusamaks kasutamiseks tuleks luua mehhanism, et korraldada toetuse tagastamine juhul, kui väliskoostöö programme ei ole võimalik vastu võtta või kui nende elluviimine tuleb lõpetada, sealhulgas selliste kolmandate riikide puhul, kes ei saa toetust ühestki liidu rahastamisinstrumendist. Selle mehhanismi eesmärk peaks olema programmide optimaalne toimimine ja kõnealuste vahendite vaheline võimalikult hea koordineerimine. |
| --- | --- |

(19)

ERFist ja liidu välistegevuse rahastutest antava toetuse kõige tõhusamaks kasutamiseks tuleks luua mehhanism, et korraldada toetuse tagastamine juhul, kui väliskoostöö programme ei ole võimalik vastu võtta või kui nende elluviimine tuleb lõpetada, sealhulgas selliste kolmandate riikide puhul, kes ei saa toetust ühestki liidu rahastamisinstrumendist. Selle mehhanismi eesmärk peaks olema programmide optimaalne toimimine ja kõnealuste vahendite vaheline võimalikult hea koordineerimine.

| (20) | ERF peaks panustama Interregi raames ühtekuuluvuspoliitika erieesmärkide saavutamisse. Erinevate poliitikaeesmärkidega seotud erieesmärkide loetelu tuleks aga kohandada Interregi erivajadustele, et võimaldada ESF-tüüpi sekkumist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1057 (13) artikli 4 lõike 1 punktidele a–l Interregi programmide ühismeetmete kaudu. |
| --- | --- |

(20)

ERF peaks panustama Interregi raames ühtekuuluvuspoliitika erieesmärkide saavutamisse. Erinevate poliitikaeesmärkidega seotud erieesmärkide loetelu tuleks aga kohandada Interregi erivajadustele, et võimaldada ESF-tüüpi sekkumist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1057 (13) artikli 4 lõike 1 punktidele a–l Interregi programmide ühismeetmete kaudu.

| (21) | Võttes arvesse Iirimaale ainulaadseid ja eriomaseid asjaolusid ja selleks et toetada põhja-lõuna-suunalist koostööd suure reede kokkuleppe raames, tuleb jätkata piiriülest programmi PEACE PLUS, mis põhineb Iirimaa ja Põhja-Iirimaa piiriäärsete krahvkondade vahelistes eelmistes programmides tehtud tööle. Arvestades selle praktilist tähtsust, on vaja tagada, et kui nimetatud programmiga toetatakse rahu ja lepitamist, peaks ERF aitama edendada ka asjaomaste piirkondade sotsiaalset ja majanduslikku stabiilsust ja koostööd, eelkõige kogukondadevahelise ühtekuuluvuse edendamise meetmete abil. Nimetatud programmi eripära arvesse võttes tuleks seda hallata integreeritult, lõimides Ühendkuningriigi rahalise osaluse programmi sihtotstarbelise välistuluna. Lisaks ei tuleks kõnealuse programmi suhtes kohaldada tegevuste valimist käsitlevaid teatavaid käesoleva määruse norme seoses rahu ja leppimise saavutamist toetavate tegevustega. |
| --- | --- |

(21)

Võttes arvesse Iirimaale ainulaadseid ja eriomaseid asjaolusid ja selleks et toetada põhja-lõuna-suunalist koostööd suure reede kokkuleppe raames, tuleb jätkata piiriülest programmi PEACE PLUS, mis põhineb Iirimaa ja Põhja-Iirimaa piiriäärsete krahvkondade vahelistes eelmistes programmides tehtud tööle. Arvestades selle praktilist tähtsust, on vaja tagada, et kui nimetatud programmiga toetatakse rahu ja lepitamist, peaks ERF aitama edendada ka asjaomaste piirkondade sotsiaalset ja majanduslikku stabiilsust ja koostööd, eelkõige kogukondadevahelise ühtekuuluvuse edendamise meetmete abil. Nimetatud programmi eripära arvesse võttes tuleks seda hallata integreeritult, lõimides Ühendkuningriigi rahalise osaluse programmi sihtotstarbelise välistuluna. Lisaks ei tuleks kõnealuse programmi suhtes kohaldada tegevuste valimist käsitlevaid teatavaid käesoleva määruse norme seoses rahu ja leppimise saavutamist toetavate tegevustega.

| (22) | Käesoleva määrusega tuleks lisada kaks Interregi erieesmärki: üks eesmärk selleks, et tugevdada institutsioonilist suutlikkust, edendada õigus- ja halduskoostööd, eriti piirialade teatise elluviimisel, tihendada kodanike ja institutsioonide vahelist koostööd, elavdada makropiirkondade ja merepiirkondade strateegiate edasiarendamist ja kooskõlastamist ning luua vastastikust usaldust, eelkõige soodustades inimestevahelisi tegevusi, ning teine eesmärk selleks, et käsitleda turvalisuse, julgeoleku, piirihalduse ja rändega seotud koostööküsimusi. |
| --- | --- |

(22)

Käesoleva määrusega tuleks lisada kaks Interregi erieesmärki: üks eesmärk selleks, et tugevdada institutsioonilist suutlikkust, edendada õigus- ja halduskoostööd, eriti piirialade teatise elluviimisel, tihendada kodanike ja institutsioonide vahelist koostööd, elavdada makropiirkondade ja merepiirkondade strateegiate edasiarendamist ja kooskõlastamist ning luua vastastikust usaldust, eelkõige soodustades inimestevahelisi tegevusi, ning teine eesmärk selleks, et käsitleda turvalisuse, julgeoleku, piirihalduse ja rändega seotud koostööküsimusi.

| (23) | Lõviosa liidu toetusest tuleks keskendada piiratud arvule poliitikaeesmärkidele, et Interregi mõju oleks võimalikult suur. Tuleks tugevdada Interregi tegevussuundade vahelist koostoimet ja nende vastastikust täiendavust. |
| --- | --- |

(23)

Lõviosa liidu toetusest tuleks keskendada piiratud arvule poliitikaeesmärkidele, et Interregi mõju oleks võimalikult suur. Tuleks tugevdada Interregi tegevussuundade vahelist koostoimet ja nende vastastikust täiendavust.

| (24) | Sätteid, mis käsitlevad Interregi programmide koostamist, heakskiitmist ja muutmist, territoriaalset arengut, tegevuste valimist, seiret ja hindamist, programmi haldavaid asutusi, tegevusauditeid, läbipaistvust ja teavitamist, tuleks võrreldes määruse (EL) 2021/1060 sätetega kohandada, et võtta arvesse Interregi programmide eripära. Need erisätted peaksid olema lihtsad ja selged, et vältida ülereguleerimist ja mitte suurendada liikmesriikide ja toetusesaajate halduskoormust. |
| --- | --- |

(24)

Sätteid, mis käsitlevad Interregi programmide koostamist, heakskiitmist ja muutmist, territoriaalset arengut, tegevuste valimist, seiret ja hindamist, programmi haldavaid asutusi, tegevusauditeid, läbipaistvust ja teavitamist, tuleks võrreldes määruse (EL) 2021/1060 sätetega kohandada, et võtta arvesse Interregi programmide eripära. Need erisätted peaksid olema lihtsad ja selged, et vältida ülereguleerimist ja mitte suurendada liikmesriikide ja toetusesaajate halduskoormust.

| (25) | Programmitöö perioodil 2014–2020 kehtestatud sätteid, mis käsitlevad kriteeriume, mille alusel loetakse tegevus tõeliselt ühiseks ja koostöös elluviidavaks, ning sätteid, mis käsitlevad Interregi tegevuse raames sisse seatavat partnerlust ja juhtivpartneri kohustusi, tuleks kohaldada ka edaspidi. Interregi partnerid peaksid tegema koostööd väljatöötamisel ja rakendamisel, samuti personali leidmisel või rahastamisel või mõlema puhul ning äärepoolseimate piirkondade koostöö raames neljast koostöömõõtmest kahe puhul, kuna ERFist ja liidu välistegevuse rahastutest saadava toetuse kombineerimine peaks olema nii programmide kui ka tegevuste tasandil lihtsam. |
| --- | --- |

(25)

Programmitöö perioodil 2014–2020 kehtestatud sätteid, mis käsitlevad kriteeriume, mille alusel loetakse tegevus tõeliselt ühiseks ja koostöös elluviidavaks, ning sätteid, mis käsitlevad Interregi tegevuse raames sisse seatavat partnerlust ja juhtivpartneri kohustusi, tuleks kohaldada ka edaspidi. Interregi partnerid peaksid tegema koostööd väljatöötamisel ja rakendamisel, samuti personali leidmisel või rahastamisel või mõlema puhul ning äärepoolseimate piirkondade koostöö raames neljast koostöömõõtmest kahe puhul, kuna ERFist ja liidu välistegevuse rahastutest saadava toetuse kombineerimine peaks olema nii programmide kui ka tegevuste tasandil lihtsam.

| (26) | Inimestevahelised ja väikesemahulised projektid on piiriülese koostöö programmide raames oluliseks ja edukaks ning suure Euroopa lisaväärtusega vahendiks, et kõrvaldada piiridega seotud ja piiriüleseid tõkked, edendada kohapeal inimestevahelisi kontakte ning lõimida sel viisil piirialad ja nende kodanikud. Seni on neid toetatud väikeprojektide fondidest või sarnastest vahenditest, kuigi neid ei ole kunagi reguleeritud erireeglitega, mistõttu on vaja täpsustada reegleid, mis käsitlevad väikeprojektide fonde. Et säilitada inimestevaheliste ja väikesemahuliste projektide lisaväärtus ja hüved, ka seoses kohaliku ja piirkondliku arenguga, ning et lõplikel vahendite saajatel, kes sageli ei ole harjunud liidu vahendeid taotlema, oleks väikeprojektide rahastamist lihtsam hallata, tuleks teatavast künnisest allapoole jäävate projektide puhul muuta kohustuslikuks lihtsustatud kuluvõimaluste ja kindlasummaliste maksete kasutamine. |
| --- | --- |

(26)

Inimestevahelised ja väikesemahulised projektid on piiriülese koostöö programmide raames oluliseks ja edukaks ning suure Euroopa lisaväärtusega vahendiks, et kõrvaldada piiridega seotud ja piiriüleseid tõkked, edendada kohapeal inimestevahelisi kontakte ning lõimida sel viisil piirialad ja nende kodanikud. Seni on neid toetatud väikeprojektide fondidest või sarnastest vahenditest, kuigi neid ei ole kunagi reguleeritud erireeglitega, mistõttu on vaja täpsustada reegleid, mis käsitlevad väikeprojektide fonde. Et säilitada inimestevaheliste ja väikesemahuliste projektide lisaväärtus ja hüved, ka seoses kohaliku ja piirkondliku arenguga, ning et lõplikel vahendite saajatel, kes sageli ei ole harjunud liidu vahendeid taotlema, oleks väikeprojektide rahastamist lihtsam hallata, tuleks teatavast künnisest allapoole jäävate projektide puhul muuta kohustuslikuks lihtsustatud kuluvõimaluste ja kindlasummaliste maksete kasutamine.

| (27) | Kuna kaasatud on rohkem kui üks liikmesriik, mistõttu halduskulud on suuremad, sealhulgas piirkondlike kontaktpunktide ehk nn antennide puhul, mis on programmide kavandajate ja rakendajate jaoks olulised kontaktpunktid ning seega otseliin ühiste sekretariaatide või asjaomaste ametiasutustega, aga eelkõige seoses kontrolli ja tõlkimisega, peaks tehnilise abiga seotud kulude ülemmäär olema kõrgem kui tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi raames. Suuremate halduskulude kompenseerimiseks tuleks liikmesriike ergutada vähendama igal võimalikul juhul ühisprojektide elluviimisega seonduvat halduskoormust. Lisaks tuleks piiratud liidu toetusega Interregi programmidele või liiduvälistele piiriülestele Interregi programmidele eraldada teatav miinimumsumma tehniliseks abiks, et tagada tõhusa tehnilise abi piisav rahastamine, sealhulgas ühiste sekretariaatide piirkondlike harukontorite ja kontaktpunktide jaoks, mis on loodud võimalikele toetusesaajatele ja partneritele lähemale. |
| --- | --- |

(27)

Kuna kaasatud on rohkem kui üks liikmesriik, mistõttu halduskulud on suuremad, sealhulgas piirkondlike kontaktpunktide ehk nn antennide puhul, mis on programmide kavandajate ja rakendajate jaoks olulised kontaktpunktid ning seega otseliin ühiste sekretariaatide või asjaomaste ametiasutustega, aga eelkõige seoses kontrolli ja tõlkimisega, peaks tehnilise abiga seotud kulude ülemmäär olema kõrgem kui tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi raames. Suuremate halduskulude kompenseerimiseks tuleks liikmesriike ergutada vähendama igal võimalikul juhul ühisprojektide elluviimisega seonduvat halduskoormust. Lisaks tuleks piiratud liidu toetusega Interregi programmidele või liiduvälistele piiriülestele Interregi programmidele eraldada teatav miinimumsumma tehniliseks abiks, et tagada tõhusa tehnilise abi piisav rahastamine, sealhulgas ühiste sekretariaatide piirkondlike harukontorite ja kontaktpunktide jaoks, mis on loodud võimalikele toetusesaajatele ja partneritele lähemale.

| (28) | Vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe (14) punktidele 22 ja 23 tuleks käesolevat määrust hinnata teabe põhjal, mis on kogutud seirenormide alusel, vältides samal ajal eelkõige liikmesriikidele langevat töökoormust ja ülereguleerimist. Seirenormid peaksid asjakohasel juhul sisaldama ka mõõdetavaid näitajaid, mille alusel saab hinnata rahastamise mõju kohapeal. |
| --- | --- |

(28)

Vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe (14) punktidele 22 ja 23 tuleks käesolevat määrust hinnata teabe põhjal, mis on kogutud seirenormide alusel, vältides samal ajal eelkõige liikmesriikidele langevat töökoormust ja ülereguleerimist. Seirenormid peaksid asjakohasel juhul sisaldama ka mõõdetavaid näitajaid, mille alusel saab hinnata rahastamise mõju kohapeal.

| (29) | Programmitöö perioodil 2014–2020 saadud kogemustele tuginedes tuleks säilitada süsteem, millega on kehtestatud selge kulude rahastamiskõlblikkuse reeglite hierarhia, järgides ka edaspidi põhimõtet, et kõnealused reeglid tuleks kehtestada liidu ja Interregi programmi kui terviku tasandil, vältimaks võimalikke vastuolusid või ebakõlasid eri määruste ning liidu ja liikmesriigi õiguse vahel. Liikmesriigi vastu võetavad lisareeglid, mida kohaldatakse üksnes asjaomase liikmesriigi toetusesaajate suhtes, peaksid piirduma rangelt miinimumiga. Eelkõige tuleks lõimida käesolevasse määrusesse programmitöö perioodi 2014–2020 jaoks vastu võetud komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 481/2014 (15). |
| --- | --- |

(29)

Programmitöö perioodil 2014–2020 saadud kogemustele tuginedes tuleks säilitada süsteem, millega on kehtestatud selge kulude rahastamiskõlblikkuse reeglite hierarhia, järgides ka edaspidi põhimõtet, et kõnealused reeglid tuleks kehtestada liidu ja Interregi programmi kui terviku tasandil, vältimaks võimalikke vastuolusid või ebakõlasid eri määruste ning liidu ja liikmesriigi õiguse vahel. Liikmesriigi vastu võetavad lisareeglid, mida kohaldatakse üksnes asjaomase liikmesriigi toetusesaajate suhtes, peaksid piirduma rangelt miinimumiga. Eelkõige tuleks lõimida käesolevasse määrusesse programmitöö perioodi 2014–2020 jaoks vastu võetud komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 481/2014 (15).

| (30) | Liikmesriike tuleks julgustada andma ETKRile korraldusasutuse ülesandeid, määrata selline rühmitus nii nagu teised piiriülesed õigussubjektid vastutavaks allprogrammi, integreeritud territoriaalse investeeringu või ühe või mitme väikeprojektide fondi haldamise eest või määrata selline rühmitus ainsaks partneriks. Sellega seoses tuleks asutada piiriülene õigussubjekt, sealhulgas euroregioonid, millel on juriidilise isiku staatus ühe osaleva riigi õiguse alusel ning kõigi osalevate riikide piirkondlike ja kohalike ametiasutuste osalemine peaks olema lubatud. |
| --- | --- |

(30)

Liikmesriike tuleks julgustada andma ETKRile korraldusasutuse ülesandeid, määrata selline rühmitus nii nagu teised piiriülesed õigussubjektid vastutavaks allprogrammi, integreeritud territoriaalse investeeringu või ühe või mitme väikeprojektide fondi haldamise eest või määrata selline rühmitus ainsaks partneriks. Sellega seoses tuleks asutada piiriülene õigussubjekt, sealhulgas euroregioonid, millel on juriidilise isiku staatus ühe osaleva riigi õiguse alusel ning kõigi osalevate riikide piirkondlike ja kohalike ametiasutuste osalemine peaks olema lubatud.

| (31) | Raamatupidamisülesannete raames tuleks säilitada programmitöö perioodi 2014–2020 jaoks kehtestatud makseahel, mis kulgeb komisjonist sertifitseerimisasutuse kaudu juhtivpartnerini. Liidu toetus tuleks maksta juhtivpartnerile, välja arvatud juhul, kui see toob kaasa topelttasud juhtivpartneri ja muude partnerite vahelise eurodesse ja tagasi muusse vääringusse (või vastupidi) konverteerimise eest. Kui ei ole määratud teisiti, peaks juhtivpartner tagama, et kõik teised partnerid saavad vastavast liidu fondist antava toetuse kogusumma kätte täies ulatuses ja kõigi partneritega kokku lepitud tähtajaks ning sama korra kohaselt, nagu kohaldatakse juhtivpartneri suhtes. |
| --- | --- |

(31)

Raamatupidamisülesannete raames tuleks säilitada programmitöö perioodi 2014–2020 jaoks kehtestatud makseahel, mis kulgeb komisjonist sertifitseerimisasutuse kaudu juhtivpartnerini. Liidu toetus tuleks maksta juhtivpartnerile, välja arvatud juhul, kui see toob kaasa topelttasud juhtivpartneri ja muude partnerite vahelise eurodesse ja tagasi muusse vääringusse (või vastupidi) konverteerimise eest. Kui ei ole määratud teisiti, peaks juhtivpartner tagama, et kõik teised partnerid saavad vastavast liidu fondist antava toetuse kogusumma kätte täies ulatuses ja kõigi partneritega kokku lepitud tähtajaks ning sama korra kohaselt, nagu kohaldatakse juhtivpartneri suhtes.

| (32) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (16) (edaspidi „finantsmäärus“) artikli 63 lõike 9 kohaselt tuleb valdkondlikes normides arvesse võtta Interregi programmide vajadusi, eelkõige seoses auditi funktsiooniga. Seepärast tuleb iga-aastast auditiarvamust, iga-aastast kontrolliaruannet ja tegevusauditeid käsitlevaid sätteid lihtsustada ja kohandada kõnealustele programmidele, mis hõlmavad rohkem kui üht liikmesriiki. |
| --- | --- |

(32)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (16) (edaspidi „finantsmäärus“) artikli 63 lõike 9 kohaselt tuleb valdkondlikes normides arvesse võtta Interregi programmide vajadusi, eelkõige seoses auditi funktsiooniga. Seepärast tuleb iga-aastast auditiarvamust, iga-aastast kontrolliaruannet ja tegevusauditeid käsitlevaid sätteid lihtsustada ja kohandada kõnealustele programmidele, mis hõlmavad rohkem kui üht liikmesriiki.

| (33) | Alusetult makstud summade sissenõudmiseks tuleks kehtestada selge finantsvastutuse ahel ainsast partnerist või muudest partneritest juhtivpartneri ja korraldusasutuse kaudu komisjonini. Tuleks ette näha liikmesriikide, kolmandate riikide, partnerriikide ja ÜMTde vastutus juhuks, kui ainsa partneri, muu partneri või juhtivpartneri käest ei õnnestu vahendeid sisse nõuda, mis tähendab, et asjaomase summa hüvitab korraldusasutusele liikmesriik. Sellest tulenevalt ei ole Interregi programmide puhul toetusesaajate tasandil summasid, mida ei ole võimalik sisse nõuda. Tuleks siiski selgitada norme, mida kohaldatakse juhul, kui liikmesriik, kolmas riik, partnerriik või ÜMT summat korraldusasutusele ei hüvita. Selgitada tuleks ka juhtivpartneri kohustusi seoses vahendite tagastamisega. |
| --- | --- |

(33)

Alusetult makstud summade sissenõudmiseks tuleks kehtestada selge finantsvastutuse ahel ainsast partnerist või muudest partneritest juhtivpartneri ja korraldusasutuse kaudu komisjonini. Tuleks ette näha liikmesriikide, kolmandate riikide, partnerriikide ja ÜMTde vastutus juhuks, kui ainsa partneri, muu partneri või juhtivpartneri käest ei õnnestu vahendeid sisse nõuda, mis tähendab, et asjaomase summa hüvitab korraldusasutusele liikmesriik. Sellest tulenevalt ei ole Interregi programmide puhul toetusesaajate tasandil summasid, mida ei ole võimalik sisse nõuda. Tuleks siiski selgitada norme, mida kohaldatakse juhul, kui liikmesriik, kolmas riik, partnerriik või ÜMT summat korraldusasutusele ei hüvita. Selgitada tuleks ka juhtivpartneri kohustusi seoses vahendite tagastamisega.

| (34) | Et kohaldada nii osalevates liikmesriikides kui ka kolmandates riikides, partnerriikides ning ÜMTdes peamiselt ühiseid norme, tuleks käesolevat määrust kohaldada ka osalevate kolmandate riikide, partnerriikide ning ÜMTde suhtes, välja arvatud juhul, kui mõnes käesoleva määruse peatükis on sätestatud erinormid. Kolmandates riikides, partnerriikides ning ÜMTdes võib luua Interregi programmi haldavate asutustega võrreldavad asutused. Kulud peaksid muutuma rahastamiskõlblikuks hetkel, mil asjaomane kolmas riik, partnerriik või ÜMT kirjutab alla rahastamislepingule. Kolmanda riigi, partnerriigi või ÜMT toetusesaajatega seotud hangete puhul tuleks järgida finantsmääruse norme välishangete kohta. Tuleks sätestada kord, mida rakendatakse rahastamislepingute sõlmimisel kolmanda riigi, partnerriigi või ÜMTga ning korraldusasutuse ja kolmanda riigi, partnerriigi või ÜMT vaheliste lepingute sõlmimisel liidu välistegevuse rahastust toetuse andmise korral või juhul, kui kolmas riik, partnerriik või ÜMT eraldab Interregi programmi jaoks lisaks riiklikule kaasrahastamisele veel vahendeid. |
| --- | --- |

(34)

Et kohaldada nii osalevates liikmesriikides kui ka kolmandates riikides, partnerriikides ning ÜMTdes peamiselt ühiseid norme, tuleks käesolevat määrust kohaldada ka osalevate kolmandate riikide, partnerriikide ning ÜMTde suhtes, välja arvatud juhul, kui mõnes käesoleva määruse peatükis on sätestatud erinormid. Kolmandates riikides, partnerriikides ning ÜMTdes võib luua Interregi programmi haldavate asutustega võrreldavad asutused. Kulud peaksid muutuma rahastamiskõlblikuks hetkel, mil asjaomane kolmas riik, partnerriik või ÜMT kirjutab alla rahastamislepingule. Kolmanda riigi, partnerriigi või ÜMT toetusesaajatega seotud hangete puhul tuleks järgida finantsmääruse norme välishangete kohta. Tuleks sätestada kord, mida rakendatakse rahastamislepingute sõlmimisel kolmanda riigi, partnerriigi või ÜMTga ning korraldusasutuse ja kolmanda riigi, partnerriigi või ÜMT vaheliste lepingute sõlmimisel liidu välistegevuse rahastust toetuse andmise korral või juhul, kui kolmas riik, partnerriik või ÜMT eraldab Interregi programmi jaoks lisaks riiklikule kaasrahastamisele veel vahendeid.

| (35) | Ehkki Interregi programmid, milles osalevad kolmandad riigid, partnerriigid või ÜMTd, tuleks ellu viia eelarve jagatud täitmise korras, peaks äärepoolseimate piirkondade koostööd käsitlevaid Interregi programme saama rakendada eelarve kaudse täitmise korras. Tuleks kehtestada erinormid selle kohta, kuidas neid programme eelarve kaudse täitmise korras täielikult või osaliselt rakendada. |
| --- | --- |

(35)

Ehkki Interregi programmid, milles osalevad kolmandad riigid, partnerriigid või ÜMTd, tuleks ellu viia eelarve jagatud täitmise korras, peaks äärepoolseimate piirkondade koostööd käsitlevaid Interregi programme saama rakendada eelarve kaudse täitmise korras. Tuleks kehtestada erinormid selle kohta, kuidas neid programme eelarve kaudse täitmise korras täielikult või osaliselt rakendada.

| (36) | Lähtudes kogemustest, mis saadi programmitöö perioodil 2014–2020 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 232/2014 (17) loodud Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi toel ellu viidud piiriülese koostöö programmide käigus seoses suurte taristuprojektidega, tuleks menetlusi lihtsustada. Komisjonile peaksid aga jääma teatavad õigused selliste projektide väljavalimisel. |
| --- | --- |

(36)

Lähtudes kogemustest, mis saadi programmitöö perioodil 2014–2020 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 232/2014 (17) loodud Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi toel ellu viidud piiriülese koostöö programmide käigus seoses suurte taristuprojektidega, tuleks menetlusi lihtsustada. Komisjonile peaksid aga jääma teatavad õigused selliste projektide väljavalimisel.

| (37) | Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et võtta vastu Interregi programmidest toetust saavate piirkondade loetelud ja iga Interregi programmi jaoks eraldatava liidu toetuse kogusumma loetelu ning neid muuta. Komisjonile tuleks samuti anda rakendamisvolitused, et võtta vastu mitmeaastase strateegia dokumendid Interregi programmide jaoks, mida toetatakse liidu välistegevuse rahastust. Neid volitusi tuleks teostada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 182/2011 (18). Kuigi sellised õigusaktid on üldist laadi, tuleks kasutada nõuandemenetlust, võttes arvesse, et sätteid kohaldatakse vaid tehniliselt. Kui see on kohaldatav, tuleks mitmeaastase strateegia dokumentide puhul nende Interregi programmide jaoks, mida toetatakse liidu välistegevuse rahastust, samuti järgida IPA III määruses ja määruses (EL) 2021/947 sätestatud menetlusi. |
| --- | --- |

(37)

Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et võtta vastu Interregi programmidest toetust saavate piirkondade loetelud ja iga Interregi programmi jaoks eraldatava liidu toetuse kogusumma loetelu ning neid muuta. Komisjonile tuleks samuti anda rakendamisvolitused, et võtta vastu mitmeaastase strateegia dokumendid Interregi programmide jaoks, mida toetatakse liidu välistegevuse rahastust. Neid volitusi tuleks teostada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 182/2011 (18). Kuigi sellised õigusaktid on üldist laadi, tuleks kasutada nõuandemenetlust, võttes arvesse, et sätteid kohaldatakse vaid tehniliselt. Kui see on kohaldatav, tuleks mitmeaastase strateegia dokumentide puhul nende Interregi programmide jaoks, mida toetatakse liidu välistegevuse rahastust, samuti järgida IPA III määruses ja määruses (EL) 2021/947 sätestatud menetlusi.

| (38) | Et tagada Interregi programmide heakskiitmise ja muutmise ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Kohaldatavuse korral tuleks liiduväliste piiriüleste Interregi programmide puhul järgida komiteemenetlust, mis on sätestatud IPA III määruse ja määruse (EL) 2021/947 alusel seoses kõnealuste programmide esmakordset heakskiitmist käsitlevate otsustega. |
| --- | --- |

(38)

Et tagada Interregi programmide heakskiitmise ja muutmise ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Kohaldatavuse korral tuleks liiduväliste piiriüleste Interregi programmide puhul järgida komiteemenetlust, mis on sätestatud IPA III määruse ja määruse (EL) 2021/947 alusel seoses kõnealuste programmide esmakordset heakskiitmist käsitlevate otsustega.

| (39) | Et täiendada või muuta teatavaid käesoleva määruse mitteolemuslikke elemente, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte lisa muutmiseks. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(39)

Et täiendada või muuta teatavaid käesoleva määruse mitteolemuslikke elemente, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte lisa muutmiseks. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (40) | Võttes arvesse, et käesolev määrus võetakse vastu pärast programmitöö perioodi algust ning et Interregi on vaja rakendada koordineeritud ja ühtsel viisil ning selleks, et käesolevat määrust oleks võimalik kiiresti rakendada, peaks see jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(40)

Võttes arvesse, et käesolev määrus võetakse vastu pärast programmitöö perioodi algust ning et Interregi on vaja rakendada koordineeritud ja ühtsel viisil ning selleks, et käesolevat määrust oleks võimalik kiiresti rakendada, peaks see jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| (41) | Kuna käesoleva määruse eesmärki edendada liikmesriikidevahelist ning liikmesriikide ja kolmandate riikide, partnerriikide ning ÜMTde vahelist koostööd ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda meetme ulatuse või toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(41)

Kuna käesoleva määruse eesmärki edendada liikmesriikidevahelist ning liikmesriikide ja kolmandate riikide, partnerriikide ning ÜMTde vahelist koostööd ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda meetme ulatuse või toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

SISUKORD

| I PEATÜKK | ÜLDSÄTTED |
| --- | --- |

I PEATÜKK

| I JAGU | REGULEERIMISESE, KOHALDAMISALA JA INTERREGI TEGEVUSSUUNAD |
| --- | --- |

I JAGU

| Artikkel 1 | Reguleerimisese ja kohaldamisala |
| --- | --- |

Artikkel 1

| Artikkel 2 | Mõisted |
| --- | --- |

Artikkel 2

| Artikkel 3 | Interregi tegevussuunad |
| --- | --- |

Artikkel 3

| II JAGU | GEOGRAAFILINE KATVUS |
| --- | --- |

II JAGU

| Artikkel 4 | Piiriülese koostöö geograafiline katvus |
| --- | --- |

Artikkel 4

| Artikkel 5 | Riikidevahelise koostöö geograafiline katvus |
| --- | --- |

Artikkel 5

| Artikkel 6 | Piirkondadevahelise koostöö geograafiline katvus |
| --- | --- |

Artikkel 6

| Artikkel 7 | Äärepoolseimate piirkondade koostöö geograafiline katvus |
| --- | --- |

Artikkel 7

| Artikkel 8 | Toetust saavate Interregi programmi piirkondade loetelu |
| --- | --- |

Artikkel 8

| III JAGU | VAHENDID JA KAASRAHASTAMISMÄÄRAD |
| --- | --- |

III JAGU

| Artikkel 9 | ERFi vahendid Interregi programmide jaoks |
| --- | --- |

Artikkel 9

| Artikkel 10 | Fondiülesed sätted |
| --- | --- |

Artikkel 10

| Artikkel 11 | Interregi programmi vahendite loetelu |
| --- | --- |

Artikkel 11

| Artikkel 12 | Vahendite tagastamine ja lõpetamine |
| --- | --- |

Artikkel 12

| Artikkel 13 | Kaasrahastamismäärad |
| --- | --- |

Artikkel 13

| II PEATÜKK | INTERREGI ERIEESMÄRGID JA VALDKONDLIK KESKENDAMINE |
| --- | --- |

II PEATÜKK

| Artikkel 14 | Interregi erieesmärgid |
| --- | --- |

Artikkel 14

| Artikkel 15 | Valdkondlik keskendamine |
| --- | --- |

Artikkel 15

| III PEATÜKK | PROGRAMMITÖÖ |
| --- | --- |

III PEATÜKK

| I JAGU | INTERREGI PROGRAMMIDE ETTEVALMISTAMINE, HEAKSKIITMINE JA MUUTMINE |
| --- | --- |

I JAGU

| Artikkel 16 | Interregi programmide ettevalmistamine ja esitamine |
| --- | --- |

Artikkel 16

| Artikkel 17 | Interregi programmide sisu |
| --- | --- |

Artikkel 17

| Artikkel 18 | Interregi programmide heakskiitmine |
| --- | --- |

Artikkel 18

| Artikkel 19 | Interregi programmide muutmine |
| --- | --- |

Artikkel 19

| II JAGU | TERRITORIAALNE ARENG |
| --- | --- |

II JAGU

| Artikkel 20 | Integreeritud territoriaalne areng |
| --- | --- |

Artikkel 20

| Artikkel 21 | Kogukonna juhitud kohalik areng |
| --- | --- |

Artikkel 21

| III JAGU | TEGEVUSED JA VÄIKEPROJEKTIDE FONDID |
| --- | --- |

III JAGU

| Artikkel 22 | Interregi tegevuste valimine |
| --- | --- |

Artikkel 22

| Artikkel 23 | Partnerlus Interregi tegevuste raames |
| --- | --- |

Artikkel 23

| Artikkel 24 | Piiratud rahalise mahuga projektide toetamine |
| --- | --- |

Artikkel 24

| Artikkel 25 | Väikeprojektide fondid |
| --- | --- |

Artikkel 25

| Artikkel 26 | Juhtiva partneri ülesanded |
| --- | --- |

Artikkel 26

| IV JAGU | TEHNILINE ABI |
| --- | --- |

IV JAGU

| Artikkel 27 | Tehniline abi |
| --- | --- |

Artikkel 27

| IV PEATÜKK | SEIRE, HINDAMINE JA TEAVITAMINE |
| --- | --- |

IV PEATÜKK

| I JAGU | SEIRE |
| --- | --- |

I JAGU

| Artikkel 28 | Seirekomisjon |
| --- | --- |

Artikkel 28

| Artikkel 29 | Seirekomisjoni koosseis |
| --- | --- |

Artikkel 29

| Artikkel 30 | Seirekomisjoni ülesanded |
| --- | --- |

Artikkel 30

| Artikkel 31 | Läbivaatamine |
| --- | --- |

Artikkel 31

| Artikkel 32 | Andmete edastamine |
| --- | --- |

Artikkel 32

| Artikkel 33 | Lõplik tulemusaruanne |
| --- | --- |

Artikkel 33

| Artikkel 34 | Interregi programmide näitajad |
| --- | --- |

Artikkel 34

| II JAGU | HINDAMINE JA TEAVITAMINE |
| --- | --- |

II JAGU

| Artikkel 35 | Hindamine programmitöö perioodi jooksul |
| --- | --- |

Artikkel 35

| Artikkel 36 | Korraldusasutuste ja partnerite kohustused seoses läbipaistvuse ja teavitamisega |
| --- | --- |

Artikkel 36

| V PEATÜKK | RAHASTAMISKÕLBLIKKUS |
| --- | --- |

V PEATÜKK

| Artikkel 37 | Kulude rahastamiskõlblikkuse reeglid |
| --- | --- |

Artikkel 37

| Artikkel 38 | Kulukategooriate rahastamiskõlblikkuse üldsätted |
| --- | --- |

Artikkel 38

| Artikkel 39 | Personalikulud |
| --- | --- |

Artikkel 39

| Artikkel 40 | Kontori- ja halduskulud |
| --- | --- |

Artikkel 40

| Artikkel 41 | Reisi- ja majutuskulud |
| --- | --- |

Artikkel 41

| Artikkel 42 | Välisekspertide ja -teenuste kulud |
| --- | --- |

Artikkel 42

| Artikkel 43 | Varustusega seotud kulud |
| --- | --- |

Artikkel 43

| Artikkel 44 | Taristu ja tööde maksumus |
| --- | --- |

Artikkel 44

| VI PEATÜKK | INTERREGI PROGRAMMI HALDAVAD ASUTUSED, JUHTIMINE, KONTROLL JA AUDIT |
| --- | --- |

VI PEATÜKK

| Artikkel 45 | Interregi programmi haldavad asutused |
| --- | --- |

Artikkel 45

| Artikkel 46 | Korraldusasutuse ülesanded |
| --- | --- |

Artikkel 46

| Artikkel 47 | Raamatupidamisülesanded |
| --- | --- |

Artikkel 47

| Artikkel 48 | Auditeerimisasutuse ülesanded |
| --- | --- |

Artikkel 48

| Artikkel 49 | Tegevusaudit |
| --- | --- |

Artikkel 49

| VII PEATÜKK | FINANTSJUHTIMINE |
| --- | --- |

VII PEATÜKK

| Artikkel 50 | Eelarvelised kulukohustused |
| --- | --- |

Artikkel 50

| Artikkel 51 | Maksed ja eelmaksed |
| --- | --- |

Artikkel 51

| Artikkel 52 | Sissenõudmised |
| --- | --- |

Artikkel 52

| VIII PEATÜKK | KOLMANDATE RIIKIDE, PARTNERRIIKIDE, ÜMTde VÕI PIIRKONDLIKU INTEGRATSIOONI JA KOOSTÖÖ ORGANISATSIOONIDE OSALEMINE INTERREGI PROGRAMMIDES EELARVE JAGATUD TÄITMISEL |
| --- | --- |

VIII PEATÜKK

| Artikkel 53 | Kohaldatavad sätted |
| --- | --- |

Artikkel 53

| Artikkel 54 | Interregi programmi haldavad asutused ja nende ülesanded |
| --- | --- |

Artikkel 54

| Artikkel 55 | Juhtimismeetodid |
| --- | --- |

Artikkel 55

| Artikkel 56 | Rahastamiskõlblikkus |
| --- | --- |

Artikkel 56

| Artikkel 57 | Suured taristuprojektid |
| --- | --- |

Artikkel 57

| Artikkel 58 | Hanked |
| --- | --- |

Artikkel 58

| Artikkel 59 | Rahastamislepingute sõlmimine eelarve jagatud täitmisel |
| --- | --- |

Artikkel 59

| Artikkel 60 | Kolmanda riigi, partnerriigi või ÜMT rahaline osalus, mis ei ole kaasrahastamine |
| --- | --- |

Artikkel 60

| IX PEATÜKK | EELARVE KAUDSE TÄITMISE ERISÄTTED |
| --- | --- |

IX PEATÜKK

| Artikkel 61 | Äärepoolseimate piirkondade koostöö |
| --- | --- |

Artikkel 61

| X PEATÜKK | LÕPPSÄTTED |
| --- | --- |

X PEATÜKK

| Artikkel 62 | Delegeeritud volituste rakendamine |
| --- | --- |

Artikkel 62

| Artikkel 63 | Komiteemenetlus |
| --- | --- |

Artikkel 63

| Artikkel 64 | Üleminekusätted |
| --- | --- |

Artikkel 64

| Artikkel 65 | Jõustumine |
| --- | --- |

Artikkel 65

| LISA | Interregi programmide vorm |
| --- | --- |

LISA

| KAART | Programmipiirkonna kaart |
| --- | --- |

KAART

| 1. liide | Ühikuhindadel, kindlasummalistel maksetel ja ühtsetel määradel põhinev liidu rahaline toetus |
| --- | --- |

1. liide

| 2. liide | Kuludega sidumata rahastamisel põhinev liidu rahaline toetus |
| --- | --- |

2. liide

| 3. liide | Kavandatud strateegiliselt oluliste tegevuste loetelu koos ajakavaga |
| --- | --- |

3. liide

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

I JAGU

Reguleerimisese, kohaldamisala ja Interregi tegevussuunad

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

Käesolevas määruses sätestatakse Euroopa territoriaalse koostöö eesmärki (Interreg) käsitlevad õigusnormid, et soodustada koostööd liikmesriikide ja nende piirkondade vahel liidu sees ning liikmesriikide, nende piirkondade ja kolmandate riikide, partnerriikide, muude territooriumide või ülemeremaade ja -territooriumide (ÜMTd) või piirkondliku integratsiooni ja koostöö organisatsioonide vahel.

Samuti kehtestatakse käesoleva määrusega sätted, mida on vaja Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF) toetatavate Interregi alla kuuluvate programmide (edaspidi „Interregi programmid“) tulemuslikuks elluviimiseks, sealhulgas sätted nendega seotud tehnilise abi, seire, hindamise, teavitamise, toetuskõlblikkuse kindlaksmääramise, haldamise ja kontrolli ning finantsjuhtimise kohta.

Seoses Interregi programmidele ühinemiseelse abi instrumendist (IPA III) ning naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendist (NDICI) antava toetusega ning kõigile ÜMTdele programmitöö perioodiks 2021–2027 ettenähtud rahastamisega, mis on otsusega 2013/755/EL kehtestatud programmina (koos edaspidi „liidu välistegevuse rahastud“), määratakse käesolevas määruses kindlaks täiendavad erieesmärgid, samuti kõnealuste vahendite lõimimine Interregi programmidesse, kolmandate riikide, partnerriikide ning ÜMTde ja nende piirkondade toetuskõlblikkuse kriteeriumid ning teatavad rakendamise erinormid.

Seoses ERFist ja liidu välistegevuse rahastutest (koos edaspidi „Interregi fondid“) Interregi programmidele antava toetusega määratakse käesolevas määruses kindlaks Interregi erieesmärgid ja Interregi organiseerimine, liikmesriikide, kolmandate riikide, partnerriikide ning ÜMTde ja nende piirkondade toetuskõlblikkuse kriteeriumid, rahalised vahendid ning nende eraldamise kriteeriumid.

Määrusi (EL) 2021/1060 ja (EL) 2021/1058 kohaldatakse Interregi programmide suhtes, välja arvatud juhul, kui kõnealustes määrustes ja käesolevas määruses on sätestatud teisiti, või juhul, kui määrust (EL) 2021/1060 võib kohaldada üksnes tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi suhtes.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kohaldatakse määruse (EL) 2021/1060 artiklis 2 sätestatud mõisteid. Samuti kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „IPA III toetusesaaja“ – IPA III määruse vastavas lisas loetletud riik või territoorium; |
| --- | --- |

1)

„IPA III toetusesaaja“ – IPA III määruse vastavas lisas loetletud riik või territoorium;

| 2) | „kolmas riik“ – riik, mis ei ole liikmesriik ega saa toetust Interregi fondidest või mis panustab liidu üldeelarvesse (edaspidi „liidu eelarve“) sihtotstarbelise välistulu vormis; |
| --- | --- |

2)

„kolmas riik“ – riik, mis ei ole liikmesriik ega saa toetust Interregi fondidest või mis panustab liidu üldeelarvesse (edaspidi „liidu eelarve“) sihtotstarbelise välistulu vormis;

| 3) | „partnerriik“ – IPA III toetusesaaja või Interreg A ja B programmi puhul määruse (EL) 2021/947 I lisas loetletud naabruspiirkonna riik või territoorium ja Venemaa Föderatsioon või Interreg C ja D programmi puhul riik või territoorium, mis on hõlmatud NDICI alusel mis tahes geograafilise piirkonnaga, ning mis saab toetust liidu välistegevuse rahastutest; |
| --- | --- |

3)

„partnerriik“ – IPA III toetusesaaja või Interreg A ja B programmi puhul määruse (EL) 2021/947 I lisas loetletud naabruspiirkonna riik või territoorium ja Venemaa Föderatsioon või Interreg C ja D programmi puhul riik või territoorium, mis on hõlmatud NDICI alusel mis tahes geograafilise piirkonnaga, ning mis saab toetust liidu välistegevuse rahastutest;

| 4) | „piiriülene õigussubjekt“ – õigussubjekt, mis on asutatud ühe Interregi programmis osaleva riigi õiguse alusel, tingimusel et selle on asutanud vähemalt kahe osaleva riigi territoriaalsed asutused või muud organid; |
| --- | --- |

4)

„piiriülene õigussubjekt“ – õigussubjekt, mis on asutatud ühe Interregi programmis osaleva riigi õiguse alusel, tingimusel et selle on asutanud vähemalt kahe osaleva riigi territoriaalsed asutused või muud organid;

| 5) | „piirkondliku integratsiooni ja koostöö organisatsioon“ – äärepoolseimate piirkondade koostöö kontekstis sama geograafilise piirkonna kolmandate riikide või piirkondade rühm, mille eesmärk on teha tihedat koostööd ühist huvi pakkuvatel teemadel, milles liikmesriigid võivad samuti osaleda. |
| --- | --- |

5)

„piirkondliku integratsiooni ja koostöö organisatsioon“ – äärepoolseimate piirkondade koostöö kontekstis sama geograafilise piirkonna kolmandate riikide või piirkondade rühm, mille eesmärk on teha tihedat koostööd ühist huvi pakkuvatel teemadel, milles liikmesriigid võivad samuti osaleda.

Kui käesoleva määruse kohaldamisel osutatakse määruses (EL) 2021/1060 „liikmesriigile“, käsitatakse seda kui „liikmesriiki, kus asub korraldusasutus“, ja kui nimetatud määruses osutatakse „igale liikmesriigile“ või „liikmesriikidele“, käsitatakse seda kui „asjaomases Interregi programmis osalevaid liikmesriike ja, kui see on asjakohane, kolmandaid riike, partnerriike ning ÜMTsid“.

Kui käesoleva määruse kohaldamisel osutatakse määruses (EL) 2021/1060 „fondidele“, nagu need on loetletud kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktis a, või määrusele (EL) 2021/1058, käsitatakse seda nii, et see hõlmab ka vastavat liidu välistegevuse rahastut.

Artikkel 3

Interregi tegevussuunad

Interregi raames toetatakse ERFist ja, kui see on kohaldatav, liidu välistegevuse rahastutest järgmisi tegevussuundi:

| 1) | kõrvuti asuvate piirkondade vaheline piiriülene koostöö, mille eesmärk on toetada integreeritud ja harmoonilist piirkondlikku arengut maismaa- ja merepiiride vahetus naabruses asuvates piirkondades (edaspidi „Interreg A“):






  a) | liidusisene piiriülene koostöö piiride vahetus naabruses asuvates piirkondades kahes või enamas liikmesriigis või vähemalt ühes liikmesriigis ja ühes või enamas kolmandas riigis, millele osutatakse artikli 4 lõikes 2, või |
| --- | --- | --- |

1)

kõrvuti asuvate piirkondade vaheline piiriülene koostöö, mille eesmärk on toetada integreeritud ja harmoonilist piirkondlikku arengut maismaa- ja merepiiride vahetus naabruses asuvates piirkondades (edaspidi „Interreg A“):

a)

liidusisene piiriülene koostöö piiride vahetus naabruses asuvates piirkondades kahes või enamas liikmesriigis või vähemalt ühes liikmesriigis ja ühes või enamas kolmandas riigis, millele osutatakse artikli 4 lõikes 2, või

| b) | liiduväline piiriülene koostöö piiride vahetus naabruses asuvates piirkondades vähemalt ühes liikmesriigis ja ühes või enamas järgmises riigis:






  i) | IPA III toetusesaajad |
| --- | --- | --- |

b)

liiduväline piiriülene koostöö piiride vahetus naabruses asuvates piirkondades vähemalt ühes liikmesriigis ja ühes või enamas järgmises riigis:

i)

IPA III toetusesaajad

| ii) | NDICIst toetust saavad partnerriigid või |
| --- | --- |

ii)

NDICIst toetust saavad partnerriigid või

| iii) | Venemaa Föderatsioon, et võimaldada tema osalemist piiriüleses koostöös, mida toetatakse samuti NDICIst; |
| --- | --- |

iii)

Venemaa Föderatsioon, et võimaldada tema osalemist piiriüleses koostöös, mida toetatakse samuti NDICIst;

| 2) | riikidevaheline koostöö suurematel riigiülestel territooriumidel või vesikondade ümbruses, mis hõlmab riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke programmipartnereid liikmesriikides, kolmandates riikides, partnerriikides ja ÜMTdes ning mille eesmärk on saavutada suurem territoriaalne sidusus (edaspidi „Interreg B“); |
| --- | --- |

2)

riikidevaheline koostöö suurematel riigiülestel territooriumidel või vesikondade ümbruses, mis hõlmab riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke programmipartnereid liikmesriikides, kolmandates riikides, partnerriikides ja ÜMTdes ning mille eesmärk on saavutada suurem territoriaalne sidusus (edaspidi „Interreg B“);

| 3) | piirkondadevaheline koostöö, mille eesmärk on tõhustada ühtekuuluvuspoliitikat (Interreg C), edendades:






  a) | kogemuste vahetamist, uuenduslikke käsitlusviise ja suutlikkuse suurendamist, keskendudes määruse (EL) 2021/1060 artikli 5 lõikes 1 sätestatud poliitikaeesmärkidele ja Interregi erieesmärgile „Koostöö parem juhtimine“ seoses hea tava kindlakstegemise, levitamise ja ülekandmisega regionaalarengu poliitikasse, sealhulgas tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi programmidesse (Interregi Euroopa programm); |
| --- | --- | --- |

3)

piirkondadevaheline koostöö, mille eesmärk on tõhustada ühtekuuluvuspoliitikat (Interreg C), edendades:

a)

kogemuste vahetamist, uuenduslikke käsitlusviise ja suutlikkuse suurendamist, keskendudes määruse (EL) 2021/1060 artikli 5 lõikes 1 sätestatud poliitikaeesmärkidele ja Interregi erieesmärgile „Koostöö parem juhtimine“ seoses hea tava kindlakstegemise, levitamise ja ülekandmisega regionaalarengu poliitikasse, sealhulgas tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi programmidesse (Interregi Euroopa programm);

| b) | kogemuste vahetamist, uuenduslikke käsitlusviise ja suutlikkuse suurendamist seoses linnade integreeritud ja säästva arengu heade tavade kindlakstegemise, ülekandmise ja ärakasutamisega, võttes arvesse linna- ja maapiirkondade vahelisi seoseid, toetades määruse (EL) 2021/1058 artikli 11 raames välja töötatud meetmeid ning samuti täiendades kooskõlastatud viisil nimetatud määruse artiklis 12 sätestatud algatust (edaspidi „programm URBACT“); |
| --- | --- |

b)

kogemuste vahetamist, uuenduslikke käsitlusviise ja suutlikkuse suurendamist seoses linnade integreeritud ja säästva arengu heade tavade kindlakstegemise, ülekandmise ja ärakasutamisega, võttes arvesse linna- ja maapiirkondade vahelisi seoseid, toetades määruse (EL) 2021/1058 artikli 11 raames välja töötatud meetmeid ning samuti täiendades kooskõlastatud viisil nimetatud määruse artiklis 12 sätestatud algatust (edaspidi „programm URBACT“);

| c) | kogemuste vahetamist, uuenduslikke käsitlusviise ja suutlikkuse suurendamist, et (edaspidi „programm INTERACT“):






  i) | ühtlustada ja lihtsustada Interregi programmide rakendamist ning toetada nende tulemuste ärakasutamist; |
| --- | --- | --- |

c)

kogemuste vahetamist, uuenduslikke käsitlusviise ja suutlikkuse suurendamist, et (edaspidi „programm INTERACT“):

i)

ühtlustada ja lihtsustada Interregi programmide rakendamist ning toetada nende tulemuste ärakasutamist;

| ii) | ühtlustada ja lihtsustada võimalikke koostöömeetmeid, millele osutatakse määruse (EL) 2021/1060 artikli 22 lõike 3 punkti d alapunktis vi; |
| --- | --- |

ii)

ühtlustada ja lihtsustada võimalikke koostöömeetmeid, millele osutatakse määruse (EL) 2021/1060 artikli 22 lõike 3 punkti d alapunktis vi;

| iii) | toetada Euroopa territoriaalse koostöö rühmituste (ETKRid) asutamist, toimimist ja rakendamist; |
| --- | --- |

iii)

toetada Euroopa territoriaalse koostöö rühmituste (ETKRid) asutamist, toimimist ja rakendamist;

| d) | territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärkidega seotud arengusuundumuste analüüsimist (edaspidi „programm ESPON“); |
| --- | --- |

d)

territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärkidega seotud arengusuundumuste analüüsimist (edaspidi „programm ESPON“);

| 4) | äärepoolseimate piirkondade omavaheline koostöö ja nende koostöö naabruses asuvate kolmandate või partnerriikide või ÜMTdega või piirkondliku integratsiooni ja koostöö organisatsioonidega või mitmega neist, et hõlbustada piirkondlikku lõimumist ja harmoonilist arengut nende naabruses (edaspidi „Interreg D“). |
| --- | --- |

4)

äärepoolseimate piirkondade omavaheline koostöö ja nende koostöö naabruses asuvate kolmandate või partnerriikide või ÜMTdega või piirkondliku integratsiooni ja koostöö organisatsioonidega või mitmega neist, et hõlbustada piirkondlikku lõimumist ja harmoonilist arengut nende naabruses (edaspidi „Interreg D“).

II JAGU

II JAGU

Geograafiline katvus

Geograafiline katvus

Artikkel 4

Piiriülese koostöö geograafiline katvus

1.   Piiriülese koostöö raames ERFist toetust saavad piirkonnad peavad olema maismaa sisepiiride ning kolmandate riikide ja partnerriikidega maismaa välispiiride ääres asuvad liidu NUTS 3. tasandi piirkonnad ning liidu merepiire ümbritsevad NUTS 3. tasandi piirkonnad, mille omavaheline kaugus on kuni 150 kilomeetrit meritsi, ilma et see piiraks võimalike kohanduste tegemist, mida on vaja koostööprogrammide sidususe ja järjepidevuse tagamiseks, juhul kui piiriülene suhtlus tegelikult toimub.

2.   Liidusisese piiriülese koostöö Interregi programmid võivad hõlmata Norra, Šveitsi ja Ühendkuningriigi piirkondi, mis on NUTS 3. tasandi piirkondadega samaväärsed, samuti Andorrat, Liechtensteini, Monacot ja San Marinot.

3.   Liiduvälise piiriülese koostöö puhul toetatakse IPA III-st või NDICIst vastava partnerriigi NUTS 3. tasandi piirkondi või NUTS liigituse puudumisel selliseid samaväärseid liikmesriikide ja partnerriikide kõigi maismaa- ja merepiiride äärseid piirkondi, mis vastavad IPA III-st või NDICIst toetuse saamise tingimustele, ilma et see piiraks võimalike kohanduste tegemist, mida on vaja koostööprogrammide sidususe ja järjepidevuse tagamiseks.

Artikkel 5

Riikidevahelise koostöö geograafiline katvus

1.   Riikidevahelise koostöö puhul peavad ERFist toetust saavad alad olema liidu NUTS 2. tasandi piirkonnad, sealhulgas äärepoolseimad piirkonnad, mis hõlmavad suuremaid riigiüleseid territooriume, võttes kohaldatavuse korral arvesse makropiirkondade ja merepiirkondade strateegiaid.

2.   Asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide taotluse korral võib riikidevahelise koostöö programmi esitamisel see programm hõlmata ka asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide ühte või enamat äärepoolseimat piirkonda.

3.   Olenemata sellest, kas nad saavad liidu eelarvest toetust või mitte, võivad riikidevahelise koostöö programmid hõlmata järgmisi territooriume:

| a) | Islandi, Norra, Šveitsi ja Ühendkuningriigi piirkonnad, samuti Andorra, Liechtenstein, Monaco ja San Marino; |
| --- | --- |

a)

Islandi, Norra, Šveitsi ja Ühendkuningriigi piirkonnad, samuti Andorra, Liechtenstein, Monaco ja San Marino;

| b) | ÜMTd; |
| --- | --- |

b)

ÜMTd;

| c) | Fääri saared; |
| --- | --- |

c)

Fääri saared;

| d) | IPA III või NDICI alla kuuluvate partnerriikide piirkonnad. |
| --- | --- |

d)

IPA III või NDICI alla kuuluvate partnerriikide piirkonnad.

4.   Lõikes 3 osutatud piirkonnad, kolmandad riigid, partnerriigid või ÜMTd peavad olema NUTS 2. tasandi piirkonnad või NUTS liigituse puudumisel samaväärsed piirkonnad.

Artikkel 6

Piirkondadevahelise koostöö geograafiline katvus

1.   Piirkondadevahelise koostöö puhul toetatakse ERFist kogu liidu territooriumi, sealhulgas äärepoolseimaid piirkondi.

2.   Piirkondadevahelised koostööprogrammid võivad hõlmata artiklites 4, 5 ja 7 osutatud kogu kolmandate riikide või partnerriikide territooriumi või nende osa ja muid territooriume või ÜMTsid, olenemata sellest, kas nad saavad toetust liidu välistegevuse rahastutest või mitte.

Artikkel 7

Äärepoolseimate piirkondade koostöö geograafiline katvus

1.   Äärepoolseimate piirkondade koostöö puhul toetatakse ERFist kõiki ELi toimimise lepingu artikli 349 esimeses lõigus loetletud piirkondi.

2.   Äärepoolseimaid piirkondi kaasavad Interregi programmid võivad hõlmata partnerriike või nende osi, mida toetatakse NDICIst, või ÜMTd, mida toetatakse ÜMTde programmist, või mõlemaid.

Artikkel 8

Toetust saavate Interregi programmi piirkondade loetelu

1.   Artiklite 4–7 kohaldamisel võtab komisjon vastu rakendusaktid, milles sätestatakse toetust saavate Interregi programmi piirkondade loetelu, mis on esitatud tegevussuundade ja Interregi programmide kaupa. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 63 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.

Liiduvälised piiriülesed programmid loetletakse vastavalt Interreg A IPA III piiriülese koostöö programmidena (edaspidi „IPA III piiriülese koostöö programm“) või Interreg A NEXT programmidena (edaspidi „NDICI piiriülese koostöö programm“).

2.   Lõike 1 esimeses lõigus osutatud rakendusakt sisaldab ka selliste liidu NUTS 3. tasandi piirkondade loetelu, mida võetakse arvesse ERFi toetuses, mida eraldatakse piiriüleseks koostööks kõikidel sisepiiridel ja liidu välistegevuse rahastutest toetust saavatel välispiiridel.

3.   Sellised kolmandate riikide või partnerriikide piirkonnad või liiduvälised territooriumid, millele ei anta toetust ERFist ega liidu välistegevuse rahastust, või mis panustavad liidu eelarvesse sihtotstarbelise välistulu vormis, on samuti nimetatud lõike 1 teises lõigus osutatud loetelus.

III JAGU

III JAGU

Vahendid ja kaasrahastamismäärad

Vahendid ja kaasrahastamismäärad

Artikkel 9

ERFi vahendid Interregi programmide jaoks

1.   Interregi programmide jaoks ette nähtud ERFi vahendid on 8 050 000 000 eurot 2018. aasta hindades ERFi, ESF+i ja Ühtekuuluvusfondi eelarvelisteks kulukohustusteks programmitöö perioodiks 2021–2027 ettenähtud kogusummast, mis on sätestatud määruse (EL) 2021/1060 artikli 109 lõikes 1.

2.   Lõikes 1 osutatud vahendid jaotatakse järgmiselt:

| a) | 72,2 % (st kokku 5 812 790 000 eurot) piiriüleseks maismaa- ja merendusalaseks koostööks (edaspidi „tegevussuund A“); |
| --- | --- |

a)

72,2 % (st kokku 5 812 790 000 eurot) piiriüleseks maismaa- ja merendusalaseks koostööks (edaspidi „tegevussuund A“);

| b) | 18,2 % (st kokku 1 466 000 000] eurot) riikidevaheliseks koostööks (edaspidi „tegevussuund B“); |
| --- | --- |

b)

18,2 % (st kokku 1 466 000 000] eurot) riikidevaheliseks koostööks (edaspidi „tegevussuund B“);

| c) | 6,1 % (st kokku 490 000 000 eurot) piirkondadevaheliseks koostööks (edaspidi „tegevussuund C“); |
| --- | --- |

c)

6,1 % (st kokku 490 000 000 eurot) piirkondadevaheliseks koostööks (edaspidi „tegevussuund C“);

| d) | 3,5 % (st kokku 281 210 000 eurot) äärepoolseimate piirkondade koostööks (edaspidi „tegevussuund D“). |
| --- | --- |

d)

3,5 % (st kokku 281 210 000 eurot) äärepoolseimate piirkondade koostööks (edaspidi „tegevussuund D“).

3.   Komisjon teatab igale liikmesriigile, milline on talle aastate kaupa ette nähtud osa tegevussuundade A, B ja D kogusummadest, kasutades metoodikat, mis on sätestatud määruse (EL) 2021/1060 XXVI lisa punktis 8.

4.   Iga liikmesriik võib paigutada kuni 15 % tegevussuundade A, B ja D rahalistest eraldistest ümber ühele või mitmele teisele tegevussuunale.

5.   Lõike 3 kohaselt teatatud summade põhjal teavitab iga liikmesriik komisjoni sellest, kas ja kuidas on ta kasutanud lõikes 4 ette nähtud ümberpaigutamise võimalust ning milline on tema osa lõplik jagunemine nende Interregi programmide vahel, milles liikmesriik osaleb.

Artikkel 10

Fondiülesed sätted

1.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid, milles sätestatakse mitmeaastase strateegia dokumendid ERFist ja NDICIst, ERFist ja IPA III-st või ERFist, NDICIst ja IPA III-st toetust saavate liiduväliste piiriülese ja riikidevahelise koostöö programmide kohta. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 63 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega, võttes asjakohasel juhul igakülgselt arvesse IPA III määruses sätestatud menetlust.

ERFist ja NDICIst toetust saavate Interregi programmide puhul sätestatakse rakendusaktis määruse (EL) 2021/947 artikli 14 lõikes 2 osutatud elemendid.

ERFist ja IPA III-st toetust saavate Interregi programmide puhul hõlmab rakendusakt ka IPA III toetusesaajate või partnerriikide osalemist Interreg C ja D programmides.

2.   Komisjon ja asjaomased liikmesriigid määravad kindlaks ERFist liiduvälistele piiriülestele Interregi programmidele antava panuse, mida rahastatakse ka piiriülese koostöö jaoks ette nähtud IPA III piiriülese koostöö programmist või NDICI piiriülese koostöö programmist. Igale liikmesriigile määratud ERFi panust ei jaotata hiljem asjaomaste liikmesriikide vahel ümber.

IPA III ja NDICI vastava panuse puhul Interreg B, C ja D programmidele võetakse arvesse programmipartnerluse koosseisu liikmesriikide, IPA III toetusesaajate ja partnerriikide näol. Kõnealuse panuse võib kindlaks määrata lõike 1 esimese lõigu kohastes mitmeaastase strateegia dokumentides.

3.   ERFist antakse toetust konkreetsetele liiduvälistele piiriülestele programmidele, tingimusel et vähemalt samaväärsed summad eraldatakse IPA III piiriülese koostöö programmist ja NDICI piiriülese koostöö programmist asjaomase mitmeaastase strateegia dokumendi alusel. Sellise toetuse suhtes kohaldatakse IPA III määruses või määruses (EL) 2021/947 sätestatud ülempiiri.

Kui IPA III või NDICI asjaomase strateegilise programmitöö dokumentide läbivaatamine viib summa vähendamiseni ülejäänud aastatel, teeb iga asjaomane liikmesriik valiku järgmiste võimaluste hulgast:

| a) | taotleda artikli 12 lõikes 3 osutatud mehhanismi; |
| --- | --- |

a)

taotleda artikli 12 lõikes 3 osutatud mehhanismi;

| b) | jätkata Interregi programmi ERFi ja IPA III piiriülese koostöö programmi või NDICI piiriülese koostöö programmi järelejäänud toetusega või |
| --- | --- |

b)

jätkata Interregi programmi ERFi ja IPA III piiriülese koostöö programmi või NDICI piiriülese koostöö programmi järelejäänud toetusega või

| c) | kombineerida käesoleva lõigu punktides a ja b osutatud võimalused. |
| --- | --- |

c)

kombineerida käesoleva lõigu punktides a ja b osutatud võimalused.

4.   Iga-aastased assigneeringud, mis vastavad ERFist, IPA III piiriülese koostöö programmist või NDICI piiriülese koostöö programmist liiduvälistele piiriülestele Interregi programmidele antavale toetusele, kirjendatakse asjaomastele eelarveridadele 2021. aasta eelarve menetlemisel.

5.   Kui komisjon on lisanud kindla rahalise eraldise, et aidata määruse (EL) 2021/947 kohaselt partnerriike ja piirkondi ning otsuse 2013/755/EL kohaselt ÜMTsid või mõlemaid koostöö tugevdamisel naabruses asuvate liidu äärepoolseimate piirkondadega kooskõlas määruse (EL) 2021/947 artikli 33 lõikega 2 ja otsuse 2013/755/EL artikliga 87 või mõlemaga, võib ka ERF vajaduse korral käesoleva määruse kohaselt ning vastastikkuse ja proportsionaalsuse alusel osaleda NDICIst või ÜMTde programmist või mõlemast eraldatavas selliste meetmete rahastamises, mida partnerriik või -piirkond või muu üksus on rakendanud vastavalt määrusele (EL) 2021/947, mida riik, territoorium või muu üksus on rakendanud vastavalt otsusele 2013/755/EL või mida liidu äärepoolseim piirkond on rakendanud vastavalt eelkõige ühele või enamale ühisele Interreg B, C või D programmile või käesoleva määruse artiklis 59 osutatud koostöömeetmetele, mis on võetud ja mida rakendatakse käesoleva määruse kohaselt.

Artikkel 11

Interregi programmi vahendite loetelu

1.   Komisjon võtab liikmesriikide artikli 9 lõike 5 kohaselt esitatud teabe alusel vastu rakendusaktid, milles esitatakse kõigi Interregi programmide loetelu ja märgitakse iga programmi ERFi toetuse kogusumma ning, kui see on kohaldatav, igast liidu välistegevuse rahastust saadava toetuse kogusumma. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 63 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.

2.   Kõnealustes rakendusaktides esitatakse ka loetelu artikli 9 lõike 4 kohaselt ümber paigutatud summadest jaotatuna liikmesriikide kaupa.

Artikkel 12

Vahendite tagastamine ja lõpetamine

1.   Kui 2022. ja 2023. aasta kohta ei ole komisjonile asjaomase aasta 31. märtsiks esitatud liiduvälist piiriülest programmi, eraldatakse ERFist kõnealusele programmile ette nähtud iga-aastane panus, mida ei ole ümber jaotatud muule samas liiduväliste piiriüleste Interregi programmide kategoorias esitatud programmile, liidusisestele piiriülestele Interregi programmidele, milles asjaomane liikmesriik osaleb.

2.   Kui 31. märtsil 2024 on veel liiduväliseid piiriüleseid Interregi programme, mida ei ole komisjonile esitatud, eraldatakse ERFist kõnealustele programmidele aastani 2027 panus, millele on osutatud artikli 9 lõikes 5, ja mida ei ole ümber jaotatud muule Interregi programmile, mida toetatakse ka vastavalt IPA III piiriülese koostöö programmist või NDICI piiriülese koostöö programmist, liidusisestele piiriülestele Interregi programmidele, milles asjaomane liikmesriik osaleb.

3.   Kõik liiduvälised piiriülesed Interregi programmid, mille komisjon on juba heaks kiitnud, lõpetatakse või programmidele tehtavaid eraldisi vähendatakse kooskõlas kohaldatavate normide ja menetlustega, eelkõige kui:

| a) | ükski asjaomase Interregi programmiga hõlmatud partnerriik ei ole allkirjastanud asjakohast rahastamislepingut artikli 59 kohaselt sätestatud tähtpäevaks või |
| --- | --- |

a)

ükski asjaomase Interregi programmiga hõlmatud partnerriik ei ole allkirjastanud asjakohast rahastamislepingut artikli 59 kohaselt sätestatud tähtpäevaks või

| b) | Interregi programmi ei ole võimalik osalevate riikide vaheliste probleemide tõttu kavandatud viisil ellu viia. |
| --- | --- |

b)

Interregi programmi ei ole võimalik osalevate riikide vaheliste probleemide tõttu kavandatud viisil ellu viia.

Sellisel juhul eraldatakse lõikes 1 osutatud ERFist antav panus, mis vastab aastastele maksetele, mida ei ole veel kulukohustustega seotud, või kulukohustustega seotud aastastele maksetele, mille kulukohustused on sama eelarveaasta jooksul täielikult või osaliselt vabastatud ning mida ei ole ümber jaotatud muule Interregi programmile, mida toetatakse ka vastavalt IPA III piiriülese koostöö programmist või NDICI piiriülese koostöö programmist, liidusisestele piiriülestele Interregi programmidele, milles asjaomane liikmesriik osaleb.

4.   Sellise Interreg B programmi puhul, mille komisjon on juba heaks kiitnud, lõpetatakse partnerriigi või ÜMT osalemine, kui esineb üks lõike 3 esimese lõigu punktis a või b sätestatud olukord.

Osalevad liikmesriigid ja asjakohasel juhul ülejäänud osalevad partnerriigid taotlevad, et

| a) | Interregi programm lõpetataks, iseäranis juhul, kui selle ühise arendamisega seotud peamisi probleeme ei ole võimalik lahendada ilma kõnealuse partnerriigi või ÜMT osaluseta; |
| --- | --- |

a)

Interregi programm lõpetataks, iseäranis juhul, kui selle ühise arendamisega seotud peamisi probleeme ei ole võimalik lahendada ilma kõnealuse partnerriigi või ÜMT osaluseta;

| b) | kõnealusele Interregi programmile tehtavaid eraldisi vähendataks kooskõlas kohaldatavate normide ja menetlustega või |
| --- | --- |

b)

kõnealusele Interregi programmile tehtavaid eraldisi vähendataks kooskõlas kohaldatavate normide ja menetlustega või

| c) | Interregi programm jätkuks ilma kõnealuse partnerriigi või ÜMT osaluseta. |
| --- | --- |

c)

Interregi programm jätkuks ilma kõnealuse partnerriigi või ÜMT osaluseta.

Kui Interregi programmile tehtavaid eraldisi vähendatakse vastavalt punktile b, kantakse ERFi panus, mis vastab aastastele maksetele, mida ei ole veel kulukohustustega seotud, üle teisele Interregi B programmile, milles asjaomane liikmesriik osaleb või asjaomased liikmesriigid osalevad, või kui liikmesriik osaleb ainult ühes Interregi B programmis, kantakse toetus üle ühele või mitmele liidusisesele piiriülesele Interregi programmile, milles asjaomane liikmesriik osaleb.

5.   Käesoleva artikli kohaselt vähendatud IPA III, NDICI või ÜMTde programmi panuseid kasutatakse IPA III määruse, määruse (EL) 2021/947 või otsuse 2013/755/EL kohaselt.

6.   Kui kolmas riik, partnerriik või ÜMT, kes osaleb Interregi programmi rakendamisel riigi vahenditega, mis ei kujuta endast ERFist või liidu välistegevuse rahastust antava toetuse riiklikku kaasrahastamist, ja kes on saanud artikli 22 lõikes 6 sätestatud dokumendi, vähendab kõnealust osalust Interregi programmi rakendamise ajal kas täielikult või seoses juba valitud ühistegevustega, taotleb osalev liikmesriik või taotlevad osalevad liikmesriigid ühte käesoleva artikli lõike 4 teises lõigus sätestatud võimalust.

Artikkel 13

Kaasrahastamismäärad

1.   Iga Interregi programmi tasandi kaasrahastamismäär ei tohi olla kõrgem kui 80 %.

2.   Käesoleva artikli lõikest 1 olenemata ei tohi Interreg D programmide kaasrahastamismäär olla kõrgem kui 85 %, välja arvatud juhul, kui otsuses 2013/755/EL või selle otsuse alusel vastu võetud õigusaktis, või kui see on kohaldatav, määruse (EL) 2021/947 või selle määruse alusel vastu võetud õigusaktis on kindlaks määratud kõrgem protsendimäär.

3.   Kui Interregi programme toetatakse ERFist ja IPA III piiriülese koostöö programmist ning ERFi eraldis moodustab 50 % või vähem liidu kogueraldisest, võib IPA III määruses või selle määruse alusel vastu võetud õigusaktis kindlaks määrata kõrgema protsendimäära.

4.   Kui Interregi programme toetatakse ERFist ja kas ainult NDICIst või nii NDICIst kui ka IPA III-st ning kui ERFi eraldis moodustab 50 % või vähem liidu kogueraldisest, võib määruses (EL) 2021/947 või selle määruse alusel vastu võetud õigusaktis kehtestada kõrgema protsendimäära.

II PEATÜKK

INTERREGI ERIEESMÄRGID JA VALDKONDLIK KESKENDAMINE

INTERREGI ERIEESMÄRGID JA VALDKONDLIK KESKENDAMINE

Artikkel 14

Interregi erieesmärgid

1.   Määruse (EL) 2021/1058 artiklis 5 sätestatud kohaldamisala piires aitavad ERF ja, kui see on kohaldatav, liidu välistegevuse rahastud määruse (EL) 2021/1060 artikli 5 lõikes 1 sätestatud poliitikaeesmärkide saavutamisele kaasa Interregi programmide raames võetavate ühismeetmete kaudu.

2.   Rahu ja leppimise saavutamist toetava piiriülese programmi PEACE PLUS puhul toetab ERF poliitikaeesmärgi nr 4 raames erieesmärgina ka asjaomaste piirkondade sotsiaalse, majandusliku ja piirkondliku stabiilsuse edendamist, seda eelkõige kogukondadevahelise ühtekuuluvuse arendamise meetmete abil. Kõnealust erieesmärki toetatakse eraldiseisva prioriteediga.

3.   Lisaks määruse (EL) 2021/1058 artiklis 3 sätestatud ERFi erieesmärkidele aitavad ERF ja, kui see on kohaldatav, liidu välistegevuse rahastud Interregi programmide ühismeetmete kaudu kaasa ka määruse (EL) 2021/1057 artikli 4 lõike 1 kohaste erieesmärkide a–l saavutamisele.

4.   Interregi programmide raames võivad ERF ja, kui see on kohaldatav, liidu välistegevuse rahastud toetada ka Interregi erieesmärki „Koostöö parem juhtimine“ ühe või mitme järgmise meetme kaudu:

| a) | suurendada avaliku sektori asutuste, eelkõige nende, kes on volitatud haldama konkreetset territooriumi, ja sidusrühmade institutsioonilist suutlikkust (kõik tegevussuunad); |
| --- | --- |

a)

suurendada avaliku sektori asutuste, eelkõige nende, kes on volitatud haldama konkreetset territooriumi, ja sidusrühmade institutsioonilist suutlikkust (kõik tegevussuunad);

| b) | tõhustada avalikku haldust õigusalase ja halduskoostöö ning kodanike, kodanikuühiskonna osalejate ja asutuste vahelise koostöö edendamise kaudu, eelkõige selleks, et kõrvaldada õiguslikke ja muid takistusi piirialadel (tegevussuunad A, C, D ja asjakohasel juhul tegevussuund B); |
| --- | --- |

b)

tõhustada avalikku haldust õigusalase ja halduskoostöö ning kodanike, kodanikuühiskonna osalejate ja asutuste vahelise koostöö edendamise kaudu, eelkõige selleks, et kõrvaldada õiguslikke ja muid takistusi piirialadel (tegevussuunad A, C, D ja asjakohasel juhul tegevussuund B);

| c) | luua vastastikust usaldust, eelkõige soodustades inimestevahelisi tegevusi (tegevussuunad A, D ja asjakohasel juhul tegevussuund B); |
| --- | --- |

c)

luua vastastikust usaldust, eelkõige soodustades inimestevahelisi tegevusi (tegevussuunad A, D ja asjakohasel juhul tegevussuund B);

| d) | suurendada avaliku sektori asutuste ja sidusrühmade institutsioonilist suutlikkust, et rakendada makropiirkondade ja merepiirkondade strateegiaid ning teisi territoriaalseid strateegiaid (kõik tegevussuunad); |
| --- | --- |

d)

suurendada avaliku sektori asutuste ja sidusrühmade institutsioonilist suutlikkust, et rakendada makropiirkondade ja merepiirkondade strateegiaid ning teisi territoriaalseid strateegiaid (kõik tegevussuunad);

| e) | edendada kestlikku demokraatiat ning toetada kodanikuühiskonna osalejaid ja nende rolli reformiprotsessis ja demokraatiale üleminekul (kõik tegevussuunad, kaasates kolmandad riigid, partnerriigid või ÜMTd), ning |
| --- | --- |

e)

edendada kestlikku demokraatiat ning toetada kodanikuühiskonna osalejaid ja nende rolli reformiprotsessis ja demokraatiale üleminekul (kõik tegevussuunad, kaasates kolmandad riigid, partnerriigid või ÜMTd), ning

| f) | muud meetmed, millega toetatakse koostöö paremat juhtimist (kõik tegevussuunad). |
| --- | --- |

f)

muud meetmed, millega toetatakse koostöö paremat juhtimist (kõik tegevussuunad).

5.   Interregi programmide raames võivad ERF ja, kui see on kohaldatav, liidu välistegevuse rahastud aidata kaasa ka Interregi erieesmärgi „Ohutum ja turvalisem Euroopa“ saavutamisele, eelkõige sellistes valdkondades nagu piiriületamise haldamine ja liikuvus ning rände haldamine, sealhulgas kolmandate riikide kodanike, näiteks rändajate ja rahvusvahelise kaitse saajate kaitse ning majandusliku ja sotsiaalse integreerimise alal võetavate meetmete abil.

Artikkel 15

Valdkondlik keskendamine

1.   Vähemalt 60 % ERFi panusest ja, kui see on kohaldatav, liidu välistegevuse rahastute eraldistest igale Interreg A, B ja D programmile eraldatakse poliitikaeesmärgile nr 2 ning maksimaalselt kahele määruse (EL) 2021/1060 artikli 5 lõikes 1 sätestatud muule poliitikaeesmärgile.

Sisemaismaapiiril asuvate Interreg A programmidega eraldatakse vähemalt 60 % ERFi panusest poliitikaeesmärkidele nr 2 ja 4 ning maksimaalselt kahele määruse (EL) 2021/1060 artikli 5 lõikes 1 sätestatud muule poliitikaeesmärgile.

2.   Kuni 20 % ERFi panusest ja, kui see on kohaldatav, liidu välistegevuse rahastute eraldistest igale Interreg A, B ja D programmile võib eraldada Interregi erieesmärgile „Koostöö parem juhtimine“ ning kuni 5 % liiduvälisele Interregi erieesmärgile „Ohutum ja turvalisem Euroopa“.

3.   Kui Interreg B programmist toetatakse makropiirkonna strateegiat või merepiirkondade strateegiat, peab vähemalt 80 % ERFi panusest ja, kui see on kohaldatav, osa liidu välistegevuse rahastute eraldisest aitama kaasa muude kui tehnilise abi prioriteetide raames kõnealuse strateegia eesmärkide saavutamisele.

4.   Kõik määruse (EL) 2021/1060 artikli 5 lõikes 1 sätestatud poliitikaeesmärgid ja Interregi erieesmärk „Koostöö parem juhtimine“ võidakse valida programmide Interreg Europe ja URBACT jaoks. Programmide INTERACT ja ESPON puhul jaotatakse ERFi kogupanus ja, kui see on kohaldatav, liidu välistegevuse rahastute kogueraldis Interregi erieesmärgile „Koostöö parem juhtimine“.

III PEATÜKK

PROGRAMMITÖÖ

PROGRAMMITÖÖ

I JAGU

I JAGU

Interregi programmide ettevalmistamine, heakskiitmine ja muutmine

Interregi programmide ettevalmistamine, heakskiitmine ja muutmine

Artikkel 16

Interregi programmide ettevalmistamine ja esitamine

1.   Euroopa territoriaalse koostöö eesmärki (Interreg) rakendatakse Interregi programmide kaudu eelarve jagatud täitmise korras, välja arvatud Interreg D programmide puhul, mida võib rakendada täielikult või osaliselt eelarve kaudse täitmise korras kokkuleppel asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikidega ning pärast sidusrühmadega konsulteerimist.

2.   Osalevad liikmesriigid ning asjakohasel juhul kolmandad riigid, partnerriigid, ÜMTd või piirkondliku integratsiooni ja koostöö organisatsioonid valmistavad Interregi programmi ette vastavalt lisas sätestatud vormile ajavahemikuks 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2027.

3.   Osalevad liikmesriigid valmistavad Interregi programmi ette koostöös määruse (EL) 2021/1060 artiklis 8 osutatud programmipartneritega. Makropiirkondade või mere vesikonna strateegiaid hõlmavate Interreg B programmide ettevalmistamisel peavad liikmesriigid ja programmipartnerid võtma arvesse asjaomaste makropiirkondade ja mere vesikonna strateegiate temaatilisi prioriteete ja konsulteerima asjaomaste osalejatega ning tagama, et need makropiirkonna ja mere vesikonna tasandi osalejad viiakse kokku programmitöö perioodi alguses kooskõlas nimetatud artikliga.

Osalevad kolmandad riigid või partnerriigid või kohaldatavuse korral ÜMTd kaasavad ka kõnealuses artiklis osutatutega samaväärseid programmipartnereid, sealhulgas piirkondliku integratsiooni ja koostöö organisatsioone.

4.   Liikmesriik, kus asub tulevane korraldusasutus, esitab Interregi programmi komisjonile 2. aprilliks 2022 kõigi osalevate liikmesriikide ja asjakohasel juhul kolmandate riikide, partnerriikide või ÜMTde või piirkondliku integratsiooni ja koostöö organisatsioonide nimel.

Kui Interregi programm hõlmab toetust liidu välistegevuse rahastust, esitab liikmesriik, kus asub tulevane korraldusasutus, Interregi programmi komisjonile hiljemalt üheksa kuu möödumisel pärast seda, kui komisjon on artikli 10 lõike 1 kohase asjaomase mitmeaastase strateegia dokumendi vastu võtnud või kooskõlas liidu välistegevuse rahastut käsitleva vastava seadusandliku põhiõigusaktiga.

5.   Osalevad liikmesriigid ja asjakohasel juhul kolmandad riigid, partnerriigid või ÜMTd kinnitavad enne Interregi programmi komisjonile esitamist kirjalikult, et nad on nõus programmi sisuga. See nõusolek peab sisaldama kõigi osalevate liikmesriikide ja asjakohasel juhul ka kolmandate riikide, partnerriikide või ÜMTde siduvat kohustust tagada Interregi programmi elluviimise jaoks vajalik kaasrahastus ning vajaduse korral ka kolmandate riikide, partnerriikide või ÜMTde kohustust tagada oma rahaline osalus.

Kui Interregi programm hõlmab äärepoolseimaid piirkondi ja kolmandaid riike, partnerriike või ÜMTsid, konsulteerib asjaomane liikmesriik erandina esimesest lõigust enne Interregi programmi komisjonile esitamist asjaomaste kolmandate riikide, partnerriikide või ÜMTdega. Sellisel juhul võib Interregi programmide sisu ja kolmandate riikide, partnerriikide või ÜMTde võimaliku rahalise osaluse osas saavutatud kokkulepped esitada ka asjaomaste kolmandate riikide, partnerriikide või ÜMTdega peetud nõupidamiste või piirkondliku integratsiooni ja koostöö organisatsioonide arutelude ametlikult heakskiidetud protokollides.

6.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 62 vastu delegeeritud õigusakte lisa muutmiseks, et kohandada programmitöö perioodil toimuvaid muutusi selle mitteolemuslike elementide osas.

Artikkel 17

Interregi programmide sisu

1.   Igas Interregi programmis määratakse kindlaks ühisstrateegia, mille kohaselt edendatakse programmiga määruse (EL) 2021/1060 artikli 5 lõikes 1 esitatud poliitikaeesmärkide ning asjakohasel juhul käesoleva määruse artikli 14 lõigetes 4 ja 5 esitatud Interregi erieesmärkide saavutamist ja mille kohaselt teavitatakse programmi tulemustest.

2.   Iga Interregi programm koosneb prioriteetidest.

Iga prioriteet vastab ühele poliitikaeesmärgile või asjakohasel juhul vastavalt ühele või mõlemale Interregi erieesmärgile ning koosneb ühest või mitmest erieesmärgist. Samale poliitikaeesmärgile või Interregi erieesmärgile võib vastata mitu prioriteeti.

3.   Igas Interregi programmis määratakse kindlaks:

| a) | programmipiirkond, sealhulgas võimaluse korral selle kaart eraldi dokumendina; |
| --- | --- |

a)

programmipiirkond, sealhulgas võimaluse korral selle kaart eraldi dokumendina;

| b) | kokkuvõte peamistest ühistest probleemidest, võttes arvesse






  i) | majanduslikke, sotsiaalseid ja territoriaalseid erinevusi ning ebavõrdsust; |
| --- | --- | --- |

b)

kokkuvõte peamistest ühistest probleemidest, võttes arvesse

i)

majanduslikke, sotsiaalseid ja territoriaalseid erinevusi ning ebavõrdsust;

| ii) | ühiseid investeerimisvajadusi ning vastastikust täiendavust ja koostoimet muude rahastamisprogrammide ja -vahenditega; |
| --- | --- |

ii)

ühiseid investeerimisvajadusi ning vastastikust täiendavust ja koostoimet muude rahastamisprogrammide ja -vahenditega;

| iii) | varasematest kogemustest saadud õppetunde; |
| --- | --- |

iii)

varasematest kogemustest saadud õppetunde;

| iv) | makropiirkondade ja merepiirkondade strateegiaid, kus programmipiirkond on täielikult või osaliselt hõlmatud ühe või mitme strateegiaga; |
| --- | --- |

iv)

makropiirkondade ja merepiirkondade strateegiaid, kus programmipiirkond on täielikult või osaliselt hõlmatud ühe või mitme strateegiaga;

| c) | valitud poliitikaeesmärkide ja Interregi erieesmärkide põhjendus, neile vastavad prioriteedid, erieesmärgid või Interregi erieesmärkidele vastavad meetmed, ning toetuse vormid, käsitledes kohasel juhul piiriülese taristu puuduvaid ühendusi; |
| --- | --- |

c)

valitud poliitikaeesmärkide ja Interregi erieesmärkide põhjendus, neile vastavad prioriteedid, erieesmärgid või Interregi erieesmärkidele vastavad meetmed, ning toetuse vormid, käsitledes kohasel juhul piiriülese taristu puuduvaid ühendusi;

| d) | iga prioriteedi erieesmärgid või Interregi erieesmärkidele vastavad meetmed; |
| --- | --- |

d)

iga prioriteedi erieesmärgid või Interregi erieesmärkidele vastavad meetmed;

| e) | iga erieesmärgi või iga Interregi erieesmärkidele vastava meetme puhul






  i) | seotud meetmeliigid ning nende eeldatav panus erieesmärkide või Interregi erieesmärkidele vastavate meetmete ning, kui see on asjakohane, makropiirkondade ja merepiirkondade strateegiate saavutamisse; |
| --- | --- | --- |

e)

iga erieesmärgi või iga Interregi erieesmärkidele vastava meetme puhul

i)

seotud meetmeliigid ning nende eeldatav panus erieesmärkide või Interregi erieesmärkidele vastavate meetmete ning, kui see on asjakohane, makropiirkondade ja merepiirkondade strateegiate saavutamisse;

| ii) | väljundnäitajad ja tulemusnäitajad koos asjaomaste vahe-eesmärkide ja sihtidega; |
| --- | --- |

ii)

väljundnäitajad ja tulemusnäitajad koos asjaomaste vahe-eesmärkide ja sihtidega;

| iii) | peamised sihtrühmad; |
| --- | --- |

iii)

peamised sihtrühmad;

| iv) | konkreetsed sihtpiirkonnad, sealhulgas integreeritud territoriaalsete investeeringute, kogukonna juhitud kohaliku arengu või muude territoriaalse arengu vahendite kavandatav kasutamine; |
| --- | --- |

iv)

konkreetsed sihtpiirkonnad, sealhulgas integreeritud territoriaalsete investeeringute, kogukonna juhitud kohaliku arengu või muude territoriaalse arengu vahendite kavandatav kasutamine;

| v) | rahastamisvahendite kavandatav kasutamine ning |
| --- | --- |

v)

rahastamisvahendite kavandatav kasutamine ning

| vi) | programmile eraldatud vahendite esialgne jaotus sekkumise liigi kaupa. |
| --- | --- |

vi)

programmile eraldatud vahendite esialgne jaotus sekkumise liigi kaupa.

| f) | rahastamiskava, mis sisaldab järgmisi tabeleid (mis ei ole liigendatud osalevate liikmesriikide, kolmandate riikide, partnerriikide või ÜMTde kaupa, välja arvatud juhul, kui tabelites on ette nähtud teisiti):






  i) | tabel, kus täpsustatakse aasta kaupa kõik ERFi ja asjakohasel juhul iga liidu välistegevuse rahastu rahalised eraldised kogu programmitöö perioodiks; |
| --- | --- | --- |

f)

rahastamiskava, mis sisaldab järgmisi tabeleid (mis ei ole liigendatud osalevate liikmesriikide, kolmandate riikide, partnerriikide või ÜMTde kaupa, välja arvatud juhul, kui tabelites on ette nähtud teisiti):

i)

tabel, kus täpsustatakse aasta kaupa kõik ERFi ja asjakohasel juhul iga liidu välistegevuse rahastu rahalised eraldised kogu programmitöö perioodiks;

| ii) | tabel, kus iga prioriteedi kaupa täpsustatakse kõik ERFi rahalised eraldised ja asjakohasel juhul iga liidu välistegevuse rahastu rahalised eraldised prioriteedi kaupa, samuti riiklik kaasrahastamine ja teave selle kohta, kas riiklik kaasrahastamine koosneb avaliku sektori ja erasektori kaasrahastusest; |
| --- | --- |

ii)

tabel, kus iga prioriteedi kaupa täpsustatakse kõik ERFi rahalised eraldised ja asjakohasel juhul iga liidu välistegevuse rahastu rahalised eraldised prioriteedi kaupa, samuti riiklik kaasrahastamine ja teave selle kohta, kas riiklik kaasrahastamine koosneb avaliku sektori ja erasektori kaasrahastusest;

| g) | meetmed, mida võetakse, et kaasata määruse (EL) 2021/1060 artiklis 8 osutatud asjakohased programmipartnerid Interregi programmi ettevalmistamisse, ning kõnealuste partnerite roll programmi rakendamises, seires ja hindamises; |
| --- | --- |

g)

meetmed, mida võetakse, et kaasata määruse (EL) 2021/1060 artiklis 8 osutatud asjakohased programmipartnerid Interregi programmi ettevalmistamisse, ning kõnealuste partnerite roll programmi rakendamises, seires ja hindamises;

| h) | Interregi programmi teavitamise ja nähtavusega seotud kavandatav käsitlus, mille raames määratakse kindlaks selle eesmärgid, sihtrühmad, teavituskanalid, sealhulgas sotsiaalmeedia kaudu teavitamine, kui see on asjakohane, kavandatud eelarve ning asjaomased seire- ja hindamisnäitajad, ning |
| --- | --- |

h)

Interregi programmi teavitamise ja nähtavusega seotud kavandatav käsitlus, mille raames määratakse kindlaks selle eesmärgid, sihtrühmad, teavituskanalid, sealhulgas sotsiaalmeedia kaudu teavitamine, kui see on asjakohane, kavandatud eelarve ning asjaomased seire- ja hindamisnäitajad, ning

| i) | märge väikesemahuliste projektide, sealhulgas väikeprojektide toetamise kohta väikeprojektide fondides. |
| --- | --- |

i)

märge väikesemahuliste projektide, sealhulgas väikeprojektide toetamise kohta väikeprojektide fondides.

Liikmesriik tagab programmi esitamisel, et programmile lisatakse teavitamise eesmärgil kavandatud strateegilise tähtsusega tegevuste loetelu ja ajakava.

4.   Seoses lõikes 3 osutatud teabe, nimetatud lõike punktis f osutatud tabelitega ja liidu välistegevuse rahastutest antava toetusega määratakse rahalised eraldised järgmiselt:

| a) | Interreg A programmide puhul, mida toetatakse IPA III-st ja NDICIst ühe summana (IPA III piiriülese koostöö programm või NEXT piiriülese koostöö programm), ühendades rubriigi 2 „Ühtekuuluvus ja väärtused“, vaheülemmäär „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ ja rubriigi 6 „Naabrus ja maailm“ panuse; |
| --- | --- |

a)

Interreg A programmide puhul, mida toetatakse IPA III-st ja NDICIst ühe summana (IPA III piiriülese koostöö programm või NEXT piiriülese koostöö programm), ühendades rubriigi 2 „Ühtekuuluvus ja väärtused“, vaheülemmäär „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ ja rubriigi 6 „Naabrus ja maailm“ panuse;

| b) | Interreg B ja C programmide puhul, mida toetatakse IPA III-st, NDICIst või ÜMTde programmist ühe summana (edaspidi „Interregi fondid“), ühendades rubriigi 2 ja rubriigi 6 kohase panuse, või jaotatuna rahastamise viiside (ERF, IPA III, NDICI ja ÜMTde programm) kaupa vastavalt programmipartnerite valikule; |
| --- | --- |

b)

Interreg B ja C programmide puhul, mida toetatakse IPA III-st, NDICIst või ÜMTde programmist ühe summana (edaspidi „Interregi fondid“), ühendades rubriigi 2 ja rubriigi 6 kohase panuse, või jaotatuna rahastamise viiside (ERF, IPA III, NDICI ja ÜMTde programm) kaupa vastavalt programmipartnerite valikule;

| c) | Interreg B programmide puhul, mida toetatakse ÜMTde programmist jaotatuna rahastamise viiside (ERF ja ÜMTde programm) kaupa; |
| --- | --- |

c)

Interreg B programmide puhul, mida toetatakse ÜMTde programmist jaotatuna rahastamise viiside (ERF ja ÜMTde programm) kaupa;

| d) | Interreg D programmide puhul, mida toetatakse NDICIst ja ÜMTde programmist jaotatuna rahastamise viiside (vastavalt vajadusele ERF, NDICI ja ÜMTde programm) kaupa. |
| --- | --- |

d)

Interreg D programmide puhul, mida toetatakse NDICIst ja ÜMTde programmist jaotatuna rahastamise viiside (vastavalt vajadusele ERF, NDICI ja ÜMTde programm) kaupa.

5.   Käesoleva artikli lõike 3 esimese lõigu punkti e alapunkti vi puhul põhinevad sekkumise liigid määruse (EL) 2021/1060 I lisas sätestatud nomenklatuuril.

6.   Interregi programmis:

| a) | määratakse programmi haldavad asutused ja asutus, millele peab makseid tegema komisjon; |
| --- | --- |

a)

määratakse programmi haldavad asutused ja asutus, millele peab makseid tegema komisjon;

| b) | määratakse kindlaks ühise sekretariaadi loomise kord; |
| --- | --- |

b)

määratakse kindlaks ühise sekretariaadi loomise kord;

| c) | määratakse kindlaks vastutuse jagunemine osalevate liikmesriikide vahel ja asjakohasel juhul kolmandate riikide, partnerriikide või ÜMTde vahel juhul, kui korraldusasutus või komisjon teeb finantskorrektsiooni. |
| --- | --- |

c)

määratakse kindlaks vastutuse jagunemine osalevate liikmesriikide vahel ja asjakohasel juhul kolmandate riikide, partnerriikide või ÜMTde vahel juhul, kui korraldusasutus või komisjon teeb finantskorrektsiooni.

7.   Korraldusasutus teavitab komisjoni lõike 6 punktis a või b osutatud teabe muudatustest, mis ei eelda programmi muutmist.

8.   Interreg A, B või D programmi puhul, kui Interreg A programm hõlmab pikki piirilõike, millel on erinevad arendusprobleemid ja -vajadused, võivad Interregi programmis osalevad liikmesriigid ja asjakohasel juhul kolmandad riigid, partnerriigid ja ÜMTd kindlaks määrata programmi alapiirkondi.

9.   Erandina lõikest 3 kohandatakse Interreg C programmide sisu vastavalt kõnealuste Interregi programmide eripärale, eelkõige järgmiselt:

| a) | lõike 3 punktis a osutatud teavet ei nõuta; |
| --- | --- |

a)

lõike 3 punktis a osutatud teavet ei nõuta;

| b) | lõike 3 punktides b ja g nõutav teave antakse lühiülevaatena; |
| --- | --- |

b)

lõike 3 punktides b ja g nõutav teave antakse lühiülevaatena;

| c) | iga erieesmärgi puhul esitatakse järgmine teave:






  i) | programmide INTERACT ja ESPON puhul üksiku toetusesaaja või toetusesaajate piiratud loetelu määratlus ja toetuse andmise kord; |
| --- | --- | --- |

c)

iga erieesmärgi puhul esitatakse järgmine teave:

i)

programmide INTERACT ja ESPON puhul üksiku toetusesaaja või toetusesaajate piiratud loetelu määratlus ja toetuse andmise kord;

| ii) | seotud meetmeliigid ja nende eeldatav panus erieesmärkide saavutamisse; |
| --- | --- |

ii)

seotud meetmeliigid ja nende eeldatav panus erieesmärkide saavutamisse;

| iii) | väljundnäitajad ja tulemusnäitajad koos asjaomaste vahe-eesmärkide ja sihtidega; |
| --- | --- |

iii)

väljundnäitajad ja tulemusnäitajad koos asjaomaste vahe-eesmärkide ja sihtidega;

| iv) | peamised sihtrühmad ning |
| --- | --- |

iv)

peamised sihtrühmad ning

| v) | programmile eraldatud vahendite esialgne jaotus sekkumise liigi kaupa. |
| --- | --- |

v)

programmile eraldatud vahendite esialgne jaotus sekkumise liigi kaupa.

Artikkel 18

Interregi programmide heakskiitmine

1.   Komisjon hindab iga Interregi programmi ja selle vastavust määrustele (EL) 2021/1060 ja (EL) 2021/1058 ja käesolevale määrusele ning liidu välistegevuse rahastust saadava toetuse korral ja kui see on asjakohane programmi kooskõla käesoleva määruse artikli 10 lõike 1 kohase mitmeaastase strateegia dokumentidega või üht või mitut kõnealust rahastamisvahendit käsitleva vastava seadusandliku põhiõigusakti kohase asjaomase strateegilise programmitöö raamistikuga.

2.   Komisjon võib esitada oma märkused kolme kuu jooksul alates kuupäevast, mil Interregi programmi esitas liikmesriik, kus asub tulevane korraldusasutus.

3.   Osalevad liikmesriigid ja asjakohasel juhul kolmandad riigid, partnerriigid või ÜMTd vaatavad Interregi programmi läbi, võttes arvesse komisjoni tehtud märkusi.

4.   Komisjon võtab vastu otsuse, millega kiidetakse heaks iga Interregi programm, rakendusaktiga hiljemalt viie kuu möödumisel pärast seda, kui liikmesriik, kus asub tulevane korraldusasutus, on programmi esimest korda esitanud.

5.   Seoses liiduväliste piiriüleste Interregi programmidega võtab komisjon oma otsused vastu kooskõlas käesoleva artikli lõikega 4, olles konsulteerinud IPA III määruse asjaomaste sätete kohaselt IPA III komiteega ja määruse (EL) 2021/947 artikli 45 kohaselt naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi komiteega.

Artikkel 19

Interregi programmide muutmine

1.   Korraldusasutus võib pärast seirekomisjoniga konsulteerimist ja seirekomisjoni heakskiidu saamist ning kooskõlas määruse (EL) 2021/1060 artikliga 8 esitada põhjendatud taotluse Interregi programmi muutmiseks ja muudetud programmi, milles esitatakse kõnealuse muudatuse oodatav mõju eesmärkide saavutamisele.

2.   Komisjon hindab muudatuse vastavust määrustele (EL) 2021/1060 ja (EL) 2021/1058 ja käesolevale määrusele ning võib teha märkusi kahe kuu jooksul pärast muudetud programmi esitamist.

3.   Osalevad liikmesriigid ja asjakohasel juhul kolmandad riigid, partnerriigid või ÜMTd vaatavad muudetud programmi läbi ja võtavad arvesse komisjoni tehtud märkusi.

4.   Komisjon võtab rakendusaktiga vastu otsuse, millega kiidetakse heaks Interregi programmi muutmine, hiljemalt nelja kuu möödumisel pärast seda, kui korraldusasutus muudetud programmi esitas.

5.   Korraldusasutus võib pärast seirekomisjoniga konsulteerimist ja seirekomisjoni heakskiidu saamist ning kooskõlas määruse (EL) 2021/1060 artikliga 8 paigutada programmitöö perioodil kuni 10 % prioriteedi esialgsest eraldisest ja mitte rohkem kui 5 % programmi eelarvest ümber sama Interregi programmi teise prioriteedi alla.

Kõnealused ümberpaigutamised ei mõjuta eelmisi aastaid.

Ümberpaigutamist ja seonduvaid muudatusi ei peeta oluliseks ja komisjon ei pea tegema nende kohta Interregi programmi muutvat otsust. Need peavad vastama aga kõigile regulatiivsetele nõuetele. Korraldusasutus esitab komisjonile artikli 17 lõike 3 punkti f alapunktis ii osutatud muudetud tabeli koos kõigi seonduvate muudatustega programmis.

6.   Komisjoni heakskiit ei ole nõutav üksnes tehniliste või redaktsiooniliste paranduste puhul, mis ei mõjuta Interregi programmi rakendamist. Korraldusasutus teatab komisjonile sellistest parandustest.

II JAGU

II JAGU

Territoriaalne areng

Territoriaalne areng

Artikkel 20

Integreeritud territoriaalne areng

Interregi programmide puhul esindavad asjaomased territoriaalsed asutused või organid, kes vastutavad määruse (EL) 2021/1060 artiklis 28 loetletud territoriaalse või kohaliku arengu strateegiate koostamise eest või osalevad kõnealuste strateegiate raames toetatavate tegevuste valimises, nagu on osutatud kõnealuse määruse artikli 29 lõikes 5, või teevad mõlemat, vähemalt kaht osalevat riiki, kellest vähemalt üks on liikmesriik.

Kui piiriülene õigussubjekt või ETKR rakendab määruse (EL) 2021/1060 artikli 30 kohast integreeritud territoriaalset investeeringut või kõnealuse määruse artikli 28 esimese lõigu punkti c kohast muud territoriaalset vahendit, võib ta samuti olla käesoleva määruse artikli 23 lõike 6 kohaselt ainus toetusesaaja, tingimusel et piiriülese õigussubjekti või ETKRi sees järgitakse ülesannete lahususe põhimõtet.

Artikkel 21

Kogukonna juhitud kohalik areng

Määruse (EL) 2021/1060 artikli 28 esimese lõigu punkti b kohast kogukonna juhitud kohalikku arengut võib rakendada Interregi programmides, tingimusel et asjaomased kohalikud tegevusrühmad koosnevad avaliku ja erasektori kohalike sotsiaal-majanduslike huvide esindajatest ning nende otsustusprotsessi ei kontrolli vaid üks huvirühm, ja vähemalt kahest osalevast riigist, kellest vähemalt üks on liikmesriik.

III JAGU

III JAGU

Tegevused ja väikeprojektide fondid

Tegevused ja väikeprojektide fondid

Artikkel 22

Interregi tegevuste valimine

1.   Interregi tegevused valib artikli 28 kohaselt moodustatud seirekomisjon kooskõlas programmi strateegia ja eesmärkidega.

Seirekomisjon võib luua ühe või eelkõige alaprogrammide puhul mitu juhtkomiteed, kes valivad tema vastutusel tegevused. Juhtkomiteed kohaldavad partnerluspõhimõtet, nagu on sätestatud määruse (EL) 2021/1060 artiklis 8.

Kui kogu tegevus või osa sellest rakendatakse väljaspool programmipiirkonda liidus või liidust väljaspool, peab selle tegevuse valik saama korraldusasutuse sõnaselge heakskiidu seirekomisjonis või asjakohasel juhul juhtkomitees.

Kui tegevus hõlmab üht või mitut partnerit, kes asuvad sellise liikmesriigi, kolmanda riigi, partnerriigi või ÜMT territooriumil, mis ei ole seirekomisjonis esindatud, annab korraldusasutus oma sõnaselge heakskiidu tingimusel, et asjaomane liikmesriik, kolmas riik, partnerriik või ÜMT on andnud kirjaliku nõusoleku tagasi maksta nendele partneritele alusetult makstud summad vastavalt artikli 52 lõikele 2.

Kui käesoleva lõike neljandas lõigus osutatud kirjalikku nõusolekut ei ole võimalik saada, võtab väljaspool programmiala kogu tegevust või selle osa rakendav asutus pangalt või muult finantseerimisasutuselt tagatise, mis vastab saadud Interregi fondide summale. See tagatis esitatakse lõikes 6 ette nähtud dokumendis.

2.   Tegevuste valimiseks määrab seirekomisjon või asjakohasel juhul juhtkomitee kindlaks kriteeriumid ja korra, mis on mittediskrimineerivad ja läbipaistvad, millega tagatakse juurdepääsuvõimalused puuetega inimestele ja sooline võrdsus ja milles võetakse arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, kestliku arengu põhimõtet ning liidu keskkonnapoliitikat kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 11 ja artikli 191 lõikega 1, ning kohaldab neid.

Kriteeriumide ja korraga tagatakse valitavate tegevuste prioriseerimine eesmärgiga maksimeerida liidu rahastamise osa Interregi programmi eesmärkide saavutamisse ja Interregi programmide kohaste tegevuste koostöömõõtme rakendamisse, nagu on sätestatud käesoleva määruse artikli 23 lõigetes 1 ja 4.

3.   Komisjoni taotluse korral teavitab korraldusasutus valikukriteeriumidest komisjoni, enne kui need esimest korda seirekomisjonile või asjakohasel juhul juhtkomiteele esitatakse. Sama kehtib kõnealuste kriteeriumide hilisemate muudatuste kohta.

4.   Tegevuste valimisel seirekomisjon või asjakohasel juhul juhtkomitee:

| a) | tagab, et valitud tegevused vastavad Interregi programmile ja aitavad tulemuslikult kaasa programmi erieesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

a)

tagab, et valitud tegevused vastavad Interregi programmile ja aitavad tulemuslikult kaasa programmi erieesmärkide saavutamisele;

| b) | tagab, et valitud tegevused ei ole vastuolus vastavate strateegiatega, mis on koostatud artikli 10 lõike 1 kohaselt või ühe või mitme liidu välistegevuse rahastu jaoks; |
| --- | --- |

b)

tagab, et valitud tegevused ei ole vastuolus vastavate strateegiatega, mis on koostatud artikli 10 lõike 1 kohaselt või ühe või mitme liidu välistegevuse rahastu jaoks;

| c) | tagab, et valitud tegevused esindavad toetuse summa, elluviidavate tegevuste ja eesmärkide saavutamise vahelist parimat suhet; |
| --- | --- |

c)

tagab, et valitud tegevused esindavad toetuse summa, elluviidavate tegevuste ja eesmärkide saavutamise vahelist parimat suhet;

| d) | kontrollib, et toetusesaajal on vajalikud rahalised vahendid ja mehhanismid, et katta tegevus- ja hoolduskulud tegevuste puhul, mis hõlmavad taristuinvesteeringut või tulusat investeeringut, et tagada nende finantskestlikkus; |
| --- | --- |

d)

kontrollib, et toetusesaajal on vajalikud rahalised vahendid ja mehhanismid, et katta tegevus- ja hoolduskulud tegevuste puhul, mis hõlmavad taristuinvesteeringut või tulusat investeeringut, et tagada nende finantskestlikkus;

| e) | tagab, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/92/EL (19) kohaldamisalasse kuuluvate valitud tegevuste suhtes kohaldatakse keskkonnamõju hindamist või sõelumismenetlust ning et on piisavalt arvesse võetud alternatiivsete lahenduste hindamist, võttes aluseks kõnealuses direktiivis sätestatud nõuded; |
| --- | --- |

e)

tagab, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/92/EL (19) kohaldamisalasse kuuluvate valitud tegevuste suhtes kohaldatakse keskkonnamõju hindamist või sõelumismenetlust ning et on piisavalt arvesse võetud alternatiivsete lahenduste hindamist, võttes aluseks kõnealuses direktiivis sätestatud nõuded;

| f) | kontrollib, et juhul kui tegevused on alanud enne rahastamistaotluse korraldusasutusele esitamist, on järgitud kohaldatavat õigust; |
| --- | --- |

f)

kontrollib, et juhul kui tegevused on alanud enne rahastamistaotluse korraldusasutusele esitamist, on järgitud kohaldatavat õigust;

| g) | tagab, et valitud tegevused on asjaomase Interregi fondi kohaldamisalas ja omistatud ühele sekkumise liigile; |
| --- | --- |

g)

tagab, et valitud tegevused on asjaomase Interregi fondi kohaldamisalas ja omistatud ühele sekkumise liigile;

| h) | tagab, et tegevused ei hõlma selliseid toiminguid, mis olid osa tegevusest, mille suhtes kohaldati üleviimist määruse (EL) 2021/1060 artikli 2 punkti 27 tähenduses või mis kujutaksid endast tootmistegevuse üleviimist kõnealuse määruse artikli 65 lõike 1 punkti a tähenduses; |
| --- | --- |

h)

tagab, et tegevused ei hõlma selliseid toiminguid, mis olid osa tegevusest, mille suhtes kohaldati üleviimist määruse (EL) 2021/1060 artikli 2 punkti 27 tähenduses või mis kujutaksid endast tootmistegevuse üleviimist kõnealuse määruse artikli 65 lõike 1 punkti a tähenduses;

| i) | tagab, et valitud tegevusi ei mõjuta otseselt ELi toimimise lepingu artikli 258 kohane komisjoni põhjendatud arvamus rikkumise kohta, mis seab ohtu kulude seaduslikkuse ja korrektsuse või tegevuste elluviimise, ning |
| --- | --- |

i)

tagab, et valitud tegevusi ei mõjuta otseselt ELi toimimise lepingu artikli 258 kohane komisjoni põhjendatud arvamus rikkumise kohta, mis seab ohtu kulude seaduslikkuse ja korrektsuse või tegevuste elluviimise, ning

| j) | tagab, et investeeringute korral taristusse, mille eeldatav eluiga on vähemalt viis aastat, hinnatakse kliimamuutuste eeldatavat mõju. |
| --- | --- |

j)

tagab, et investeeringute korral taristusse, mille eeldatav eluiga on vähemalt viis aastat, hinnatakse kliimamuutuste eeldatavat mõju.

5.   Seirekomisjon või asjakohasel juhul juhtkomitee kiidab heaks Interregi tegevuste valimise metoodika ja kriteeriumid, sealhulgas kõik nende muudatused, ilma et see piiraks määruse (EL) 2021/1060 artikli 33 lõike 3 punkti b kohaldamist seoses kogukonna juhitud kohaliku arenguga ja käesoleva määruse artikli 24 kohaldamist.

6.   Korraldusasutus annab juhtivale või ainsale partnerile iga Interregi tegevuse jaoks dokumendi, milles on kindlaks määratud kõnealuse Interregi tegevuse toetamise tingimused, sealhulgas tegevuse raames soetatavate toodete või teenuste, rahastamiskava ja elluviimise ajaliste piirangutega seotud erinõuded ning vajaduse korral meetod, mida tuleb kohaldada tegevuse kulude ja toetuse maksmise tingimuste kindlaksmääramiseks.

Selles dokumendis esitatakse ka juhtiva partneri kohustused seoses artikli 52 kohaste sissenõudmistega. Kõnealused kohustused määrab kindlaks seirekomisjon.

Artikkel 23

Partnerlus Interregi tegevuste raames

1.   Interreg A, B ja D programmide raames valitavatesse tegevustesse peab olema kaasatud partnereid vähemalt kahest osalevast riigist või ÜMTst, kellest vähemalt üks on liikmesriigi toetusesaaja.

Programmide Interreg Europe ja URBACT raames valitavatesse tegevustesse peab olema kaasatud partnereid vähemalt kolmest osalevast riigist, kellest vähemalt kaks on liikmesriikide toetusesaajad.

Interregi fondidest toetuse saajad ja partnerid, kes osalevad tegevuses, kuid ei saa kõnealustest fondidest rahalist toetust (koos edaspidi „partnerid“), moodustavad partnerluse Interregi tegevuse raames.

2.   Interregi tegevust võidakse rakendada ühes riigis või ÜMTs, tingimusel et sellest programmipiirkonnale avalduv mõju ja tulenev kasu on kindlaks määratud tegevuse taotluses.

3.   Lõiget 1 ei kohaldata rahu ja leppimist toetava piiriülese programmi PEACE PLUS tegevuste suhtes.

4.   Partnerid teevad koostööd Interregi tegevuste väljatöötamisel ja rakendamisel, samuti neile personali leidmisel või nende rahastamisel või mõlema osas.

Interreg D programmide tegevuste puhul peavad äärepoolseimate piirkondade ja kolmandate riikide, partnerriikide või ÜMTde partnerid tegema neljast esimeses lõigus loetletud valdkonnast koostööd üksnes kahes.

5.   Kui partnereid on kaks või rohkem, määravad partnerid koos ühe neist juhtivaks partneriks.

6.   Piiriülene õigussubjekt või ETKR võib olla Interreg A, B ja D programmide tegevuse ainus partner, tingimusel et programmi liikmete hulka kuuluvad partnerid vähemalt kahest osalevast riigist.

Piiriülesel õigussubjektil või ETKRil on liikmeid vähemalt kolmest riigist, mis osalevad programmides Interreg Europe ja URBACT.

Õigussubjekt, mis kasutab rahastamisvahendit, valdusfondi fondi või väikeprojektide fondi, olenevalt olukorrast, võib olla Interregi tegevuse ainus partner, ilma et seejuures kohaldataks esimeses lõigus koosseisu kohta sätestatud nõudeid.

7.   Ainus partner peab olema registreeritud Interregi programmis osalevas liikmesriigis.

Artikkel 24

Piiratud rahalise mahuga projektide toetamine

1.   Interreg A, B ja D programmidega toetatakse piiratud rahalise mahuga projekte kas

| a) | otse igast programmist või |
| --- | --- |

a)

otse igast programmist või

| b) | ühest või mitmest väikeprojekti fondist. |
| --- | --- |

b)

ühest või mitmest väikeprojekti fondist.

2.   Kui Interreg B või D programmiga ei suudeta täita lõikes 1 sätestatud kohustust, esitatakse programmitöö dokumendis põhjendused, miks kohustust ei saa täita, kooskõlas lisas esitatud vormi punktiga 6.

Artikkel 25

Väikeprojektide fondid

1.   ERFi kogupanus või asjakohasel juhul liidu välistegevuse rahastust väikeprojektide fondile Interregi programmi raames antav kogutoetus ei tohi ületada 20 % Interregi programmi kogueraldisest.

Väikeprojektide fondi lõplikud vahendite saajad saavad toetust ERFist või asjakohasel juhul liidu välistegevuse rahastust toetusesaaja kaudu ja rakendavad väikeprojekte kõnealuse väikeprojektide fondi raames (edaspidi „väikeprojekt“).

2.   Väikeprojektide fondi käsitatakse tegevuse või toiminguna määruse (EL) 2021/1060 artikli 2 punkti 4 tähenduses, mida haldab toetusesaaja, võttes arvesse tema ülesandeid ja tasustamist.

Toetusesaaja peab olema piiriülene õigussubjekt või ETKR või üksus, mis on juriidiline isik.

Toetusesaaja valib välja väikeprojektid, mida rakendavad vahendite lõplikud saajad määruse (EL) 2021/1060 artikli 2 punkti 18 tähenduses. Kui toetusesaaja ei ole piiriülene õigussubjekt või ETKR, valib ühised väikeprojektid välja üksus, kuhu kuuluvad esindajad vähemalt kahest osalevast riigist, millest vähemalt üks on liikmesriik.

3.   Dokumendiga, milles on kindlaks määratud väikeprojektide fondile toetuse andmise tingimused, nähakse lisaks artikli 22 lõikes 6 sätestatud tingimustele ette ka elemendid, mis on vajalikud tagamaks, et toetusesaaja:

| a) | kehtestab mittediskrimineeriva ja läbipaistva valikumenetluse; |
| --- | --- |

a)

kehtestab mittediskrimineeriva ja läbipaistva valikumenetluse;

| b) | kohaldab väikeprojektide valikuks objektiivseid kriteeriume, millega välditakse huvide konflikti; |
| --- | --- |

b)

kohaldab väikeprojektide valikuks objektiivseid kriteeriume, millega välditakse huvide konflikti;

| c) | hindab toetusetaotlusi; |
| --- | --- |

c)

hindab toetusetaotlusi;

| d) | valib projektid ja määrab kindlaks igale väikeprojektile ette nähtud toetuse summa; |
| --- | --- |

d)

valib projektid ja määrab kindlaks igale väikeprojektile ette nähtud toetuse summa;

| e) | vastutab tegevuse elluviimise eest ja säilitab oma tasandil kõiki kontrolljälje jaoks nõutavaid tõendavaid dokumente vastavalt määruse (EL) 2021/1060 XIII lisale ning |
| --- | --- |

e)

vastutab tegevuse elluviimise eest ja säilitab oma tasandil kõiki kontrolljälje jaoks nõutavaid tõendavaid dokumente vastavalt määruse (EL) 2021/1060 XIII lisale ning

| f) | teeb üldsusele kättesaadavaks nende lõplike vahendite saajate loetelu, kes saavad tegevusest kasu. |
| --- | --- |

f)

teeb üldsusele kättesaadavaks nende lõplike vahendite saajate loetelu, kes saavad tegevusest kasu.

Toetusesaaja tagab, et lõplikud vahendite saajad täidavad artiklis 36 sätestatud nõudeid.

4.   Väikeprojektide valimine ei tähenda ülesannete delegeerimist korraldusasutuselt vahendusasutusele, nagu on osutatud määruse (EL) 2021/1060 artikli 71 lõikes 3.

5.   Toetusesaaja personali- ja muud kulud, mis vastavad artiklite 39–43 kulukategooriatele ning tekivad väikeprojektide fondi või fondide juhtimisel, ei tohi ületada 20 % vastava väikeprojektide fondi või vastavate väikeprojektide fondide rahastamiskõlblikest kogukuludest.

6.   Kui avaliku sektori panus väikeprojektis ei ületa 100 000 eurot, toimib ERFi panus või, kui see on kohaldatav, liidu välistegevuse rahastu ühikuhindade või kindlasummaliste maksetena või ühtse määra alusel rahastamisena, välja arvatud selliste projektide puhul, mille puhul toetus kujutab endast riigiabi.

Kui ühegi projekti kogukulud ei ületa 100 000 eurot, võib ühe või mitme väikeprojekti toetuse summa kindlaks määrata eelarveprojekti alusel, mis koostatakse iga juhtumi puhul eraldi ja lepitakse väikeprojektide fondi haldava toetusesaaja poolt eelnevalt kokku.

Ühtse määra alusel rahastamise korral võidakse kulukategooriad, mille suhtes kohaldatakse ühtset määra, hüvitada vastavalt määruse (EL) 2021/1060 artikli 53 lõike 1 punktile a.

Artikkel 26

Juhtiva partneri ülesanded

1.   Juhtiv partner teeb järgmist:

| a) | kehtestab teiste partneritega lepingu vormis korra, mis hõlmab muu hulgas sätteid, mis tagavad Interregi tegevusele eraldatud vastavate liidu fondide usaldusväärse finantsjuhtimise, sealhulgas alusetult makstud summade sissenõudmise kord; |
| --- | --- |

a)

kehtestab teiste partneritega lepingu vormis korra, mis hõlmab muu hulgas sätteid, mis tagavad Interregi tegevusele eraldatud vastavate liidu fondide usaldusväärse finantsjuhtimise, sealhulgas alusetult makstud summade sissenõudmise kord;

| b) | vastutab kogu Interregi tegevuse elluviimise eest ning |
| --- | --- |

b)

vastutab kogu Interregi tegevuse elluviimise eest ning

| c) | tagab, et Interregi tegevuse elluviimise käigus on kõigi partnerite esitatud kulutused ära makstud ning et need vastavad partnerite kokkulepitud tegevustele ja korraldusasutuse poolt artikli 22 lõike 6 kohaselt esitatud dokumendile. |
| --- | --- |

c)

tagab, et Interregi tegevuse elluviimise käigus on kõigi partnerite esitatud kulutused ära makstud ning et need vastavad partnerite kokkulepitud tegevustele ja korraldusasutuse poolt artikli 22 lõike 6 kohaselt esitatud dokumendile.

2.   Kui lõike 1 punkti a kohaselt sõlmitud kokkuleppes ei ole määratud teisiti, tagab juhtiv partner, et teised partnerid saavad vastavast liidu fondist antava toetuse kogusumma kätte täies ulatuses ja kõigi partneritega kokku lepitud tähtaja jooksul ning sama korra kohaselt, nagu kohaldatakse juhtiva partneri suhtes. Sellest summast ei arvata midagi maha ega peeta kinni, samuti ei kohaldata selle suhtes makse ega muid samaväärseid tasusid, mis võiksid neid summasid teiste partnerite jaoks vähendada.

3.   Juhtivaks partneriks võib määrata Interregi tegevuses osaleva liikmesriigi, kolmanda riigi, partnerriigi või ÜMT partneri.

IV JAGU

IV JAGU

Tehniline abi

Tehniline abi

Artikkel 27

Tehniline abi

1.   Tehniliseks abiks eraldatud vahendite summa määratakse kindlaks programmi iga prioriteedi rahaliste eraldiste osana vastavalt artikli 17 lõike 3 punktile f ning see ei tohi olla eraldi prioriteedi või eriprogrammi vormis.

2.   Igale Interregi programmile antud tehniline abi hüvitatakse ühtse määra alusel, kohaldades käesoleva artikli lõikes 3 sätestatud protsendimäärasid igas maksetaotluses esitatud rahastamiskõlblike kulude suhtes asjakohasel juhul määruse (EL) 2021/1060 artikli 91 lõike 3 punkti a või c kohaselt.

3.   ERFi panuse ja liidu välistegevuse rahastute protsendimäär, mis hüvitatakse tehnilise abi eest, on järgmine:

| a) | ERFist toetatavate liidusisese piiriülese koostöö programmide puhul: 7 %; |
| --- | --- |

a)

ERFist toetatavate liidusisese piiriülese koostöö programmide puhul: 7 %;

| b) | IPA III piiriülese koostöö programmist või NDICI piiriülese koostöö programmist toetatavate liiduvälise piiriülese koostöö programmide puhul, tegevussuuna B programmide puhul, kui ERFi panus on 50 % või vähem, ning tegevussuuna D programmide puhul nii ERFi panuse kui ka ühe või mitme liidu välistegevuse rahastu puhul: 10 % ning |
| --- | --- |

b)

IPA III piiriülese koostöö programmist või NDICI piiriülese koostöö programmist toetatavate liiduvälise piiriülese koostöö programmide puhul, tegevussuuna B programmide puhul, kui ERFi panus on 50 % või vähem, ning tegevussuuna D programmide puhul nii ERFi panuse kui ka ühe või mitme liidu välistegevuse rahastu puhul: 10 % ning

| c) | tegevussuuna B programmide puhul, kui ERFi panus on rohkem kui 50 %, ja tegevussuuna C programmide puhul nii ERFi panus kui ka asjakohasel juhul ühe või mitme liidu välistegevuse rahastu puhul: 8 %. |
| --- | --- |

c)

tegevussuuna B programmide puhul, kui ERFi panus on rohkem kui 50 %, ja tegevussuuna C programmide puhul nii ERFi panus kui ka asjakohasel juhul ühe või mitme liidu välistegevuse rahastu puhul: 8 %.

4.   Interregi programmide puhul, mille ERFi kogueraldis on vahemikus 30 000 000–50 000 000 eurot, suurendatakse tehnilise abi protsendimäärast tulenevat summat täiendava 500 000 euro võrra. Komisjon lisab kõnealuse summa esimesele vahemaksele.

5.   Interregi programmide puhul, mille ERFi kogueraldis jääb alla 30 000 000 euro, määratakse tehnilise abi jaoks vajaminev summa eurodes ja sellest tulenev protsendimäär kindlaks komisjoni otsuses, millega kiidetakse heaks asjaomane Interregi programm vastavalt artiklile 18.

IV PEATÜKK

SEIRE, HINDAMINE JA TEAVITAMINE

SEIRE, HINDAMINE JA TEAVITAMINE

I JAGU

I JAGU

Seire

Seire

Artikkel 28

Seirekomisjon

1.   Programmis osalevad liikmesriigid ja asjakohasel juhul kolmandad riigid, partnerriigid ning ÜMTd moodustavad kolme kuu jooksul alates kuupäevast, mil liikmesriike teavitati komisjoni otsusest Interregi programmi heakskiitmise kohta, kokkuleppel korraldusasutusega komisjoni, kes teeb seiret vastava Interregi programmi rakendamise üle (edaspidi „seirekomisjon“) vastavalt artiklile 18.

2.   Iga seirekomisjon võtab vastu oma töökorra.

Seirekomisjoni ja asjakohasel juhul juhtkomitee töökorraga välditakse igasugust huvide konflikti Interregi tegevuste valimisel ning töökord peab sisaldama sätteid hääleõiguse ja koosolekutel osalemise reeglite kohta.

3.   Seirekomisjon tuleb kokku vähemalt kord aastas ning vaatab läbi kõik programmi eesmärkide saavutamist mõjutavad küsimused.

4.   Korraldusasutus avaldab artikli 36 lõikes 2 osutatud veebisaidil seirekomisjoni töökorra ning seirekomisjoni heakskiidetud andmete ja teabe kokkuvõtte, sealhulgas otsused.

Artikkel 29

Seirekomisjoni koosseis

1.   Iga Interregi programmi seirekomisjoni koosseisu lepivad kokku selles programmis osalevad liikmesriigid ja asjakohasel juhul kolmandad riigid, partnerriigid ja ÜMTd ning sellega tagatakse, et tasakaalustatult on esindatud:

| a) | asjaomased ametiasutused, sealhulgas vahendusasutused; |
| --- | --- |

a)

asjaomased ametiasutused, sealhulgas vahendusasutused;

| b) | üksused, mis on asutatud ühiselt kogu programmipiirkonnas või selle osas, sealhulgas ETKRid, ning |
| --- | --- |

b)

üksused, mis on asutatud ühiselt kogu programmipiirkonnas või selle osas, sealhulgas ETKRid, ning

| c) | määruse (EL) 2021/1060 artiklis 8 osutatud programmipartnerite esindajad liikmesriikidest, kolmandatest riikidest, partnerriikidest ning ÜMTdest. |
| --- | --- |

c)

määruse (EL) 2021/1060 artiklis 8 osutatud programmipartnerite esindajad liikmesriikidest, kolmandatest riikidest, partnerriikidest ning ÜMTdest.

Seirekomisjoni koosseisus võetakse arvesse asjaomases Interregi programmis osalevate liikmesriikide, kolmandate riikide, partnerriikide ja ÜMTde arvu.

2.   Korraldusasutus avaldab seirekomisjoni liikmete nimekirja artikli 36 lõikes 2 osutatud veebisaidil.

3.   Komisjoni esindajad osalevad seirekomisjoni töös nõuandva pädevusega.

Artikkel 30

Seirekomisjoni ülesanded

1.   Seirekomisjon käsitleb:

| a) | Interregi programmi rakendamise ning vahe-eesmärkide ja sihtide saavutamise edenemist; |
| --- | --- |

a)

Interregi programmi rakendamise ning vahe-eesmärkide ja sihtide saavutamise edenemist;

| b) | kõiki probleeme, mis mõjutavad Interregi programmi tulemusi, ning nende probleemide lahendamiseks võetud meetmeid; |
| --- | --- |

b)

kõiki probleeme, mis mõjutavad Interregi programmi tulemusi, ning nende probleemide lahendamiseks võetud meetmeid;

| c) | seoses rahastamisvahenditega määruse (EL) 2021/1060 artikli 58 lõikes 3 loetletud eelhindamise elemente ja kõnealuse määruse artikli 59 lõikes 1 osutatud strateegiadokumenti; |
| --- | --- |

c)

seoses rahastamisvahenditega määruse (EL) 2021/1060 artikli 58 lõikes 3 loetletud eelhindamise elemente ja kõnealuse määruse artikli 59 lõikes 1 osutatud strateegiadokumenti;

| d) | hindamiste, nende kokkuvõtete ja hindamistulemuste järelmeetmetega seotud edusamme; |
| --- | --- |

d)

hindamiste, nende kokkuvõtete ja hindamistulemuste järelmeetmetega seotud edusamme;

| e) | teavitamis- ja nähtavusmeetmete rakendamist; |
| --- | --- |

e)

teavitamis- ja nähtavusmeetmete rakendamist;

| f) | strateegiliselt oluliste ja, kui see on asjakohane, suurte taristuprojektide Interregi tegevuste rakendamise edenemist ning |
| --- | --- |

f)

strateegiliselt oluliste ja, kui see on asjakohane, suurte taristuprojektide Interregi tegevuste rakendamise edenemist ning

| g) | avaliku sektori asutuste ja, kui see on asjakohane, toetusesaajate haldussuutlikkuse suurendamise edenemist. |
| --- | --- |

g)

avaliku sektori asutuste ja, kui see on asjakohane, toetusesaajate haldussuutlikkuse suurendamise edenemist.

2.   Lisaks artiklis 22 loetletud tegevuste valikuga seotud ülesannetele kiidab seirekomisjon heaks järgmise:

| a) | tegevuste valimise metoodika ja kriteeriumid, sealhulgas kõik nende muudatused, pärast taotluse korral komisjoni teavitamist vastavalt käesoleva määruse artikli 22 lõikele 2, ilma et see piiraks määruse (EL) 2021/1060 artikli 33 lõike 3 punktide b, c ja d kohaldamist; |
| --- | --- |

a)

tegevuste valimise metoodika ja kriteeriumid, sealhulgas kõik nende muudatused, pärast taotluse korral komisjoni teavitamist vastavalt käesoleva määruse artikli 22 lõikele 2, ilma et see piiraks määruse (EL) 2021/1060 artikli 33 lõike 3 punktide b, c ja d kohaldamist;

| b) | hindamiskava ja selle muudatused; |
| --- | --- |

b)

hindamiskava ja selle muudatused;

| c) | kõik korraldusasutuse ettepanekud Interregi programmi muutmiseks, sealhulgas artikli 19 lõike 5 kohaseid ümberpaigutamisi käsitlevad ettepanekud ning |
| --- | --- |

c)

kõik korraldusasutuse ettepanekud Interregi programmi muutmiseks, sealhulgas artikli 19 lõike 5 kohaseid ümberpaigutamisi käsitlevad ettepanekud ning

| d) | lõplik tulemusaruanne. |
| --- | --- |

d)

lõplik tulemusaruanne.

Artikkel 31

Läbivaatamine

1.   Komisjon võib korraldada läbivaatamise Interregi programmide tulemuste hindamiseks.

Läbivaatamise võib teha kirjalikus vormis.

2.   Komisjoni taotluse korral esitab korraldusasutus ühe kuu jooksul komisjonile kokkuvõtliku teabe artikli 30 lõikes 1 loetletud elementide kohta. See teave põhineb kõige uuematel andmetel, mis on kättesaadavad liikmesriikidele ja asjakohasel juhul kolmandatele riikidele, partnerriikidele ning ÜMTdele.

3.   Läbivaatamise tulemused kantakse kooskõlastatud protokolli.

4.   Korraldusasutus võtab järelmeetmed seoses komisjoni tõstatatud küsimustega ja teavitab komisjoni võetud meetmetest kolme kuu jooksul pärast läbivaatamise kuupäeva.

Artikkel 32

Andmete edastamine

1.   Iga korraldusasutus edastab komisjonile elektrooniliselt koondandmed vastava Interregi programmi kohta iga aasta 31. jaanuariks, 30. aprilliks, 31. juuliks ja 31. oktoobriks vastavalt määruse (EL) 2021/1060 VII lisas esitatud vormile, välja arvatud käesoleva artikli lõike 2 punktis b ja lõikes 3 nõutud andmed, mis tuleb edastada iga aasta 31. jaanuariks ja 31. juuliks.

Andmed tuleb esimest korda edastada 31. jaanuaril 2022 ja viimast korda 31. jaanuaril 2030.

2.   Lõikes 1 osutatud andmed jaotatakse iga prioriteedi puhul erieesmärgi alusel ning need kajastavad järgmist:

| a) | valitud Interregi tegevuste arv, nende rahastamiskõlblike kulude kogusumma, vastava Interregi fondi panus ja juhtivpartnerite poolt korraldusasutusele deklareeritud rahastamiskõlblikud kulud kokku, mis kõik on jaotatud sekkumise liigi kaupa; |
| --- | --- |

a)

valitud Interregi tegevuste arv, nende rahastamiskõlblike kulude kogusumma, vastava Interregi fondi panus ja juhtivpartnerite poolt korraldusasutusele deklareeritud rahastamiskõlblikud kulud kokku, mis kõik on jaotatud sekkumise liigi kaupa;

| b) | valitud Interregi tegevuste väljund- ja tulemusnäitajate väärtus ning Interregi lõpetatud tegevustega saavutatud väärtus. |
| --- | --- |

b)

valitud Interregi tegevuste väljund- ja tulemusnäitajate väärtus ning Interregi lõpetatud tegevustega saavutatud väärtus.

3.   Rahastamisvahenditega seoses esitatakse ka järgmised andmed:

| a) | rahastamiskõlblikud kulud finantstoote liigi kaupa; |
| --- | --- |

a)

rahastamiskõlblikud kulud finantstoote liigi kaupa;

| b) | rahastamiskõlblike kuludena deklareeritud halduskulude ja -tasude summa; |
| --- | --- |

b)

rahastamiskõlblike kuludena deklareeritud halduskulude ja -tasude summa;

| c) | lisaks fondidele kaasatud avaliku ja erasektori vahendite summa finantstoote liigi kaupa; |
| --- | --- |

c)

lisaks fondidele kaasatud avaliku ja erasektori vahendite summa finantstoote liigi kaupa;

| d) | Interregi fondide toetusest rahastamisvahendile tekkinud intress ja muud tulud, nagu on osutatud määruse (EL) 2021/1060 artiklis 60, ning Interregi fondidest antud toetusest tagastatud vahendid, nagu on osutatud kõnealuse määruse artiklis 62; |
| --- | --- |

d)

Interregi fondide toetusest rahastamisvahendile tekkinud intress ja muud tulud, nagu on osutatud määruse (EL) 2021/1060 artiklis 60, ning Interregi fondidest antud toetusest tagastatud vahendid, nagu on osutatud kõnealuse määruse artiklis 62;

| e) | selliste lõplikele vahendite saajatele antud laenude ning neisse tehtud omakapitali- või kvaasiomakapitali investeeringute koguväärtus, mis olid garanteeritud programmi vahenditega ja maksti tegelikult välja lõplikele vahendite saajatele. |
| --- | --- |

e)

selliste lõplikele vahendite saajatele antud laenude ning neisse tehtud omakapitali- või kvaasiomakapitali investeeringute koguväärtus, mis olid garanteeritud programmi vahenditega ja maksti tegelikult välja lõplikele vahendite saajatele.

4.   Käesoleva artikli kohaselt esitatud andmed peavad olema usaldusväärsed ja kajastama määruse (EL) 2021/1060 artikli 72 lõike 1 punktis e osutatud elektroonilises süsteemis olevaid andmeid esitamisele eelneva kuu lõpu seisuga.

5.   Korraldusasutus avaldab artikli 36 lõikes 2 osutatud veebisaidil kõik komisjonile edastatud andmed või esitab vastava lingi.

Artikkel 33

Lõplik tulemusaruanne

1.   Iga korraldusasutus esitab komisjonile vastava Interregi programmi lõpliku tulemusaruande 15. veebruariks 2031.

Lõpliku tulemusaruande esitamisel kasutatakse määruse (EL) 2021/1060 artikli 43 lõikes 5 esitatud vormi.

2.   Lõplikus tulemusaruandes hinnatakse programmi eesmärkide saavutamist artiklis 30 loetletud elementidest lähtudes, välja arvatud kõnealuse artikli lõike 1 punktis c ja lõike 2 punktis d osutatud teave.

3.   Komisjon vaatab lõpliku tulemusaruande läbi ja teavitab korraldusasutust kõigist märkustest viie kuu jooksul alates kõnealuse aruande kättesaamise kuupäevast. Kui sellised märkused esitatakse, edastab korraldusasutus kogu vajaliku teabe seoses kõnealuste märkustega ning vajaduse korral teavitab ta komisjoni kolme kuu jooksul pärast märkuste kättesaamist võetud meetmetest. Komisjon teavitab korraldusasutust aruande heakskiitmisest kahe kuu jooksul pärast korraldusasutuselt kogu vajaliku teabe saamist. Kui komisjon ei teavita korraldusasutust nimetatud tähtpäevaks, loetakse aruanne heakskiidetuks.

4.   Korraldusasutus avaldab lõpliku tulemusaruande artikli 36 lõikes 2 osutatud veebisaidil.

Artikkel 34

Interregi programmide näitajad

1.   Määruse (EL) 2021/1058 I lisas sätestatud ühiseid väljund- ja tulemusnäitajaid ning vajaduse korral programmipõhiseid väljund- ja tulemusnäitajaid kasutatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/1060 artikli 16 lõikega 1 ning käesoleva määruse artikli 17 lõike 3 punkti e alapunktiga ii ja artikli 32 lõike 2 punktiga b.

2.   Kui see on asjakohane, kasutatakse lisaks lõike 1 kohaselt valitud näitajatele ka programmipõhiseid väljund- ja tulemusnäitajaid.

Kõiki määruse (EL) 2021/1058 I lisa tabelis 2 loetletud ühiseid väljund- ja tulemusnäitajaid võib kasutada ka poliitikaeesmärkide nr 1–5 erieesmärkide või asjakohasel juhul käesoleva määruse artikli 14 lõigetes 4 ja 5 sätestatud Interregi erieesmärkide puhul.

3.   Väljundnäitajate puhul võetakse baasväärtuseks null. 2024. aastaks seatud vahe-eesmärgid ja 2029. aastaks seatud sihid on kumulatiivsed.

II JAGU

II JAGU

Hindamine ja teavitamine

Hindamine ja teavitamine

Artikkel 35

Hindamine programmitöö perioodi jooksul

1.   Liikmesriik või korraldusasutus hindab programme seoses ühe või mitme järgmise kriteeriumiga: tulemuslikkus, tõhusus, asjakohasus, sidusus ja liidu lisaväärtus, et parandada programmide kavandamise ja rakendamise kvaliteeti. Hindamised võivad hõlmata ka muid asjakohaseid kriteeriume, nagu kaasatus, mittediskrimineerimine ja nähtavus, ning need võivad hõlmata rohkem kui ühte programmi.

2.   Lisaks lõikes 1 osutatud hindamistele tehakse iga programmi kohta mõjuhindamine 30. juuniks 2029.

3.   Hindamine usaldatakse sõltumatult tegutsevatele sise- või välisekspertidele.

4.   Korraldusasutus tagab hindamiseks vajalike andmete esitamise ja kogumise korra kehtestamise.

5.   Korraldusasutus koostab hindamiskava, mis võib hõlmata rohkem kui ühte Interregi programmi.

6.   Korraldusasutus esitab hindamiskava seirekomisjonile hiljemalt ühe aasta möödumisel Interregi programmi heakskiitmisest.

7.   Korraldusasutus avaldab kõik hindamised artikli 36 lõikes 2 osutatud veebisaidil.

Artikkel 36

Korraldusasutuste ja partnerite kohustused seoses läbipaistvuse ja teavitamisega

1.   Iga korraldusasutus määrab iga Interregi programmi jaoks teabeametniku. Teabeametnik võib vastutada rohkem kui ühe programmi eest.

2.   Korraldusasutus tagab, et kuue kuu jooksul pärast Interregi programmi heakskiitmist vastavalt artiklile 18 luuakse veebisait, kus on esitatud korraldusasutuse vastutusalasse kuuluvat iga Interregi programmi käsitlev teave, mis hõlmab programmi eesmärke, meetmeid, olemasolevaid rahastamisvõimalusi ja saavutusi.

3.   Kohaldatakse määruse (EL) 2021/1060 artikli 49 lõikeid 2–6, mis käsitlevad korraldusasutuse kohustusi.

4.   Iga Interregi tegevuse partner või rahastamisinstrumenti rakendav asutus kinnitab Interregi fondist saadud toetust, sealhulgas rahastamisvahenditest määruse (EL) 2021/1060 artikli 62 kohaselt uuesti kasutatud vahendeid, järgmisel viisil:

| a) | partneri ametlikul veebisaidil või sotsiaalmeedia saitidel, kui taolised saidid on olemas, esitatakse Interregi fondist antava toetuse tasemega proportsionaalne Interregi tegevuse lühikirjeldus koos tegevuse eesmärkide ja tulemustega, tõstes esile Interregi fondist saadavat rahalist toetust; |
| --- | --- |

a)

partneri ametlikul veebisaidil või sotsiaalmeedia saitidel, kui taolised saidid on olemas, esitatakse Interregi fondist antava toetuse tasemega proportsionaalne Interregi tegevuse lühikirjeldus koos tegevuse eesmärkide ja tulemustega, tõstes esile Interregi fondist saadavat rahalist toetust;

| b) | Interregi tegevuse elluviimisega seotud dokumentidel ja teabematerjalides, mida jagatakse üldsuse või osalejatega, rõhutatakse nähtaval viisil Interregi fondist saadavat toetust; |
| --- | --- |

b)

Interregi tegevuse elluviimisega seotud dokumentidel ja teabematerjalides, mida jagatakse üldsuse või osalejatega, rõhutatakse nähtaval viisil Interregi fondist saadavat toetust;

| c) | niipea, kui algab materiaalseid investeeringuid või varustuse ostu hõlmava Interregi tegevuse füüsiline elluviimine või kui seoses Interregi fondist toetatavate tegevustega, mille kogumaksumus ületab 100 000 eurot, ostetud varustus on paigaldatud, paigutatakse üldsusele selgelt nähtavasse kohta püsitahvlid või stendid, millel esitatakse liidu embleem kooskõlas määruse (EL) 2021/1060 IX lisas sätestatud tehniliste näitajatega; |
| --- | --- |

c)

niipea, kui algab materiaalseid investeeringuid või varustuse ostu hõlmava Interregi tegevuse füüsiline elluviimine või kui seoses Interregi fondist toetatavate tegevustega, mille kogumaksumus ületab 100 000 eurot, ostetud varustus on paigaldatud, paigutatakse üldsusele selgelt nähtavasse kohta püsitahvlid või stendid, millel esitatakse liidu embleem kooskõlas määruse (EL) 2021/1060 IX lisas sätestatud tehniliste näitajatega;

| d) | Interregi tegevuste puhul, mis ei ole hõlmatud punktiga c, paigutatakse üldsusele nähtavasse kohta vähemalt üks minimaalselt A3-formaadis olev plakat või samaväärne elektrooniline kuvar, millel on esitatud Interregi tegevuse kohta teave, kus tõstetakse esile Interregi fondist saadavat toetust, välja arvatud juhul, kui toetusesaaja on füüsiline isik; |
| --- | --- |

d)

Interregi tegevuste puhul, mis ei ole hõlmatud punktiga c, paigutatakse üldsusele nähtavasse kohta vähemalt üks minimaalselt A3-formaadis olev plakat või samaväärne elektrooniline kuvar, millel on esitatud Interregi tegevuse kohta teave, kus tõstetakse esile Interregi fondist saadavat toetust, välja arvatud juhul, kui toetusesaaja on füüsiline isik;

| e) | strateegiliselt oluliste tegevuste ja selliste tegevuste puhul, mille kogumaksumus on enam kui 5 000 000 eurot, korraldatakse teavitusüritus ning kaasatakse aegsasti komisjon ja vastutav korraldusasutus. |
| --- | --- |

e)

strateegiliselt oluliste tegevuste ja selliste tegevuste puhul, mille kogumaksumus on enam kui 5 000 000 eurot, korraldatakse teavitusüritus ning kaasatakse aegsasti komisjon ja vastutav korraldusasutus.

Mõistet „Interreg“ kasutatakse liidu embleemi kõrval kooskõlas määruse (EL) 2021/1060 artikliga 47.

5.   Väikeprojektide fondide ja rahastamisvahendite puhul tagab toetusesaaja lepingutingimustega, et lõplikud vahendite saajad täidavad Interregi tegevuse kohta üldsuse teavitamise nõudeid.

Rahastamisvahendite puhul märgib lõplik vahendite saaja ära liidu rahaliste vahendite päritolu ja tagab selle nähtavuse eriti meetmete ja nende tulemuste tutvustamisel, andes eri sihtrühmadele, sealhulgas meediale ja üldsusele selle kohta sidusat, tulemuslikku ja suunatud teavet.

6.   Kui parandusmeetmeid ei ole võetud, kohaldab korraldusasutus proportsionaalsuse põhimõtet arvesse võttes meetmeid, tühistades kuni 2 % fondide toetusest:

| a) | asjaomasele toetusesaajale, kes ei täida määruse (EL) 2021/1060 artiklist 47 või käesoleva artikli lõigetest 4 ja 5 tulenevaid kohustusi, või |
| --- | --- |

a)

asjaomasele toetusesaajale, kes ei täida määruse (EL) 2021/1060 artiklist 47 või käesoleva artikli lõigetest 4 ja 5 tulenevaid kohustusi, või

| b) | asjaomasele lõplikule vahendite saajale, kes ei vasta lõikes 5 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

b)

asjaomasele lõplikule vahendite saajale, kes ei vasta lõikes 5 sätestatud nõuetele.

V PEATÜKK

RAHASTAMISKÕLBLIKKUS

RAHASTAMISKÕLBLIKKUS

Artikkel 37

Kulude rahastamiskõlblikkuse reeglid

1.   Interregi tegevuse võib tervikuna või osaliselt ellu viia väljaspool liikmesriiki, sealhulgas väljaspool liitu, kui tegevus aitab saavutada vastava Interregi programmi eesmärke.

2.   Ilma et see piiraks määruse (EL) 2021/1060 artiklites 63–68, määruse (EL) 2021/1058 artiklites 5 ja 7 või käesolevas peatükis, sealhulgas nende alusel vastu võetud õigusaktides sätestatud rahastamiskõlblikkuse reeglite kohaldamist, kehtestavad osalevad liikmesriigid ja asjakohasel juhul kolmandad riigid, partnerriigid ja ÜMTd seirekomisjonis tehtud ühise otsusega Interregi programmi jaoks kulude rahastamiskõlblikkust käsitlevad lisareeglid üksnes selliste kulukategooriate puhul, mis ei kuulu kõnealuste sätete kohaldamisalasse. Need lisareeglid hõlmavad tervet Interregi programmi.

Kui Interregi programmis valitakse tegevusi konkursikutsete alusel, võetakse need lisareeglid vastu enne konkursikutsete avaldamist. Kõigil muudel juhtudel võetakse kõnealused lisareeglid vastu enne tegevuste valimist.

3.   Juhtudel, mis ei kuulu määruse (EL) 2021/1060 artiklites 63–68, määruse (EL) 2021/1058 artiklites 5 ja 7 või käesolevas peatükis, sealhulgas nende alusel vastu võetud õigusaktides või käesoleva artikli lõike 2 kohaselt kehtestatud reeglites sätestatud rahastamiskõlblikkuse reeglite kohaldamisalasse, kohaldatakse selle liikmesriigi ja asjakohasel juhul nende kolmandate riikide, partnerriikide ja ÜMTde riigisiseseid reegleid, kus kulud tekkisid.

4.   Kui korraldusasutus ja auditeerimisasutus jäävad Interregi programmi alusel valitud Interregi tegevuse rahastamiskõlblikkuse suhtes eriarvamusele, on ülimuslik korraldusasutuse arvamus, võttes igakülgselt arvesse seirekomisjoni arvamust.

5.   ÜMTd ei ole Interregi programmide alusel ERFi raames toetuskõlblikud, kuid võivad osaleda kõnealustes programmides vastavalt käesolevas määruses sätestatud tingimustele.

Artikkel 38

Kulukategooriate rahastamiskõlblikkuse üldsätted

1.   Osalevad liikmesriigid ja asjakohasel juhul kolmandad riigid, partnerriigid ja ÜMTd võivad leppida Interregi programmi seirekomisjonis kokku, et ühte või mitmesse artiklites 39–44 osutatud kategooriasse kuuluvad kulud ei ole Interregi programmi ühe või mitme prioriteedi raames rahastamiskõlblikud.

2.   Kõik käesoleva määruse kohaselt rahastamiskõlblikud kulud peavad olema seotud tegevuse või selle osa algatamisest või algatamisest ja elluviimisest tekkinud kuludega.

3.   Rahastamiskõlblikud ei ole järgmised kulud:

| a) | trahvid, rahalised karistused ning juriidiliste vaidluste ja kohtuvaidluste kulud; |
| --- | --- |

a)

trahvid, rahalised karistused ning juriidiliste vaidluste ja kohtuvaidluste kulud;

| b) | kulud kingitustele või |
| --- | --- |

b)

kulud kingitustele või

| c) | välisvaluuta kursikõikumisega seotud kulud. |
| --- | --- |

c)

välisvaluuta kursikõikumisega seotud kulud.

4.   Kui määruse (EL) 2021/1060 artikli 56 lõikes 1 sätestatud ühtset määra kasutatakse muude rahastamiskõlblike kulude kui tegevuse otseste personalikulude arvutamiseks, ei kohaldata seda käesoleva määruse artikli 39 lõike 3 punktis c osutatud ühtse määra alusel arvutatud otseste personalikulude suhtes.

5.   Erandina määruse (EL) 2021/1060 artikli 76 lõike 1 punktist c konverteerib iga toetusesaaja, kes on pärit riigist, mis ei ole võtnud eurot kasutusele omavääringuna, muus vääringus tehtud kulud eurodesse, kasutades komisjoni igakuist raamatupidamise vahetuskurssi kuul, mil kõnealused kulud esitati kontrollimiseks.

Artikkel 39

Personalikulud

1.   Personalikulud koosnevad Interregi partneri koosseisus ühel järgmisel viisil töötava personali tööjõukulude brutosummast:

| a) | täistööajaga; |
| --- | --- |

a)

täistööajaga;

| b) | osalise tööajaga, kusjuures kuus töötatav aeg on kindlaks määratud protsentuaalselt; |
| --- | --- |

b)

osalise tööajaga, kusjuures kuus töötatav aeg on kindlaks määratud protsentuaalselt;

| c) | osalise tööajaga, kusjuures kuus töötatavate tundide arv on paindlik või |
| --- | --- |

c)

osalise tööajaga, kusjuures kuus töötatavate tundide arv on paindlik või

| d) | tunnitasu alusel. |
| --- | --- |

d)

tunnitasu alusel.

2.   Personalikulud piirduvad järgmisega:

| a) | palgamaksed, mis on seotud toimingutega, mida üksus ellu ei viiks, kui ei oleks ette võetud asjaomast tegevust; palk peab olema kindlaks määratud töölevõtmise dokumendis, kas töölepingus või ametisse nimetamise otsuses või õigusaktidega, ja olema seotud asjaomase töötaja töökirjelduses täpsustatud ülesannetega; |
| --- | --- |

a)

palgamaksed, mis on seotud toimingutega, mida üksus ellu ei viiks, kui ei oleks ette võetud asjaomast tegevust; palk peab olema kindlaks määratud töölevõtmise dokumendis, kas töölepingus või ametisse nimetamise otsuses või õigusaktidega, ja olema seotud asjaomase töötaja töökirjelduses täpsustatud ülesannetega;

| b) | tööandja tehtavate palgamaksetega otseselt seotud muud kulud, näiteks tööjõumaksud ja sotsiaalkindlustus, sealhulgas pensionid, mida reguleeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 883/2004 (20), tingimusel et:






  i) | need on kindlaks määratud töölevõtmise dokumendis või õigusaktidega; |
| --- | --- | --- |

b)

tööandja tehtavate palgamaksetega otseselt seotud muud kulud, näiteks tööjõumaksud ja sotsiaalkindlustus, sealhulgas pensionid, mida reguleeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 883/2004 (20), tingimusel et:

i)

need on kindlaks määratud töölevõtmise dokumendis või õigusaktidega;

| ii) | need on kooskõlas töölevõtmise dokumendis osutatud õigusaktidega ning selle riigi või organisatsiooni levinud tavadega, kus asjaomane töötaja tegelikult töötab, või mõlema tavadega ning |
| --- | --- |

ii)

need on kooskõlas töölevõtmise dokumendis osutatud õigusaktidega ning selle riigi või organisatsiooni levinud tavadega, kus asjaomane töötaja tegelikult töötab, või mõlema tavadega ning

| iii) | tööandja ei saa neid tagasi nõuda. |
| --- | --- |

iii)

tööandja ei saa neid tagasi nõuda.

Seoses esimese lõigu punktiga a võib maksed füüsilistele isikutele, kes töötavad Interregi partneri heaks muu lepingu kui töölepingu alusel, arvata palgamaksete hulka ning kõnealust lepingut käsitatakse töölevõtmise dokumendina.

3.   Personalikulusid võib hüvitada kas:

| a) | määruse (EL) 2021/1060 artikli 53 lõike 1 punkti a kohaselt, mis on tõendatud töölevõtmise dokumendi või palgatõenditega; |
| --- | --- |

a)

määruse (EL) 2021/1060 artikli 53 lõike 1 punkti a kohaselt, mis on tõendatud töölevõtmise dokumendi või palgatõenditega;

| b) | määruse (EL 2021/1060 artikli 53 lõike 1 punktides b–f sätestatud lihtsustatud kuluvõimaluste alusel; |
| --- | --- |

b)

määruse (EL 2021/1060 artikli 53 lõike 1 punktides b–f sätestatud lihtsustatud kuluvõimaluste alusel;

| c) | ühtse määra alusel, mis võib olla kuni 20 % otsestest kuludest, mis ei sisalda selle tegevuse otseseid personalikulusid, ilma et liikmesriigilt nõutaks arvutusi kohaldatava määra kindlaksmääramiseks, või |
| --- | --- |

c)

ühtse määra alusel, mis võib olla kuni 20 % otsestest kuludest, mis ei sisalda selle tegevuse otseseid personalikulusid, ilma et liikmesriigilt nõutaks arvutusi kohaldatava määra kindlaksmääramiseks, või

| d) | tunnitasu alusel vastavalt määruse (EL) 2021/1060 artikli 55 lõigetele 2, 3 ja 4, et katta otsesed personalikulud, mis on seotud selliste isikutega, kes töötavad tegevuse heaks täistööajaga või kes töötavad tegevuse heaks osalise tööajaga vastavalt käesoleva artikli lõike 4 punktile b. |
| --- | --- |

d)

tunnitasu alusel vastavalt määruse (EL) 2021/1060 artikli 55 lõigetele 2, 3 ja 4, et katta otsesed personalikulud, mis on seotud selliste isikutega, kes töötavad tegevuse heaks täistööajaga või kes töötavad tegevuse heaks osalise tööajaga vastavalt käesoleva artikli lõike 4 punktile b.

4.   Personalikulud, mis on seotud isikutega, kes töötavad tegevuse heaks osalise tööajaga, võidakse arvutada kas:

| a) | kindlaks määratud protsendina tööjõukulude brutosummast vastavalt määruse (EL) 2021/1060 artikli 55 lõikele 5 või |
| --- | --- |

a)

kindlaks määratud protsendina tööjõukulude brutosummast vastavalt määruse (EL) 2021/1060 artikli 55 lõikele 5 või

| b) | paindliku osana tööjõukulude brutosummast vastavalt tegevusele kulunud töötundidele, mille arv on kuude lõikes erinev, lähtuvalt aja registreerimise süsteemist, mis hõlmab 100 % töötaja tööajast. |
| --- | --- |

b)

paindliku osana tööjõukulude brutosummast vastavalt tegevusele kulunud töötundidele, mille arv on kuude lõikes erinev, lähtuvalt aja registreerimise süsteemist, mis hõlmab 100 % töötaja tööajast.

5.   Lõike 1 punkti d kohaselt tööle võetud töötajate puhul korrutatakse tunnimäär selle tegevuse puhul tegelikult töötatud tundide arvuga, mis põhineb tööaja registreerimise süsteemil.

Artikkel 40

Kontori- ja halduskulud

1.   Kontori- ja halduskulud piirduvad järgmiste elementidega:

| a) | kontori üür; |
| --- | --- |

a)

kontori üür;

| b) | kindlustus ja maksud seoses hoonetega, milles töötajad asuvad, ning kontoritehnikaga (näiteks tulekahju- või varguskindlustus); |
| --- | --- |

b)

kindlustus ja maksud seoses hoonetega, milles töötajad asuvad, ning kontoritehnikaga (näiteks tulekahju- või varguskindlustus);

| c) | kommunaalteenused (näiteks elektrienergia, küte, vesi); |
| --- | --- |

c)

kommunaalteenused (näiteks elektrienergia, küte, vesi);

| d) | kontoritarbed; |
| --- | --- |

d)

kontoritarbed;

| e) | raamatupidamisarvestus; |
| --- | --- |

e)

raamatupidamisarvestus;

| f) | arhiivid; |
| --- | --- |

f)

arhiivid;

| g) | hooldus, koristus ja remont; |
| --- | --- |

g)

hooldus, koristus ja remont;

| h) | julgestus; |
| --- | --- |

h)

julgestus;

| i) | IT-süsteemid; |
| --- | --- |

i)

IT-süsteemid;

| j) | kommunikatsioon (näiteks telefon, faks, internet, postiteenused, visiitkaardid); |
| --- | --- |

j)

kommunikatsioon (näiteks telefon, faks, internet, postiteenused, visiitkaardid);

| k) | panga teenustasud konto(de) avamise ja haldamise eest, kui tegevuse jaoks on vaja avada eraldi konto ning |
| --- | --- |

k)

panga teenustasud konto(de) avamise ja haldamise eest, kui tegevuse jaoks on vaja avada eraldi konto ning

| l) | riikidevaheliste finantstehingute tasud. |
| --- | --- |

l)

riikidevaheliste finantstehingute tasud.

2.   Kontori- ja halduskulud võidakse arvutada kindlaks määratud protsendina tööjõukulude brutosummast vastavalt määruse (EL) 2021/1060 artikli 54 esimese lõigu punktile b.

Artikkel 41

Reisi- ja majutuskulud

1.   Reisi- ja majutuskulud, olenemata sellest, kas sellised kulud on tekkinud ja tasutud programmipiirkonnas või sellest väljaspool, piirduvad järgmiste kuluelementidega:

| a) | reisikulud (näiteks piletid, reisi- ja autokindlustus, kütus, auto kilometraaž, teemaksud ja parkimistasud); |
| --- | --- |

a)

reisikulud (näiteks piletid, reisi- ja autokindlustus, kütus, auto kilometraaž, teemaksud ja parkimistasud);

| b) | toitlustuskulud; |
| --- | --- |

b)

toitlustuskulud;

| c) | majutuskulud; |
| --- | --- |

c)

majutuskulud;

| d) | viisakulud ning |
| --- | --- |

d)

viisakulud ning

| e) | päevaraha. |
| --- | --- |

e)

päevaraha.

2.   Päevarahaga kaetavaid lõike 1 punktides a–d loetletud kuluelemente ei hüvitata päevarahast eraldi.

3.   Välisekspertide ja teenuste osutajate reisi- ja majutuskulud kuuluvad artiklis 42 loetletud välisekspertide ja -teenuste kulude hulka.

4.   Lõike 1 punktides a–d loetletud kuluelementide otsest tasumist toetusesaaja töötaja poolt tuleb tõendada toetusesaaja poolt sellele töötajale makstud hüvitise tõendiga.

5.   Tegevuse reisi- ja majutuskulud võib arvutada ühtse määra alusel, mis võib olla kuni 15 % selle tegevuse otsestest personalikuludest, ilma et liikmesriigilt nõutaks arvutusi kohaldatava määra kindlaksmääramiseks.

Artikkel 42

Välisekspertide ja -teenuste kulud

Välisekspertide ja -teenuste kulud piirduvad järgmiste teenuste ja ekspertiisiga, mida pakuvad muud avalik- või eraõiguslikud asutused või füüsilised isikud kui toetusesaaja ja tegevuse kõik partnerid:

| a) | uuringud või küsitlused (näiteks hindamised, strateegiad, kontseptsioonimärkmed, disainikavad, käsiraamatud); |
| --- | --- |

a)

uuringud või küsitlused (näiteks hindamised, strateegiad, kontseptsioonimärkmed, disainikavad, käsiraamatud);

| b) | koolitused; |
| --- | --- |

b)

koolitused;

| c) | tõlked; |
| --- | --- |

c)

tõlked;

| d) | IT-süsteemide ja veebisaidi arendus, muutmine ning uuendamine; |
| --- | --- |

d)

IT-süsteemide ja veebisaidi arendus, muutmine ning uuendamine;

| e) | müügiedendus, kommunikatsioon, reklaam, müügiedendusvahendid ja -tegevus või teavitamine, mis on seotud tegevuse või programmi kui sellisega; |
| --- | --- |

e)

müügiedendus, kommunikatsioon, reklaam, müügiedendusvahendid ja -tegevus või teavitamine, mis on seotud tegevuse või programmi kui sellisega;

| f) | finantsjuhtimine; |
| --- | --- |

f)

finantsjuhtimine;

| g) | ürituste või koosolekute korraldamise ja elluviimisega seotud teenused (sealhulgas üür, toitlustus või suuline tõlge); |
| --- | --- |

g)

ürituste või koosolekute korraldamise ja elluviimisega seotud teenused (sealhulgas üür, toitlustus või suuline tõlge);

| h) | üritustel osalemine (näiteks registreerimistasud); |
| --- | --- |

h)

üritustel osalemine (näiteks registreerimistasud);

| i) | õigusalase konsultatsiooni ja notariteenused, tehniline ja finantsekspertiis, muud konsultatsiooni- ja raamatupidamisteenused; |
| --- | --- |

i)

õigusalase konsultatsiooni ja notariteenused, tehniline ja finantsekspertiis, muud konsultatsiooni- ja raamatupidamisteenused;

| j) | intellektuaalomandi õigused; |
| --- | --- |

j)

intellektuaalomandi õigused;

| k) | määruse (EL) 2021/1060 artikli 74 lõike 1 punkti a ning käesoleva määruse artikli 46 lõike 1 kohased kontrollid; |
| --- | --- |

k)

määruse (EL) 2021/1060 artikli 74 lõike 1 punkti a ning käesoleva määruse artikli 46 lõike 1 kohased kontrollid;

| l) | määruse (EL) 2021/1060 artikli 76 ning käesoleva määruse artikli 47 kohased programmi tasandi raamatupidamisülesannete kulud; |
| --- | --- |

l)

määruse (EL) 2021/1060 artikli 76 ning käesoleva määruse artikli 47 kohased programmi tasandi raamatupidamisülesannete kulud;

| m) | määruse (EL) 2021/1060 artiklite 78 ja 81 ning käesoleva määruse artiklite 48 ja 49 kohased programmi tasandi auditikulud; |
| --- | --- |

m)

määruse (EL) 2021/1060 artiklite 78 ja 81 ning käesoleva määruse artiklite 48 ja 49 kohased programmi tasandi auditikulud;

| n) | garantiide andmine panga või muu finantseerimisasutuse poolt, kui seda nõuab liidu või liikmesriigi õigus või seirekomisjonis vastu võetud programmitöö dokument; |
| --- | --- |

n)

garantiide andmine panga või muu finantseerimisasutuse poolt, kui seda nõuab liidu või liikmesriigi õigus või seirekomisjonis vastu võetud programmitöö dokument;

| o) | välisekspertide, kõnepidajate, koosolekute eesistujate ning teenuseosutajate reisi- ja majutuskulud ning |
| --- | --- |

o)

välisekspertide, kõnepidajate, koosolekute eesistujate ning teenuseosutajate reisi- ja majutuskulud ning

| p) | tegevuste jaoks vajalik muu spetsiifiline ekspertiis ja teenused. |
| --- | --- |

p)

tegevuste jaoks vajalik muu spetsiifiline ekspertiis ja teenused.

Artikkel 43

Varustusega seotud kulud

1.   Tegevuse toetusesaaja ostetud, üüritud või liisitud varustuse kulud, mis ei ole hõlmatud artikliga 40, piirduvad järgmisega:

| a) | kontoritehnika; |
| --- | --- |

a)

kontoritehnika;

| b) | IT riistvara ja tarkvara; |
| --- | --- |

b)

IT riistvara ja tarkvara;

| c) | mööbel ja sisustus; |
| --- | --- |

c)

mööbel ja sisustus;

| d) | laboriseadmed; |
| --- | --- |

d)

laboriseadmed;

| e) | masinad ja vahendid; |
| --- | --- |

e)

masinad ja vahendid;

| f) | tööriistad või seadmed; |
| --- | --- |

f)

tööriistad või seadmed;

| g) | sõidukid ning |
| --- | --- |

g)

sõidukid ning

| h) | tegevuste jaoks vajalik muu spetsiifiline varustus. |
| --- | --- |

h)

tegevuste jaoks vajalik muu spetsiifiline varustus.

2.   Kasutatud varustuse ostukulud võivad olla rahastamiskõlblikud järgmistel tingimustel:

| a) | selle jaoks ei ole saadud Interregi fondidest või määruse (EL) 2021/1060 artikli 1 lõike 1 punktis a loetletud fondidest muud abi; |
| --- | --- |

a)

selle jaoks ei ole saadud Interregi fondidest või määruse (EL) 2021/1060 artikli 1 lõike 1 punktis a loetletud fondidest muud abi;

| b) | hind ei ületa üldiselt aktsepteeritavat hinda asjaomasel turul ning |
| --- | --- |

b)

hind ei ületa üldiselt aktsepteeritavat hinda asjaomasel turul ning

| c) | sel on tegevuse jaoks vajalikud tehnilised omadused ning need vastavad kohaldatavatele normidele ja standarditele. |
| --- | --- |

c)

sel on tegevuse jaoks vajalikud tehnilised omadused ning need vastavad kohaldatavatele normidele ja standarditele.

Artikkel 44

Taristu ja tööde maksumus

Taristu ja tööde maksumus piirdub järgmisega:

| a) | maa ostmine kooskõlas määruse (EL) 2021/1060 artikli 64 lõike 1 punktiga b; |
| --- | --- |

a)

maa ostmine kooskõlas määruse (EL) 2021/1060 artikli 64 lõike 1 punktiga b;

| b) | ehitusload; |
| --- | --- |

b)

ehitusload;

| c) | ehitusmaterjalid; |
| --- | --- |

c)

ehitusmaterjalid;

| d) | tööjõud ning |
| --- | --- |

d)

tööjõud ning

| e) | erimeetmed (näiteks pinnase tervendamine, demineerimine). |
| --- | --- |

e)

erimeetmed (näiteks pinnase tervendamine, demineerimine).

VI PEATÜKK

INTERREGI PROGRAMMI HALDAVAD ASUTUSED, JUHTIMINE, KONTROLL JA AUDIT

INTERREGI PROGRAMMI HALDAVAD ASUTUSED, JUHTIMINE, KONTROLL JA AUDIT

Artikkel 45

Interregi programmi haldavad asutused

1.   Interregi programmis osalevad liikmesriigid ja, kui see on asjakohane, kolmandad riigid, partnerriigid ning ÜMTd määravad määruse (EL) 2021/1060 artikli 71 kohaldamisel kindlaks ühe korraldusasutuse ja ühe auditeerimisasutuse.

2.   Korraldusasutus ja auditeerimisasutus peavad asuma samas liikmesriigis.

3.   Kui piiriülese programmi PEACE PLUS puhul määratakse korraldusasutuseks ELi programmide erikolleegium, loetakse see liikmesriigis asuvaks.

4.   Interregi programmis osalevad liikmesriigid ja, kui see on asjakohane, kolmandad riigid, partnerriigid ning ÜMTd võivad määrata ETKRi asjaomase programmi korraldusasutuseks.

5.   Kui korraldusasutus määrab määruse (EL) 2021/1060 artikli 71 lõike 3 kohaselt kindlaks Interregi programmi vahendusasutuse, täidab see vahendusasutus kõnealuseid ülesandeid rohkem kui ühes osalevas liikmesriigis või asjakohasel juhul kolmandas riigis, partnerriigis või ÜMTs. Ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 22 kohaldamist, võib vahendusasutus või võivad vahendusasutused neid ülesandeid täita ainult ühes osalevas liikmesriigis või, kui see on asjakohane, kolmandas riigis, partnerriigis või ÜMTs, kui selline käsitlus põhineb olemasolevatel struktuuridel.

Artikkel 46

Korraldusasutuse ülesanded

1.   Interregi programmi korraldusasutus täidab määruse (EL) 2021/1060 artiklites 72, 74 ja 75 sätestatud ülesandeid, välja arvatud nimetatud määruse artikli 72 lõike 1 punktis a ja artiklis 73 osutatud tegevuste valimine, ning kui vastavalt käesoleva määruse artiklile 47 täidab raamatupidamisülesandeid muu organ, määruse (EL) 2021/1060 artikli 74 lõike 1 punktis b osutatud maksed toetusesaajatele. Kõnealuseid ülesandeid täidetakse kogu programmiga hõlmatud territooriumil, kui käesoleva määruse VIII peatükis sätestatud eranditest ei tulene teisiti.

2.   Korraldusasutus moodustab pärast konsulteerimist Interregi programmis osalevate liikmesriikide ja asjakohasel juhul kolmandate riikide, partnerriikide või ÜMTdega ühise sekretariaadi ja määrab selle personali programmipartnerlust arvesse võttes.

Ühine sekretariaat abistab korraldusasutust ja seirekomisjoni nende ülesannete täitmisel. Samuti jagab ühine sekretariaat potentsiaalsetele toetusesaajatele teavet rahastamisvõimaluste kohta Interregi programmide raames ning abistab toetusesaajaid ja partnereid tegevuste rakendamisel.

Interregi programmide jaoks, mida toetatakse ka liidu välistegevuse rahastutest, võib ühes või mitmes partnerriigis või ÜMTs luua ühise sekretariaadi ühe või mitu harukontorit, et täita oma ülesandeid lähemal võimalikele toetusesaajatele ja partneritele vastavast partnerriigist või ÜMTst.

3.   Erandina määruse (EL) 2021/1060 artikli 74 lõike 1 punktist a ja piiramata käesoleva määruse artikli 45 lõike 5 kohaldamist, võivad liikmesriigid ja asjakohasel juhul Interregi programmis osalev kolmas riik, partnerriik või ÜMT otsustada, et määruse (EL) 2021/1060 artikli 74 lõike 1 punktis a osutatud juhtimiskontrolle tehakse iga liikmesriigi territooriumil kontrolli eest vastutava organi või isiku määramise kaudu (edaspidi „kontrollija“).

4.   Kontrollijad võivad olla samad isikud, kelle ülesanne on teha sellist kontrolli tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi alla kuuluvate programmide raames, või kui tegemist on kolmandate riikide, partnerriikide või ÜMTdega, siis isikud, kelle ülesanne on teha samaväärseid kontrolle seoses liidu välistegevuse rahastutega. Iga kontrollija on oma tegevuses sõltumatu auditeerimisasutusest või audiitorite rühma liikmetest.

5.   Kui on otsustatud, et juhtimiskontrolli teeb lõike 4 kohane määratud kontrollija, peab korraldusasutus veenduma, et tegevuses osalevate toetusesaajate kulusid on kontrollinud määratud kontrollija.

6.   Iga liikmesriik, kolmas riik, partnerriik või ÜMT tagab, et toetusesaaja kulusid saab kontrollida kolme kuu jooksul pärast seda, kui asjaomane toetusesaaja on dokumendid esitanud.

7.   Iga liikmesriik, kolmas riik, partnerriik või ÜMT vastutab oma territooriumil tehtavate kontrollide eest.

8.   Iga liikmesriik, kolmas riik, partnerriik ja ÜMT määrab kontrollijaks riikliku või piirkondliku asutuse või eraõigusliku isiku või füüsilise isiku, nagu on sätestatud lõikes 9.

9.   Kui juhtimiskontrolli tegev kontrollija on eraõiguslik isik või füüsiline isik, peab kõnealune kontrollija vastama vähemalt ühele järgmisele nõudele:

| a) | ta on riikliku raamatupidamis- või auditeerimisorgani või -asutuse liige, kes omakorda on Rahvusvahelise Raamatupidajate Föderatsiooni (IFAC) liige; |
| --- | --- |

a)

ta on riikliku raamatupidamis- või auditeerimisorgani või -asutuse liige, kes omakorda on Rahvusvahelise Raamatupidajate Föderatsiooni (IFAC) liige;

| b) | ta on riikliku raamatupidamis- või auditeerimisorgani või -asutuse liige, mis ei ole IFACi liige, kuid mis kohustub tegema juhtimiskontrolle vastavalt IFACi standarditele ja eetikale; |
| --- | --- |

b)

ta on riikliku raamatupidamis- või auditeerimisorgani või -asutuse liige, mis ei ole IFACi liige, kuid mis kohustub tegema juhtimiskontrolle vastavalt IFACi standarditele ja eetikale;

| c) | ta on vannutatud audiitorina registreeritud liikmesriigi avaliku järelevalve asutuse avalikus registris vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2006/43/EÜ (21) sätestatud avaliku järelevalve põhimõtetele või |
| --- | --- |

c)

ta on vannutatud audiitorina registreeritud liikmesriigi avaliku järelevalve asutuse avalikus registris vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2006/43/EÜ (21) sätestatud avaliku järelevalve põhimõtetele või

| d) | ta on vannutatud audiitorina registreeritud kolmanda riigi, partnerriigi või ÜMT avaliku järelevalve asutuse avalikus registris, tingimusel et selle registri suhtes kohaldatakse asjaomase riigi õigusaktides sätestatud avaliku järelevalve põhimõtteid. |
| --- | --- |

d)

ta on vannutatud audiitorina registreeritud kolmanda riigi, partnerriigi või ÜMT avaliku järelevalve asutuse avalikus registris, tingimusel et selle registri suhtes kohaldatakse asjaomase riigi õigusaktides sätestatud avaliku järelevalve põhimõtteid.

Artikkel 47

Raamatupidamisülesanded

1.   Interregi programmis osalevad liikmesriigid ja, kui see on asjakohane, kolmandad riigid, partnerriigid ning ÜMTd lepivad kokku raamatupidamisülesannete täitmise korras.

2.   Raamatupidamisülesanded on määruse (EL) 2021/1060 artikli 76 lõike 1 punktides a ja b loetletud ülesanded ning hõlmavad ka komisjoni tehtavaid makseid ja üldreeglina juhtivale partnerile tehtavaid makseid kooskõlas nimetatud määruse (EL) 2021/1060 artikli 74 lõike 1 punktiga b.

Artikkel 48

Auditeerimisasutuse ülesanded

1.   Interregi programmi auditeerimisasutus täidab käesolevas artiklis ja artiklis 49 sätestatud ülesandeid kogu kõnealuse Interregi programmiga hõlmatud territooriumil.

Kui auditeerimisasutusel ei ole volitusi kogu koostööprogrammiga hõlmatud territooriumil, abistab teda audiitorite rühm, kuhu kuulub üks esindaja igast Interregi programmis osalevast liikmesriigist ning kui see on asjakohane, kolmandast riigist, partnerriigist või ÜMTst. Iga liikmesriik ning kui see on asjakohane, iga kolmas riik, partnerriik või ÜMT vastutab oma territooriumil tehtavate kontrollide eest.

Iga Interregi programmis osaleva liikmesriigi ning kui see on asjakohane, iga kolmanda riigi, partnerriigi või ÜMT esindaja on kohustatud esitama oma riigi territooriumil tehtud kulutuste andmed, mida auditeerimisasutus nõuab hinnangu koostamiseks.

Audiitorite rühm luuakse kolme kuu jooksul pärast Interregi programmi heakskiitva otsuse tegemise kuupäeva vastavalt artiklile 18. Audiitorite rühm võtab vastu oma töökorra ja selle eesistujaks on Interregi programmi auditeerimisasutus.

Audiitorid ei sõltu oma tegevuses organitest või isikutest, kes artikli 46 lõike 3 kohaselt vastutavad juhtimiskontrolli eest.

2.   Interregi programmi auditeerimisasutus teeb süsteemiauditeid ja tegevusauditeid, et pakkuda komisjonile sõltumatut kindlust juhtimis- ja kontrollisüsteemide tulemusliku toimimise ning komisjonile raamatupidamisarvestuses esitatud kulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

3.   Kui Interregi programm sisaldub andmekogumis, millest komisjon valib artikli 49 lõike 1 kohaselt ühise valimi, teeb auditeerimisasutus auditeid komisjoni valitud tegevuste kohta, et pakkuda komisjonile sõltumatut kindlust juhtimis- ja kontrollisüsteemide tulemusliku toimimise kohta.

4.   Auditeid tehakse kooskõlas rahvusvaheliselt aktsepteeritud auditeerimisstandarditega.

5.   Auditeerimisasutus koostab ja esitab kooskõlas finantsmääruse artikli 63 lõikega 7 komisjonile aruandeaasta lõpule järgneva aasta 15. veebruariks iga-aastase auditiarvamuse, kasutades määruse (EL) 2021/1060 XIX lisas esitatud vormi, tuginedes tehtud audititele ja hõlmates järgmisi komponente:

| a) | raamatupidamisaruande täielikkus, täpsus ja õigsus; |
| --- | --- |

a)

raamatupidamisaruande täielikkus, täpsus ja õigsus;

| b) | komisjonile esitatud raamatupidamisaruandega hõlmatud kulude seaduslikkus ja korrektsus ning |
| --- | --- |

b)

komisjonile esitatud raamatupidamisaruandega hõlmatud kulude seaduslikkus ja korrektsus ning

| c) | Interregi programmi juhtimis- ja kontrollisüsteem. |
| --- | --- |

c)

Interregi programmi juhtimis- ja kontrollisüsteem.

Kui Interregi programm sisaldub andmekogumis, millest komisjon valib artikli 49 lõike 1 kohaselt ühise valimi, hõlmab iga-aastane auditiarvamus üksnes käesoleva lõike esimese lõigu punktides a ja c osutatud elemente.

Komisjon võib 15. veebruariks seatud tähtaega erandkorras pikendada 1. märtsini, kui auditeerimisasutus seda taotleb.

6.   Auditeerimisasutus koostab ja esitab kooskõlas finantsmääruse artikli 63 lõike 5 punktiga b komisjonile aruandeaasta lõpule järgneva aasta 15. veebruariks iga-aastase kontrolliaruande, kasutades määruse (EL) 2021/1060 XX lisas esitatud vormi, ning kõnealuse kontrolliaruandega toetatakse käesoleva artikli lõikes 5 sätestatud auditiarvamust ja selles esitatakse auditileidude kokkuvõte, sealhulgas süsteemides tuvastatud vigade ja puudujääkide laadi ja ulatuse analüüs, samuti kavandatud ja rakendatud parandusmeetmed ning tulenev koguveamäär ja jääkvigade määr seoses komisjonile esitatud raamatupidamisaruannetesse kantud kuludega.

7.   Kui Interregi programm sisaldub andmekogumis, millest komisjon valib artikli 49 lõike 1 kohaselt ühise valimi, koostab auditeerimisasutus, kasutades määruse (EL) 2021/1060 XX lisas esitatud vormi, käesoleva artikli lõikes 6 osutatud iga-aastase kontrolliaruande, milles on täidetud finantsmääruse artikli 63 lõike 5 punktis b sätestatud nõuded ning millega toetatakse käesoleva artikli lõikes 5 osutatud auditiarvamust.

Aruandes esitatakse auditileidude kokkuvõte, sealhulgas süsteemides tuvastatud vigade ja puudujääkide laad ja ulatuse analüüs, samuti kavandatud ja rakendatud parandusmeetmed, auditeerimisasutuse poolt artikli 49 lõikes 1 osutatud ühise valimi suhtes tehtud tegevuste auditeerimise tulemused ning Interregi programmi haldavate asutuste tehtud finantskorrektsioonid konkreetsete õigusnormide rikkumiste puhul, mille auditeerimisasutus kõnealustes tegevustes tuvastas.

8.   Auditeerimisasutus edastab auditiaruanded komisjonile kohe, kui nõutav ärakuulamismenetlus asjaomaste auditeeritavatega on lõpule viidud.

9.   Komisjon ja auditeerimisasutus kohtuvad regulaarselt ja vähemalt kord aastas, kui ei ole kokku lepitud teisiti, et läbi vaadata auditistrateegia, iga-aastane kontrolliaruanne ja auditiarvamus, koordineerida oma auditikavasid ja -meetodeid ning vahetada arvamusi juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõhustamiseks.

Artikkel 49

Tegevusaudit

1.   Komisjon valib ühise valimi tegevustest või muu valimikontrolli ühiku, kasutades statistilist valimi koostamise meetodit selliste tegevusauditite jaoks, mida auditeerimisasutused teevad ERFist või liidu välistegevuse rahastust toetust saavate Interregi programmide puhul iga aruandeaasta kohta.

Ühine valim esindab kõiki andmekogumis sisalduvaid Interregi programme.

Ühise valimi valimisel võib komisjon klassifitseerida Interregi programmide rühmi vastavalt nende konkreetsetele riskidele.

2.   Programmi haldavad asutused esitavad ühise valimi valikuks vajaliku teabe komisjonile iga aruandeaasta lõpule järgneva aasta 1. augustiks.

Teave esitatakse standardsel elektroonilisel kujul, see peab olema täielik ja vastama võrdlusaruandeaastal komisjonile deklareeritud kuludele.

3.   Ilma et see piiraks nõuet teha artikli 48 lõikes 2 osutatud audit, ei tee ühise valimiga hõlmatud Interregi programmide auditeerimisasutused kõnealuste programmide raames täiendavaid tegevusauditeid, välja arvatud juhul, kui komisjon seda käesoleva artikli lõike 8 kohaselt taotleb, või juhul, kui auditeerimisasutus on tuvastanud konkreetseid riske.

4.   Komisjon teavitab asjaomaste Interregi programmide auditeerimisasutusi valitud ühisest valimist aegsasti, et kõnealustel asutustel oleks võimalik teha tegevusauditid üldreeglina iga aruandeaasta lõpule järgneva aasta 1. septembriks.

5.   Asjaomased auditeerimisasutused esitavad teabe kõnealuste auditite tulemuste ja seoses konkreetse tuvastatud õigusnormide rikkumisega tehtud finantskorrektsioonide kohta komisjonile hiljemalt artikli 48 lõigete 6 ja 7 kohaselt esitatavates iga-aastastes kontrolliaruannetes.

6.   Kui komisjon on hinnanud lõike 1 kohaselt valitud tegevuste auditite tulemusi, arvutab ta oma kinnitava avalduse koostamiseks üldise ekstrapoleeritud veamäära sellesse andmekogumisse kuuluvate Interregi programmide suhtes, millest ühine valim valiti.

7.   Kui lõikes 6 osutatud üldine ekstrapoleeritud veamäär ületab 2 % sellesse andmekogumisse kuuluvate Interregi programmide deklareeritud kogukuludest, millest ühine valim valiti, arvutab komisjon üldise jääkvigade määra, võttes arvesse finantskorrektsioone, mida vastavad Interregi programmi haldavad asutused on teinud seoses lõike 1 kohaselt valitud tegevuste auditites tuvastatud konkreetsete õigusnormide rikkumisega.

8.   Kui lõikes 7 osutatud üldine jääkvigade määr ületab 2 % sellesse andmekogumisse kuuluvate Interregi programmide deklareeritud kuludest, millest ühine valim valiti, otsustab komisjon, kas on vaja taotleda, et teatava Interregi programmi või kõige enam mõjutatud Interregi programmide rühma auditeerimisasutus teeks täiendava auditi veamäära ja nõutavate parandusmeetmete hindamiseks selliste Interregi programmide puhul, kus on tuvastatud õigusnormide rikkumisi.

9.   Käesoleva artikli lõike 8 kohaselt taotletud täiendava auditi tulemuste hindamise põhjal võib komisjon taotleda täiendavate finantskorrektsioonide tegemist selliste Interregi programmide suhtes, kus on tuvastatud õigusnormide rikkumisi. Kõnealustel juhtudel teevad Interregi programmi haldavad asutused nõutavad finantskorrektsioonid kooskõlas määruse (EL) 2021/1060 artikliga 103.

10.   Sellise Interregi programmi auditeerimisasutus, mille kohta ei ole esitatud käesoleva artikli lõikes 2 osutatud teavet või on teave puudulik või ei ole seda esitatud nimetatud lõike esimeses lõigus sätestatud tähtpäevaks, moodustab vastava Interregi programmi kohta eraldi valimi kooskõlas määruse (EL) 2021/1060 artikliga 79.

VII PEATÜKK

FINANTSJUHTIMINE

FINANTSJUHTIMINE

Artikkel 50

Eelarvelised kulukohustused

Komisjoni otsused, millega kiidetakse heaks Interregi programmid vastavalt käesoleva määruse artiklile 18, peavad vastama vajalikele nõuetele, et neid saaks käsitada rahastamisotsustena finantsmääruse artikli 110 lõike 2 tähenduses seoses ERFi ja liidu välistegevuse rahastu toetustega, mida rakendatakse eelarve jagatud täitmise korras.

Artikkel 51

Maksed ja eelmaksed

1.   ERFi panus ja asjakohasel juhul liidu välistegevuse rahastutest igale Interregi programmile antav toetus makstakse artikli 47 lõike 2 kohaselt ühele kontole, kusjuures riiklikke alamkontosid ei kasutata.

2.   Komisjon teeb igast Interregi fondist saadava kogutoetuse põhjal eelmaksed, nagu on sätestatud iga Interregi programmi heakskiitvas otsuses vastavalt artiklile 18, aastaste osamaksetena lähtuvalt rahaliste vahendite olemasolust enne 2022.–2026. aasta 1. juulit või, heakskiitva otsuse aastal, mitte hiljem kui 60 päeva möödumisel selle otsuse vastuvõtmisest järgmiselt:

| a) | 2021: 1 %; |
| --- | --- |

a)

2021: 1 %;

| b) | 2022: 1 %; |
| --- | --- |

b)

2022: 1 %;

| c) | 2023: 3 %; |
| --- | --- |

c)

2023: 3 %;

| d) | 2024: 3 %; |
| --- | --- |

d)

2024: 3 %;

| e) | 2025: 3 %; |
| --- | --- |

e)

2025: 3 %;

| f) | 2026: 3 %. |
| --- | --- |

f)

2026: 3 %.

3.   Kui Interregi programme toetatakse ERFist ja IPA III piiriülese koostöö programmist ning ERFi panus moodustab 50 % või vähem liidu kogueraldisest, teeb komisjon eelmaksed vastavalt IPA III määruse asjaomastele sätetele.

4.   Kui Interregi programme toetatakse ERFist ja kas NDICIst või nii NDICIst kui ka IPA III-st ning kui ERFi panus moodustab 50 % või vähem liidu kogueraldisest, teeb komisjon eelmaksed vastavalt määruse (EL) 2021/947 artikli 22 lõikele 5, võttes arvesse tegelikke rahastamisvajadusi.

Käesoleva lõike esimese lõigu kohaste eelmaksete suhtes kohaldatakse mutatis mutandis määruse (EL) 2021/1060 artikleid 96 ja 97.

5.   Eelmaksena makstud summad tasaarveldatakse komisjoni raamatupidamisarvestusest igal aastal 2021. ja 2022. aasta kohta ning hiljemalt 2023. ja järgnevate aastate viimase aruandeaasta kohta, samuti lõigete 3 ja 4 kohaselt eelmaksetena makstud summade kohta.

Artikkel 52

Sissenõudmised

1.   Korraldusasutus peab tagama, et õigusnormide rikkumise korral maksab juhtiv või ainuke partner talle makstud summa tagasi. Partnerid maksavad kõik alusetult tehtud maksed tagasi juhtivale partnerile.

2.   Asjaomases Interregi programmis osalevad liikmesriigid, kolmandad riigid, partnerriigid või ÜMTd võivad otsustada, et juhtiv ega ainus partner ega programmi korraldusasutus ei ole kohustatud sisse nõudma alusetult makstud summat, mis ei ületa 250 eurot, välja arvatud intress, mis on aruandeaastal Interregi fondidest tegevusele makstud.

Komisjonile ei ole vaja esitada muud teavet kui teave esimese lõigu alusel tehtud otsuse kohta.

3.   Kui juhtiv partner ei suuda teistelt partneritelt või korraldusasutus ei suuda juhtivalt või ainukeselt partnerilt sissenõutud summasid kätte saada, hüvitab sellele partnerile alusetult makstud summa korraldusasutusele liikmesriik, kolmas riik, partnerriik või ÜMT, kelle territooriumil asjaomane partner asub või kus asjaomane ETKR on registreeritud. Korraldusasutus vastutab nimetatud summade liidu üldeelarvesse tagasimaksmise eest vastavalt Interregi programmis kindlaks määratud vastutuse jagunemisele osalevate liikmesriikide, kolmandate riikide, partnerriikide või ÜMTde vahel.

4.   Kui liikmesriik, kolmas riik, partnerriik või ÜMT on partnerile alusetult makstud summad korraldusasutusele tagasi maksnud, võib ta jätkata või algatada sissenõudemenetluse kõnealuse partneri vastu vastavalt oma riigisisesele õigusele. Eduka sissenõudmise korral võib liikmesriik, kolmas riik, partnerriik või ÜMT kasutada neid summasid asjaomase Interregi programmi riiklikuks kaasrahastamiseks. Liikmesriigil, kolmandal riigil, partnerriigil või ÜMTl ei ole selliste riiklike sissenõudmiste puhul aruandluskohustust programmi haldavate asutuste, seirekomisjoni ega komisjoni ees.

5.   Kui liikmesriik, kolmas riik, partnerriik või ÜMT ei ole käesoleva artikli lõike 4 kohaselt partnerile alusetult makstud summasid korraldusasutusele tagasi maksnud, kohaldatakse kõnealuste summade suhtes komisjoni esitatavat sissenõudekorraldust, mis täidetakse, kui see on võimalik, kasutades asjaomase liikmesriigi, kolmanda riigi, partnerriigi või ÜMT suhtes tasaarvestust. Selline sissenõudmine ei ole finantskorrektsioon ega vähenda ERFist või mis tahes liidu välistegevuse rahastust vastavale Interregi programmile antavat toetust. Sissenõutud summat käsitatakse finantsmääruse artikli 21 lõike 3 kohase sihtotstarbelise tuluna.

Summade puhul, mida liikmesriik ei ole korraldusasutusele tagasi maksnud, tehakse tasaarvestus samale Interregi programmile tehtavate hilisemate maksetega. Seejärel teeb korraldusasutus asjaomase liikmesriigi suhtes tasaarvestuse, tehes seda vastavalt Interregi programmis kindlaks määratud vastutuse jagunemisele osalevate liikmesriikide vahel, mida kohaldatakse juhul, kui korraldusasutus või komisjon teeb finantskorrektsiooni.

Summade puhul, mida kolmas riik, partnerriik või ÜMT ei ole korraldusasutusele tagasi maksnud, tehakse tasaarvestus vastava liidu välistegevuse rahastu alla kuuluvatele programmidele tehtavate hilisemate maksetega.

VIII PEATÜKK

KOLMANDATE RIIKIDE, PARTNERRIIKIDE, ÜMTDE VÕI PIIRKONDLIKU INTEGRATSIOONI JA KOOSTÖÖ ORGANISATSIOONIDE OSALEMINE INTERREGI PROGRAMMIDES EELARVE JAGATUD TÄITMISEL

KOLMANDATE RIIKIDE, PARTNERRIIKIDE, ÜMTDE VÕI PIIRKONDLIKU INTEGRATSIOONI JA KOOSTÖÖ ORGANISATSIOONIDE OSALEMINE INTERREGI PROGRAMMIDES EELARVE JAGATUD TÄITMISEL

Artikkel 53

Kohaldatavad sätted

I–VII peatükki ja X peatükki kohaldatakse piiriülese programmi PEACE PLUS ning liidu välistegevuse rahastutest toetatavate kolmandate riikide, partnerriikide ja ÜMTde ning piirkondliku integratsiooni ja koostöö organisatsioonide osalemise suhtes Interregi programmides, kui käesolevas peatükis ei ole sätestatud teisiti.

Artikkel 54

Interregi programmi haldavad asutused ja nende ülesanded

1.   Iga Interregi programmis osalev kolmas riik, partnerriik ja ÜMT määrab riikliku või piirkondliku asutuse korraldusasutuse kontaktpunktiks (edaspidi „kontaktpunkt“).

2.   Kontaktpunkt, mis vastab artikli 36 lõikes 1 sätestatud Interregi programmi teabeametnikule, või harukontor või kontorid toetavad asjaomases kolmandas riigis, partnerriigis või ÜMTs tegutsevat korraldusasutust ja partnereid artikli 36 lõigetes 2–6 sätestatud ülesannete täitmisel.

Artikkel 55

Juhtimismeetodid

1.   Nii ERFist kui ka IPA III piiriülese koostöö programmist või NDICI piiriülese koostöö programmist toetatavaid Interreg A programme rakendatakse eelarve jagatud täitmise korras nii liikmesriikides kui ka osalevates kolmandates riikides või partnerriikides.

Piiriülest programmi PEACE PLUS rakendatakse eelarve jagatud täitmise korras nii Iirimaal kui ka Ühendkuningriigis.

2.   Interreg B ja C programme, milles on kombineeritud ERFi panus ja ühe või enama liidu välistegevuse rahastu toetused, rakendatakse eelarve jagatud täitmise korras nii liikmesriikides kui ka igas osalevas kolmandas riigis, partnerriigis, osalevas ÜMTs või, Interregi tegevussuuna D puhul, igas ÜMTs, olenemata sellest, kas asjaomane ÜMT saab toetust ühest või enamast liidu välistegevuse rahastust.

3.   Interreg D programme, milles on kombineeritud ERFi panus ja ühe või enama liidu välistegevuse rahastu toetused, rakendatakse ühel järgmistest viisidest:

| a) | eelarve jagatud täitmise korras nii liikmesriikides kui ka igas osalevas kolmandas riigis või ÜMTs; |
| --- | --- |

a)

eelarve jagatud täitmise korras nii liikmesriikides kui ka igas osalevas kolmandas riigis või ÜMTs;

| b) | eelarve jagatud täitmise korras ainult liikmesriikides ja igas osalevas kolmandas riigis või ÜMTs seoses ühe või enama tegevuse liidust väljaspool tekkinud ERFi kuludega, samal ajal kui ühe või enama liidu välistegevuse rahastu toetusi hallatakse eelarve kaudse täitmise korras; |
| --- | --- |

b)

eelarve jagatud täitmise korras ainult liikmesriikides ja igas osalevas kolmandas riigis või ÜMTs seoses ühe või enama tegevuse liidust väljaspool tekkinud ERFi kuludega, samal ajal kui ühe või enama liidu välistegevuse rahastu toetusi hallatakse eelarve kaudse täitmise korras;

| c) | eelarve kaudse täitmise korras nii liikmesriikides kui ka igas osalevas kolmandas riigis või ÜMTs. |
| --- | --- |

c)

eelarve kaudse täitmise korras nii liikmesriikides kui ka igas osalevas kolmandas riigis või ÜMTs.

Kui kogu Interreg D programmi või osa sellest rakendatakse eelarve kaudse täitmise korras, kohaldatakse artiklit 61.

Artikkel 56

Rahastamiskõlblikkus

1.   Erandina määruse (EL) 2021/1060 artikli 63 lõikest 2 on kulud liidu välistegevuse rahastutest rahastamiskõlblikud, kui need on tekkinud ja tasutud Interregi tegevuste ettevalmistamisel ja elluviimisel alates 1. jaanuarist 2021 või programmi esitamise kuupäevast, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem, kuid mida võib programmist taotleda pärast kuupäeva, mil sõlmiti rahastamisleping asjaomase kolmanda riigi, partnerriigi või ÜMTga.

Liikmesriigis asuvate programmi haldavate asutuste hallatava tehnilise abi kulude katmist võib programmist taotleda juba enne asjaomase kolmanda riigi, partnerriigi või ÜMTga rahastamislepingu sõlmimise kuupäeva.

2.   Kui Interregi programmi valitakse tegevusi konkursikutsete alusel, võivad kõnealused konkursikutsed hõlmata taotlusi liidu välistegevuse rahastutest toetuse saamiseks, isegi kui konkursikutse algatati ja tegevused valiti enne asjaomase rahastamislepingu sõlmimist.

Korraldusasutus võib anda artikli 22 lõikes 6 sätestatud dokumendi enne asjaomase rahastamislepingu sõlmimist.

Artikkel 57

Suured taristuprojektid

1.   Käesoleva peatüki kohastest Interregi programmidest võidakse toetada suuri taristuprojekte ehk tegevusi, mis koosnevad töödest, meetmetest või teenustest, mis on suunatud ühe konkreetse tervikülesande täitmisele, millel on selgelt kindlaks määratud ühist huvi pakkuvad eesmärgid selliste investeeringute tegemiseks, millel on piiriülene positiivne mõju ja mille puhul on taristu hankimise, ehitamise või ajakohastamise kogukuludele eelarvest eraldatud vähemalt 2 500 000 eurot.

2.   Iga toetusesaaja, kes rakendab suurt taristuprojekti või osa sellest, kohaldab kehtivaid riigihankenorme.

3.   Liikmesriik, kus asub asjaomase Interregi programmi korraldusasutus, saadab komisjonile kavandatud suurte taristuprojektide loetelu, märkides projekti tulevase nime, asukoha, eelarve ja juhtiva partneri. See loetelu saadetakse komisjonile eraldi dokumendina koos rahastamislepingu allkirjastatud koopia või artiklis 59 osutatud rakendamislepingu koopia edastamisega või hiljemalt kaks kuud enne seirekomisjoni või asjakohasel juhul juhtkomitee koosolekut, mille päevakorras on esimese kavandatud suure taristuprojekti valimine.

4.   Kui ühe või mitme suure taristuprojekti valimine on seirekomisjoni või asjakohasel juhul juhtkomitee koosoleku päevakorras, edastab korraldusasutus kontseptsioonimärkmed iga sellise projekti kohta komisjonile teadmiseks hiljemalt kaks kuud enne kõnealuse koosoleku toimumise kuupäeva. Kontseptsioonimärkmete pikkus on maksimaalselt kolm lehekülge ja seal on märgitud projekti nimi, asukoht, eelarve, juhtiv partner ja partnerid ning peamised eesmärgid ja tulemused. Kui üht või mitut suurt taristuprojekti käsitlevaid kontseptsioonimärkmeid komisjonile kõnealuseks tähtpäevaks ei esitata, võib komisjon nõuda, et seirekomisjoni või juhtkomitee eesistuja jätaks asjaomased projektid koosoleku päevakorrast välja.

Artikkel 58

Hanked

1.   Kui tegevuse elluviimine eeldab toetusesaajalt ehitustööde, asjade või teenuste hankimist käsitlevate lepingute sõlmimist, kohaldatakse järgmisi õigusnorme:

| a) | kui toetusesaaja asub liikmesriigis ning on riigihankemenetluse suhtes kohaldatava liidu õiguse kohaselt avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija, kohaldab ta riigisiseseid õigus- ja haldusnorme; |
| --- | --- |

a)

kui toetusesaaja asub liikmesriigis ning on riigihankemenetluse suhtes kohaldatava liidu õiguse kohaselt avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija, kohaldab ta riigisiseseid õigus- ja haldusnorme;

| b) | kui toetusesaaja on IPA III või NDICI partnerriigi avaliku sektori asutus, kelle kaasrahastamine antakse üle korraldusasutusele, võib ta kohaldada riigisiseseid õigus- ja haldusnorme tingimusel, et see on rahastamislepinguga lubatud ja et leping sõlmitakse majanduslikult soodsaima pakkumuse alusel või asjakohasel juhul madalaima hinnaga pakkumuse alusel, vältides sealjuures huvide konflikti. |
| --- | --- |

b)

kui toetusesaaja on IPA III või NDICI partnerriigi avaliku sektori asutus, kelle kaasrahastamine antakse üle korraldusasutusele, võib ta kohaldada riigisiseseid õigus- ja haldusnorme tingimusel, et see on rahastamislepinguga lubatud ja et leping sõlmitakse majanduslikult soodsaima pakkumuse alusel või asjakohasel juhul madalaima hinnaga pakkumuse alusel, vältides sealjuures huvide konflikti.

2.   Ehitustööde, asjade või teenuste hankimist käsitlevate lepingute sõlmimiseks juhul, millele ei ole osutatud käesoleva artikli lõikes 1, kohaldatakse finantsmääruse artiklite 178 ja 179 ning kõnealuse määruse I lisa 3. peatüki punktide 36–41 kohaseid hankemenetlusi.

Artikkel 59

Rahastamislepingute sõlmimine eelarve jagatud täitmisel

1.   Selleks et rakendada Interregi programmi kolmandas riigis, partnerriigis või ÜMTs, sõlmitakse liitu esindava komisjoni ja iga riigi õiguskorra kohaselt esindatud osaleva kolmanda riigi, partnerriigi või ÜMT vahel rahastamisleping kooskõlas finantsmääruse artikli 112 lõikega 4.

2.   Kõik rahastamislepingud sõlmitakse esimese eelarvelise kulukohustuse täitmise aastale järgneva aasta 31. detsembriks ja leping loetakse sõlmituks päeval, mil viimane lepinguosaline on selle allkirjastanud.

Rahastamisleping jõustub kas kuupäeval, mil

| a) | viimane lepinguosaline on selle allkirjastanud või |
| --- | --- |

a)

viimane lepinguosaline on selle allkirjastanud või

| b) | kolmas riik, partnerriik või ÜMT on viinud lõpule riigi õigusraamistiku kohase ratifitseerimiseks vajaliku menetluse ja on teavitanud sellest komisjoni. |
| --- | --- |

b)

kolmas riik, partnerriik või ÜMT on viinud lõpule riigi õigusraamistiku kohase ratifitseerimiseks vajaliku menetluse ja on teavitanud sellest komisjoni.

3.   Komisjon esitab rahastamislepingu projekti välisprogrammi heakskiitmisel.

Kui Interregi programm hõlmab rohkem kui ühte kolmandat riiki, partnerriiki või ÜMTd, peavad mõlemad lepinguosalised sõlmima enne lõikes 2 osutatud kuupäeva vähemalt ühe rahastamislepingu. Muud kolmandad riigid, partnerriigid või ÜMTd võivad allkirjastada oma vastavad rahastamislepingud hiljemalt esimese eelarvelise kulukohustuse täitmise aastale järgneva teise aasta 30. juuniks.

4.   Liikmesriik, kus asub asjaomase Interregi programmi korraldusasutus,

| a) | võib samuti rahastamislepingu allkirjastada või |
| --- | --- |

a)

võib samuti rahastamislepingu allkirjastada või

| b) | allkirjastab viivitamata iga kõnealuses Interregi programmis osaleva kolmanda riigi, partnerriigi või ÜMTga rakendamislepingu, milles on kindlaks määratud programmi rakendamise ja finantsjuhtimisega seotud vastastikused õigused ja kohustused. |
| --- | --- |

b)

allkirjastab viivitamata iga kõnealuses Interregi programmis osaleva kolmanda riigi, partnerriigi või ÜMTga rakendamislepingu, milles on kindlaks määratud programmi rakendamise ja finantsjuhtimisega seotud vastastikused õigused ja kohustused.

5.   Lõike 4 punkti b kohaselt allkirjastatud rakendamisleping hõlmab vähemalt järgmisi andmeid:

| a) | maksete tegemise üksikasjalik kord; |
| --- | --- |

a)

maksete tegemise üksikasjalik kord;

| b) | finantsjuhtimine; |
| --- | --- |

b)

finantsjuhtimine;

| c) | andmete säilitamine; |
| --- | --- |

c)

andmete säilitamine;

| d) | aruandluskohustus; |
| --- | --- |

d)

aruandluskohustus;

| e) | tõendamine, kontroll ja audit ning |
| --- | --- |

e)

tõendamine, kontroll ja audit ning

| f) | õigusnormide rikkumine ja sissenõudmine. |
| --- | --- |

f)

õigusnormide rikkumine ja sissenõudmine.

6.   Kui liikmesriik, kus asub Interregi programmi korraldusasutus, otsustab allkirjastada rahastamislepingu vastavalt käesoleva artikli lõike 4 punktile a, käsitatakse kõnealust rahastamislepingut vahendina, millega täita liidu eelarvet finantsmääruse kohaselt, mitte ELi toimimise lepingu artiklites 216–219 osutatud rahvusvahelise lepinguna.

Artikkel 60

Kolmanda riigi, partnerriigi või ÜMT rahaline osalus, mis ei ole kaasrahastamine

1.   Kui kolmas riik, partnerriik või ÜMT annab korraldusasutusele üle Interregi programmi toetamiseks ette nähtud rahalise osaluse, mis ei ole osa selle Interregi programmi jaoks ette nähtud liidu toetuse kaasrahastamisest, esitatakse kõnealust rahalist osalust käsitlevad reeglid järgmises dokumendis:

| a) | kui asjaomane liikmesriik allkirjastab rahastamislepingu artikli 59 lõike 4 punkti a kohaselt, ühes järgmistest:






  i) | kõnealuse rahastamislepingu eraldiseisev osa või |
| --- | --- | --- |

a)

kui asjaomane liikmesriik allkirjastab rahastamislepingu artikli 59 lõike 4 punkti a kohaselt, ühes järgmistest:

i)

kõnealuse rahastamislepingu eraldiseisev osa või

| ii) | eraldi rakendamisleping, mis on allkirjastatud kas liikmesriigi, kus asub korraldusasutus, ja kolmanda riigi, partnerriigi või ÜMT vahel või otse korraldusasutuse ja kolmanda riigi, partnerriigi või ÜMT pädeva asutuse vahel, ning |
| --- | --- |

ii)

eraldi rakendamisleping, mis on allkirjastatud kas liikmesriigi, kus asub korraldusasutus, ja kolmanda riigi, partnerriigi või ÜMT vahel või otse korraldusasutuse ja kolmanda riigi, partnerriigi või ÜMT pädeva asutuse vahel, ning

| b) | kui asjaomane liikmesriik allkirjastab rakendamislepingu artikli 59 lõike 4 punkti b kohaselt, ühes järgmistest:






  i) | kõnealuse rakendamislepingu eraldiseisev osa või |
| --- | --- | --- |

b)

kui asjaomane liikmesriik allkirjastab rakendamislepingu artikli 59 lõike 4 punkti b kohaselt, ühes järgmistest:

i)

kõnealuse rakendamislepingu eraldiseisev osa või

| ii) | punktis a osutatud osaliste vahel allkirjastatud täiendav rakendamisleping. |
| --- | --- |

ii)

punktis a osutatud osaliste vahel allkirjastatud täiendav rakendamisleping.

Esimese lõigu punkti b alapunkti i kohaldamisel võivad rakendamislepingu osad vajaduse korral hõlmata nii Interregi programmi jaoks ette nähtud ümberpaigutatud rahalist osalust kui ka liidu toetust.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud rakendamislepingus on vähemalt artikli 59 lõikes 5 loetletud andmed kolmanda riigi, partnerriigi või ÜMT kaasrahastamismäära kohta.

Lisaks määratakse selles kindlaks mõlemad järgmised elemendid:

| a) | täiendava rahalise osaluse summa ning |
| --- | --- |

a)

täiendava rahalise osaluse summa ning

| b) | selle kavandatav kasutamine ja kasutustingimused, sealhulgas kõnealuse täiendava osaluse taotlemise tingimused. |
| --- | --- |

b)

selle kavandatav kasutamine ja kasutustingimused, sealhulgas kõnealuse täiendava osaluse taotlemise tingimused.

3.   Piiriülese programmi PEACE PLUS puhul moodustab Ühendkuningriigi rahaline osalus liidu tegevuses sihtotstarbelise välistulu vormis, nagu on osutatud finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktis e, osa rubriigi 2 „Ühtekuuluvus ja väärtused“, vaheülemmäära „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ eelarveassigneeringutest.

Kõnealuse rahalise osaluse suhtes kohaldatakse Ühendkuningriigiga käesoleva määruse artikli 59 kohaselt sõlmitud rahastamise erilepingut. Nimetatud rahastamise erilepingu pooled on komisjon, Ühendkuningriik ja Iirimaa.

Rahastamise erileping sõlmitakse enne programmi rakendamise algust, et ELi programmide erikolleegium saaks programmi rakendamisel kohaldada liidu kohaldatavaid õigusakte.

IX PEATÜKK

EELARVE KAUDSE TÄITMISE ERISÄTTED

EELARVE KAUDSE TÄITMISE ERISÄTTED

Artikkel 61

Äärepoolseimate piirkondade koostöö

1.   Kui kogu Interreg D programmi või osa sellest rakendatakse asjaomase liikmesriigi ja asjaomaste piirkondade nõusolekul eelarve kaudse täitmise korras vastavalt käesoleva määruse artikli 55 lõike 3 punktile b või c, antakse eelarve täitmise ülesanded ühele finantsmääruse artikli 62 lõike 1 esimese lõigu punktis c loetletud asutusele, eelkõige osalevas liikmesriigis asuvale sellisele asutusele, sealhulgas asjaomase Interregi programmi korraldusasutusele.

2.   Komisjon võib finantsmääruse artikli 154 lõike 6 punkti c kohaselt otsustada, et ta ei nõua kõnealuse artikli lõigetes 3 ja 4 osutatud eelhindamist, kui nimetatud määruse artikli 62 lõike 1 esimese lõigu punktis c osutatud eelarve täitmise ülesanded on antud äärepoolseimaid piirkondi käsitleva Interregi programmi korraldusasutusele, kes on määratud käesoleva määruse artikli 45 lõike 1 kohaselt ja kooskõlas määruse (EL) 2021/1060 artikliga 71.

3.   Kui finantsmääruse artikli 62 lõike 1 esimese lõigu punktis c osutatud eelarve täitmise ülesanded on antud liikmesriigi organisatsioonile, kohaldatakse nimetatud määruse artiklit 157.

4.   Kui ühest või mitmest välistegevuse rahastust kaasrahastatud programmi või meedet rakendab kolmas riik, partnerriik, ÜMT või finantsmääruse artikli 62 lõike 1 esimese lõigu punktis c loetletud või määruses (EL) 2021/947 või otsuses 2013/755/EL või mõlemas osutatud muu organ, kohaldatakse kõnealuseid rahastuid käsitlevaid asjaomaseid norme.

Interregi tegevussuuna D programmi osa rakendamise tingimused eelarve kaudsel täitmisel vastavalt käesoleva määruse artikli 55 lõike 3 punktile b või c määratakse kindlaks komisjoni, korraldusasutuse või selle asukohaliikmesriigi ja volitatud asutuse vahel sõlmitud lepinguga.

X PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

LÕPPSÄTTED

Artikkel 62

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu artikli 16 lõikes 6 osutatud delegeeritud õigusakte määramata ajaks alates 1. juulist 2021.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 16 lõikes 6 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6.   Artikli 16 lõike 6 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist esitanud selle kohta vastuväiteid või kui mõlemad institutsioonid on enne selle tähtaja möödumist teatanud komisjonile, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 63

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee, mis on loodud määruse (EL) 2021/1060 artikli 115 lõike 1 alusel. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.

Artikkel 64

Üleminekusätted

Määrust (EL) nr 1299/2013 ja selle määruse alusel vastuvõetud õigusakte kohaldatakse jätkuvalt ERFi raames programmitöö perioodil 2014–2020 toetust saavate programmide ja tegevuste suhtes.

Artikkel 65

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. juuni 2021

Euroopa Parlamendi nimel

president

D. M. SASSOLI

Nõukogu nimel

eesistuja

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  ELT C 440, 6.12.2018, lk 116.

1

(2)  
  ELT C 86, 7.3.2019, lk 137.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 26. märtsi 2019. aasta seisukoht (ELT C 108, 26.3.2021, lk 247) ja nõukogu 27. mai 2021. aasta esimese lugemise seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata). Euroopa Parlamendi 23. juuni 2021. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

3

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ning Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 159).

4

Euroopa Liidu Teataja

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1058, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 60).

5

Euroopa Liidu Teataja

(6)  Komisjoni 17. juuni 2014. aasta määrus (EL) nr 651/2014 ELi aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks (ELT L 187, 26.6.2014, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (ELT L 198, 22.6.2020, lk 13).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/947, millega luuakse naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“, muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 466/2014/EL ja tunnistatakse see kehtetuks ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/1601 ja nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 480/2009 (ELT L 209, 14.6.2021, lk 1).

8

(9)  Nõukogu 25. novembri 2013. aasta otsus 2013/755/EL ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimise kohta (ÜMTde assotsieerimise otsus) (ELT L 344, 19.12.2013, lk 1).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1082/2006 Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) kohta (ELT L 210, 31.7.2006, lk 19).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) (ELT L 154, 21.6.2003, lk 1).

11

(12)  Nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsus 2010/427/EL, millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine (ELT L 201, 3.8.2010, lk 30).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1057, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1296/2013 (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 21).

13

Euroopa Liidu Teataja

(14)  
  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

14

(15)  Komisjoni 4. märtsi 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 481/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1299/2013 seoses erieeskirjadega koostööprogrammide kulude rahastamiskõlblikkuse kohta (ELT L 138, 13.5.2014, lk 45).

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrus (EL) nr 232/2014, millega luuakse Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 27).

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiiv 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (ELT L 26, 28.1.2012, lk 1).

19

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta (ELT L 166, 30.4.2004, lk 1).

20

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiiv 2006/43/EÜ, mis käsitleb raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustuslikku auditit ning millega muudetakse nõukogu direktiive 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 84/253/EMÜ (ELT L 157, 9.6.2006, lk 87).

21

---

LISA

INTERREGI PROGRAMMIDE VORM

| CCI | [15 tähemärki] |
| --- | --- |
| Pealkiri | [255] |
| Versioon | |
| Esimene aasta | [4] |
| Viimane aasta | [4] |
| Toetuskõlblik alates | |
| Toetuskõlblik kuni | |
| Komisjoni otsuse number | |
| Komisjoni otsuse kuupäev | |
| Programmi muutmisotsuse number | [20] |
| Programmi muutmisotsuse jõustumise kuupäev | |
| Programmiga hõlmatud NUTS piirkond | |
| Tegevussuund | |

CCI

[15 tähemärki]

Pealkiri

[255]

Versioon

Esimene aasta

[4]

Viimane aasta

[4]

Toetuskõlblik alates

Toetuskõlblik kuni

Komisjoni otsuse number

Komisjoni otsuse kuupäev

Programmi muutmisotsuse number

[20]

Programmi muutmisotsuse jõustumise kuupäev

Programmiga hõlmatud NUTS piirkond

Tegevussuund

| 1. | Ühine programmistrateegia: peamised arenguga seotud väljakutsed ja poliitilised lahendused |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Programmipiirkond (ei ole vaja Interreg C programmide puhul)
  Viide: artikli 17 lõike 3 punkt a, artikli 17 lõike 9 punkt a





  Tekstiväli [2 000] |
| --- | --- |

1.1.

Viide: artikli 17 lõike 3 punkt a, artikli 17 lõike 9 punkt a

Tekstiväli [2 000]

| 1.2. | Ühine programmistrateegia: kokkuvõte peamistest ühistest probleemidest, võttes arvesse majanduslikke, sotsiaalseid ja territoriaalseid erinevusi ning ebavõrdsust, ühiseid investeerimisvajadusi ja vastastikust täiendavust ja koostoimet muude rahastamisprogrammide ja -vahenditega, varasematest kogemustest saadud õppetunde ning makropiirkondade ja merepiirkondade strateegiaid, kus programmipiirkond on täielikult või osaliselt hõlmatud ühe või mitme strateegiaga.
  Viide: artikli 17 lõike 3 punkt b, artikli 17 lõike 9 punkt b





  Tekstiväli [50 000] |
| --- | --- |

1.2.

Viide: artikli 17 lõike 3 punkt b, artikli 17 lõike 9 punkt b

Tekstiväli [50 000]

| 1.3. | Valitud poliitikaeesmärkide ja Interregi erieesmärkide põhjendus, neile vastavad prioriteedid, erieesmärgid ja toetuse vormid, käsitledes vajaduse korral piiriülese taristu puuduvaid ühendusi
  Viide: artikli 17 lõike 3 punkt c
  Tabel 1








  Valitud poliitikaeesmärk ja Interregi erieesmärk | Valitud erieesmärk | Prioriteetsus | Valiku põhjendus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | [2 000 eesmärgi kohta] |

1.3.

Viide: artikli 17 lõike 3 punkt c

Tabel 1

Valitud poliitikaeesmärk ja Interregi erieesmärk

Valitud erieesmärk

Prioriteetsus

Valiku põhjendus

[2 000 eesmärgi kohta]

| 2. | Prioriteedid [300]
  Viide: artikli 17 lõike 3 punktid d ja e |
| --- | --- |

2.

Viide: artikli 17 lõike 3 punktid d ja e

| 2.1. | Prioriteedi pealkiri (korratakse iga prioriteedi puhul)
  Viide: artikli 17 lõike 3 punkt d





  Tekstiväli: [300] |
| --- | --- |

2.1.

Viide: artikli 17 lõike 3 punkt d

Tekstiväli: [300]

| 2.1.1. | Erieesmärk (korratakse iga valitud erieesmärgi puhul)
  Viide: artikli 17 lõike 3 punkt e





  Tekstiväli: [300] |
| --- | --- |

2.1.1.

Viide: artikli 17 lõike 3 punkt e

Tekstiväli: [300]

| 2.1.2. | Asjaomased meetmed ning nende eeldatav panus erieesmärkide ning, kui see on asjakohane, makropiirkondade ja merepiirkondade strateegiate saavutamisse
  Viide: artikli 17 lõike 3 punkti e alapunkt i, artikli 17 lõike 9 punkti c alapunkt ii





  Tekstiväli [7 000] |
| --- | --- |

2.1.2.

Viide: artikli 17 lõike 3 punkti e alapunkt i, artikli 17 lõike 9 punkti c alapunkt ii

Tekstiväli [7 000]

Programmid INTERACT ja ESPON:

Viide: artikli 17 lõike 9 punkti c alapunkt i

Üksiku toetusesaaja või toetusesaajate piiratud loetelu määratlus ja toetuse andmise kord

| Tekstiväli [7 000] |
| --- |

Tekstiväli [7 000]

| 2.1.3. | Näitajad
  Viide: artikli 17 lõike 3 punkti e alapunkt ii, artikli 17 lõike 9 punkti c alapunkt iii
  Tabel 2
  Väljundnäitajad











  Prioriteet | Erieesmärk | Tunnuskood
  [5] | Näitaja | Mõõtühik
  [255] | Vahe-eesmärk (2024)
  [200] | Lõppeesmärk (2029)
  [200] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | |
| | | | | | | |

2.1.3.

Viide: artikli 17 lõike 3 punkti e alapunkt ii, artikli 17 lõike 9 punkti c alapunkt iii

Tabel 2

Väljundnäitajad

Prioriteet

Erieesmärk

Tunnuskood

[5]

Näitaja

Mõõtühik

[255]

Vahe-eesmärk (2024)

[200]

Lõppeesmärk (2029)

[200]

Tabel 3

Tulemusnäitajad

| Prioriteet | Erieesmärk | Tunnuskood | Näitaja | Mõõtühik | Lähtetase | Võrdlusaasta | Lõppeesmärk (2029) | Andmeallikas | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |

Prioriteet

Erieesmärk

Tunnuskood

Näitaja

Mõõtühik

Lähtetase

Võrdlusaasta

Lõppeesmärk (2029)

Andmeallikas

Märkused

| 2.1.4. | Peamised sihtrühmad
  Viide: artikli 17 lõike 3 punkti e alapunkt ii, artikli 17 lõike 9 punkti c alapunkt iv





  Tekstiväli [7 000] |
| --- | --- |

2.1.4.

Viide: artikli 17 lõike 3 punkti e alapunkt ii, artikli 17 lõike 9 punkti c alapunkt iv

Tekstiväli [7 000]

| 2.1.5. | Konkreetsed sihtpiirkonnad, sealhulgas ITI, CLLD või muude territoriaalse arengu vahendite kavandatav kasutamine
  Viide: artikli 17 lõike 3 punkti e alapunkt iv





  Tekstiväli [7 000] |
| --- | --- |

2.1.5.

Viide: artikli 17 lõike 3 punkti e alapunkt iv

Tekstiväli [7 000]

| 2.1.6. | Rahastamisvahendite plaanitud kasutamine
  Viide: artikli 17 lõike 3 punkti e alapunkt v





  Tekstiväli [7 000] |
| --- | --- |

2.1.6.

Viide: artikli 17 lõike 3 punkti e alapunkt v

Tekstiväli [7 000]

| 2.1.7. | ELi programmile eraldatud vahendite esialgne jaotus sekkumise liikide kaupa
  Viide: Artikli 17 lõike 3 punkti e alapunkt vi, artikli 17 lõike 9 punkti c alapunkt v
  Tabel 4
  Mõõde 1 – sekkumise valdkond









  Prioriteedi nr | Fond | Erieesmärk | Kood | Summa (eurodes) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

2.1.7.

Viide: Artikli 17 lõike 3 punkti e alapunkt vi, artikli 17 lõike 9 punkti c alapunkt v

Tabel 4

Mõõde 1 – sekkumise valdkond

Prioriteedi nr

Fond

Erieesmärk

Kood

Summa (eurodes)

Tabel 5

Mõõde 2 – rahastamise vorm

| Prioriteedi nr | Fond | Erieesmärk | Kood | Summa (eurodes) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Prioriteedi nr

Fond

Erieesmärk

Kood

Summa (eurodes)

Tabel 6

Mõõde 3 – territoriaalne rakendusmehhanism ja territoriaalne suunitlus

| Prioriteedi nr | Fond | Erieesmärk | Kood | Summa (eurodes) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Prioriteedi nr

Fond

Erieesmärk

Kood

Summa (eurodes)

| 3. | Rahastamiskava
  Viide: artikli 17 lõike 3 punkt f |
| --- | --- |

3.

Viide: artikli 17 lõike 3 punkt f

| 3.1 | Assigneeringud aastate kaupa
  Viide: artikli 17 lõike 3 punkti g alapunkt i, artikli 17 lõike 4 punktid a–d
  Tabel 7













  Fond | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ERF
  (territoriaalse koostöö eesmärk) | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| IPA III piiriülese koostöö programm (1) | | | | | | | | |
| NDICI piiriülese koostöö programm (1) | | | | | | | | |
| IPA III (2) | | | | | | | | |
| NDICI (2) | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| ÜMTde programm (3) | | | | | | | | |
| Interregi fondid (4) | | | | | | | | |
| Kokku | | | | | | | | |

3.1

Viide: artikli 17 lõike 3 punkti g alapunkt i, artikli 17 lõike 4 punktid a–d

Tabel 7

Fond

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Kokku

ERF

(territoriaalse koostöö eesmärk)

IPA III piiriülese koostöö programm (1)

NDICI piiriülese koostöö programm (1)

IPA III (2)

NDICI (2)

ÜMTde programm (3)

Interregi fondid (4)

Kokku

| 3.2 | Igast fondist makstava assigneeringu kogusumma ning riiklik kaasrahastamine
  Viide: artikli 17 lõike 3 punkti f alapunkt ii, artikli 17 lõike 4 punktid a–d
  Tabel 8

















  Poliitikaeesmärk nr | Prioriteet | Fond
  (vastavalt kohaldatavusele) | ELi rahalise toetuse arvutamise alus (rahastamiskõlblikud kogukulud või avaliku sektori panus) | ELi rahaline toetus
  (a)=(a1)+(a2) | ELi rahalise toetuse esialgne jaotus | Riiklik rahaline osalus
  (b)=(c)+(d) | Riikliku rahalise osaluse esialgne jaotus | Kokku
  (e)=(a)+(b) | Kaasrahastamismäär
  (f)=(a)/(e) | Kolmandate riikide osalused
  (teadmiseks) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| v.a artikli 27 lõike 1 kohane tehniline abi (a1) | s.h artikli 27 lõike 1 kohane tehniline abi
  (a2) | Avalikud allikad
  (c) | Eraallikad
  (d) |
| | Prioriteet nr 1 | ERF | | | | | | | | | | |
| IPA III piiriülese koostöö programm (5) | | | | | | | | | | |
| NDICI piiriülese koostöö programm (5) | | | | | | | | | | |
| IPA III (6) | | | | | | | | | | |
| NDICI (6) | | | | | | | | | | |
| ÜMTde programm (7) | | | | | | | | | | |
| Interregi fondid (8) | | | | | | | | | | |
| | Prioriteet nr 2 | (fondid nagu eespool) | | | | | | | | | | |
| | Kokku | Kõik fondid | | | | | | | | | | |
| | | ERF | | | | | | | | | | |
| | | IPA III piiriülese koostöö programm | | | | | | | | | | |
| | | NDICI piiriülese koostöö programm | | | | | | | | | | |
| | | IPA III | | | | | | | | | | |
| | | NDICI | | | | | | | | | | |
| | | ÜMTde programm | | | | | | | | | | |
| | | Interregi fondid | | | | | | | | | | |
| | Kokku | Kõik fondid | | | | | | | | | | |

3.2

Viide: artikli 17 lõike 3 punkti f alapunkt ii, artikli 17 lõike 4 punktid a–d

Tabel 8

Poliitikaeesmärk nr

Prioriteet

Fond

(vastavalt kohaldatavusele)

ELi rahalise toetuse arvutamise alus (rahastamiskõlblikud kogukulud või avaliku sektori panus)

ELi rahaline toetus

(a)=(a1)+(a2)

ELi rahalise toetuse esialgne jaotus

Riiklik rahaline osalus

(b)=(c)+(d)

Riikliku rahalise osaluse esialgne jaotus

Kokku

(e)=(a)+(b)

Kaasrahastamismäär

(f)=(a)/(e)

Kolmandate riikide osalused

(teadmiseks)

v.a artikli 27 lõike 1 kohane tehniline abi (a1)

s.h artikli 27 lõike 1 kohane tehniline abi

(a2)

Avalikud allikad

(c)

Eraallikad

(d)

Prioriteet nr 1

ERF

IPA III piiriülese koostöö programm (5)

NDICI piiriülese koostöö programm (5)

IPA III (6)

NDICI (6)

ÜMTde programm (7)

Interregi fondid (8)

Prioriteet nr 2

(fondid nagu eespool)

Kokku

Kõik fondid

ERF

IPA III piiriülese koostöö programm

NDICI piiriülese koostöö programm

IPA III

NDICI

ÜMTde programm

Interregi fondid

Kokku

Kõik fondid

| 4. | Meetmed, mida võetakse asjaomaste partnerite kaasamiseks Interregi programmi ettevalmistamisse, ning nende partnerite roll elluviimises, seires ja hindamises
  Viide: artikli 17 lõike 3 punkt g





  Tekstiväli [10 000] |
| --- | --- |

4.

Viide: artikli 17 lõike 3 punkt g

Tekstiväli [10 000]

| 5. | Interregi programmi teavitamise ja nähtavusega seotud käsitlus (eesmärgid, sihtrühmad, teavituskanalid, sealhulgas sotsiaalmeedia kaudu teavitamine, kui see on asjakohane, kavandatud eelarve ning asjaomased seire- ja hindamisnäitajad)
  Viide: artikli 17 lõike 3 punkt h





  Tekstiväli [4 500] |
| --- | --- |

5.

Viide: artikli 17 lõike 3 punkt h

Tekstiväli [4 500]

| 6. | Märge väikesemahuliste projektide, sealhulgas väikeprojektide toetamise kohta väikeprojektide fondides
  Viide: artikli 17 lõige 3 punkt i, artikkel 24





  Tekstiväli [7 000] |
| --- | --- |

6.

Viide: artikli 17 lõige 3 punkt i, artikkel 24

Tekstiväli [7 000]

| 7. | Rakendussätted |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | Programmi haldavad asutused
  Viide: artikli 17 lõike 6 punkt a
  Tabel 9








  Programmi haldavad asutused | Asutuse nimi [255] | Kontakti nimi [200] | E-post [200] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Korraldusasutus | | | |
| Riiklik asutus (programmide puhul, kus osalevad kolmandad riigid või partnerriigid, kui see on asjakohane) | | | |
| Auditeerimisasutus | | | |
| Audiitorite rühma esindajad | | | |
| Organ, kellele komisjon peab makseid tegema | | | |

7.1.

Viide: artikli 17 lõike 6 punkt a

Tabel 9

Programmi haldavad asutused

Asutuse nimi [255]

Kontakti nimi [200]

E-post [200]

Korraldusasutus

Riiklik asutus (programmide puhul, kus osalevad kolmandad riigid või partnerriigid, kui see on asjakohane)

Auditeerimisasutus

Audiitorite rühma esindajad

Organ, kellele komisjon peab makseid tegema

| 7.2. | Ühise sekretariaadi loomise kord
  Viide: artikli 17 lõike 6 punkt b





  Tekstiväli [3 500] |
| --- | --- |

7.2.

Viide: artikli 17 lõike 6 punkt b

Tekstiväli [3 500]

| 7.3 | Vastutuse jagunemine osalevate liikmesriikide vahel ja asjakohasel juhul kolmandate riikide või partnerriikide ja ÜMTde vahel juhul, kui korraldusasutus või komisjon teeb finantskorrektsiooni
  Viide: artikli 17 lõike 6 punkt c





  Tekstiväli [10 500] |
| --- | --- |

7.3

Viide: artikli 17 lõike 6 punkt c

Tekstiväli [10 500]

| 8. | Ühikuhindade, kindlasummaliste maksete, ühtsete määrade ja kuludega sidumata rahastamise kasutamine
  Viide: määruse (EL) 2021/1060 (ühissätete määrus) artiklid 94 ja 95
  Tabel 10
  Ühikuhindade, kindlasummaliste maksete, ühtsete määrade ja kuludega sidumata rahastamise kasutamine







  Artiklite 94 ja 95 kavandatud kasutamine | JAH | EI |
| --- | --- | --- | --- |
| Programm kasutab alates vastuvõtmisest liidu rahalise toetuse hüvitamist ühikuhindade, kindlasummaliste maksete ja ühtsete määrade alusel vastavalt ühissätete määruse artikli 94 kohasele prioriteedile (kui jah, täitke 1. liide) | ☐ | ☐ |
| Programm kasutab alates vastuvõtmisest liidu rahalise toetuse hüvitamist kuludega sidumata rahastamise alusel vastavalt ühissätete määruse artiklile 95 (kui jah, täitke 2. liide) | ☐ | ☐ |

8.

Viide: määruse (EL) 2021/1060 (ühissätete määrus) artiklid 94 ja 95

Tabel 10

Ühikuhindade, kindlasummaliste maksete, ühtsete määrade ja kuludega sidumata rahastamise kasutamine

Artiklite 94 ja 95 kavandatud kasutamine

JAH

EI

Programm kasutab alates vastuvõtmisest liidu rahalise toetuse hüvitamist ühikuhindade, kindlasummaliste maksete ja ühtsete määrade alusel vastavalt ühissätete määruse artikli 94 kohasele prioriteedile (kui jah, täitke 1. liide)

☐

☐

Programm kasutab alates vastuvõtmisest liidu rahalise toetuse hüvitamist kuludega sidumata rahastamise alusel vastavalt ühissätete määruse artiklile 95 (kui jah, täitke 2. liide)

☐

☐

Kaart

Programmipiirkonna kaart

---

(1)  Interreg A, liiduväline piiriülene koostöö.

(2)  Interreg B ja C.

(3)  Interreg B, C ja D.

(4)  ERF, IPA III, NDICI ja ÜMTde programm, kui üks summa Interreg B ja C all.

(5)  Interreg A, liiduväline piiriülene koostöö.

(6)  Interreg B ja C.

(7)  Interreg B, C ja D.

(8)  ERF, IPA III, NDICI ja ÜMTde programm, kui üks summa Interreg B ja C all.

---

1. liide

Ühikuhindadel, kindlasummalistel maksetel ja ühtsetel määradel põhinev liidu rahaline osalus

Andmete esitamise vorm komisjonile läbivaatamiseks

(määruse (EL) 2021/1060 (ühissätete määrus) artikkel 94)

| Ettepaneku esitamise kuupäev | |
| --- | --- |
| | |

Ettepaneku esitamise kuupäev

Käesoleva liite kasutamine ei ole nõutav, kui kasutatakse ühissätete määruse artikli 94 lõikes 4 osutatud delegeeritud õigusaktis kindlaks määratud ELi tasandi lihtsustatud kuluvõimalusi.

A.   Peamiste elementide kokkuvõte

| Prioriteet | Fond | Erieesmärk | Hinnanguline osa kogueraldisest prioriteedile, mille suhtes kasutatakse lihtsustatud kuluvõimalust (%) | Hõlmatud tegevuse liik (liigid) | Hüvitamise aluseks olev näitaja | Hüvitamise aluseks oleva näitaja mõõtühik | Lihtsustatud kuluvõimaluse liik (ühikuhindade standardiseeritud astmik, kindlasummaline makse või ühtsed määrad) | Lihtsustatud kuluvõimaluse summa (eurodes) või protsent (ühtsete määrade puhul) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | Kood (1) | Kirjeldus | Kood (2) | Kirjeldus | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |

Prioriteet

Fond

Erieesmärk

Hinnanguline osa kogueraldisest prioriteedile, mille suhtes kasutatakse lihtsustatud kuluvõimalust (%)

Hõlmatud tegevuse liik (liigid)

Hüvitamise aluseks olev näitaja

Hüvitamise aluseks oleva näitaja mõõtühik

Lihtsustatud kuluvõimaluse liik (ühikuhindade standardiseeritud astmik, kindlasummaline makse või ühtsed määrad)

Lihtsustatud kuluvõimaluse summa (eurodes) või protsent (ühtsete määrade puhul)

Kood (1)

Kirjeldus

Kood (2)

Kirjeldus

B.   Üksikasjad tegevuse liikide kaupa (täidetakse iga tegevuse liigi kohta)

Kas korraldusasutus sai mõnelt ettevõtjalt toetust, et seada sisse allpool esitatud lihtsustatud kuluarvestus?

| | |
| --- | --- |
| Kui jah, siis täpsustage, milliselt ettevõtjalt: | Jah/Ei – Ettevõtja nimi |

Kui jah, siis täpsustage, milliselt ettevõtjalt:

Jah/Ei – Ettevõtja nimi

| 1.1 | Tegevuse liigi kirjeldus, sealhulgas elluviimise ajakava (3) |
| --- | --- |

1.1

Tegevuse liigi kirjeldus, sealhulgas elluviimise ajakava (3)

| 1.2 | Erieesmärk |
| --- | --- |

1.2

Erieesmärk

| 1.3 | Hüvitamise aluseks olev näitaja (4) |
| --- | --- |

1.3

Hüvitamise aluseks olev näitaja (4)

| 1.4 | Hüvitamise aluseks oleva näitaja mõõtühik |
| --- | --- |

1.4

Hüvitamise aluseks oleva näitaja mõõtühik

| 1.5 | Ühikuhindade standardiseeritud astmik, kindlasummaline makse või ühtse määraga makse |
| --- | --- |

1.5

Ühikuhindade standardiseeritud astmik, kindlasummaline makse või ühtse määraga makse

| 1.6 | Lihtsustatud kuluvõimaluste summa ühe mõõtühiku kohta või protsent (ühtse määraga maksete puhul) |
| --- | --- |

1.6

Lihtsustatud kuluvõimaluste summa ühe mõõtühiku kohta või protsent (ühtse määraga maksete puhul)

| 1.7 | Kulude kategooriad, mis kaetakse ühikuhinna, kindlasummalise makse või ühtse määraga maksega |
| --- | --- |

1.7

Kulude kategooriad, mis kaetakse ühikuhinna, kindlasummalise makse või ühtse määraga maksega

| 1.8 | Kas need kategooriad hõlmavad kõiki tegevuse rahastamiskõlblikke kulusid? (JAH/EI) |
| --- | --- |

1.8

Kas need kategooriad hõlmavad kõiki tegevuse rahastamiskõlblikke kulusid? (JAH/EI)

| 1.9 | Kohandus(t)e meetod (5) |
| --- | --- |

1.9

Kohandus(t)e meetod (5)

| 1.10 | Väljundühikute saavutamise kontroll






  — | kirjeldage, milliseid dokumente/süsteemi kasutatakse väljundühikute saavutamise kontrollimiseks |
| --- | --- | --- |

1.10

Väljundühikute saavutamise kontroll

—

kirjeldage, milliseid dokumente/süsteemi kasutatakse väljundühikute saavutamise kontrollimiseks

| — | kirjeldage, mida juhtimiskontrolli käigus kontrollitakse ja kes kontrollib |
| --- | --- |

—

kirjeldage, mida juhtimiskontrolli käigus kontrollitakse ja kes kontrollib

| — | kirjeldage, milline on asjaomaste andmete / dokumentide kogumise ja säilitamise kord |
| --- | --- |

—

kirjeldage, milline on asjaomaste andmete / dokumentide kogumise ja säilitamise kord

| 1.11 | Võimalikud kahjustavad stiimulid, riskimaandamismeetmed (6) ja hinnanguline riskitase (kõrge/keskmine/madal) |
| --- | --- |

1.11

Võimalikud kahjustavad stiimulid, riskimaandamismeetmed (6) ja hinnanguline riskitase (kõrge/keskmine/madal)

| 1.12 | Kogusumma (riiklik ja EL), mille komisjon sel alusel tõenäoliselt tagasi maksab |
| --- | --- |

1.12

Kogusumma (riiklik ja EL), mille komisjon sel alusel tõenäoliselt tagasi maksab

C.   Ühikuhindade standardiseeritud astmiku, kindlasummalise makse või ühtsete määrade arvutamine

| 1. | Andmeallikad, mida kasutatakse ühikuhindade standardiseeritud astmiku, kindlasummalise makse või ühtsete määrade arvutamisel (kes tootis, kogus ja salvestas andmed; kus andmeid säilitatakse; tähtpäevad; valideerimine jne): |
| --- | --- |

1.

| 2. | Palun täpsustage, miks on ühissätete määruse artikli 88 lõikes 2 väljapakutud meetod ja arvutus asjakohane selle tegevuse liigi puhul: |
| --- | --- |

2.

| 3. | Palun täpsustage, kuidas tehti arvutused, lisades eelkõige eeldused seoses kvaliteedi või kvantiteediga. Asjakohasel juhul tuleks kasutada statistilisi tõendeid ja võrdlusaluseid ning need tuleks taotluse korral esitada komisjoni jaoks kasutatavas vormingus: |
| --- | --- |

3.

| 4. | Palun selgitage, kuidas olete taganud, et ühikuhindade standardiseeritud astmike, kindlasummalise makse või ühtse määraga makse arvutamisel on kasutatud üksnes rahastamiskõlblikke kulusid: |
| --- | --- |

4.

| 5. | Auditeerimisasutus(t)e hinnang arvutamise metoodika ja summade ning korra kohta, millega tagatakse andmete kontroll, kvaliteet, kogumine ja säilitamine: |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Viidatakse ühissätete määruse I lisa tabelis 1 osutatud sekkumisvaldkonna koodile.

(2)  Viidatakse ühise näitaja koodile, kui seda kohaldatakse.

(3)  Tegevuste valimise kavandatav alguskuupäev ja nende lõpetamise kavandatav kuupäev (vt ühissätete määruse artikli 63 lõige 5).

(4)  Tegevuste puhul, mis hõlmavad mitut lihtsustatud kuluarvestuse võimalust, mis katavad eri kulukategooriaid, eri projekte või tegevuse järjestikuseid etappe, tuleb täita väljad 1.3–1.11 iga hüvitamise aluseks oleva näitaja kohta.

(5)  Kui see on kohaldatav, märkida kohanduse sagedus ja aeg ning viidata selgelt konkreetsele näitajale (sealhulgas olemasolu korral selle veebisaidi link, kus näitaja on avaldatud).

(6)  Kas on võimalik negatiivne mõju toetatud tegevuse kvaliteedile, kui jah, siis mis meetmeid (näiteks kvaliteedi tagamiseks) võetakse riski maandamiseks?

---

2. liide

Kuludega sidumata rahastamisel põhinev liidu rahaline osalus

Andmete esitamise vorm komisjonile läbivaatamiseks

(määruse (EL) 2021/1060 (ühissätete määrus) artikkel 95)

| Ettepaneku esitamise kuupäev | |
| --- | --- |
| | |

Ettepaneku esitamise kuupäev

Käesoleva liite kasutamine ei ole nõutav, kui kasutatakse ühissätete määruse artikli 95 lõikes 4 osutatud delegeeritud õigusaktis kindlaks määratud ELi tasandi lihtsustatud kuluvõimalusi.

A.   Peamiste elementide kokkuvõte

| Prioriteet | Fond | Erieesmärk | Summa, mille puhul kohaldatakse kuludega sidumata rahastamist | Hõlmatud tegevuse liik (liigid) | Täidetavad tingimused ja saavutatavad tulemused, mille komisjon võtab hüvitamisel aluseks | Näitaja | Mõõtühik, mida kasutatakse nende täidetavate tingimuste ja saavutatavate tulemuste puhul, mille komisjon võtab hüvitamisel aluseks | Kavandatav hüvitamismeetodi liik, mida kasutatakse hüvituse andmiseks toetusesaaja(te)le |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | Kood (1) | Kirjeldus | | Kood (2) | Kirjeldus | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |

Prioriteet

Fond

Erieesmärk

Summa, mille puhul kohaldatakse kuludega sidumata rahastamist

Hõlmatud tegevuse liik (liigid)

Täidetavad tingimused ja saavutatavad tulemused, mille komisjon võtab hüvitamisel aluseks

Näitaja

Mõõtühik, mida kasutatakse nende täidetavate tingimuste ja saavutatavate tulemuste puhul, mille komisjon võtab hüvitamisel aluseks

Kavandatav hüvitamismeetodi liik, mida kasutatakse hüvituse andmiseks toetusesaaja(te)le

Kood (1)

Kirjeldus

Kood (2)

Kirjeldus

B.   Üksikasjad tegevuse liikide kaupa (täidetakse iga tegevuse liigi kohta)

| 1.1. | Tegevuse liigi kirjeldus |
| --- | --- |

1.1.

Tegevuse liigi kirjeldus

| 1.2 | Erieesmärk |
| --- | --- |

1.2

Erieesmärk

| 1.3 | Täidetavad tingimused või saavutatavad tulemused |
| --- | --- |

1.3

Täidetavad tingimused või saavutatavad tulemused

| 1.4 | Tingimuste täitmise või tulemuste saavutamise tähtaeg |
| --- | --- |

1.4

Tingimuste täitmise või tulemuste saavutamise tähtaeg

| 1.5 | Täidetavad tingimused ja saavutatavad tulemused, mille komisjon võtab hüvitamisel aluseks |
| --- | --- |

1.5

Täidetavad tingimused ja saavutatavad tulemused, mille komisjon võtab hüvitamisel aluseks

| 1.6 | Vahetulemused (kui on asjakohane), mille komisjon võtab hüvitamisel aluseks koos hüvitamise ajakavaga |
| --- | --- |

1.6

Vahetulemused (kui on asjakohane), mille komisjon võtab hüvitamisel aluseks koos hüvitamise ajakavaga

Vahetulemused

Kavandatud kuupäev

Summad (eurodes)

| 1.7 | Kogusumma (sealhulgas liidu ja riiklik rahastamine) |
| --- | --- |

1.7

Kogusumma (sealhulgas liidu ja riiklik rahastamine)

| 1.8 | Kohandus(t)e meetod |
| --- | --- |

1.8

Kohandus(t)e meetod

| 1.9 | Tulemuse saavutamise või tingimuse täitmise kontroll (kui on asjakohane, vahetulemused)






  — | kirjeldage, milliseid dokumente/süsteemi kasutatakse tulemuse või tingimuse saavutamise kontrollimiseks (asjakohasel juhul kõik vahetulemused) |
| --- | --- | --- |

1.9

Tulemuse saavutamise või tingimuse täitmise kontroll (kui on asjakohane, vahetulemused)

—

kirjeldage, milliseid dokumente/süsteemi kasutatakse tulemuse või tingimuse saavutamise kontrollimiseks (asjakohasel juhul kõik vahetulemused)

| — | kirjeldage, kuidas toimub juhtimiskontroll(sh kohapeal), ja kes kontrollib |
| --- | --- |

—

kirjeldage, kuidas toimub juhtimiskontroll(sh kohapeal), ja kes kontrollib

| — | kirjeldage, milline on andmete / dokumentide kogumise ja säilitamise kord |
| --- | --- |

—

kirjeldage, milline on andmete / dokumentide kogumise ja säilitamise kord

| 1.10 | Kuludega sidumata rahastamise vormis antavate toetuste kasutamine / Kas liikmesriik annab toetusesaajatele toetust kuludega sidumata rahastamise vormis? [JAH/EI] |
| --- | --- |

1.10

Kuludega sidumata rahastamise vormis antavate toetuste kasutamine / Kas liikmesriik annab toetusesaajatele toetust kuludega sidumata rahastamise vormis? [JAH/EI]

| 1.11 | Kontrolljälje tagamise kord
  Palun märkige selle korra eest vastutav(ad) organ(id) |
| --- | --- |

1.11

Kontrolljälje tagamise kord

Palun märkige selle korra eest vastutav(ad) organ(id)

---

(1)  Viidatakse ühissätete määruse I lisa tabelis 1 ja EMKVFi määruse IV lisas osutatud sekkumisvaldkonna koodile.

(2)  Viidatakse ühise näitaja koodile, kui seda kohaldatakse.

---

3. liide

Kavandatud strateegiliselt oluliste tegevuste loetelu koos ajakavaga – artikli 17 lõige 3

| Tekstiväli [2 000] |
| --- |

Tekstiväli [2 000]

---

| 30.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 231/159 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 231/159

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2021/1060,

24. juuni 2021,

millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 177, artikli 322 lõike 1 punkti a ja artiklit 349,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, (2)

võttes arvesse kontrollikoja arvamust, (3)

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (4)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise lepingu) artikli 174 kohaselt taotleb liit majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamiseks eri regioonide arengutaseme ühtlustamist ning mahajäämuse vähendamist kõige ebasoodsamates piirkondades või saartel, kusjuures erilist tähelepanu pööratakse maapiirkondadele, tööstuslikust üleminekust mõjutatud piirkondadele ja regioonidele, kus valitsevad rasked ja püsivad ebasoodsad looduslikud või demograafilised tingimused. Need piirkonnad saavad ühtekuuluvuspoliitikast eriti suurt kasu. ELi toimimise lepingu artikli 175 kohaselt on nõutav, et liit toetaks nende eesmärkide saavutamist Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi arendusrahastu, Euroopa Sotsiaalfondi, Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Investeerimispanga ja teiste rahastamisvahendite kaudu võetavate meetmetega. ELi toimimise lepingu artikkel 322 on aluseks selliste finantsreeglite vastuvõtmiseks, millega määratakse kindlaks eelarve koostamise ja täitmise ning aruannete esitamise ja auditeerimise, samuti finantsjuhtimises osalejate vastutuse kontrollimise kord. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise lepingu) artikli 174 kohaselt taotleb liit majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamiseks eri regioonide arengutaseme ühtlustamist ning mahajäämuse vähendamist kõige ebasoodsamates piirkondades või saartel, kusjuures erilist tähelepanu pööratakse maapiirkondadele, tööstuslikust üleminekust mõjutatud piirkondadele ja regioonidele, kus valitsevad rasked ja püsivad ebasoodsad looduslikud või demograafilised tingimused. Need piirkonnad saavad ühtekuuluvuspoliitikast eriti suurt kasu. ELi toimimise lepingu artikli 175 kohaselt on nõutav, et liit toetaks nende eesmärkide saavutamist Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi arendusrahastu, Euroopa Sotsiaalfondi, Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Investeerimispanga ja teiste rahastamisvahendite kaudu võetavate meetmetega. ELi toimimise lepingu artikkel 322 on aluseks selliste finantsreeglite vastuvõtmiseks, millega määratakse kindlaks eelarve koostamise ja täitmise ning aruannete esitamise ja auditeerimise, samuti finantsjuhtimises osalejate vastutuse kontrollimise kord.

| (2) | Eelarve jagatud täitmise korras hallatavate liidu fondide, nimelt Euroopa Regionaalarengu Fond (edaspidi „ERF“), Euroopa Sotsiaalfond+ (edaspidi „ESF+“), Ühtekuuluvusfond, Õiglase Ülemineku Fond, ning eelarve jagatud täitmise korras Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondist (edaspidi „EMKVF“), Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondist (Asylum, Migration and Integration Fund, edaspidi „AMIF“), Sisejulgeolekufondist ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastust rahastatavate meetmete koordineeritud ja ühtlustatud rakendamise edasi arendamiseks tuleks kehtestada kõigi nende fondide (edaspidi koos „fondid“) suhtes ELi toimimise lepingu artiklil 322 põhinevad finantsreeglid, milles oleks selgesti määratletud asjaomaste sätete kohaldamisala. Peale selle tuleks kehtestada ELi toimimise lepingu artiklil 177 põhinevad ühissätted, et hõlmata ERFi, ESF+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi (edaspidi lisades „JDF“) ja EMKVFi poliitikat käsitlevad normid. |
| --- | --- |

(2)

Eelarve jagatud täitmise korras hallatavate liidu fondide, nimelt Euroopa Regionaalarengu Fond (edaspidi „ERF“), Euroopa Sotsiaalfond+ (edaspidi „ESF+“), Ühtekuuluvusfond, Õiglase Ülemineku Fond, ning eelarve jagatud täitmise korras Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondist (edaspidi „EMKVF“), Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondist (Asylum, Migration and Integration Fund, edaspidi „AMIF“), Sisejulgeolekufondist ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastust rahastatavate meetmete koordineeritud ja ühtlustatud rakendamise edasi arendamiseks tuleks kehtestada kõigi nende fondide (edaspidi koos „fondid“) suhtes ELi toimimise lepingu artiklil 322 põhinevad finantsreeglid, milles oleks selgesti määratletud asjaomaste sätete kohaldamisala. Peale selle tuleks kehtestada ELi toimimise lepingu artiklil 177 põhinevad ühissätted, et hõlmata ERFi, ESF+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi (edaspidi lisades „JDF“) ja EMKVFi poliitikat käsitlevad normid.

| (3) | Iga fondi eripära tõttu tuleks iga fondi ja ERFist toetatava Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi (Interreg) suhtes kohaldatavad erinormid sätestada lisaks käesolevale määrusele eraldi määrustes (edaspidi „fondispetsiifilised määrused“). |
| --- | --- |

(3)

Iga fondi eripära tõttu tuleks iga fondi ja ERFist toetatava Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi (Interreg) suhtes kohaldatavad erinormid sätestada lisaks käesolevale määrusele eraldi määrustes (edaspidi „fondispetsiifilised määrused“).

| (4) | Äärepoolseimatele piirkondadele tuleks kehtestada erimeetmed ja täiendav rahastus, et tasakaalustada nende struktuurilist, ühiskondlikku ja majanduslikku olukorda ning ebasoodsamat olukorda, mis tuleneb ELi toimimise lepingu artiklis 349 osutatud teguritest. |
| --- | --- |

(4)

Äärepoolseimatele piirkondadele tuleks kehtestada erimeetmed ja täiendav rahastus, et tasakaalustada nende struktuurilist, ühiskondlikku ja majanduslikku olukorda ning ebasoodsamat olukorda, mis tuleneb ELi toimimise lepingu artiklis 349 osutatud teguritest.

| (5) | Põhjapoolsetele hõredalt asustatud piirkondadele tuleks kehtestada erimeetmed ja täiendav rahastus, et tasakaalustada 1994. aasta ühinemisakti protokolli nr 6 artiklis 2 osutatud raskeid looduslikke või demograafilisi tingimusi. |
| --- | --- |

(5)

Põhjapoolsetele hõredalt asustatud piirkondadele tuleks kehtestada erimeetmed ja täiendav rahastus, et tasakaalustada 1994. aasta ühinemisakti protokolli nr 6 artiklis 2 osutatud raskeid looduslikke või demograafilisi tingimusi.

| (6) | Fondide rakendamisel tuleks järgida Euroopa Liidu lepingu artiklis 3 ja ELi toimimise lepingu artiklis 10 sätestatud horisontaalseid põhimõtteid, sealhulgas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet, võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat. Liikmesriigid peaksid järgima ka ÜRO lapse õiguste konventsioonis ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonis sätestatud kohustusi ning tagama juurdepääsu kooskõlas selle artikliga 9 ja vastavalt liidu õigusele, millega ühtlustatakse toodete ja teenuste ligipääsetavusnõudeid. Sellega seoses tuleks fonde rakendada viisil, mis edendab üleminekut asutusepõhiselt hoolduselt perepõhisele ja kogukonnapõhisele hooldusele. Liikmesriigid ja komisjon peaksid püüdma kõrvaldada ebavõrdsust ja edendada soolist võrdõiguslikkust, võtta arvesse soolist perspektiivi ning võidelda diskrimineerimisega, mis toimub soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel. Fondidest ei tohiks toetada meetmeid, mis aitavad kaasa mis tahes vormis segregatsioonile või tõrjutusele, ning taristu rahastamisel tuleks tagada juurdepääsetavus puuetega inimestele. Fondide eesmärke tuleks ellu viia kestliku arengu raames ning seejuures peaks liit edendama keskkonna säilitamise, kaitse ja selle kvaliteedi parandamise eesmärke, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 11 ja artikli 191 lõikes 1, võttes arvesse „saastaja maksab“ põhimõtet, ÜRO kestliku arengu eesmärke ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkulepet (5) (edaspidi „Pariisi kokkulepe“). Siseturu terviklikkuse kaitsmiseks peavad ettevõtjatele kasu toovad tegevused vastama ELi toimimise lepingu artiklites 107 ja 108 sätestatud riigiabi käsitlevatele liidu õigusnormidele. Vaesus on liidus eriti oluline probleem. Fondide eesmärkide poole püüdlemisel peaks seetõttu sihiks seadma vaesuse kaotamisele kaasa aitamise. Fondide eesmärkide poole püüdlemisel peaks sihiks seadma piisava toetuse pakkumise, eeskätt ranniku- ja linnapiirkondade kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, et tegeleda kolmandate riikide kodanike integreerimisega seotud sotsiaal-majanduslike ülesannetega ja pakkuda asjakohast toetust ebasoodsas olukorras aladele ja kogukondadele linnapiirkondades. |
| --- | --- |

(6)

Fondide rakendamisel tuleks järgida Euroopa Liidu lepingu artiklis 3 ja ELi toimimise lepingu artiklis 10 sätestatud horisontaalseid põhimõtteid, sealhulgas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet, võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat. Liikmesriigid peaksid järgima ka ÜRO lapse õiguste konventsioonis ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonis sätestatud kohustusi ning tagama juurdepääsu kooskõlas selle artikliga 9 ja vastavalt liidu õigusele, millega ühtlustatakse toodete ja teenuste ligipääsetavusnõudeid. Sellega seoses tuleks fonde rakendada viisil, mis edendab üleminekut asutusepõhiselt hoolduselt perepõhisele ja kogukonnapõhisele hooldusele. Liikmesriigid ja komisjon peaksid püüdma kõrvaldada ebavõrdsust ja edendada soolist võrdõiguslikkust, võtta arvesse soolist perspektiivi ning võidelda diskrimineerimisega, mis toimub soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel. Fondidest ei tohiks toetada meetmeid, mis aitavad kaasa mis tahes vormis segregatsioonile või tõrjutusele, ning taristu rahastamisel tuleks tagada juurdepääsetavus puuetega inimestele. Fondide eesmärke tuleks ellu viia kestliku arengu raames ning seejuures peaks liit edendama keskkonna säilitamise, kaitse ja selle kvaliteedi parandamise eesmärke, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 11 ja artikli 191 lõikes 1, võttes arvesse „saastaja maksab“ põhimõtet, ÜRO kestliku arengu eesmärke ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkulepet (5) (edaspidi „Pariisi kokkulepe“). Siseturu terviklikkuse kaitsmiseks peavad ettevõtjatele kasu toovad tegevused vastama ELi toimimise lepingu artiklites 107 ja 108 sätestatud riigiabi käsitlevatele liidu õigusnormidele. Vaesus on liidus eriti oluline probleem. Fondide eesmärkide poole püüdlemisel peaks seetõttu sihiks seadma vaesuse kaotamisele kaasa aitamise. Fondide eesmärkide poole püüdlemisel peaks sihiks seadma piisava toetuse pakkumise, eeskätt ranniku- ja linnapiirkondade kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, et tegeleda kolmandate riikide kodanike integreerimisega seotud sotsiaal-majanduslike ülesannetega ja pakkuda asjakohast toetust ebasoodsas olukorras aladele ja kogukondadele linnapiirkondades.

| (7) | Käesoleva määruse suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt ELi toimimise lepingu artikli 322 alusel vastu võetud horisontaalseid finantsreegleid. Kõnealused reeglid on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL, Euratom) 2018/1046 (6) (edaspidi „finantsmäärus“) ning nendega määratakse eelkõige kindlaks menetlus liidu eelarve kehtestamiseks ja selle täitmiseks toetuste, hangete, auhindade, eelarve kaudse täitmise, rahastamisvahendite, eelarveliste tagatiste, finantsabi ja välisekspertide tasustamise ja eelarve kaudse täitmise kaudu ning nähakse ette finantsjuhtimises osalejate vastutuse kontroll. ELi toimimise lepingu artikli 322 alusel vastu võetud reeglid hõlmavad ka üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määruse suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt ELi toimimise lepingu artikli 322 alusel vastu võetud horisontaalseid finantsreegleid. Kõnealused reeglid on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL, Euratom) 2018/1046 (6) (edaspidi „finantsmäärus“) ning nendega määratakse eelkõige kindlaks menetlus liidu eelarve kehtestamiseks ja selle täitmiseks toetuste, hangete, auhindade, eelarve kaudse täitmise, rahastamisvahendite, eelarveliste tagatiste, finantsabi ja välisekspertide tasustamise ja eelarve kaudse täitmise kaudu ning nähakse ette finantsjuhtimises osalejate vastutuse kontroll. ELi toimimise lepingu artikli 322 alusel vastu võetud reeglid hõlmavad ka üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks.

| (8) | Kui komisjonile on liikmesriikide suhtes meetmete võtmiseks määratud tähtaeg, peaks komisjon võtma aegsasti ja tõhusalt arvesse kogu vajalikku teavet ja kõiki vajalikke dokumente. Kui liikmesriikide poolt käesoleva määruse kohaselt mis tahes kujul esitatud teave ei ole täielik või ei vasta käesoleva määruse ja fondispetsiifiliste määruste nõuetele, nii et komisjon ei saa toimida täielikult informeerituna, tuleks see tähtaeg peatada, kuni liikmesriigid on regulatiivsed nõuded täitnud. Kuna komisjonil ei ole lubatud teha makseid maksetaotlustes esitatud kulude eest, mis toetusesaajal on tekkinud ja mille eest ta on tasunud nende tegevuste käigus, mille puhul erieesmärkide täitmise eeltingimused ei ole täidetud, ei tohiks nende kulude puhul kohaldada komisjoni maksete tegemise tähtaega. |
| --- | --- |

(8)

Kui komisjonile on liikmesriikide suhtes meetmete võtmiseks määratud tähtaeg, peaks komisjon võtma aegsasti ja tõhusalt arvesse kogu vajalikku teavet ja kõiki vajalikke dokumente. Kui liikmesriikide poolt käesoleva määruse kohaselt mis tahes kujul esitatud teave ei ole täielik või ei vasta käesoleva määruse ja fondispetsiifiliste määruste nõuetele, nii et komisjon ei saa toimida täielikult informeerituna, tuleks see tähtaeg peatada, kuni liikmesriigid on regulatiivsed nõuded täitnud. Kuna komisjonil ei ole lubatud teha makseid maksetaotlustes esitatud kulude eest, mis toetusesaajal on tekkinud ja mille eest ta on tasunud nende tegevuste käigus, mille puhul erieesmärkide täitmise eeltingimused ei ole täidetud, ei tohiks nende kulude puhul kohaldada komisjoni maksete tegemise tähtaega.

| (9) | Liidu prioriteetidele kaasa aitamiseks peaks fondidest antav toetus keskenduma piiratud arvul poliitikaeesmärkidele vastavalt fondispetsiifilisele missioonile aluslepingul põhinevate eesmärkide kohaselt. AMIFi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu poliitikaeesmärgid tuleks sätestada vastavates fondispetsiifilistes määrustes. Õiglase Ülemineku Fondi ning ERFi ja ESF+ vahendid, mis paigutatakse vabatahtlikkuse alusel täiendava toetusena ümber Õiglase Ülemineku Fondi, peaksid aitama kaasa ühe erieesmärgi saavutamisele. |
| --- | --- |

(9)

Liidu prioriteetidele kaasa aitamiseks peaks fondidest antav toetus keskenduma piiratud arvul poliitikaeesmärkidele vastavalt fondispetsiifilisele missioonile aluslepingul põhinevate eesmärkide kohaselt. AMIFi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu poliitikaeesmärgid tuleks sätestada vastavates fondispetsiifilistes määrustes. Õiglase Ülemineku Fondi ning ERFi ja ESF+ vahendid, mis paigutatakse vabatahtlikkuse alusel täiendava toetusena ümber Õiglase Ülemineku Fondi, peaksid aitama kaasa ühe erieesmärgi saavutamisele.

| (10) | Võttes arvesse, kui tähtis on võidelda kliimamuutuste vastu kooskõlas liidu kohustustega rakendada Pariisi kokkulepet ning saavutada ÜRO kestliku arengu eesmärgid, peaksid fondid aitama kaasa kliimameetmete peavoolustamisele ja üldise eesmärgi – tagada 30 % liidu eelarvekulutustest kliimaeesmärkide toetamiseks – saavutamisele. Sellega seoses tuleks fondidest toetada tegevusi, mis on kooskõlas liidu kliima- ja keskkonnastandardite ja prioriteetidega ega kahjusta märkimisväärselt keskkonnaeesmärke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852 (7) artikli 17 tähenduses. Asjakohased mehhanismid, millega tagatakse toetatavate taristuinvesteeringute kliimakindlus, peaksid olema fondide programmitöö ja rakendamise lahutamatu osa. |
| --- | --- |

(10)

Võttes arvesse, kui tähtis on võidelda kliimamuutuste vastu kooskõlas liidu kohustustega rakendada Pariisi kokkulepet ning saavutada ÜRO kestliku arengu eesmärgid, peaksid fondid aitama kaasa kliimameetmete peavoolustamisele ja üldise eesmärgi – tagada 30 % liidu eelarvekulutustest kliimaeesmärkide toetamiseks – saavutamisele. Sellega seoses tuleks fondidest toetada tegevusi, mis on kooskõlas liidu kliima- ja keskkonnastandardite ja prioriteetidega ega kahjusta märkimisväärselt keskkonnaeesmärke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852 (7) artikli 17 tähenduses. Asjakohased mehhanismid, millega tagatakse toetatavate taristuinvesteeringute kliimakindlus, peaksid olema fondide programmitöö ja rakendamise lahutamatu osa.

| (11) | Võttes arvesse, kui tähtis on võidelda elurikkuse vähenemise vastu, peaks fondid aitama kaasa elurikkuse meetmete peavoolustamisele liidu poliitikavaldkondadesse ja üldise eesmärgi – tagada mitmeaastase finantsraamistiku kohastest iga-aastastest kulutustest 7,5 % elurikkuse toetamiseks 2024. aastal ja 10 % 2026. ja 2027. aastal – saavutamisele, võttes samal ajal arvesse kliima- ja elurikkuse eesmärkide praegust kattuvust. |
| --- | --- |

(11)

Võttes arvesse, kui tähtis on võidelda elurikkuse vähenemise vastu, peaks fondid aitama kaasa elurikkuse meetmete peavoolustamisele liidu poliitikavaldkondadesse ja üldise eesmärgi – tagada mitmeaastase finantsraamistiku kohastest iga-aastastest kulutustest 7,5 % elurikkuse toetamiseks 2024. aastal ja 10 % 2026. ja 2027. aastal – saavutamisele, võttes samal ajal arvesse kliima- ja elurikkuse eesmärkide praegust kattuvust.

| (12) | Komisjon peaks täitma fondidele eraldatud liidu eelarve osa eelarve jagatud täitmise korras finantsmääruse tähenduses. Seepärast peaksid komisjon ja liikmesriigid fondide kasutamisel eelarve jagatud täitmise korras järgima selliseid finantsmääruses osutatud põhimõtteid nagu usaldusväärne finantsjuhtimine, läbipaistvus ja mittediskrimineerimine. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon peaks täitma fondidele eraldatud liidu eelarve osa eelarve jagatud täitmise korras finantsmääruse tähenduses. Seepärast peaksid komisjon ja liikmesriigid fondide kasutamisel eelarve jagatud täitmise korras järgima selliseid finantsmääruses osutatud põhimõtteid nagu usaldusväärne finantsjuhtimine, läbipaistvus ja mittediskrimineerimine.

| (13) | Programmide ettevalmistamise ja rakendamise eest peaksid vastutama liikmesriigid sobival territoriaalsel tasandil kooskõlas asjaomase liikmesriigi institutsioonilise, õigus- ja finantsraamistikuga ning nende poolt selleks otstarbeks nimetatud asutused. Liit ja liikmesriigid peaksid hoiduma mittevajalike normide kehtestamisest, mis tooksid toetusesaajatele kaasa ülemäärase halduskoormuse. |
| --- | --- |

(13)

Programmide ettevalmistamise ja rakendamise eest peaksid vastutama liikmesriigid sobival territoriaalsel tasandil kooskõlas asjaomase liikmesriigi institutsioonilise, õigus- ja finantsraamistikuga ning nende poolt selleks otstarbeks nimetatud asutused. Liit ja liikmesriigid peaksid hoiduma mittevajalike normide kehtestamisest, mis tooksid toetusesaajatele kaasa ülemäärase halduskoormuse.

| (14) | Fondide kasutamise oluline tunnus on partnerluse põhimõte, mis põhineb mitmetasandilise valitsemise lähenemisviisil ning tagab piirkondlike, kohalike, linnade ja muude avaliku sektori asutuste, kodanikuühiskonna, majandus- ja sotsiaalpartnerite ning asjakohasel juhul teadusasutuste ja ülikoolide kaasatuse. Partnerluse korralduse järjepidevuse tagamiseks tuleks fondide suhtes kohaldada jätkuvalt komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 240/2014 (8) loodud Euroopa partnerluse käitumisjuhendit, mis on kehtestatud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest toetatud partnerluslepingutele ja programmidele (edaspidi „Euroopa partnerluse käitumisjuhend“). |
| --- | --- |

(14)

Fondide kasutamise oluline tunnus on partnerluse põhimõte, mis põhineb mitmetasandilise valitsemise lähenemisviisil ning tagab piirkondlike, kohalike, linnade ja muude avaliku sektori asutuste, kodanikuühiskonna, majandus- ja sotsiaalpartnerite ning asjakohasel juhul teadusasutuste ja ülikoolide kaasatuse. Partnerluse korralduse järjepidevuse tagamiseks tuleks fondide suhtes kohaldada jätkuvalt komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 240/2014 (8) loodud Euroopa partnerluse käitumisjuhendit, mis on kehtestatud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest toetatud partnerluslepingutele ja programmidele (edaspidi „Euroopa partnerluse käitumisjuhend“).

| (15) | Liidu tasandil on majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta, sealhulgas Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtted raamistikuks, mille alusel määratakse kindlaks liikmesriikide reformide prioriteedid ja jälgitakse nende rakendamist. Liikmesriigid töötavad nende reformide toetamiseks välja oma riiklikud mitmeaastased investeerimisstrateegiad. Need strateegiad tuleks esitada koos iga-aastaste riiklike reformikavadega, et kirjeldada ja koordineerida prioriteetseid investeerimisprojekte, mida toetatakse riigi või liidu vahenditest või mõlemast. Need peaksid aitama ka kasutada liidu vahendeid sidusalt ning maksimeerida eelkõige fondidest, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/241 (9) loodud taaste- ja vastupidavusrahastust ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/523 (10) loodud programmist „InvestEU“ (edaspidi „InvestEU määrus“) saadava rahalise toetuse lisaväärtust. |
| --- | --- |

(15)

Liidu tasandil on majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta, sealhulgas Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtted raamistikuks, mille alusel määratakse kindlaks liikmesriikide reformide prioriteedid ja jälgitakse nende rakendamist. Liikmesriigid töötavad nende reformide toetamiseks välja oma riiklikud mitmeaastased investeerimisstrateegiad. Need strateegiad tuleks esitada koos iga-aastaste riiklike reformikavadega, et kirjeldada ja koordineerida prioriteetseid investeerimisprojekte, mida toetatakse riigi või liidu vahenditest või mõlemast. Need peaksid aitama ka kasutada liidu vahendeid sidusalt ning maksimeerida eelkõige fondidest, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/241 (9) loodud taaste- ja vastupidavusrahastust ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/523 (10) loodud programmist „InvestEU“ (edaspidi „InvestEU määrus“) saadava rahalise toetuse lisaväärtust.

| (16) | Liikmesriigid peaksid programmitöö dokumentide ettevalmistamisel võtma arvesse asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi, mis on vastu võetud kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 121 lõikega 2, ning asjakohaseid nõukogu soovitusi, mis on vastu võetud kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 148 lõikega 4, ning täiendavaid komisjoni soovitusi, mis on esitatud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1999 (11) artikliga 34, ning AMIFi, Sisejulgeolekufondi ja piirihalduse ja viisapoliitika rahastu puhul muid asjakohaseid liidu soovitusi, mis on adresseeritud liikmesriigile. Programmitöö perioodil 2021–2027 (edaspidi „programmitöö periood“) peaksid liikmesriigid andma regulaarselt seirekomisjonile ja komisjonile aru programmide rakendamise edenemisest riigipõhiste soovituste täitmise toetamisel. Vahehindamise ajal peaksid liikmesriigid kaaluma muu hulgas vajadust teha programmidesse muudatusi, et võtta arvesse uusi ülesandeid, mis on kindlaks määratud pärast programmitöö perioodi algust vastu võetud või muudetud asjakohastes riigipõhistes soovitustes. |
| --- | --- |

(16)

Liikmesriigid peaksid programmitöö dokumentide ettevalmistamisel võtma arvesse asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi, mis on vastu võetud kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 121 lõikega 2, ning asjakohaseid nõukogu soovitusi, mis on vastu võetud kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 148 lõikega 4, ning täiendavaid komisjoni soovitusi, mis on esitatud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1999 (11) artikliga 34, ning AMIFi, Sisejulgeolekufondi ja piirihalduse ja viisapoliitika rahastu puhul muid asjakohaseid liidu soovitusi, mis on adresseeritud liikmesriigile. Programmitöö perioodil 2021–2027 (edaspidi „programmitöö periood“) peaksid liikmesriigid andma regulaarselt seirekomisjonile ja komisjonile aru programmide rakendamise edenemisest riigipõhiste soovituste täitmise toetamisel. Vahehindamise ajal peaksid liikmesriigid kaaluma muu hulgas vajadust teha programmidesse muudatusi, et võtta arvesse uusi ülesandeid, mis on kindlaks määratud pärast programmitöö perioodi algust vastu võetud või muudetud asjakohastes riigipõhistes soovitustes.

| (17) | Liikmesriigid peaksid võtma oma programmides, sealhulgas vahehindamise ajal, ja vähese CO2-heitega investeeringuid puudutavate rahaliste vajaduste puhul arvesse määruse (EL) 2018/1999 kohaselt välja töötatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava sisu ning neid kavasid käsitlevate liidu soovituste andmiseni viiva protsessi tulemusi. |
| --- | --- |

(17)

Liikmesriigid peaksid võtma oma programmides, sealhulgas vahehindamise ajal, ja vähese CO2-heitega investeeringuid puudutavate rahaliste vajaduste puhul arvesse määruse (EL) 2018/1999 kohaselt välja töötatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava sisu ning neid kavasid käsitlevate liidu soovituste andmiseni viiva protsessi tulemusi.

| (18) | Partnerlusleping, mille iga liikmesriik koostab, peaks olema kokkuvõtlik ja strateegiline dokument, mille alusel komisjon ja asjaomane liikmesriik peavad läbirääkimisi ERFi, ESF+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja EMKVFi programmide ülesehituse üle. Heakskiitmismenetluse lihtsustamiseks peaks komisjon selle hindamisel järgima proportsionaalsuse põhimõtet, eelkõige seoses partnerluslepingu pikkusega ja lisateabe taotlustega. Halduskoormuse vähendamiseks ei peaks olema vaja partnerluslepinguid programmitöö perioodi jooksul muuta. Kui aga liikmesriik soovib, peaks ta saama esitada komisjonile ühe muudatusettepaneku oma partnerluslepingu kohta, et võtta arvesse vahehindamise tulemusi. Programmitöö lihtsustamiseks ja programmidokumentide sisu kattuvuse vältimiseks võib partnerluslepingut käsitada programmi osana. |
| --- | --- |

(18)

Partnerlusleping, mille iga liikmesriik koostab, peaks olema kokkuvõtlik ja strateegiline dokument, mille alusel komisjon ja asjaomane liikmesriik peavad läbirääkimisi ERFi, ESF+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja EMKVFi programmide ülesehituse üle. Heakskiitmismenetluse lihtsustamiseks peaks komisjon selle hindamisel järgima proportsionaalsuse põhimõtet, eelkõige seoses partnerluslepingu pikkusega ja lisateabe taotlustega. Halduskoormuse vähendamiseks ei peaks olema vaja partnerluslepinguid programmitöö perioodi jooksul muuta. Kui aga liikmesriik soovib, peaks ta saama esitada komisjonile ühe muudatusettepaneku oma partnerluslepingu kohta, et võtta arvesse vahehindamise tulemusi. Programmitöö lihtsustamiseks ja programmidokumentide sisu kattuvuse vältimiseks võib partnerluslepingut käsitada programmi osana.

| (19) | Selleks, et anda liikmesriikidele nende eelarve jagatud täitmise korras hallatavate eraldiste rakendamisel piisav paindlikkus, peaks olema võimalik paigutada ümber teatavad rahastuse määrad fondide vahel ning eelarve jagatud täitmise korras ning otse ja kaudselt hallatavate vahendite vahel. Kui liikmesriigi konkreetsed majanduslikud ja sotsiaalsed asjaolud seda õigustavad, peaks ümberpaigutamise tase olema kõrgem. |
| --- | --- |

(19)

Selleks, et anda liikmesriikidele nende eelarve jagatud täitmise korras hallatavate eraldiste rakendamisel piisav paindlikkus, peaks olema võimalik paigutada ümber teatavad rahastuse määrad fondide vahel ning eelarve jagatud täitmise korras ning otse ja kaudselt hallatavate vahendite vahel. Kui liikmesriigi konkreetsed majanduslikud ja sotsiaalsed asjaolud seda õigustavad, peaks ümberpaigutamise tase olema kõrgem.

| (20) | Iga liikmesriik peaks käesolevas määruses sätestatud teatavatel tingimustel saama paindlikult anda oma panuse programmi „InvestEU“ ELi tagatise jaoks ja InvestEU nõustamiskeskuse jaoks asjaomases liikmesriigis tehtavateks investeeringuteks. |
| --- | --- |

(20)

Iga liikmesriik peaks käesolevas määruses sätestatud teatavatel tingimustel saama paindlikult anda oma panuse programmi „InvestEU“ ELi tagatise jaoks ja InvestEU nõustamiskeskuse jaoks asjaomases liikmesriigis tehtavateks investeeringuteks.

| (21) | Selleks et tagada vajalikud eeldused fondidest antava liidu toetuse tulemuslikuks ja tõhusaks kasutamiseks, tuleks kehtestada piiratud arvul eeltingimuste loend ning kokkuvõtlikud ja ammendavad objektiivsed kriteeriumid nende hindamiseks. Iga eeltingimus peaks olema seotud konkreetse erieesmärgiga ning automaatselt kohaldatav, kui toetamiseks valitakse see erieesmärk. Ilma et see mõjutaks kohustustest vabastamise reegleid, ei tohiks juhul, kui need tingimused ei ole täidetud, asjaomaste erieesmärkidega seotud tegevuste kulusid komisjoni poolt hüvitada. Soodsa investeerimisraamistiku säilitamiseks tuleks regulaarselt jälgida eeltingimuste jätkuvat täitmist. Liikmesriigi taotluse korral peaks EIP saama aidata hinnata rakendamistingimuste täitmist. Samuti on oluline tagada, et toetamiseks valitud tegevused viidaks ellu kooskõlas eeltingimuste täitmise tagamiseks kehtestatud strateegiate ja planeerimisdokumentidega, tagades seeläbi, et kõik kaasrahastatavad tegevused on kooskõlas liidu poliitikaraamistikuga. |
| --- | --- |

(21)

Selleks et tagada vajalikud eeldused fondidest antava liidu toetuse tulemuslikuks ja tõhusaks kasutamiseks, tuleks kehtestada piiratud arvul eeltingimuste loend ning kokkuvõtlikud ja ammendavad objektiivsed kriteeriumid nende hindamiseks. Iga eeltingimus peaks olema seotud konkreetse erieesmärgiga ning automaatselt kohaldatav, kui toetamiseks valitakse see erieesmärk. Ilma et see mõjutaks kohustustest vabastamise reegleid, ei tohiks juhul, kui need tingimused ei ole täidetud, asjaomaste erieesmärkidega seotud tegevuste kulusid komisjoni poolt hüvitada. Soodsa investeerimisraamistiku säilitamiseks tuleks regulaarselt jälgida eeltingimuste jätkuvat täitmist. Liikmesriigi taotluse korral peaks EIP saama aidata hinnata rakendamistingimuste täitmist. Samuti on oluline tagada, et toetamiseks valitud tegevused viidaks ellu kooskõlas eeltingimuste täitmise tagamiseks kehtestatud strateegiate ja planeerimisdokumentidega, tagades seeläbi, et kõik kaasrahastatavad tegevused on kooskõlas liidu poliitikaraamistikuga.

| (22) | Püüdes saavutada majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärke, peaks ERFi ja Ühtekuuluvusfondi toetus võrguühendustele olema suunatud puuduvate ühenduste rajamisele üleeuroopalise transpordivõrguga. |
| --- | --- |

(22)

Püüdes saavutada majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärke, peaks ERFi ja Ühtekuuluvusfondi toetus võrguühendustele olema suunatud puuduvate ühenduste rajamisele üleeuroopalise transpordivõrguga.

| (23) | Liikmesriigid peaksid kehtestama igale programmile tulemusraamistiku, mis hõlmab kõiki näitajaid, vahe-eesmärke ja sihtväärtusi programmi tulemuslikkuse seireks, aruandluseks ja hindamiseks. See peaks võimaldama tulemuslikkuse seiret ja hindamist ning sellekohast aruandlust rakendamise ajal ning aitama kaasa fondide üldise tulemuslikkuse mõõtmisele. |
| --- | --- |

(23)

Liikmesriigid peaksid kehtestama igale programmile tulemusraamistiku, mis hõlmab kõiki näitajaid, vahe-eesmärke ja sihtväärtusi programmi tulemuslikkuse seireks, aruandluseks ja hindamiseks. See peaks võimaldama tulemuslikkuse seiret ja hindamist ning sellekohast aruandlust rakendamise ajal ning aitama kaasa fondide üldise tulemuslikkuse mõõtmisele.

| (24) | Liikmesriigid peaksid viima läbi iga ERFist, ESF+ist, Ühtekuuluvusfondist ja Õiglase Ülemineku Fondist toetatava programmi vahehindamise. See hindamine peaks võimaldama programmide täielikku kohandamist nende tulemuslikkuse alusel, andes samal ajal võimaluse võtta arvesse ka uusi probleeme ja 2024. aastal väljastatud asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ning edusamme lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamisel. Vahehindamisel tuleks arvesse võtta asjaomase liikmesriigi või piirkonna sotsiaal-majanduslikku olukorda, sealhulgas olulist negatiivset finants-, majandus- või sotsiaalarengu suunda või demograafilisi probleeme, ning samuti edusamme riiklikul tasandil seatud kliimaalase panuse sihtväärtuste saavutamisel. Komisjon peaks koostama aruande vahehindamise tulemuste kohta, sealhulgas hinnangu halduskulude ja -tasude kohaldamise kohta rahastamisvahendite puhul, mida haldavad otselepingute sõlmimise teel valitud asutused. |
| --- | --- |

(24)

Liikmesriigid peaksid viima läbi iga ERFist, ESF+ist, Ühtekuuluvusfondist ja Õiglase Ülemineku Fondist toetatava programmi vahehindamise. See hindamine peaks võimaldama programmide täielikku kohandamist nende tulemuslikkuse alusel, andes samal ajal võimaluse võtta arvesse ka uusi probleeme ja 2024. aastal väljastatud asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ning edusamme lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamisel. Vahehindamisel tuleks arvesse võtta asjaomase liikmesriigi või piirkonna sotsiaal-majanduslikku olukorda, sealhulgas olulist negatiivset finants-, majandus- või sotsiaalarengu suunda või demograafilisi probleeme, ning samuti edusamme riiklikul tasandil seatud kliimaalase panuse sihtväärtuste saavutamisel. Komisjon peaks koostama aruande vahehindamise tulemuste kohta, sealhulgas hinnangu halduskulude ja -tasude kohaldamise kohta rahastamisvahendite puhul, mida haldavad otselepingute sõlmimise teel valitud asutused.

| (25) | Liidu rahastamispoliitika ja liidu majanduse juhtimise vahelist seost tagavaid mehhanisme tuleks jätkuvalt täiustada, võimaldades komisjonil teha nõukogule ettepanek peatada osa asjaomase liikmesriigi programmile või programmidele ette nähtud kulukohustustest või maksetest või kõik asjaomased kulukohustused või maksed, kui liikmesriik ei võta majanduse juhtimise protsessis tulemuslikke meetmeid. Komisjoni kohustus teha peatamise ettepanek tuleks peatada tingimusel, et ja seniks, kuni rakendatakse stabiilsuse ja kasvu pakti nn üldist vabastusklauslit. Ühetaolise rakendamise tagamiseks ning kehtestatavate meetmete olulist finantsmõju arvesse võttes tuleks rakendamisvolitused anda nõukogule, kes peaks toimima komisjoni ettepaneku alusel. Majanduse juhtimise protsessis tulemusliku tegutsemise tagamiseks vajalike otsuste vastuvõtmise hõlbustamiseks tuleks kasutada kvalifitseeritud häälteenamust nõudvat pöördhääletust. Arvestades ESF+ist ja Interregi programmidest toetatavate tegevuste liiki, tuleks need ESF+ ja nimetatud programmid selliste mehhanismide kohaldamisalast välja jätta. |
| --- | --- |

(25)

Liidu rahastamispoliitika ja liidu majanduse juhtimise vahelist seost tagavaid mehhanisme tuleks jätkuvalt täiustada, võimaldades komisjonil teha nõukogule ettepanek peatada osa asjaomase liikmesriigi programmile või programmidele ette nähtud kulukohustustest või maksetest või kõik asjaomased kulukohustused või maksed, kui liikmesriik ei võta majanduse juhtimise protsessis tulemuslikke meetmeid. Komisjoni kohustus teha peatamise ettepanek tuleks peatada tingimusel, et ja seniks, kuni rakendatakse stabiilsuse ja kasvu pakti nn üldist vabastusklauslit. Ühetaolise rakendamise tagamiseks ning kehtestatavate meetmete olulist finantsmõju arvesse võttes tuleks rakendamisvolitused anda nõukogule, kes peaks toimima komisjoni ettepaneku alusel. Majanduse juhtimise protsessis tulemusliku tegutsemise tagamiseks vajalike otsuste vastuvõtmise hõlbustamiseks tuleks kasutada kvalifitseeritud häälteenamust nõudvat pöördhääletust. Arvestades ESF+ist ja Interregi programmidest toetatavate tegevuste liiki, tuleks need ESF+ ja nimetatud programmid selliste mehhanismide kohaldamisalast välja jätta.

| (26) | Et võimaldada kiiret reageerimist erandlikele või ebatavalistele asjaoludele, millele on osutatud stabiilsuse ja kasvu paktis ning mis võivad tekkida programmitöö perioodi jooksul, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused ajutiste meetmete vastuvõtmiseks, et hõlbustada fondide kasutamist selliste asjaolude korral. Komisjon peaks võtma vastu meetmed, mis on kõige asjakohasemad, võttes arvesse erandlikke või ebatavalisi asjaolusid, millega liikmesriik silmitsi seisab, järgides samal ajal fondide eesmärke. Komisjon peaks jälgima ka meetmete rakendamist ja hindama nende asjakohasust. |
| --- | --- |

(26)

Et võimaldada kiiret reageerimist erandlikele või ebatavalistele asjaoludele, millele on osutatud stabiilsuse ja kasvu paktis ning mis võivad tekkida programmitöö perioodi jooksul, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused ajutiste meetmete vastuvõtmiseks, et hõlbustada fondide kasutamist selliste asjaolude korral. Komisjon peaks võtma vastu meetmed, mis on kõige asjakohasemad, võttes arvesse erandlikke või ebatavalisi asjaolusid, millega liikmesriik silmitsi seisab, järgides samal ajal fondide eesmärke. Komisjon peaks jälgima ka meetmete rakendamist ja hindama nende asjakohasust.

| (27) | On vaja sätestada ühised nõuded programmide sisule, võttes arvesse iga fondi erijooni. Neid ühisnõudeid saab täiendada fondispetsiifiliste normidega. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/1060 (12) (edaspidi „Interregi määrus“) peaks sisaldama erisätteid Interregi programmide sisu kohta. |
| --- | --- |

(27)

On vaja sätestada ühised nõuded programmide sisule, võttes arvesse iga fondi erijooni. Neid ühisnõudeid saab täiendada fondispetsiifiliste normidega. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/1060 (12) (edaspidi „Interregi määrus“) peaks sisaldama erisätteid Interregi programmide sisu kohta.

| (28) | Selleks et võimaldada programmi rakendamisel paindlikkust ja vähendada halduskoormust, tuleks lubada vahendite piiratud ümberpaigutamist sama programmi prioriteetide vahel ilma, et oleks vaja komisjoni otsust programmi muutmise kohta. Selleks et tagada ajakohane teave iga prioriteedi eraldiste kohta, tuleks esitada komisjonile läbivaadatud finantstabelid. |
| --- | --- |

(28)

Selleks et võimaldada programmi rakendamisel paindlikkust ja vähendada halduskoormust, tuleks lubada vahendite piiratud ümberpaigutamist sama programmi prioriteetide vahel ilma, et oleks vaja komisjoni otsust programmi muutmise kohta. Selleks et tagada ajakohane teave iga prioriteedi eraldiste kohta, tuleks esitada komisjonile läbivaadatud finantstabelid.

| (29) | Õiglase Ülemineku Fondi tõhususe suurendamiseks peaks olema võimalik, et ERFi ja ESF+ lisavahendid tehakse Õiglase Ülemineku Fondile kättesaadavaks vabatahtlikkuse alusel. Kõnealused lisavahendid tuleks eraldada konkreetse vabatahtliku ümberpaigutusena kõnealustest fondidest Õiglase Ülemineku Fondi, võttes arvesse õiglase ülemineku territoriaalsetes kavades sätestatud üleminekuprobleeme, millega tuleb tegeleda. Ümberpaigutatavad summad tuleks eraldada nende piirkondade kategooriate vahenditest, kus asuvad õiglase ülemineku territoriaalsetes kavades kindlaks määratud territooriumid. Võttes arvesse Õiglase Ülemineku Fondi vahendite kasutamise erikorda, tuleks Õiglase Ülemineku Fondi vahendite moodustamisel kohaldada üksnes sellele eriomast ümberpaigutamismehhanismi. Lisaks tuleks selgitada, et Õiglase Ülemineku Fondile ning ERFist ja ESF+ist Õiglase Ülemineku Fondi ümberpaigutatud vahenditele, millest saab samuti Õiglase Ülemineku Fondi toetus, tuleks kohaldada üksnes käesolevat määrust ja määrust (EL) 2021/1060 (13) (edaspidi „Õiglase Ülemineku Fondi määrus“). Täiendava toetuse suhtes ei tuleks kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2021/1060 (14) (edaspidi „ERFi ja Ühtekuuluvusfondi määrus“) ega määrust (EL) 2021/1060 (15) (edaspidi „ESF+ määrus“). Seepärast tuleks ERFi ja Ühtekuuluvusfondi määruses sätestatud valdkondliku keskendamise nõuete ning ERFi ja Ühtekuuluvusfondi määruses sätestatud linnade kestliku arengu miinimumeraldiste arvutamise alusest välja jätta ERFi vahendid, mis on lisatoetusena ümber paigutatud Õiglase Ülemineku Fondi. Sama kehtib ESF+ vahendite kohta, mis on ümber paigutatud Õiglase Ülemineku Fondi lisatoetusena seoses ESF+ määruses sätestatud valdkondliku keskendamise nõuetega. |
| --- | --- |

(29)

Õiglase Ülemineku Fondi tõhususe suurendamiseks peaks olema võimalik, et ERFi ja ESF+ lisavahendid tehakse Õiglase Ülemineku Fondile kättesaadavaks vabatahtlikkuse alusel. Kõnealused lisavahendid tuleks eraldada konkreetse vabatahtliku ümberpaigutusena kõnealustest fondidest Õiglase Ülemineku Fondi, võttes arvesse õiglase ülemineku territoriaalsetes kavades sätestatud üleminekuprobleeme, millega tuleb tegeleda. Ümberpaigutatavad summad tuleks eraldada nende piirkondade kategooriate vahenditest, kus asuvad õiglase ülemineku territoriaalsetes kavades kindlaks määratud territooriumid. Võttes arvesse Õiglase Ülemineku Fondi vahendite kasutamise erikorda, tuleks Õiglase Ülemineku Fondi vahendite moodustamisel kohaldada üksnes sellele eriomast ümberpaigutamismehhanismi. Lisaks tuleks selgitada, et Õiglase Ülemineku Fondile ning ERFist ja ESF+ist Õiglase Ülemineku Fondi ümberpaigutatud vahenditele, millest saab samuti Õiglase Ülemineku Fondi toetus, tuleks kohaldada üksnes käesolevat määrust ja määrust (EL) 2021/1060 (13) (edaspidi „Õiglase Ülemineku Fondi määrus“). Täiendava toetuse suhtes ei tuleks kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2021/1060 (14) (edaspidi „ERFi ja Ühtekuuluvusfondi määrus“) ega määrust (EL) 2021/1060 (15) (edaspidi „ESF+ määrus“). Seepärast tuleks ERFi ja Ühtekuuluvusfondi määruses sätestatud valdkondliku keskendamise nõuete ning ERFi ja Ühtekuuluvusfondi määruses sätestatud linnade kestliku arengu miinimumeraldiste arvutamise alusest välja jätta ERFi vahendid, mis on lisatoetusena ümber paigutatud Õiglase Ülemineku Fondi. Sama kehtib ESF+ vahendite kohta, mis on ümber paigutatud Õiglase Ülemineku Fondi lisatoetusena seoses ESF+ määruses sätestatud valdkondliku keskendamise nõuetega.

| (30) | Integreeritud territoriaalse arengu lähenemisviisi tugevdamiseks peaksid investeeringud territoriaalsete vahendite kujul, nagu integreeritud territoriaalsed investeeringud, kogukonna juhitud kohalik areng (millele viidatakse kui Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) programmile LEADER) või mõni muu territoriaalne vahend, mis toetab liikmesriigi kavandatud algatusi, põhinema territoriaalse ja kohaliku arengu strateegiatel. Sama peaks kehtima ka seonduvate algatuste kohta, nagu arukad külad. Integreeritud territoriaalsete investeeringute ja liikmesriikide kavandatud territoriaalsete vahendite puhul tuleks sätestada miinimumnõuded territoriaalsete strateegiate sisu jaoks. Nende territoriaalsete strateegiate väljatöötamise ja heakskiitmise eest peaks vastutama asjakohased ametiasutused või organid. Asjakohaste ametiasutuste või organite osalemise tagamiseks territoriaalsete strateegiate rakendamises peaksid need ametiasutused või organid vastutama toetatavate tegevuste valimise eest või selles valimises osalema. Territoriaalsete strateegiatega tuleks kestlike turismialgatuste edendamisel tagada asjakohane tasakaal elanike ja turistide vajaduste vahel, näiteks jalgratta- ja raudteevõrkude ühendamine. |
| --- | --- |

(30)

Integreeritud territoriaalse arengu lähenemisviisi tugevdamiseks peaksid investeeringud territoriaalsete vahendite kujul, nagu integreeritud territoriaalsed investeeringud, kogukonna juhitud kohalik areng (millele viidatakse kui Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) programmile LEADER) või mõni muu territoriaalne vahend, mis toetab liikmesriigi kavandatud algatusi, põhinema territoriaalse ja kohaliku arengu strateegiatel. Sama peaks kehtima ka seonduvate algatuste kohta, nagu arukad külad. Integreeritud territoriaalsete investeeringute ja liikmesriikide kavandatud territoriaalsete vahendite puhul tuleks sätestada miinimumnõuded territoriaalsete strateegiate sisu jaoks. Nende territoriaalsete strateegiate väljatöötamise ja heakskiitmise eest peaks vastutama asjakohased ametiasutused või organid. Asjakohaste ametiasutuste või organite osalemise tagamiseks territoriaalsete strateegiate rakendamises peaksid need ametiasutused või organid vastutama toetatavate tegevuste valimise eest või selles valimises osalema. Territoriaalsete strateegiatega tuleks kestlike turismialgatuste edendamisel tagada asjakohane tasakaal elanike ja turistide vajaduste vahel, näiteks jalgratta- ja raudteevõrkude ühendamine.

| (31) | Maapiirkondade arenguprobleemide tõhusaks käsitlemiseks tuleks hõlbustada kooskõlastatud toetust fondidest ja EAFRDst. Liikmesriigid ja piirkonnad peaksid tagama, et fondide ja EAFRD kaudu toetatavad sekkumised täiendavad üksteist ja et neid rakendatakse koordineeritult, eesmärgiga luua koostoimet ja vähendada korraldusasutuste ja toetusesaajate halduskulusid ja -koormust. |
| --- | --- |

(31)

Maapiirkondade arenguprobleemide tõhusaks käsitlemiseks tuleks hõlbustada kooskõlastatud toetust fondidest ja EAFRDst. Liikmesriigid ja piirkonnad peaksid tagama, et fondide ja EAFRD kaudu toetatavad sekkumised täiendavad üksteist ja et neid rakendatakse koordineeritult, eesmärgiga luua koostoimet ja vähendada korraldusasutuste ja toetusesaajate halduskulusid ja -koormust.

| (32) | Võimaluste paremaks ärakasutamiseks kohalikul tasandil on vaja tugevdada ja soodustada kogukonna juhitud kohalikku arengut. Selle puhul tuleks arvesse võtta kohalikke vajadusi ja potentsiaali ning asjakohaseid sotsiaal-kultuurilisi tunnusjooni, tagada struktuurilised muutused, arendada kogukonna suutlikkust ja stimuleerida innovatsiooni. Tihendada tuleks koostööd ja tugevdada fondide ja EAFRD integreeritud kasutamist kohalike arengustrateegiate elluviimiseks. On võtmetähtsusega, et kogukonna juhitud kohaliku arengu strateegiate kujundamise ja rakendamise eest vastutaksid kogukonna huve esindavad kohalikud tegevusrühmad. Selleks et soodustada eri fondide ja EAFRD koordineeritud toetust kogukonna juhitud kohaliku arengu strateegiatele ja hõlbustada nende rakendamist, tuleks kasutada juhtfondi lähenemisviisi. Kui EAFRD valitakse juhtfondiks, peaks see järgima juhtfondi lähenemisviisi jaoks kehtestatud norme. |
| --- | --- |

(32)

Võimaluste paremaks ärakasutamiseks kohalikul tasandil on vaja tugevdada ja soodustada kogukonna juhitud kohalikku arengut. Selle puhul tuleks arvesse võtta kohalikke vajadusi ja potentsiaali ning asjakohaseid sotsiaal-kultuurilisi tunnusjooni, tagada struktuurilised muutused, arendada kogukonna suutlikkust ja stimuleerida innovatsiooni. Tihendada tuleks koostööd ja tugevdada fondide ja EAFRD integreeritud kasutamist kohalike arengustrateegiate elluviimiseks. On võtmetähtsusega, et kogukonna juhitud kohaliku arengu strateegiate kujundamise ja rakendamise eest vastutaksid kogukonna huve esindavad kohalikud tegevusrühmad. Selleks et soodustada eri fondide ja EAFRD koordineeritud toetust kogukonna juhitud kohaliku arengu strateegiatele ja hõlbustada nende rakendamist, tuleks kasutada juhtfondi lähenemisviisi. Kui EAFRD valitakse juhtfondiks, peaks see järgima juhtfondi lähenemisviisi jaoks kehtestatud norme.

| (33) | Halduskoormuse vähendamiseks peaks olema võimalik rakendada liikmesriigi algatusel programmi rakendamisega seotud tehnilist abi, kasutades programmi rakendamise edukusel põhinevat ühtset määra, mis võib katta ka horisontaalseid ülesandeid. AMIFi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu, samuti Interregi programmide rakendamise lihtsustamiseks tuleks kasutada aga üksnes ühtsel määral põhinevat lähenemisviisi. Finantsjuhtimise hõlbustamiseks peaks liikmesriikidel olema võimalus määrata üks asutus või mitu asutust, millele asjaomaseid hüvitisi makstakse. Kuna kõnealused hüvitised põhinevad ühtse määra kohaldamisel, peaksid kontrollimised ja auditid piirduma selle kontrollimisega, kas liidu osaluse hüvitamise aluseks olevad tingimused on täidetud, kuid nende aluseks olevaid kulusid ei tohiks kontrollida ega auditeerida. Kui aga eelistatakse perioodi 2014–2020 järjepidevust, tuleks liikmesriigile siiski anda ka võimalus saada jätkuvalt hüvitist rahastamiskõlblike kulude eest, mis toetusesaajal on tegelikult tekkinud ja mida on makstud ühe või mitme eraldi programmi või programmide ühe või mitme prioriteedi kaudu rakendatud tehnilise abi meetmete rakendamisel. Liikmesriik peaks oma partnerluslepingus märkima oma valiku, millisel kujul ta soovib tehnilise abi jaoks liidu osalust kogu programmitöö perioodi jooksul. Tehtud valikust hoolimata peaks olema võimalik tehnilist abi täiendada sihipäraste haldussuutlikkuse arendamise meetmetega, kasutades hüvitamismeetodeid, mis ei ole seotud kuludega. Samuti peaks olema võimalik meetmed ja tulemused ning vastavad liidu maksed kokku leppida tegevuskavas, mis võib viia makseteni kohapealsete tulemuste alusel. |
| --- | --- |

(33)

Halduskoormuse vähendamiseks peaks olema võimalik rakendada liikmesriigi algatusel programmi rakendamisega seotud tehnilist abi, kasutades programmi rakendamise edukusel põhinevat ühtset määra, mis võib katta ka horisontaalseid ülesandeid. AMIFi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu, samuti Interregi programmide rakendamise lihtsustamiseks tuleks kasutada aga üksnes ühtsel määral põhinevat lähenemisviisi. Finantsjuhtimise hõlbustamiseks peaks liikmesriikidel olema võimalus määrata üks asutus või mitu asutust, millele asjaomaseid hüvitisi makstakse. Kuna kõnealused hüvitised põhinevad ühtse määra kohaldamisel, peaksid kontrollimised ja auditid piirduma selle kontrollimisega, kas liidu osaluse hüvitamise aluseks olevad tingimused on täidetud, kuid nende aluseks olevaid kulusid ei tohiks kontrollida ega auditeerida. Kui aga eelistatakse perioodi 2014–2020 järjepidevust, tuleks liikmesriigile siiski anda ka võimalus saada jätkuvalt hüvitist rahastamiskõlblike kulude eest, mis toetusesaajal on tegelikult tekkinud ja mida on makstud ühe või mitme eraldi programmi või programmide ühe või mitme prioriteedi kaudu rakendatud tehnilise abi meetmete rakendamisel. Liikmesriik peaks oma partnerluslepingus märkima oma valiku, millisel kujul ta soovib tehnilise abi jaoks liidu osalust kogu programmitöö perioodi jooksul. Tehtud valikust hoolimata peaks olema võimalik tehnilist abi täiendada sihipäraste haldussuutlikkuse arendamise meetmetega, kasutades hüvitamismeetodeid, mis ei ole seotud kuludega. Samuti peaks olema võimalik meetmed ja tulemused ning vastavad liidu maksed kokku leppida tegevuskavas, mis võib viia makseteni kohapealsete tulemuste alusel.

| (34) | Kui liikmesriik teeb komisjonile ettepaneku toetada programmi prioriteeti või selle osa rahastamiskava kaudu, mis ei ole kuludega seotud, peaksid kokkulepitud meetmed, tulemused ja tingimused olema seotud eelarve jagatud täitmise alla kuuluvatest programmidest selles liikmesriigis või piirkonnas tehtud tegelike investeeringutega. Sellega seoses tuleks tagada usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimine. Eeskätt peaksid komisjon ja liikmesriik vastavate tingimuste täitmise või tulemuste saavutamisega seotud summade asjakohasust silmas pidades tagama, et kasutatavad vahendid on tehtavate investeeringute jaoks piisavad. Kui programmis kasutatakse rahastamiskava, mis ei ole kuludega seotud, ei tohiks kõnealuse kava rakendamisega seotud kulude suhtes kohaldada ühtegi kontrollimist ega auditit, kuna komisjon annab tingimuste täitmisega või tulemuste saavutamisega seotud summade asjus eelneva nõusoleku programmi raames või delegeeritud õigusaktis. Kontrollimisi ja auditeid tuleks kasutada üksnes selleks, et kontrollida, kas liidu osaluse hüvitamist võimaldavad tingimused või tulemused on täidetud. |
| --- | --- |

(34)

Kui liikmesriik teeb komisjonile ettepaneku toetada programmi prioriteeti või selle osa rahastamiskava kaudu, mis ei ole kuludega seotud, peaksid kokkulepitud meetmed, tulemused ja tingimused olema seotud eelarve jagatud täitmise alla kuuluvatest programmidest selles liikmesriigis või piirkonnas tehtud tegelike investeeringutega. Sellega seoses tuleks tagada usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimine. Eeskätt peaksid komisjon ja liikmesriik vastavate tingimuste täitmise või tulemuste saavutamisega seotud summade asjakohasust silmas pidades tagama, et kasutatavad vahendid on tehtavate investeeringute jaoks piisavad. Kui programmis kasutatakse rahastamiskava, mis ei ole kuludega seotud, ei tohiks kõnealuse kava rakendamisega seotud kulude suhtes kohaldada ühtegi kontrollimist ega auditit, kuna komisjon annab tingimuste täitmisega või tulemuste saavutamisega seotud summade asjus eelneva nõusoleku programmi raames või delegeeritud õigusaktis. Kontrollimisi ja auditeid tuleks kasutada üksnes selleks, et kontrollida, kas liidu osaluse hüvitamist võimaldavad tingimused või tulemused on täidetud.

| (35) | Liikmesriigid peaksid moodustama programmide tulemuslikkuse seireks seirekomisjonid, kuhu kuuluvad ka asjaomaste partnerite esindajad. ERFi, ESF+, Ühtekuuluvusfondi ja EMKVFi iga-aastased rakendamisaruanded tuleks asendada iga-aastase struktureeritud poliitilise dialoogiga, mis põhineb liikmesriigi esitatud uusimal teabel ja uusimatel andmetel programmi rakendamise kohta. Hindamiskoosolek tuleks korraldada ka Õiglase Ülemineku Fondi hõlmavate programmide puhul. |
| --- | --- |

(35)

Liikmesriigid peaksid moodustama programmide tulemuslikkuse seireks seirekomisjonid, kuhu kuuluvad ka asjaomaste partnerite esindajad. ERFi, ESF+, Ühtekuuluvusfondi ja EMKVFi iga-aastased rakendamisaruanded tuleks asendada iga-aastase struktureeritud poliitilise dialoogiga, mis põhineb liikmesriigi esitatud uusimal teabel ja uusimatel andmetel programmi rakendamise kohta. Hindamiskoosolek tuleks korraldada ka Õiglase Ülemineku Fondi hõlmavate programmide puhul.

| (36) | Vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe (16) punktidele 22 ja 23 tuleks fonde hinnata teabe põhjal, mis on kogutud seirenormide alusel, vältides samal ajal eelkõige liikmesriikidele langevat halduskoormust ja ülereguleerimist. Seirenormid peaksid asjakohasel juhul sisaldama ka mõõdetavaid näitajaid, mille alusel saab hinnata fondide mõju kohapeal. Seirenormid peaksid samuti võimaldama jälgida soolise võrdõiguslikkuse toetamist. |
| --- | --- |

(36)

Vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe (16) punktidele 22 ja 23 tuleks fonde hinnata teabe põhjal, mis on kogutud seirenormide alusel, vältides samal ajal eelkõige liikmesriikidele langevat halduskoormust ja ülereguleerimist. Seirenormid peaksid asjakohasel juhul sisaldama ka mõõdetavaid näitajaid, mille alusel saab hinnata fondide mõju kohapeal. Seirenormid peaksid samuti võimaldama jälgida soolise võrdõiguslikkuse toetamist.

| (37) | Programmi rakendamist käsitleva igakülgse ajakohase teabe kättesaadavuse tagamiseks tuleks nõuda tõhusat ja õigeaegset elektroonilist aruandlust kvantitatiivsete andmete kohta. |
| --- | --- |

(37)

Programmi rakendamist käsitleva igakülgse ajakohase teabe kättesaadavuse tagamiseks tuleks nõuda tõhusat ja õigeaegset elektroonilist aruandlust kvantitatiivsete andmete kohta.

| (38) | Järgneva programmitöö perioodi asjaomaste programmide ja tegevuste ettevalmistamise toetamiseks peaks komisjon läbi viima fondide vahehindamise. Programmitöö perioodi lõpus peaks komisjon viima läbi fondide järelhindamised, milles tuleks keskenduda fondide mõjule. Nende hindamiste tulemused tuleks avalikustada. |
| --- | --- |

(38)

Järgneva programmitöö perioodi asjaomaste programmide ja tegevuste ettevalmistamise toetamiseks peaks komisjon läbi viima fondide vahehindamise. Programmitöö perioodi lõpus peaks komisjon viima läbi fondide järelhindamised, milles tuleks keskenduda fondide mõjule. Nende hindamiste tulemused tuleks avalikustada.

| (39) | Programmi haldavad asutused, toetusesaajad ja sidusrühmad liikmesriikides peaksid tõstma teadlikkust liidu rahastamise tulemustest ja teavitama sellest üldsust. Liidu meetmete nähtavuse tagamiseks kohapeal on oluline läbipaistvus, teavitamine ja nähtavuse suurendamise tegevused, mis peaksid põhinema tõesel, täpsel ja ajakohasel teabel. Kõnealuste nõuete rakendamise võimaldamiseks peaksid programmi haldavad asutused ja komisjon saama võtta nõuete täitmata jätmise korral parandusmeetmeid. |
| --- | --- |

(39)

Programmi haldavad asutused, toetusesaajad ja sidusrühmad liikmesriikides peaksid tõstma teadlikkust liidu rahastamise tulemustest ja teavitama sellest üldsust. Liidu meetmete nähtavuse tagamiseks kohapeal on oluline läbipaistvus, teavitamine ja nähtavuse suurendamise tegevused, mis peaksid põhinema tõesel, täpsel ja ajakohasel teabel. Kõnealuste nõuete rakendamise võimaldamiseks peaksid programmi haldavad asutused ja komisjon saama võtta nõuete täitmata jätmise korral parandusmeetmeid.

| (40) | Korraldusasutused peaksid avaldama programmi tegevust toetaval veebisaidil struktureeritud teavet valitud tegevuste ja toetusesaajate kohta, võttes arvesse isikuandmete kaitse nõudeid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679 (17). |
| --- | --- |

(40)

Korraldusasutused peaksid avaldama programmi tegevust toetaval veebisaidil struktureeritud teavet valitud tegevuste ja toetusesaajate kohta, võttes arvesse isikuandmete kaitse nõudeid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679 (17).

| (41) | Fondide kasutamise lihtsustamiseks ja veariski vähendamiseks on asjakohane määratleda nii liidu poolt liikmesriikidele kättesaadavaks tehtava osaluse vormid kui ka liikmesriikide poolt toetusesaajatele antava toetuse vormid. Samuti peaks korraldusasutustel olema võimalik anda toetusi rahastamisvormi kaudu, mis ei ole kuludega seotud, kui need toetused on kaetud liidu osaluse hüvitamisega sama vormi alusel, et suurendada sellise lihtsustamisvõimaluse kasutamist. |
| --- | --- |

(41)

Fondide kasutamise lihtsustamiseks ja veariski vähendamiseks on asjakohane määratleda nii liidu poolt liikmesriikidele kättesaadavaks tehtava osaluse vormid kui ka liikmesriikide poolt toetusesaajatele antava toetuse vormid. Samuti peaks korraldusasutustel olema võimalik anda toetusi rahastamisvormi kaudu, mis ei ole kuludega seotud, kui need toetused on kaetud liidu osaluse hüvitamisega sama vormi alusel, et suurendada sellise lihtsustamisvõimaluse kasutamist.

| (42) | Toetusesaajatele antavate toetuste puhul peaksid liikmesriigid rohkem kasutama lihtsustatud kuluvõimalusi. Lihtsustatud kuluvõimaluste kohustusliku kasutamisega seotud piirmäär peaks olema seotud tegevuse kogukuludega, et tagada kõigi piirmäärast allapoole jäävate tegevuste ühetaoline kohtlemine, hoolimata sellest, kas toetus tuleb avalikust või erasektorist. Kui korraldusasutus kavatseb teha ettepaneku kasutada konkursikutses lihtsustatud kuluvõimalust, peaks ta saama konsulteerida seirekomisjoniga. Liikmesriikide kehtestatud summad ja määrad peavad olema tegelike kulude usaldusväärseks näitajaks. Perioodiline kohandamine on mitmeaastase programmi rakendamise kontekstis hea tava, et võtta arvesse määrasid ja summasid mõjutavaid tegureid. Selleks et hõlbustada lihtsustatud kuluvõimaluste kasutuselevõttu, tuleks käesolevas määruses sätestada ka meetodid ja määrad, mida peaks saama kasutada, ilma et liikmesriikidelt nõutaks arvutuste tegemist või metoodika määratlemist. |
| --- | --- |

(42)

Toetusesaajatele antavate toetuste puhul peaksid liikmesriigid rohkem kasutama lihtsustatud kuluvõimalusi. Lihtsustatud kuluvõimaluste kohustusliku kasutamisega seotud piirmäär peaks olema seotud tegevuse kogukuludega, et tagada kõigi piirmäärast allapoole jäävate tegevuste ühetaoline kohtlemine, hoolimata sellest, kas toetus tuleb avalikust või erasektorist. Kui korraldusasutus kavatseb teha ettepaneku kasutada konkursikutses lihtsustatud kuluvõimalust, peaks ta saama konsulteerida seirekomisjoniga. Liikmesriikide kehtestatud summad ja määrad peavad olema tegelike kulude usaldusväärseks näitajaks. Perioodiline kohandamine on mitmeaastase programmi rakendamise kontekstis hea tava, et võtta arvesse määrasid ja summasid mõjutavaid tegureid. Selleks et hõlbustada lihtsustatud kuluvõimaluste kasutuselevõttu, tuleks käesolevas määruses sätestada ka meetodid ja määrad, mida peaks saama kasutada, ilma et liikmesriikidelt nõutaks arvutuste tegemist või metoodika määratlemist.

| (43) | Ühtsete määrade kohese rakendamise võimaldamiseks peaksid liikmesriigid uut arvutusmeetodit nõudmata jätkama käesoleva määruse raames toetatavate samalaadsete tegevuste suhtes selliste ühtsete määrade kohaldamist, mille nad on perioodil 2014–2020 kindlaks määranud ausa, õiglase ja kontrollitava arvutusmeetodi kohaselt. |
| --- | --- |

(43)

Ühtsete määrade kohese rakendamise võimaldamiseks peaksid liikmesriigid uut arvutusmeetodit nõudmata jätkama käesoleva määruse raames toetatavate samalaadsete tegevuste suhtes selliste ühtsete määrade kohaldamist, mille nad on perioodil 2014–2020 kindlaks määranud ausa, õiglase ja kontrollitava arvutusmeetodi kohaselt.

| (44) | Kaasrahastatud keskkonnainvesteeringute kasutuselevõtu optimeerimiseks tuleks tagada koostoime Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/783 (18) loodud keskkonna- ja kliimameetmete programmiga (LIFE), eeskätt LIFEi strateegiliste integreeritud projektide ja strateegiliste loodusprojektide kaudu, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/695 (19) (edaspidi „„Euroopa Horisont“ määrus“) loodud programmi „Euroopa horisont“ ja muude liidu programmide raames rahastatavate projektidega. |
| --- | --- |

(44)

Kaasrahastatud keskkonnainvesteeringute kasutuselevõtu optimeerimiseks tuleks tagada koostoime Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/783 (18) loodud keskkonna- ja kliimameetmete programmiga (LIFE), eeskätt LIFEi strateegiliste integreeritud projektide ja strateegiliste loodusprojektide kaudu, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/695 (19) (edaspidi „„Euroopa Horisont“ määrus“) loodud programmi „Euroopa horisont“ ja muude liidu programmide raames rahastatavate projektidega.

| (45) | Õigusliku selguse tagamiseks on asjakohane ette näha käesoleva määruse alusel fondidest toetatavate tegevuste kulude ja kulutuste rahastamiskõlblikkuse periood ning piirata toetuse andmist lõpetatud tegevustele. Samuti tuleks täpsustada kuupäev, millest alates on pärast uue programmi vastuvõtmist või programmi muutmist võimalik saada kulude jaoks fondist toetust, ning näha ette võimalus erandjuhul pikendada rahastamiskõlblikkuse perioodi loodusõnnetuse korral, kui on tekkinud pakiline vajadus kasutada vahendeid loodusõnnetusele reageerimiseks. Samas tuleks tagada paindlikkus programmi rakendamisel seoses selliste tegevuste kulude rahastamiskõlblikkusega, mis aitavad kaasa programmi eesmärkide saavutamisele, olenemata sellest, kas neid viiakse ellu väljaspool liikmesriiki või liitu või liikmesriigi piires samas piirkonnakategoorias. |
| --- | --- |

(45)

Õigusliku selguse tagamiseks on asjakohane ette näha käesoleva määruse alusel fondidest toetatavate tegevuste kulude ja kulutuste rahastamiskõlblikkuse periood ning piirata toetuse andmist lõpetatud tegevustele. Samuti tuleks täpsustada kuupäev, millest alates on pärast uue programmi vastuvõtmist või programmi muutmist võimalik saada kulude jaoks fondist toetust, ning näha ette võimalus erandjuhul pikendada rahastamiskõlblikkuse perioodi loodusõnnetuse korral, kui on tekkinud pakiline vajadus kasutada vahendeid loodusõnnetusele reageerimiseks. Samas tuleks tagada paindlikkus programmi rakendamisel seoses selliste tegevuste kulude rahastamiskõlblikkusega, mis aitavad kaasa programmi eesmärkide saavutamisele, olenemata sellest, kas neid viiakse ellu väljaspool liikmesriiki või liitu või liikmesriigi piires samas piirkonnakategoorias.

| (46) | Et tagada paindlikkus, mis on vajalik avaliku ja erasektori partnerluste rakendamiseks, tuleks kõnealuse partnerluse lepingus täpsustada, millal peetakse kulusid rahastamiskõlblikeks, eeskätt tingimusi, mille kohaselt tekivad kulud toetusesaajal või avaliku ja erasektori partnerluse erasektorisse kuuluval partneril, olenemata sellest, kes avaliku ja erasektori partnerluse tegevuse elluviimisel makseid teostab. |
| --- | --- |

(46)

Et tagada paindlikkus, mis on vajalik avaliku ja erasektori partnerluste rakendamiseks, tuleks kõnealuse partnerluse lepingus täpsustada, millal peetakse kulusid rahastamiskõlblikeks, eeskätt tingimusi, mille kohaselt tekivad kulud toetusesaajal või avaliku ja erasektori partnerluse erasektorisse kuuluval partneril, olenemata sellest, kes avaliku ja erasektori partnerluse tegevuse elluviimisel makseid teostab.

| (47) | Fondide tulemuslikkuse, õigluse ja püsiva mõju kindlustamiseks tuleks näha ette sätted, mis tagavad taristuinvesteeringute ja tootlike investeeringute pikaajalisuse ning hoiavad ära fondide kasutamise põhjendamatute eeliste saamiseks. Korraldusasutused peaksid pöörama erilist tähelepanu sellele, et tegevuste valikul ei toetataks ümberpaigutamist, ning käsitama tegevuse kestvuse nõuetele mittevastavate tegevuste jaoks makstud summasid õigusnormide rikkumisena. |
| --- | --- |

(47)

Fondide tulemuslikkuse, õigluse ja püsiva mõju kindlustamiseks tuleks näha ette sätted, mis tagavad taristuinvesteeringute ja tootlike investeeringute pikaajalisuse ning hoiavad ära fondide kasutamise põhjendamatute eeliste saamiseks. Korraldusasutused peaksid pöörama erilist tähelepanu sellele, et tegevuste valikul ei toetataks ümberpaigutamist, ning käsitama tegevuse kestvuse nõuetele mittevastavate tegevuste jaoks makstud summasid õigusnormide rikkumisena.

| (48) | Vastastikuse täiendavuse parandamiseks ja rakendamise lihtsustamiseks peaks olema võimalik kombineerida ERFist, Ühtekuuluvusfondist ja Õiglase Ülemineku Fondist saadavaid toetusi ESF+ist saadavate toetustega tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi kohastesse ühisprogrammidesse. |
| --- | --- |

(48)

Vastastikuse täiendavuse parandamiseks ja rakendamise lihtsustamiseks peaks olema võimalik kombineerida ERFist, Ühtekuuluvusfondist ja Õiglase Ülemineku Fondist saadavaid toetusi ESF+ist saadavate toetustega tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi kohastesse ühisprogrammidesse.

| (49) | Täielikult või osaliselt liidu eelarvest rahastatavate investeeringute tekitatava lisaväärtuse suurendamiseks tuleks püüda saavutada eeskätt fondide ja muude asjaomaste vahendite, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastu ning Brexitiga kohanemise reservi vaheline koostoime. Koostoime tuleks saavutada oluliste kasutajasõbralike mehhanismide kaudu, nimelt tunnustades programmi „Euroopa horisont“ raames rahastamiskõlblike kulude ühtse määra alusel rahastamist sarnaste tegevuste puhul ning võimaldades liidu eri rahastamisvahenditest pärit vahendite kombineerimist sama tegevuse puhul, tingimusel et välditakse topeltrahastamist. Seepärast tuleks käesolevas määruses sätestada normid fondidest täiendava rahastamise kohta. |
| --- | --- |

(49)

Täielikult või osaliselt liidu eelarvest rahastatavate investeeringute tekitatava lisaväärtuse suurendamiseks tuleks püüda saavutada eeskätt fondide ja muude asjaomaste vahendite, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastu ning Brexitiga kohanemise reservi vaheline koostoime. Koostoime tuleks saavutada oluliste kasutajasõbralike mehhanismide kaudu, nimelt tunnustades programmi „Euroopa horisont“ raames rahastamiskõlblike kulude ühtse määra alusel rahastamist sarnaste tegevuste puhul ning võimaldades liidu eri rahastamisvahenditest pärit vahendite kombineerimist sama tegevuse puhul, tingimusel et välditakse topeltrahastamist. Seepärast tuleks käesolevas määruses sätestada normid fondidest täiendava rahastamise kohta.

| (50) | Rahastamisvahendeist ei tohiks toetada refinantseerimistoiminguid, näiteks asendada kehtivaid laenulepinguid või muud laadi rahastamist selliste investeeringute puhul, mis on investeerimisotsuse kuupäevaks juba füüsiliselt lõpetatud või täielikult ellu viidud, vaid pigem tuleks toetada mis tahes laadi uusi investeeringuid kooskõlas asjaomaste poliitikaeesmärkidega. |
| --- | --- |

(50)

Rahastamisvahendeist ei tohiks toetada refinantseerimistoiminguid, näiteks asendada kehtivaid laenulepinguid või muud laadi rahastamist selliste investeeringute puhul, mis on investeerimisotsuse kuupäevaks juba füüsiliselt lõpetatud või täielikult ellu viidud, vaid pigem tuleks toetada mis tahes laadi uusi investeeringuid kooskõlas asjaomaste poliitikaeesmärkidega.

| (51) | Korraldusasutuste otsus toetusmeetmete rahastamisvahenditest rahastamise kohta tuleb teha eelhindamise põhjal. Käesolevas määruses tuleks sätestada eelhindamise kohustuslikud elemendid, mille puhul tuleks esitada eelhindamise lõpuleviimise kuupäeval olemasolev esialgne teave, ning liikmesriikidel tuleks võimaldada ära kasutada perioodiks 2014–2020 tehtud eelhindamiste tulemusi, mida vajaduse korral tuleks ajakohastada, et vältida halduskoormust ja viivitusi rahastamisvahendite loomisel. |
| --- | --- |

(51)

Korraldusasutuste otsus toetusmeetmete rahastamisvahenditest rahastamise kohta tuleb teha eelhindamise põhjal. Käesolevas määruses tuleks sätestada eelhindamise kohustuslikud elemendid, mille puhul tuleks esitada eelhindamise lõpuleviimise kuupäeval olemasolev esialgne teave, ning liikmesriikidel tuleks võimaldada ära kasutada perioodiks 2014–2020 tehtud eelhindamiste tulemusi, mida vajaduse korral tuleks ajakohastada, et vältida halduskoormust ja viivitusi rahastamisvahendite loomisel.

| (52) | Teatavat liiki rahastamisvahendite rakendamise hõlbustamiseks juhtudel, kui on ette nähtud programmi toetamine toetuste vormis, sealhulgas kapitali tagasimaksete kaudu, on võimalik kohaldada rahastamisvahendeid käsitlevaid norme sellise kombineerimise suhtes ühes rahastamisvahendi toimingus. Siiski tuleks sätestada sellise programmitoetuse tingimused ja topeltrahastamise vältimise eritingimused. |
| --- | --- |

(52)

Teatavat liiki rahastamisvahendite rakendamise hõlbustamiseks juhtudel, kui on ette nähtud programmi toetamine toetuste vormis, sealhulgas kapitali tagasimaksete kaudu, on võimalik kohaldada rahastamisvahendeid käsitlevaid norme sellise kombineerimise suhtes ühes rahastamisvahendi toimingus. Siiski tuleks sätestada sellise programmitoetuse tingimused ja topeltrahastamise vältimise eritingimused.

| (53) | Võttes täielikult arvesse kohaldatavaid riigiabi reegleid ja hankelepingute sõlmimise korda, mida on programmitöö perioodil 2014–2020 juba selgitatud, peaks korraldusasutustel olema võimalus valida rahastamisvahendite jaoks kõige sobivamad rakendusviisid, et võtta arvesse sihtpiirkondade erivajadusi. Lisaks peaks korraldusasutustel olema programmitöö perioodi 2014–2020 järjepidevuse tagamiseks võimalus rakendada rahastamisvahendeid, sõlmides otselepingu EIPga ja rahvusvaheliste finantseerimisasutustega, milles liikmesriigil on osalus. Samuti peaks korraldusasutustel olema võimalus sõlmida lepinguid otse riigiosalusega pankade või asutustega, kes täidavad programmitöö perioodil 2014-2020 samu rangeid tingimusi, nagu on sätestatud finantsmääruses. Käesolevas määruses tuleks sätestada selged tingimused tagamaks, et otselepingute sõlmimise võimalus jääb kooskõlla siseturu põhimõtetega. Selles raamistikus peaks komisjon toetama audiitoreid, korraldusasutusi ja toetusesaajaid riigiabi reeglite järgimise tagamisel. |
| --- | --- |

(53)

Võttes täielikult arvesse kohaldatavaid riigiabi reegleid ja hankelepingute sõlmimise korda, mida on programmitöö perioodil 2014–2020 juba selgitatud, peaks korraldusasutustel olema võimalus valida rahastamisvahendite jaoks kõige sobivamad rakendusviisid, et võtta arvesse sihtpiirkondade erivajadusi. Lisaks peaks korraldusasutustel olema programmitöö perioodi 2014–2020 järjepidevuse tagamiseks võimalus rakendada rahastamisvahendeid, sõlmides otselepingu EIPga ja rahvusvaheliste finantseerimisasutustega, milles liikmesriigil on osalus. Samuti peaks korraldusasutustel olema võimalus sõlmida lepinguid otse riigiosalusega pankade või asutustega, kes täidavad programmitöö perioodil 2014-2020 samu rangeid tingimusi, nagu on sätestatud finantsmääruses. Käesolevas määruses tuleks sätestada selged tingimused tagamaks, et otselepingute sõlmimise võimalus jääb kooskõlla siseturu põhimõtetega. Selles raamistikus peaks komisjon toetama audiitoreid, korraldusasutusi ja toetusesaajaid riigiabi reeglite järgimise tagamisel.

| (54) | Võttes arvesse püsivalt madalaid intressimäärasid ja selleks, et rahastamisvahendeid rakendavaid asutusi mitte põhjendamatult karistada, on vaja kehtestada võimalus rahastada fondide investeeringutest tekkivat negatiivset intressi rahastamisvahendisse tagasi makstud vahenditest, tingimusel et need asutused kohaldavad aktiivset rahavoogude juhtimist. Rahastamisvahendeid rakendavad asutused peaksid aktiivse rahavoogude juhtimise kaudu püüdma optimeerida tulu ja minimeerida kulusid vastuvõetava riskitaseme piires. |
| --- | --- |

(54)

Võttes arvesse püsivalt madalaid intressimäärasid ja selleks, et rahastamisvahendeid rakendavaid asutusi mitte põhjendamatult karistada, on vaja kehtestada võimalus rahastada fondide investeeringutest tekkivat negatiivset intressi rahastamisvahendisse tagasi makstud vahenditest, tingimusel et need asutused kohaldavad aktiivset rahavoogude juhtimist. Rahastamisvahendeid rakendavad asutused peaksid aktiivse rahavoogude juhtimise kaudu püüdma optimeerida tulu ja minimeerida kulusid vastuvõetava riskitaseme piires.

| (55) | Vastavalt eelarve jagatud täitmise põhimõttele ja normidele peaksid liikmesriigid ja komisjon tagama programmide juhtimise ja kontrollimise ning kinnitama fondide õiguspärast ja nõuetekohast kasutamist. Kuna liikmesriikidel peaks lasuma esmane vastutus sellise juhtimise ja kontrolli eest ning nad peaksid tagama, et fondide toetatavad tegevused on kohaldatava õigusega kooskõlas, tuleks sätestada nende asjakohased kohustused. Sätestada tuleks ka komisjoni sellealased volitused ja kohustused. |
| --- | --- |

(55)

Vastavalt eelarve jagatud täitmise põhimõttele ja normidele peaksid liikmesriigid ja komisjon tagama programmide juhtimise ja kontrollimise ning kinnitama fondide õiguspärast ja nõuetekohast kasutamist. Kuna liikmesriikidel peaks lasuma esmane vastutus sellise juhtimise ja kontrolli eest ning nad peaksid tagama, et fondide toetatavad tegevused on kohaldatava õigusega kooskõlas, tuleks sätestada nende asjakohased kohustused. Sätestada tuleks ka komisjoni sellealased volitused ja kohustused.

| (56) | Programmide rakendamise alustamise kiirendamiseks tuleks võimaldada jätkata eelmisel programmitöö perioodil kasutusel olnud rakenduslike vahendite kasutamist. Eelmisel programmitöö perioodil juurutatud arvutipõhise süsteemi kasutamist tuleks jätkata, vajaduse korral kohandatud kujul, välja arvatud juhul, kui on vaja uut tehnoloogiat. |
| --- | --- |

(56)

Programmide rakendamise alustamise kiirendamiseks tuleks võimaldada jätkata eelmisel programmitöö perioodil kasutusel olnud rakenduslike vahendite kasutamist. Eelmisel programmitöö perioodil juurutatud arvutipõhise süsteemi kasutamist tuleks jätkata, vajaduse korral kohandatud kujul, välja arvatud juhul, kui on vaja uut tehnoloogiat.

| (57) | Fondide tulemusliku kasutamise toetamiseks peaks EIP toetus olema taotluse korral kättesaadav kõigile liikmesriikidele. Selline toetus võiks hõlmata suutlikkuse suurendamist, toetust projektide kindlaksmääramisel, ettevalmistamisel ja rakendamisel, samuti rahastamisvahendite ja investeerimisplatvormide alast nõustamist. |
| --- | --- |

(57)

Fondide tulemusliku kasutamise toetamiseks peaks EIP toetus olema taotluse korral kättesaadav kõigile liikmesriikidele. Selline toetus võiks hõlmata suutlikkuse suurendamist, toetust projektide kindlaksmääramisel, ettevalmistamisel ja rakendamisel, samuti rahastamisvahendite ja investeerimisplatvormide alast nõustamist.

| (58) | Liikmesriigil peaks olema omal algatusel võimalik määrata koordineeriv organ komisjoniga suhtlemiseks ja komisjonile teabe esitamiseks ning programmi haldavate asutuste tegevuste koordineerimiseks asjaomases liikmesriigis. |
| --- | --- |

(58)

Liikmesriigil peaks olema omal algatusel võimalik määrata koordineeriv organ komisjoniga suhtlemiseks ja komisjonile teabe esitamiseks ning programmi haldavate asutuste tegevuste koordineerimiseks asjaomases liikmesriigis.

| (59) | Programmijuhtimise paremaks korraldamiseks tuleks säilitada raamatupidamisülesannete integreeritus korraldusasutuse omadega programmide puhul, mida toetatakse AMIFist, Sisejulgeolekufondist ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastust, ning selline võimalus peaks olema ka teiste fondide puhul. |
| --- | --- |

(59)

Programmijuhtimise paremaks korraldamiseks tuleks säilitada raamatupidamisülesannete integreeritus korraldusasutuse omadega programmide puhul, mida toetatakse AMIFist, Sisejulgeolekufondist ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastust, ning selline võimalus peaks olema ka teiste fondide puhul.

| (60) | Kuna korraldusasutus kannab peamist vastutust fondide tulemusliku ja tõhusa kasutamise eest ja täidab seetõttu paljusid eri ülesandeid, tuleks üksikasjalikult sätestada tema ülesanded tegevuste valimise, programmijuhtimise ja seirekomisjoni toetamise valdkonnas. Tegevuste valimise menetlused võivad olla konkurentsipõhised või mitte, eeldusel et kohaldatavad kriteeriumid ja kasutatavad menetlused on mittediskrimineerivad, kaasavad ja läbipaistvad, et valitud tegevustega maksimeeritakse liidu osalust ning et need on kooskõlas horisontaalsete põhimõtetega, mis on määratletud käesolevas määruses. Võttes arvesse 2050. aastaks kliimaneutraalse liidu saavutamise eesmärki, peaksid liikmesriigid tagama taristuinvesteeringute kliimakindluse ning seadma selliste investeeringute valimisel prioriteediks tegevused, mis järgivad energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet. |
| --- | --- |

(60)

Kuna korraldusasutus kannab peamist vastutust fondide tulemusliku ja tõhusa kasutamise eest ja täidab seetõttu paljusid eri ülesandeid, tuleks üksikasjalikult sätestada tema ülesanded tegevuste valimise, programmijuhtimise ja seirekomisjoni toetamise valdkonnas. Tegevuste valimise menetlused võivad olla konkurentsipõhised või mitte, eeldusel et kohaldatavad kriteeriumid ja kasutatavad menetlused on mittediskrimineerivad, kaasavad ja läbipaistvad, et valitud tegevustega maksimeeritakse liidu osalust ning et need on kooskõlas horisontaalsete põhimõtetega, mis on määratletud käesolevas määruses. Võttes arvesse 2050. aastaks kliimaneutraalse liidu saavutamise eesmärki, peaksid liikmesriigid tagama taristuinvesteeringute kliimakindluse ning seadma selliste investeeringute valimisel prioriteediks tegevused, mis järgivad energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet.

| (61) | Optimeerida tuleks fondide ja otse hallatavate instrumentide vahelist koostoimet. Hõlbustada tuleks fondide panust tegevustele, mis on juba saanud kvaliteedimärgise või mida kaasrahastati programmist „Euroopa horisont“. Tingimusi, mida on liidu tasandil juba hinnatud enne kvaliteedimärgise andmist või enne kaasrahastamist programmist „Euroopa horisont“, ei tuleks uuesti hinnata, kui tegevused vastavad käesolevas määruses sätestatud piiratud arvule nõudmistele. See peaks lihtsustama ka asjakohaste normide järgimist, mis on sätestatud komisjoni määruses (EL) nr 651/2014 (20). |
| --- | --- |

(61)

Optimeerida tuleks fondide ja otse hallatavate instrumentide vahelist koostoimet. Hõlbustada tuleks fondide panust tegevustele, mis on juba saanud kvaliteedimärgise või mida kaasrahastati programmist „Euroopa horisont“. Tingimusi, mida on liidu tasandil juba hinnatud enne kvaliteedimärgise andmist või enne kaasrahastamist programmist „Euroopa horisont“, ei tuleks uuesti hinnata, kui tegevused vastavad käesolevas määruses sätestatud piiratud arvule nõudmistele. See peaks lihtsustama ka asjakohaste normide järgimist, mis on sätestatud komisjoni määruses (EL) nr 651/2014 (20).

| (62) | Asjakohase tasakaalu tagamiseks fondide tulemusliku ja tõhusa rakendamise ning seotud halduskulude ja -koormuse vahel tuleks juhtimiskontrolli sageduse, ulatuse ja katvuse puhul tugineda riskihindamisele, mille puhul võetakse arvesse selliseid tegureid nagu elluviidavate tegevuste arv, liik, ulatus ja sisu, toetusesaajad ning eelmiste juhtimiskontrollide ja auditite käigus tuvastatud riskitase. Juhtimiskontrollid peaksid olema proportsionaalsed riskihindamisest tulenevate riskidega ning auditid peaksid olema proportsionaalsed liidu eelarvele avalduva riski tasemega. |
| --- | --- |

(62)

Asjakohase tasakaalu tagamiseks fondide tulemusliku ja tõhusa rakendamise ning seotud halduskulude ja -koormuse vahel tuleks juhtimiskontrolli sageduse, ulatuse ja katvuse puhul tugineda riskihindamisele, mille puhul võetakse arvesse selliseid tegureid nagu elluviidavate tegevuste arv, liik, ulatus ja sisu, toetusesaajad ning eelmiste juhtimiskontrollide ja auditite käigus tuvastatud riskitase. Juhtimiskontrollid peaksid olema proportsionaalsed riskihindamisest tulenevate riskidega ning auditid peaksid olema proportsionaalsed liidu eelarvele avalduva riski tasemega.

| (63) | Auditeerimisasutus peaks auditite läbiviimisel tagama komisjonile esitatava auditiarvamuse usaldusväärsuse. Auditiarvamuses tuleks anda komisjonile kinnitus kolmes küsimuses – deklareeritud kulude seaduslikkus ja korrektsus, juhtimis- ja kontrollisüsteemide tulemuslik toimimine ning raamatupidamise aastaaruande täielikkus, täpsus ja õigsus. Kui sõltumatu audiitor on teostanud rahvusvaheliselt aktsepteeritud auditeerimisstandardite kohaselt liidu osaluse kasutamist käsitlevate finantsaruannete ja aruannete kohta auditi, mis annab piisava kindluse, peaks see audit olema aluseks auditeerimisasutuse poolt komisjonile antavale üldisele kindlusele, eeldusel et on olemas piisavad tõendid audiitori sõltumatuse ja pädevuse kohta kooskõlas finantsmääruse artikliga 127. |
| --- | --- |

(63)

Auditeerimisasutus peaks auditite läbiviimisel tagama komisjonile esitatava auditiarvamuse usaldusväärsuse. Auditiarvamuses tuleks anda komisjonile kinnitus kolmes küsimuses – deklareeritud kulude seaduslikkus ja korrektsus, juhtimis- ja kontrollisüsteemide tulemuslik toimimine ning raamatupidamise aastaaruande täielikkus, täpsus ja õigsus. Kui sõltumatu audiitor on teostanud rahvusvaheliselt aktsepteeritud auditeerimisstandardite kohaselt liidu osaluse kasutamist käsitlevate finantsaruannete ja aruannete kohta auditi, mis annab piisava kindluse, peaks see audit olema aluseks auditeerimisasutuse poolt komisjonile antavale üldisele kindlusele, eeldusel et on olemas piisavad tõendid audiitori sõltumatuse ja pädevuse kohta kooskõlas finantsmääruse artikliga 127.

| (64) | Juhtudel, kui on saadud kindlus selle kohta, et programm on kahe viimase aasta jooksul toiminud tõhusalt ning seega on fonde tõhusalt ja tulemuslikult kasutatud pikema aja jooksul, peaks olema võimalik kontrolli- ja auditeerimisnõudeid vähendada. |
| --- | --- |

(64)

Juhtudel, kui on saadud kindlus selle kohta, et programm on kahe viimase aasta jooksul toiminud tõhusalt ning seega on fonde tõhusalt ja tulemuslikult kasutatud pikema aja jooksul, peaks olema võimalik kontrolli- ja auditeerimisnõudeid vähendada.

| (65) | Selleks et vähendada halduskoormust toetusesaajatele ja halduskulusid ning vältida komisjonile deklareeritud samade kulude auditite ja juhtimiskontrollide dubleerimist, tuleks fondide puhul täpsustada ühtse auditi põhimõtte konkreetne kohaldamine. |
| --- | --- |

(65)

Selleks et vähendada halduskoormust toetusesaajatele ja halduskulusid ning vältida komisjonile deklareeritud samade kulude auditite ja juhtimiskontrollide dubleerimist, tuleks fondide puhul täpsustada ühtse auditi põhimõtte konkreetne kohaldamine.

| (66) | Auditi ennetava rolli tõhustamiseks, õigusliku läbipaistvuse tagamiseks ning heade tavade jagamiseks peaks komisjonil olema võimalik jagada auditiaruandeid liikmesriikide taotlusel ja auditeeritud liikmesriikide nõusolekul. |
| --- | --- |

(66)

Auditi ennetava rolli tõhustamiseks, õigusliku läbipaistvuse tagamiseks ning heade tavade jagamiseks peaks komisjonil olema võimalik jagada auditiaruandeid liikmesriikide taotlusel ja auditeeritud liikmesriikide nõusolekul.

| (67) | Finantsjuhtimise parandamiseks tuleks sätestada lihtsustatud eelmaksete kava. Eelmaksete kava peaks tagama, et liikmesriigil on olemas vahendid, et toetada toetusesaajaid programmi rakendamise algusest peale. |
| --- | --- |

(67)

Finantsjuhtimise parandamiseks tuleks sätestada lihtsustatud eelmaksete kava. Eelmaksete kava peaks tagama, et liikmesriigil on olemas vahendid, et toetada toetusesaajaid programmi rakendamise algusest peale.

| (68) | Liikmesriikide ja komisjoni halduskoormuse vähendamiseks tuleks kehtestada maksetaotluste ajakava. Komisjoni maksetest tuleks kinni pidada 5 % kuni aastasaldo tasumiseni, mil komisjonil on võimalik kindlaks teha, kas raamatupidamise aastaaruanded on täielikud, täpsed ja õiged. |
| --- | --- |

(68)

Liikmesriikide ja komisjoni halduskoormuse vähendamiseks tuleks kehtestada maksetaotluste ajakava. Komisjoni maksetest tuleks kinni pidada 5 % kuni aastasaldo tasumiseni, mil komisjonil on võimalik kindlaks teha, kas raamatupidamise aastaaruanded on täielikud, täpsed ja õiged.

| (69) | Halduskoormuse vähendamiseks tuleks lihtsustada raamatupidamise aastaaruannete heakskiitmise korda, lihtsustades maksete ja tagasimaksete tegemise korda, kui komisjoni ja liikmesriigi vahel puuduvad lahkarvamused. |
| --- | --- |

(69)

Halduskoormuse vähendamiseks tuleks lihtsustada raamatupidamise aastaaruannete heakskiitmise korda, lihtsustades maksete ja tagasimaksete tegemise korda, kui komisjoni ja liikmesriigi vahel puuduvad lahkarvamused.

| (70) | Liikmesriigid ja komisjon peaksid liidu finantshuvide ja eelarve kaitsmiseks välja töötama ja rakendama proportsionaalseid meetmeid. Asjaomaste tingimuste täitmisel peaks komisjonil olema võimalik maksetähtaega edasi lükata, peatada vahemaksed ja kohaldada finantskorrektsioone. Komisjon peaks järgima proportsionaalsuse põhimõtet, võttes arvesse õigusnormide rikkumiste olemust, raskust ja sagedust ning nende finantsmõju liidu eelarvele. Kui komisjonil ei ole üksikjuhtumitega seotud finantskorrektsioonide kohaldamiseks võimalik põhjendamatute kulutuste summat täpselt kindlaks määrata, peaks ta kohaldama ühtsel määral põhinevaid või statistiliselt ekstrapoleeritud finantskorrektsioone. Vahemaksete peatamine komisjoni poolt ELi toimimise lepingu artikli 258 kohaselt esitatud põhjendatud arvamuse alusel peaks olema võimalik tingimusel, et põhjendatud arvamuses käsitletud küsimuse ja asjaomaste kulude vahel on piisavalt otsene seos, et seada ohtu nende seaduslikkus ja korrektsus. |
| --- | --- |

(70)

Liikmesriigid ja komisjon peaksid liidu finantshuvide ja eelarve kaitsmiseks välja töötama ja rakendama proportsionaalseid meetmeid. Asjaomaste tingimuste täitmisel peaks komisjonil olema võimalik maksetähtaega edasi lükata, peatada vahemaksed ja kohaldada finantskorrektsioone. Komisjon peaks järgima proportsionaalsuse põhimõtet, võttes arvesse õigusnormide rikkumiste olemust, raskust ja sagedust ning nende finantsmõju liidu eelarvele. Kui komisjonil ei ole üksikjuhtumitega seotud finantskorrektsioonide kohaldamiseks võimalik põhjendamatute kulutuste summat täpselt kindlaks määrata, peaks ta kohaldama ühtsel määral põhinevaid või statistiliselt ekstrapoleeritud finantskorrektsioone. Vahemaksete peatamine komisjoni poolt ELi toimimise lepingu artikli 258 kohaselt esitatud põhjendatud arvamuse alusel peaks olema võimalik tingimusel, et põhjendatud arvamuses käsitletud küsimuse ja asjaomaste kulude vahel on piisavalt otsene seos, et seada ohtu nende seaduslikkus ja korrektsus.

| (71) | Liikmesriigid peaksid hoidma ära, avastama ja tõhusalt käsitlema kõiki ettevõtjatepoolseid õigusnormide rikkumisi, sealhulgas kelmusi ja pettusi. Lisaks on Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustele (EL, Euratom) nr 883/2013 (21) ning nõukogu määrustele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (22) ja nr 2185/96 (23) õigus korraldada haldusjuurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, et teha kindlaks, kas on esinenud kelmust või pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. Euroopa Prokuratuuril on nõukogu määrusele (EL) 2017/1939 (24) kohaselt õigus uurida liidu finantshuve kahjustavaid kuritegusid, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2017/1371, (25) ja esitada süüdistusi. Liikmesriigid peaksid võtma vajalikud meetmed selle tagamiseks, et iga isik või üksus, kes saab liidu vahendeid, teeb liidu finantshuvide kaitsel täielikult koostööd, annab komisjonile, OLAFile, kontrollikojale ja tõhusatud koostöös osalevate liikmesriikide puhul kooskõlas määrusega (EL) 2017/1939 Euroopa Prokuratuurile vajalikud õigused ja nõutava juurdepääsu ning tagab, et kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annaksid samaväärsed õigused. Liikmesriigid peaksid teatama komisjonile kiiresti avastatud õigusnormide rikkumistest, sealhulgas kelmustest või pettustest, ning õigusnormide rikkumiste puhul võetud järelmeetmetest ja OLAFi juurdluste järelmeetmetest. |
| --- | --- |

(71)

Liikmesriigid peaksid hoidma ära, avastama ja tõhusalt käsitlema kõiki ettevõtjatepoolseid õigusnormide rikkumisi, sealhulgas kelmusi ja pettusi. Lisaks on Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustele (EL, Euratom) nr 883/2013 (21) ning nõukogu määrustele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (22) ja nr 2185/96 (23) õigus korraldada haldusjuurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, et teha kindlaks, kas on esinenud kelmust või pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. Euroopa Prokuratuuril on nõukogu määrusele (EL) 2017/1939 (24) kohaselt õigus uurida liidu finantshuve kahjustavaid kuritegusid, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2017/1371, (25) ja esitada süüdistusi. Liikmesriigid peaksid võtma vajalikud meetmed selle tagamiseks, et iga isik või üksus, kes saab liidu vahendeid, teeb liidu finantshuvide kaitsel täielikult koostööd, annab komisjonile, OLAFile, kontrollikojale ja tõhusatud koostöös osalevate liikmesriikide puhul kooskõlas määrusega (EL) 2017/1939 Euroopa Prokuratuurile vajalikud õigused ja nõutava juurdepääsu ning tagab, et kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annaksid samaväärsed õigused. Liikmesriigid peaksid teatama komisjonile kiiresti avastatud õigusnormide rikkumistest, sealhulgas kelmustest või pettustest, ning õigusnormide rikkumiste puhul võetud järelmeetmetest ja OLAFi juurdluste järelmeetmetest.

| (72) | Liidu eelarve kaitse tõhustamiseks peaks komisjon tegema kättesaadavaks integreeritud ja koostalitlusvõimelise teabe- ja seiresüsteemi, sealhulgas ühtse andmekogumis- ja riskihindamisvahendi, et tagada juurdepääs asjaomastele andmetele ja neid analüüsida, ning innustama seda süsteemi kasutama, pidades silmas üldist kohaldamist liikmesriikides. |
| --- | --- |

(72)

Liidu eelarve kaitse tõhustamiseks peaks komisjon tegema kättesaadavaks integreeritud ja koostalitlusvõimelise teabe- ja seiresüsteemi, sealhulgas ühtse andmekogumis- ja riskihindamisvahendi, et tagada juurdepääs asjaomastele andmetele ja neid analüüsida, ning innustama seda süsteemi kasutama, pidades silmas üldist kohaldamist liikmesriikides.

| (73) | Kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise tegevuskava, (26) et tugevdada liidu eelarve ja taasterahastu „NextGeneration EU“ kaitset õigusnormide rikkumiste, sealhulgas pettuste ja kelmuste eest, tuleks kehtestada standardmeetmeid, et kontrolli ja auditite eesmärgil koguda, võrrelda ja koondada teavet ja arvandmeid liidu rahaliste vahendite lõplike saajate kohta. Tõhusate kontrollide ja auditite tagamiseks on vaja koguda andmeid nende kohta, kes saavad lõpptulemusena otsest või kaudset kasu liidu rahastamisest eelarve jagatud täitmise korras, sealhulgas andmeid vahendite saajate tegelike kasusaajate kohta. |
| --- | --- |

(73)

Kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise tegevuskava, (26) et tugevdada liidu eelarve ja taasterahastu „NextGeneration EU“ kaitset õigusnormide rikkumiste, sealhulgas pettuste ja kelmuste eest, tuleks kehtestada standardmeetmeid, et kontrolli ja auditite eesmärgil koguda, võrrelda ja koondada teavet ja arvandmeid liidu rahaliste vahendite lõplike saajate kohta. Tõhusate kontrollide ja auditite tagamiseks on vaja koguda andmeid nende kohta, kes saavad lõpptulemusena otsest või kaudset kasu liidu rahastamisest eelarve jagatud täitmise korras, sealhulgas andmeid vahendite saajate tegelike kasusaajate kohta.

| (74) | Selleks et tugevdada liidu eelarve kaitsmist õigusrikkumiste eest, sealhulgas kelmused ja pettused, on vaja töödelda selliste tegelike kasusaajate andmeid, kes on füüsilised isikud. Eeskätt selleks, et tõhusalt avastada ja uurida kelmusi ja pettusi ning esitada nende osas süüdistusi või rakendada õiguskaitsevahendeid õigusrikkumiste puhul, on vaja tuvastada tegelikud kasusaajad, kes on füüsilised isikud ning saavad lõpuks kasu sellistest õigusrikkumistest, sealhulgas kelmustest ja pettustest. Sel eesmärgil ning et lihtsustada protsessi ja vähendada halduskoormust, tuleks liikmesriikidel võimaldada täita oma käesolevast määrusest tulenevat kohustust koguda teavet tegelike kasusaajate kohta, kasutades andmeid, mis sisalduvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 (27) kohaldamiseks kasutatavas registris. Seoses sellega on tegelike kasusaajate isikuandmete käesoleva määruse kohase töötlemise eesmärgid ehk õigusnormide rikkumise, sealhulgas kelmuste ja pettuste ennetamine, avastamine ja korrigeerimine ning nendest teavitamine kooskõlas direktiivi (EL) 2015/849 kohaste isikuandmete töötlemise eesmärkidega. |
| --- | --- |

(74)

Selleks et tugevdada liidu eelarve kaitsmist õigusrikkumiste eest, sealhulgas kelmused ja pettused, on vaja töödelda selliste tegelike kasusaajate andmeid, kes on füüsilised isikud. Eeskätt selleks, et tõhusalt avastada ja uurida kelmusi ja pettusi ning esitada nende osas süüdistusi või rakendada õiguskaitsevahendeid õigusrikkumiste puhul, on vaja tuvastada tegelikud kasusaajad, kes on füüsilised isikud ning saavad lõpuks kasu sellistest õigusrikkumistest, sealhulgas kelmustest ja pettustest. Sel eesmärgil ning et lihtsustada protsessi ja vähendada halduskoormust, tuleks liikmesriikidel võimaldada täita oma käesolevast määrusest tulenevat kohustust koguda teavet tegelike kasusaajate kohta, kasutades andmeid, mis sisalduvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 (27) kohaldamiseks kasutatavas registris. Seoses sellega on tegelike kasusaajate isikuandmete käesoleva määruse kohase töötlemise eesmärgid ehk õigusnormide rikkumise, sealhulgas kelmuste ja pettuste ennetamine, avastamine ja korrigeerimine ning nendest teavitamine kooskõlas direktiivi (EL) 2015/849 kohaste isikuandmete töötlemise eesmärkidega.

| (75) | Finantsdistsipliini soodustamiseks tuleks välja tuua programmi tasandil eelarveliste kulukohustuste vabastamise kord. |
| --- | --- |

(75)

Finantsdistsipliini soodustamiseks tuleks välja tuua programmi tasandil eelarveliste kulukohustuste vabastamise kord.

| (76) | Selleks et anda liikmesriikidele piisavalt aega komisjonile kulude deklareerimiseks olemasolevate vahendite ulatuses, kui uued normid või programmid, mida rakendatakse eelarve jagatud täitmise kaudu, võetakse vastu pärast 1. jaanuari 2021, tuleks 2021. aastal kasutamata jäänud eraldistele vastavad summad ümber paigutada võrdsetes osades aastatesse 2022–2025, nagu on ette nähtud nõukogu määruse (EL, Euratom) 2020/2093 (28) artiklis 7. |
| --- | --- |

(76)

Selleks et anda liikmesriikidele piisavalt aega komisjonile kulude deklareerimiseks olemasolevate vahendite ulatuses, kui uued normid või programmid, mida rakendatakse eelarve jagatud täitmise kaudu, võetakse vastu pärast 1. jaanuari 2021, tuleks 2021. aastal kasutamata jäänud eraldistele vastavad summad ümber paigutada võrdsetes osades aastatesse 2022–2025, nagu on ette nähtud nõukogu määruse (EL, Euratom) 2020/2093 (28) artiklis 7.

| (77) | ELi toimimise lepingus sätestatud majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärkide edendamiseks tuleks kõikidele piirkondadele anda toetust vastavalt tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgile. Tasakaalustatud ja järkjärgulise toetuse andmiseks ning majandusliku ja ühiskondliku arengu kajastamiseks tuleks selle eesmärgi kohaste vahendite ERFist ja ESF+ist eraldamisel tugineda jaotamispõhimõtetele, mille aluseks on peamiselt sisemajanduse koguprodukt (edaspidi „SKP“) elaniku kohta. Liikmesriigid, mille kogurahvatulu elaniku kohta on alla 90 % liidu keskmisest, peaksid saama toetust Ühtekuuluvusfondist tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi raames. |
| --- | --- |

(77)

ELi toimimise lepingus sätestatud majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärkide edendamiseks tuleks kõikidele piirkondadele anda toetust vastavalt tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgile. Tasakaalustatud ja järkjärgulise toetuse andmiseks ning majandusliku ja ühiskondliku arengu kajastamiseks tuleks selle eesmärgi kohaste vahendite ERFist ja ESF+ist eraldamisel tugineda jaotamispõhimõtetele, mille aluseks on peamiselt sisemajanduse koguprodukt (edaspidi „SKP“) elaniku kohta. Liikmesriigid, mille kogurahvatulu elaniku kohta on alla 90 % liidu keskmisest, peaksid saama toetust Ühtekuuluvusfondist tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi raames.

| (78) | Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi vahendid (Interreg) tuleks eraldada liikmesriikidele jaotamismetoodika alusel, milles võetakse eelkõige arvesse piirialade rahvastikutihedust. Lisaks tuleks olemasolevate programmide järjepidevuse tagamiseks sätestada asjaomases fondispetsiifilises määruses erisätted, millega määratakse kindlaks programmipiirkonnad ja piirkondade rahastamiskõlblikkus Interregi eri tegevussuundade raames. |
| --- | --- |

(78)

Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi vahendid (Interreg) tuleks eraldada liikmesriikidele jaotamismetoodika alusel, milles võetakse eelkõige arvesse piirialade rahvastikutihedust. Lisaks tuleks olemasolevate programmide järjepidevuse tagamiseks sätestada asjaomases fondispetsiifilises määruses erisätted, millega määratakse kindlaks programmipiirkonnad ja piirkondade rahastamiskõlblikkus Interregi eri tegevussuundade raames.

| (79) | Tuleks kehtestada objektiivsed kriteeriumid, et valida välja rahastamiskõlblikud piirkonnad ja alad, mis võivad saada fondidest toetust. Selleks peaks liidu tasandil piirkondade ja alade kindlaksmääramine põhinema ühisel piirkondade liigitamise süsteemil, mis kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1059/2003, (29) nagu seda on muudetud komisjoni määrusega (EL) 2016/2066 (30). |
| --- | --- |

(79)

Tuleks kehtestada objektiivsed kriteeriumid, et valida välja rahastamiskõlblikud piirkonnad ja alad, mis võivad saada fondidest toetust. Selleks peaks liidu tasandil piirkondade ja alade kindlaksmääramine põhinema ühisel piirkondade liigitamise süsteemil, mis kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1059/2003, (29) nagu seda on muudetud komisjoni määrusega (EL) 2016/2066 (30).

| (80) | Sobiva finantsraamistiku kehtestamiseks ERFi, ESF+, Ühtekuuluvusfondi ja Õiglase Ülemineku Fondi jaoks peaks komisjon tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi kohaselt kehtestama eraldiste jaotuse liikmesriikide ja aastate kaupa koos rahastamiskõlblike piirkondade loeteluga, samuti Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi (Interreg) kohased eraldised. |
| --- | --- |

(80)

Sobiva finantsraamistiku kehtestamiseks ERFi, ESF+, Ühtekuuluvusfondi ja Õiglase Ülemineku Fondi jaoks peaks komisjon tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi kohaselt kehtestama eraldiste jaotuse liikmesriikide ja aastate kaupa koos rahastamiskõlblike piirkondade loeteluga, samuti Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi (Interreg) kohased eraldised.

| (81) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1316/2013 ja (EL) nr 283/2014 (edaspidi „Euroopa ühendamise rahastu määrus“) kohaseid üleeuroopalist transpordivõrku käsitlevaid projekte rahastatakse endiselt Ühtekuuluvusfondist ning neid rakendatakse eelarve jagatud täitmise ning eelarve otsese täitmise kaudu Euroopa ühendamise rahastu (CEF) raames. Lähtudes programmitöö perioodil 2014–2020 edukaks osutunud lähenemisviisist tuleks Ühtekuuluvusfondist sel eesmärgil Euroopa ühendamise rahastusse ümber paigutada 10 000 000 000 eurot. |
| --- | --- |

(81)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1316/2013 ja (EL) nr 283/2014 (edaspidi „Euroopa ühendamise rahastu määrus“) kohaseid üleeuroopalist transpordivõrku käsitlevaid projekte rahastatakse endiselt Ühtekuuluvusfondist ning neid rakendatakse eelarve jagatud täitmise ning eelarve otsese täitmise kaudu Euroopa ühendamise rahastu (CEF) raames. Lähtudes programmitöö perioodil 2014–2020 edukaks osutunud lähenemisviisist tuleks Ühtekuuluvusfondist sel eesmärgil Euroopa ühendamise rahastusse ümber paigutada 10 000 000 000 eurot.

| (82) | Teatav summa ERFi, ESF+ ja Ühtekuuluvusfondi vahenditest tuleks eraldada komisjoni otse või kaudselt hallatava Euroopa linnaarengu algatusele. |
| --- | --- |

(82)

Teatav summa ERFi, ESF+ ja Ühtekuuluvusfondi vahenditest tuleks eraldada komisjoni otse või kaudselt hallatava Euroopa linnaarengu algatusele.

| (83) | Iga kategooria piirkondadele asjakohase vahendite eraldamise tagamiseks ei tohiks liikmesriikidele vähem arenenud, ülemineku- ja enam arenenud piirkondade jaoks eraldatud kogueraldised olla põhimõtteliselt eri kategooriate vahel ümberpaigutatavad. Siiski peaks liikmesriikidel olema nende ees seisvate konkreetsete ülesannete lahendamiseks võimalik oma valikut põhjendades taotleda enamarenenud ja üleminekupiirkondadele ette nähtud eraldiste ümberpaigutamist vähem arenenud piirkondade kasuks või enamarenenud piirkondadele ette nähtud eraldiste ümberpaigutamist üleminekupiirkondade kasuks. Vähem arenenud piirkondadele piisavate rahaliste vahendite tagamiseks tuleks kehtestada arenenumate ja üleminekupiirkondade kasuks tehtavate ümberpaigutuste ülemmäär. Vahendite ümberpaigutatavus eesmärkide vahel ei tohiks olla võimalik, välja arvatud käesolevas määruses rangelt sätestatud juhtudel. |
| --- | --- |

(83)

Iga kategooria piirkondadele asjakohase vahendite eraldamise tagamiseks ei tohiks liikmesriikidele vähem arenenud, ülemineku- ja enam arenenud piirkondade jaoks eraldatud kogueraldised olla põhimõtteliselt eri kategooriate vahel ümberpaigutatavad. Siiski peaks liikmesriikidel olema nende ees seisvate konkreetsete ülesannete lahendamiseks võimalik oma valikut põhjendades taotleda enamarenenud ja üleminekupiirkondadele ette nähtud eraldiste ümberpaigutamist vähem arenenud piirkondade kasuks või enamarenenud piirkondadele ette nähtud eraldiste ümberpaigutamist üleminekupiirkondade kasuks. Vähem arenenud piirkondadele piisavate rahaliste vahendite tagamiseks tuleks kehtestada arenenumate ja üleminekupiirkondade kasuks tehtavate ümberpaigutuste ülemmäär. Vahendite ümberpaigutatavus eesmärkide vahel ei tohiks olla võimalik, välja arvatud käesolevas määruses rangelt sätestatud juhtudel.

| (84) | Kui piirkond oli perioodiks 2014–2020 liigitatud enamarenenud piirkonnaks, kuid on perioodiks 2021–2027 liigitatud üleminekupiirkonnaks ning saaks seetõttu perioodil 2021-2027 jaotusmetoodika alusel vähem toetust, palutakse asjaomasel liikmesriigil võtta seda tegurit arvesse, kui ta teeb otsuse vahendite riigisisese jaotamise kohta. |
| --- | --- |

(84)

Kui piirkond oli perioodiks 2014–2020 liigitatud enamarenenud piirkonnaks, kuid on perioodiks 2021–2027 liigitatud üleminekupiirkonnaks ning saaks seetõttu perioodil 2021-2027 jaotusmetoodika alusel vähem toetust, palutakse asjaomasel liikmesriigil võtta seda tegurit arvesse, kui ta teeb otsuse vahendite riigisisese jaotamise kohta.

| (85) | Pidades silmas Iirimaa saare ainulaadset ja -omast olukorda ning eesmärki toetada saare põhja- ja lõunaosa vahelist koostööd vastavalt suure reede kokkuleppele, tuleb jätkata piiriülest programmi PEACE PLUS, arendades edasi Iirimaa ja Põhja-Iirimaa piiriäärsete maakondade vaheliste eelmiste piiriüleste programmide Peace ja Interreg tööd. Praktilisest tähtsusest lähtudes tuleks seda programmi toetada sihtotstarbelise eraldisega, et ka edaspidi toetada rahu ja leppimise meetmeid, ning nimetatud programmile tuleks ette näha ka asjakohane osa Interregi kohastest Iirimaa eraldistest. |
| --- | --- |

(85)

Pidades silmas Iirimaa saare ainulaadset ja -omast olukorda ning eesmärki toetada saare põhja- ja lõunaosa vahelist koostööd vastavalt suure reede kokkuleppele, tuleb jätkata piiriülest programmi PEACE PLUS, arendades edasi Iirimaa ja Põhja-Iirimaa piiriäärsete maakondade vaheliste eelmiste piiriüleste programmide Peace ja Interreg tööd. Praktilisest tähtsusest lähtudes tuleks seda programmi toetada sihtotstarbelise eraldisega, et ka edaspidi toetada rahu ja leppimise meetmeid, ning nimetatud programmile tuleks ette näha ka asjakohane osa Interregi kohastest Iirimaa eraldistest.

| (86) | Asjakohasel juhul on vaja kehtestada ühtekuuluvuspoliitika valdkonna kaasrahastamise ülemmäärad iga piirkonnakategooria jaoks, et tagada kaasrahastamise põhimõtte järgimine riigi avaliku või erasektori toetuse asjakohase taseme kaudu. Need määrad peaksid kajastama piirkondade majandusarengu taset vastavalt nende SKP-le elaniku kohta võrrelduna 27-liikmelise ELi keskmisega, tagades samas, et kategooria muutus ei põhjustaks vähemsoodsat kohtlemist. |
| --- | --- |

(86)

Asjakohasel juhul on vaja kehtestada ühtekuuluvuspoliitika valdkonna kaasrahastamise ülemmäärad iga piirkonnakategooria jaoks, et tagada kaasrahastamise põhimõtte järgimine riigi avaliku või erasektori toetuse asjakohase taseme kaudu. Need määrad peaksid kajastama piirkondade majandusarengu taset vastavalt nende SKP-le elaniku kohta võrrelduna 27-liikmelise ELi keskmisega, tagades samas, et kategooria muutus ei põhjustaks vähemsoodsat kohtlemist.

| (87) | Stabiilsuse ja kasvu pakti asjakohaste normide raames, mida on selgitatud Euroopa partnerluse käitumisjuhendis, võivad liikmesriigid esitada piisavalt põhjendatud taotluse lisapaindlikkuse võimaldamiseks seoses avaliku sektori või samaväärsete struktuursete kuludega, mida toetavad avaliku halduse asutused investeeringute kaasrahastamise kaudu. |
| --- | --- |

(87)

Stabiilsuse ja kasvu pakti asjakohaste normide raames, mida on selgitatud Euroopa partnerluse käitumisjuhendis, võivad liikmesriigid esitada piisavalt põhjendatud taotluse lisapaindlikkuse võimaldamiseks seoses avaliku sektori või samaväärsete struktuursete kuludega, mida toetavad avaliku halduse asutused investeeringute kaasrahastamise kaudu.

| (88) | Käesoleva määruse teatavate mitteolemuslike osade täiendamiseks või muutmiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse käesoleva määruse teatavates lisades sisalduvaid elemente, nimelt seoses järgmisega: sekkumise liikide valdkonnad ja koodid; partnerluslepingute ja programmide vormid; andmete edastamise vormid; komisjonile esitatavate maksetaotluste prognooside vorm, liidu embleemi kasutamine, rahastamislepingute ja strateegiadokumentide osad; liikmesriikide ja komisjoni vahelise elektroonilise andmevahetuse süsteem; juhtimis- ja kontrollisüsteemi kirjelduse, liidu vahendite haldaja kinnituse, iga-aastase auditiarvamuse, iga-aastase kontrolliaruande, EIP või muude rahvusvaheliste finantseerimisasutuste rakendatavaid rahastamisvahendeid käsitleva iga-aastase auditiaruande, auditistrateegia, maksetaotluste ja raamatupidamise aastaaruande vormid; õigusnormide rikkumist käsitleva aruandluse üksikasjalikud reeglid ja vorm ning finantskorrektsioonide suuruse kindlaksmääramine. |
| --- | --- |

(88)

Käesoleva määruse teatavate mitteolemuslike osade täiendamiseks või muutmiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse käesoleva määruse teatavates lisades sisalduvaid elemente, nimelt seoses järgmisega: sekkumise liikide valdkonnad ja koodid; partnerluslepingute ja programmide vormid; andmete edastamise vormid; komisjonile esitatavate maksetaotluste prognooside vorm, liidu embleemi kasutamine, rahastamislepingute ja strateegiadokumentide osad; liikmesriikide ja komisjoni vahelise elektroonilise andmevahetuse süsteem; juhtimis- ja kontrollisüsteemi kirjelduse, liidu vahendite haldaja kinnituse, iga-aastase auditiarvamuse, iga-aastase kontrolliaruande, EIP või muude rahvusvaheliste finantseerimisasutuste rakendatavaid rahastamisvahendeid käsitleva iga-aastase auditiaruande, auditistrateegia, maksetaotluste ja raamatupidamise aastaaruande vormid; õigusnormide rikkumist käsitleva aruandluse üksikasjalikud reeglid ja vorm ning finantskorrektsioonide suuruse kindlaksmääramine.

| (89) | Komisjonil peaks olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse Euroopa partnerluse käitumisjuhendit, et kohandada kõnealust käitumisjuhendit vastavalt käesolevale määrusele; liidu tasandil määratletud ühikuhindasid, kindlasummalisi makseid, ühtse määra alusel rahastamist ja kuludega sidumata rahastamise määratlusi, mida kohaldatakse kõikidele liikmesriikidele, samuti standarditud ja eelnevalt väljatöötatud valimi koostamise meetodeid. |
| --- | --- |

(89)

Komisjonil peaks olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse Euroopa partnerluse käitumisjuhendit, et kohandada kõnealust käitumisjuhendit vastavalt käesolevale määrusele; liidu tasandil määratletud ühikuhindasid, kindlasummalisi makseid, ühtse määra alusel rahastamist ja kuludega sidumata rahastamise määratlusi, mida kohaldatakse kõikidele liikmesriikidele, samuti standarditud ja eelnevalt väljatöötatud valimi koostamise meetodeid.

| (90) | On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonivahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(90)

On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonivahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (91) | Partnerluslepingute sõlmimise jaoks ühetaoliste tingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused võtta vastu või muuta programme ja kohaldada finantskorrektsioone. ERFi, ESF+ ja Ühtekuuluvusfondi eraldiste jaotuse kehtestamisega seotud rakendamisvolitused tuleks vastu võtta ilma komiteemenetluseta, kuna nendega ainult kajastatakse eelnevalt kindlaksmääratud arvutusmetoodika kohaldamist. Samamoodi tuleks ilma komiteemenetluseta võtta vastu rakendamisvolitused seoses ajutiste meetmetega fondide kasutamiseks erandlikel asjaoludel, võttes arvesse, et kohaldamisala on kindlaks määratud stabiilsuse ja kasvu paktiga ning piirdub käesolevas määruses sätestatud meetmetega. |
| --- | --- |

(91)

Partnerluslepingute sõlmimise jaoks ühetaoliste tingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused võtta vastu või muuta programme ja kohaldada finantskorrektsioone. ERFi, ESF+ ja Ühtekuuluvusfondi eraldiste jaotuse kehtestamisega seotud rakendamisvolitused tuleks vastu võtta ilma komiteemenetluseta, kuna nendega ainult kajastatakse eelnevalt kindlaksmääratud arvutusmetoodika kohaldamist. Samamoodi tuleks ilma komiteemenetluseta võtta vastu rakendamisvolitused seoses ajutiste meetmetega fondide kasutamiseks erandlikel asjaoludel, võttes arvesse, et kohaldamisala on kindlaks määratud stabiilsuse ja kasvu paktiga ning piirdub käesolevas määruses sätestatud meetmetega.

| (92) | Lõpliku tulemusaruande vormiga seotud rakendamisvolitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (31). Rakendusakt on küll üldist laadi, kuid kuna selles sätestatakse ainult tehnilisi küsimusi, vorme ja malle, tuleks selle vastuvõtmiseks kasutada nõuandemenetlust. |
| --- | --- |

(92)

Lõpliku tulemusaruande vormiga seotud rakendamisvolitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (31). Rakendusakt on küll üldist laadi, kuid kuna selles sätestatakse ainult tehnilisi küsimusi, vorme ja malle, tuleks selle vastuvõtmiseks kasutada nõuandemenetlust.

| (93) | Kuna tuleks jätkata Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (32) ja muude programmitöö perioodi 2014–2020 suhtes kohaldatavate õigusaktide kohaldamist programmitöö perioodi 2014–2020 kohastest fondidest toetatavate programmide ja tegevuste suhtes ning kuna selle määruse rakendamisperiood kestab eeldatavasti käesoleva määrusega hõlmatud programmitöö perioodist kauem, tuleks kõnealuse määrusega heaks kiidetud teatavate tegevuste elluviimise järjepidevuse tagamiseks kehtestada etappideks jaotamise sätted. Etappideks jaotatud tegevuse iga üksik etapp, mis teenib sama üldeesmärki, tuleks rakendada kooskõlas selle programmitöö perioodi normidega, mille alusel tegevust rahastatakse, ning korraldusasutus võib valida asjaomase tegevuse jaoks programmitöö perioodi 2014–2020 raames läbi viidud valikumenetluse alusel teise etapi, eeldusel et ta on veendunud, et käesolevas määruses etapipõhise rakendamise kohta sätestatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(93)

Kuna tuleks jätkata Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (32) ja muude programmitöö perioodi 2014–2020 suhtes kohaldatavate õigusaktide kohaldamist programmitöö perioodi 2014–2020 kohastest fondidest toetatavate programmide ja tegevuste suhtes ning kuna selle määruse rakendamisperiood kestab eeldatavasti käesoleva määrusega hõlmatud programmitöö perioodist kauem, tuleks kõnealuse määrusega heaks kiidetud teatavate tegevuste elluviimise järjepidevuse tagamiseks kehtestada etappideks jaotamise sätted. Etappideks jaotatud tegevuse iga üksik etapp, mis teenib sama üldeesmärki, tuleks rakendada kooskõlas selle programmitöö perioodi normidega, mille alusel tegevust rahastatakse, ning korraldusasutus võib valida asjaomase tegevuse jaoks programmitöö perioodi 2014–2020 raames läbi viidud valikumenetluse alusel teise etapi, eeldusel et ta on veendunud, et käesolevas määruses etapipõhise rakendamise kohta sätestatud tingimused on täidetud.

| (94) | Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt tugevdada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ning kehtestada ühised finantsreeglid liidu eelarve selle osa jaoks, mida rakendatakse eelarve jagatud täitmise korras, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada eri piirkondade arengutaseme erinevuse, kõige ebasoodsamas olukorras olevatele piirkondadele eriomaste katsumuste ning liikmesriikide ja piirkondade rahaliste vahendite piiratuse tõttu ning põhjusel, et vaja on ühtset rakendusraamistikku, mis hõlmab mitut liidu fondi eelarve jagatud täitmisel, küll aga saab neid paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(94)

Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt tugevdada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ning kehtestada ühised finantsreeglid liidu eelarve selle osa jaoks, mida rakendatakse eelarve jagatud täitmise korras, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada eri piirkondade arengutaseme erinevuse, kõige ebasoodsamas olukorras olevatele piirkondadele eriomaste katsumuste ning liikmesriikide ja piirkondade rahaliste vahendite piiratuse tõttu ning põhjusel, et vaja on ühtset rakendusraamistikku, mis hõlmab mitut liidu fondi eelarve jagatud täitmisel, küll aga saab neid paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (95) | Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja peetakse kinni iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tunnustatud põhimõtetest. |
| --- | --- |

(95)

Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja peetakse kinni iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tunnustatud põhimõtetest.

| (96) | Võttes arvesse, et käesolev määrus võetakse vastu pärast programmitöö perioodi algust ning et käesoleva määrusega hõlmatud liidu fonde on vaja kasutada koordineeritud ja ühtlustatud viisil, ning eesmärgiga tagada määruse kiire rakendamine, peaks määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, |
| --- | --- |

(96)

Võttes arvesse, et käesolev määrus võetakse vastu pärast programmitöö perioodi algust ning et käesoleva määrusega hõlmatud liidu fonde on vaja kasutada koordineeritud ja ühtlustatud viisil, ning eesmärgiga tagada määruse kiire rakendamine, peaks määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

SISUKORD

| I JAOTIS | EESMÄRGID JA TOETUST KÄSITLEVAD ÜLDNORMID |
| --- | --- |

I JAOTIS

| I peatükk | Reguleerimisese, mõisted ja üldnormid |
| --- | --- |

I peatükk

| Artikkel 1 | Reguleerimisese ja kohaldamisala |
| --- | --- |

Artikkel 1

| Artikkel 2 | Mõisted |
| --- | --- |

Artikkel 2

| Artikkel 3 | Komisjoni meetmete tähtaja arvutamine |
| --- | --- |

Artikkel 3

| Artikkel 4 | Isikuandmete töötlemine ja kaitse |
| --- | --- |

Artikkel 4

| II peatükk | Poliitikaaeesmärgid ja fondidest toetuse saamise põhimõtted |
| --- | --- |

II peatükk

| Artikkel 5 | Poliitikaeesmärgid |
| --- | --- |

Artikkel 5

| Artikkel 6 | Kliimaeesmärgid ja kliimamuutustega kohanemise mehhanism |
| --- | --- |

Artikkel 6

| Artikkel 7 | Eelarve jagatud täitmine |
| --- | --- |

Artikkel 7

| Artikkel 8 | Partnerlus ja mitmetasandiline valitsemine |
| --- | --- |

Artikkel 8

| Artikkel 9 | Horisontaalsed põhimõtted |
| --- | --- |

Artikkel 9

| II JAOTIS | STRATEEGILINE LÄHENEMISVIIS |
| --- | --- |

II JAOTIS

| I peatükk | Partnerlusleping |
| --- | --- |

I peatükk

| Artikkel 10 | Partnerluslepingu ettevalmistamine ja esitamine |
| --- | --- |

Artikkel 10

| Artikkel 11 | Partnerluslepingu sisu |
| --- | --- |

Artikkel 11

| Artikkel 12 | Partnerluslepingu heakskiitmine |
| --- | --- |

Artikkel 12

| Artikkel 13 | Partnerluslepingu muutmine |
| --- | --- |

Artikkel 13

| Artikkel 14 | ERFi, ESF+, Ühtekuuluvusfondi ja EMKVFi toetuste kasutamine programmi „InvestEU“ kaudu |
| --- | --- |

Artikkel 14

| II peatükk | Eeltingimused ja tulemusraamistik |
| --- | --- |

II peatükk

| Artikkel 15 | Eeltingimused |
| --- | --- |

Artikkel 15

| Artikkel 16 | Tulemusraamistik |
| --- | --- |

Artikkel 16

| Artikkel 17 | Tulemusraamistiku kindlaksmääramise metoodika |
| --- | --- |

Artikkel 17

| Artikkel 18 | Vahehindamine ja kohandatav summa |
| --- | --- |

Artikkel 18

| III peatükk | Usaldusväärse majandusjuhtimise ning erandlike või ebatavaliste asjaoludega seotud meetmed |
| --- | --- |

III peatükk

| Artikkel 19 | Meetmed fondide tulemuslikkuse sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega |
| --- | --- |

Artikkel 19

| Artikkel 20 | Ajutised meetmed fondide kasutamiseks erandlike või ebatavaliste asjaolude korral |
| --- | --- |

Artikkel 20

| III JAOTIS | PROGRAMMITÖÖ |
| --- | --- |

III JAOTIS

| I peatükk | Üldsätted fondide kohta |
| --- | --- |

I peatükk

| Artikkel 21 | Programmide ettevalmistamine ja esitamine |
| --- | --- |

Artikkel 21

| Artikkel 22 | Programmide sisu |
| --- | --- |

Artikkel 22

| Artikkel 23 | Programmide heakskiitmine |
| --- | --- |

Artikkel 23

| Artikkel 24 | Programmide muutmine |
| --- | --- |

Artikkel 24

| Artikkel 25 | ERFi, ESF+, Ühtekuuluvusfondi ja Õiglase Ülemineku Fondi ühine toetus |
| --- | --- |

Artikkel 25

| Artikkel 26 | Vahendite ümberpaigutamine |
| --- | --- |

Artikkel 26

| Artikkel 27 | ERFi ja ESF+ vahendite ümberpaigutamine Õiglase Ülemineku Fondi |
| --- | --- |

Artikkel 27

| II peatükk | Territoriaalne areng |
| --- | --- |

II peatükk

| Artikkel 28 | Integreeritud territoriaalne areng |
| --- | --- |

Artikkel 28

| Artikkel 29 | Territoriaalsed strateegiad |
| --- | --- |

Artikkel 29

| Artikkel 30 | Integreeritud territoriaalsed investeeringud |
| --- | --- |

Artikkel 30

| Artikkel 31 | Kogukonna juhitud kohalik areng |
| --- | --- |

Artikkel 31

| Artikkel 32 | Kogukonna juhitud kohaliku arengu strateegiad |
| --- | --- |

Artikkel 32

| Artikkel 33 | Kohalikud tegevusrühmad |
| --- | --- |

Artikkel 33

| Artikkel 34 | Fondide toetus kogukonna juhitud kohalikule arengule |
| --- | --- |

Artikkel 34

| III peatükk | Tehniline abi |
| --- | --- |

III peatükk

| Artikkel 35 | Komisjoni algatusel antav tehniline abi |
| --- | --- |

Artikkel 35

| Artikkel 36 | Liikmesriikide tehniline abi |
| --- | --- |

Artikkel 36

| Artikkel 37 | Liikmesriikide algatusel osutatava tehnilise abi kuludega sidumata maksed |
| --- | --- |

Artikkel 37

| IV JAGU | SEIRE, HINDAMINE, TEABEVAHETUS JA NÄHTAVUS |
| --- | --- |

IV JAGU

| I peatükk | Seire |
| --- | --- |

I peatükk

| Artikkel 38 | Seirekomisjon |
| --- | --- |

Artikkel 38

| Artikke 39 | Seirekomisjoni koosseis |
| --- | --- |

Artikke 39

| Artikkel 40 | Seirekomisjoni ülesanded |
| --- | --- |

Artikkel 40

| Artikkel 41 | Iga-aastane tulemuslikkuse hindamine |
| --- | --- |

Artikkel 41

| Artikkel 42 | Andmete edastamine |
| --- | --- |

Artikkel 42

| Artikkel 43 | Lõplik tulemusaruanne |
| --- | --- |

Artikkel 43

| II peatükk | Hindamine |
| --- | --- |

II peatükk

| Artikkel 44 | Liikmesriigi teostatavad hindamised |
| --- | --- |

Artikkel 44

| Artikkel 45 | Komisjoni teostatav hindamine |
| --- | --- |

Artikkel 45

| III peatükk | Nähtavus, läbipaistvus ja teabevahetus |
| --- | --- |

III peatükk

| I jagu | Fondidest saadava toetuse nähtavus |
| --- | --- |

I jagu

| Artikkel 46 | Nähtavus |
| --- | --- |

Artikkel 46

| Artikkel 47 | Liidu embleem |
| --- | --- |

Artikkel 47

| Artikkel 48 | Teabevahetusametnikud ja -võrgud |
| --- | --- |

Artikkel 48

| II jagu | Fondide rakendamisel läbipaistvus ja programmidega seotud teabevahetus |
| --- | --- |

II jagu

| Artikkel 49 | Korraldusasutuse kohustused |
| --- | --- |

Artikkel 49

| Artikkel 50 | Toetusesaajate kohustused |
| --- | --- |

Artikkel 50

| V JAOTIS | FONDIDEST SAADAV RAHALINE TOETUS |
| --- | --- |

V JAOTIS

| I peatükk | Liidu osaluse vormid |
| --- | --- |

I peatükk

| Artikkel 51 | Liidu osaluse vorm programmides |
| --- | --- |

Artikkel 51

| II peatükk | Liikmesriikide antava toetuse vormid |
| --- | --- |

II peatükk

| Artikkel 52 | Toetuse vormid |
| --- | --- |

Artikkel 52

| I jagu | Toetuste (grantide) vorm |
| --- | --- |

I jagu

| Artikkel 53 | Toetuste (grantide) vorm |
| --- | --- |

Artikkel 53

| Artikkel 54 | Ühtse määra alusel toetuste (grantide) kaudsete kulude rahastamine |
| --- | --- |

Artikkel 54

| Artikkel 55 | Toetuste (grantide) otsesed personalikulud |
| --- | --- |

Artikkel 55

| Artikkel 56 | Ühtse määra alusel toimuv rahastamine rahastamiskõlblike kulude puhul, mis ei ole toetuste (grantide) otsesed personalikulud |
| --- | --- |

Artikkel 56

| Artikkel 57 | Tingimuslikud toetused (grandid) |
| --- | --- |

Artikkel 57

| II jagu | Rahastamisvahendid |
| --- | --- |

II jagu

| Artikkel 58 | Rahastamisvahendid |
| --- | --- |

Artikkel 58

| Artikkel 59 | Rahastamisvahendite rakendamine |
| --- | --- |

Artikkel 59

| Artikkel 60 | Fondide toetusest rahastamisvahendile tekkiv intress ja muud tulud |
| --- | --- |

Artikkel 60

| Artikkel 61 | Investorite diferentseeritud kohtlemine |
| --- | --- |

Artikkel 61

| Artikkel 62 | Fondidest saadud toetusel põhinevate vahendite uuesti kasutamine |
| --- | --- |

Artikkel 62

| III peatükk | Rahastamiskõlblikkuse vormid |
| --- | --- |

III peatükk

| Artikkel 63 | Rahastamiskõlblikkus |
| --- | --- |

Artikkel 63

| Artikkel 64 | Rahastamiskõlbmatud kulud |
| --- | --- |

Artikkel 64

| Artikkel 65 | Tegevuste kestvus |
| --- | --- |

Artikkel 65

| Artikkel 66 | Ümberpaigutamine |
| --- | --- |

Artikkel 66

| Artikkel 67 | Rahastamiskõlblikkuse erinormid toetuste (grandid) puhul |
| --- | --- |

Artikkel 67

| Artikkel 68 | Rahastamiskõlblikkuse erinormid rahastamisvahendite puhul |
| --- | --- |

Artikkel 68

| VI JAOTIS | JUHTIMINE JA KONTROLL |
| --- | --- |

VI JAOTIS

| I peatükk | Juhtimise ja kontrolli üldnormid |
| --- | --- |

I peatükk

| Artikkel 69 | Liikmesriikide kohustused |
| --- | --- |

Artikkel 69

| Artikkel 70 | Komisjoni volitused ja kohustused |
| --- | --- |

Artikkel 70

| Artikkel 71 | Programmi haldavad asutused |
| --- | --- |

Artikkel 71

| II peatükk | Standardsed juhtimis-ja kontrollsüsteemid |
| --- | --- |

II peatükk

| Artikkel 72 | Korraldusasutuse ülesanded |
| --- | --- |

Artikkel 72

| Artikkel 73 | Tegevuste valimine korraldusasutuse poolt |
| --- | --- |

Artikkel 73

| Artikkel 74 | Korraldusasutuse poolt elluviidav programmijuhtimine |
| --- | --- |

Artikkel 74

| Artikkel 75 | Korraldusasutuse pakutav tugi seoses seirekomisjoni tööga |
| --- | --- |

Artikkel 75

| Artikkel 76 | Raamatupidamisülesanded |
| --- | --- |

Artikkel 76

| Artikkel 77 | Auditeerimisasutuse ülesanded |
| --- | --- |

Artikkel 77

| Artikkel 78 | Auditistrateegia |
| --- | --- |

Artikkel 78

| Artikkel 79 | Tegevusauditid |
| --- | --- |

Artikkel 79

| Artikkel 80 | Ühtse auditi korraldus |
| --- | --- |

Artikkel 80

| Artikkel 81 | Rahastamisvahendite juhtimiskontroll ja auditid |
| --- | --- |

Artikkel 81

| Artikkel 82 | Dokumentide kättesaadavus |
| --- | --- |

Artikkel 82

| III peatükk | Riiklikele juhtimissüsteemidele tuginemine |
| --- | --- |

III peatükk

| Artikkel 83 | Laiendatud proportsionaalne kord |
| --- | --- |

Artikkel 83

| Artikkel 84 | Laiendatud proportsionaalse korra kohaldamistingimused |
| --- | --- |

Artikkel 84

| Artikkel 85 | Kohandamine programmitöö perioodi jooksul |
| --- | --- |

Artikkel 85

| VII JAOTIS | FINANTSJUHTIMINE, RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNETE ESITAMINE JA KONTROLLIMINE NING FINANTSKORREKTSIOONID |
| --- | --- |

VII JAOTIS

| I peatükk | Finantsjuhtimine |
| --- | --- |

I peatükk

| I jagu | Üldised raamatupidamiseeskirjad |
| --- | --- |

I jagu

| Artikkel 86 | Eelarvelised kulukohustused |
| --- | --- |

Artikkel 86

| Artikkel 87 | Euro kasutamine |
| --- | --- |

Artikkel 87

| Artikkel 88 | Tagasimaksed |
| --- | --- |

Artikkel 88

| II jagu | Liikmesriikidele tehtavaid makseid käsitlevad õigusnormid |
| --- | --- |

II jagu

| Artikkel 89 | Maksete liigid |
| --- | --- |

Artikkel 89

| Artikkel 90 | Eelmaksed |
| --- | --- |

Artikkel 90

| Artikkel 91 | Maksetaotlused |
| --- | --- |

Artikkel 91

| Artikkel 92 | Maksetaotlustes esitatavate rahastamisvahendite eriaspektid |
| --- | --- |

Artikkel 92

| Artikkel 93 | Ühised normid maksete kohta |
| --- | --- |

Artikkel 93

| Artikkel 94 | Ühikuhindadel, kindlasummalistel maksetel ja ühtsetel määradel põhinev liidu osalus |
| --- | --- |

Artikkel 94

| Artikkel 95 | Kuludega sidumata rahastamisel põhinev liidu osalus |
| --- | --- |

Artikkel 95

| III jagu | Maksete edasilükkamine ja peatamine |
| --- | --- |

III jagu

| Artikkel 96 | Maksetähtaja edasilükkamine |
| --- | --- |

Artikkel 96

| Artikkel 97 | Maksete peatamine |
| --- | --- |

Artikkel 97

| II peatükk | Raamatupidamise aastaaruande esitamine ja kontrollimine |
| --- | --- |

II peatükk

| Artikkel 98 | Raamatupidamise aastaaruande sisu ja esitamine |
| --- | --- |

Artikkel 98

| Artikkel 99 | Raamatupidamise aastaruande kontrollimine |
| --- | --- |

Artikkel 99

| Artikkel 100 | Jääksumma arvutamine |
| --- | --- |

Artikkel 100

| Artikkel 101 | Raamatupidamise aastaaruande kontrollimise kord |
| --- | --- |

Artikkel 101

| Artikkel 102 | Raamatupidamise aastaaruande kontrollimise ärakuulamismenetlus |
| --- | --- |

Artikkel 102

| III peatükk | Finantskorrektsioonid |
| --- | --- |

III peatükk

| Artikkel 103 | Liikmesriikide tehtavad finantskorrektsioonid |
| --- | --- |

Artikkel 103

| Artikkel 104 | Komisjoni tehtavad finantskorrektsioonid |
| --- | --- |

Artikkel 104

| IV peatükk | Kulukohustustest vabastamine |
| --- | --- |

IV peatükk

| Artikkel 105 | Kulukohustustest vabastamise põhimõtted ja normid |
| --- | --- |

Artikkel 105

| Artikkel 106 | Erand kulukohustustest vabastamisel |
| --- | --- |

Artikkel 106

| Artikkel 107 | Kulukohustustest vabastamise kord |
| --- | --- |

Artikkel 107

| VIII JAOTIS | FINANTSRAAMISTIK |
| --- | --- |

VIII JAOTIS

| Artikkel 108 | Tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi toetuse geograafiline katvus |
| --- | --- |

Artikkel 108

| Artikkel 109 | Vahendid majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tagamiseks |
| --- | --- |

Artikkel 109

| Artikkel 110 | Vahendid tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi ning Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi (Interreg) jaoks |
| --- | --- |

Artikkel 110

| Artikkel 111 | Vahendite ümberpaigutatavus |
| --- | --- |

Artikkel 111

| Artikkel 112 | Kaasrahastamise määrade kindlaksmääramine |
| --- | --- |

Artikkel 112

| IX JAOTIS | VOLITUSTE DELEGEERIMINE, RAKENDUS-, ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED |
| --- | --- |

IX JAOTIS

| I peatükk | Volituste delegeerimine ja rakendussätted |
| --- | --- |

I peatükk

| Artikkel 113 | Volituste delegeerimine seoses teatavate lisadega |
| --- | --- |

Artikkel 113

| Artikkel 114 | Delegeeritud volituste rakendamine |
| --- | --- |

Artikkel 114

| Artikkel 115 | Komiteemenetlus |
| --- | --- |

Artikkel 115

| II peatükk | Ülemineku- ja lõppsätted |
| --- | --- |

II peatükk

| Artikkel 116 | Läbivaatamine |
| --- | --- |

Artikkel 116

| Artikkel 117 | Üleminekusätted |
| --- | --- |

Artikkel 117

| Artikkel 118 | Etapipõhiselt elluviidavate tegevuste tingimused |
| --- | --- |

Artikkel 118

| Artikkel 119 | Jõustumine |
| --- | --- |

Artikkel 119

| I LISA | SEKKUMISE LIIKIDE VALDKONNAD JA KOODID ERFi, ESF+, ÜHTEKUULUVUSFONDI JA ÕIGLASE ÜLEMINEKU FONDI PUHUL – ARTIKLI 22 LÕIGE 5 |
| --- | --- |

I LISA

| II LISA | PARTNERLUSLEPINGU VORM – ARTIKLI 10 LÕIGE 6 |
| --- | --- |

II LISA

| III LISA | HORISONTAALSED EELTINGIMUSED – ARTIKLI 15 LÕIGE 1 |
| --- | --- |

III LISA

| IV LISA | ERFi, ESF+ JA ÜHTEKUULUVUSFONDI SUHTES KOHALDATAVAD VALDKONDLIKUD RAKENDAMISTINGIMUSED – ARTIKLI 15 LÕIGE 1 |
| --- | --- |

IV LISA

| V LISA | VORM ERFist (TÖÖHÕIVESSE JA MAJANDUSKASVU INVESTEERIMISE EESMÄRK), ESF+-ist, ÕIGLASE ÜLEMINEKU FONDIST, ÜHTEKUULUVUSFONDIST JA EMKVFist TOETATAVATE PROGRAMMIDE JAOKS – ARTIKLI 21 LÕIGE 3 |
| --- | --- |

V LISA

| VI LISA | PROGRAMMI VORM AMIFi, SISEJULGEOLEKUFONDI JA PIIRIHALDUSE JA VIISAPOLIITIKA RAHASTU JAOKS – ARTIKLI 21 LÕIGE 3 |
| --- | --- |

VI LISA

| VII LISA | ANDMETE EDASTAMISE VORM – ARTIKKEL 42 |
| --- | --- |

VII LISA

| VIII LISA | PROGNOOSITAV SUMMA, MILLE KOHTA LIIKMESRIIK KAVATSEB ESITADA MAKSETAOTLUSI JOOKSVA JA JÄRGMISE KALENDRIAASTA KOHTA (ARTIKLI 69 LÕIGE 10) |
| --- | --- |

VIII LISA

| IX LISA | TEAVITAMINE JA NÄHTAVUS – ARTIKLID 47, 49 JA 50 |
| --- | --- |

IX LISA

| X LISA | RAHASTAMISLEPINGUTE JA STRATEEGIADOKUMENTIDE OSAD – ARTIKLI 59 LÕIKED 1 JA 5 |
| --- | --- |

X LISA

| XI LISA | JUHTIMIS- JA KONTROLLISÜSTEEMIDELE ESITATAVAD PEAMISED NÕUDED NING NENDE SÜSTEEMIDE KLASSIFITSEERIMINE – ARTIKLI 69 LÕIGE 1 |
| --- | --- |

XI LISA

| XII LISA | ÕIGUSNORMIDE RIKKUMISEST TEATAMISE ÜKSIKASJALIKUD REEGLID JA VORM – ARTIKLI 69 LÕIGE 2 |
| --- | --- |

XII LISA

| XIII LISA | KONTROLLJÄLJE ELEMENDID – ARTIKLI 69 LÕIGE 6 |
| --- | --- |

XIII LISA

| XIV LISA | PROGRAMMI HALDAVATE ASUTUSTE JA TOETUSESAAJATE VAHELISED ELEKTROONILISED ANDMEVAHETUSSÜSTEEMID – ARTIKLI 69 LÕIGE 8 |
| --- | --- |

XIV LISA

| XV LISA | SFC2021: LIIKMESRIIKIDE JA KOMISJONI VAHELINE ELEKTROONILINE ANDMEVAHETUSSÜSTEEM – ARTIKLI 69 LÕIGE 9 |
| --- | --- |

XV LISA

| XVI LISA | JUHTIMIS- JA KONTROLLISÜSTEEMI KIRJELDUSE VORM – ARTIKLI 69 LÕIGE 11 |
| --- | --- |

XVI LISA

| XVII LISA | IGA TEGEVUSE KOHTA ELEKTROONILISELT SALVESTATAVAD JA SÄILITATAVAD ANDMED – ARTIKLI 72 LÕIKE 1 PUNKT E |
| --- | --- |

XVII LISA

| XVIII LISA | LIIDU VAHENDITE HALDAJA KINNITUSE VORM – ARTIKLI 74 LÕIKE 1 PUNKT F |
| --- | --- |

XVIII LISA

| XIX LISA | IGA-AASTASE AUDITIARVAMUSE VORM – ARTIKLI 77 LÕIKE 3 PUNKT A |
| --- | --- |

XIX LISA

| XX LISA | IGA-AASTASE KONTROLLIARUANDE VORM – ARTIKLI 77 LÕIKE 3 PUNKT B |
| --- | --- |

XX LISA

| XXI LISA | IGA-AASTASE AUDITIARUANDE VORM – ARTIKLI 81 LÕIGE 5 |
| --- | --- |

XXI LISA

| XXII LISA | AUDITISTRATEEGIA VORM – ARTIKKEL 78 |
| --- | --- |

XXII LISA

| XXIII LISA | MAKSETAOTLUSTE VORM – ARTIKLI 91 LÕIGE 3 |
| --- | --- |

XXIII LISA

| XXIV LISA | RAAMATUPIDAMISE AASTARUANDE VORM – ARTIKLI 98 LÕIKE 1 PUNKT A |
| --- | --- |

XXIV LISA

| XXV LISA | FINANTSKORREKTSIOONIDE TASEME MÄÄRAMINE: ÜHTSE MÄÄRAGA JA EKSTRAPOLEERITUD FINANTSKORREKTSIOONID– ARTIKLI 104 LÕIGE 1 |
| --- | --- |

XXV LISA

| XXVI LISA | KOGUVAHENDITE LIIKMESRIIKIDELE ERALDAMISE METOODIKA – ARTIKLI 109 LÕIGE 2 |
| --- | --- |

XXVI LISA

I JAOTIS

EESMÄRGID JA TOETUST KÄSITLEVAD ÜLDNORMID

I PEATÜKK

Reguleerimisese, mõisted ja üldnormid

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

1.   Käesolevas määruses sätestatakse:

| a) | Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF), Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+), Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi, Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi (EMKVF), Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi (AMIF), Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu (edaspidi koos „fondid“) suhtes kohaldatavad finantsreeglid; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF), Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+), Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi, Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi (EMKVF), Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi (AMIF), Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu (edaspidi koos „fondid“) suhtes kohaldatavad finantsreeglid;

| b) | ERFi, ESF+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja EMKVFi suhtes kohaldatavad ühissätted. |
| --- | --- |

b)

ERFi, ESF+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja EMKVFi suhtes kohaldatavad ühissätted.

2.   Käesolevat määrust ei kohaldata ESF+ tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni haru suhtes ega EMKVFi, AMIFi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu nende osade suhtes, mille puhul kohaldatakse otsest või kaudset eelarve täitmist, välja arvatud komisjoni algatusel osutatav tehniline abi.

3.   Artikleid 5, 14, 19, 28–34 ja 108–112 ei kohaldata AMIFi, Sisejulgeolekufondi või piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes.

4.   Artikleid 108–112 ei kohaldata EMKVFi suhtes.

5.   Artikleid 14, 15, 18, 19, 21–27, 37–42, artikli 43 lõikeid 1–4, artiklit 44 ja 50, artikli 55 lõiget 1 ja artikleid 73, 77, 80 ning 83–85 ei kohaldata Interregi programmide suhtes.

6.   Allpool loetletud fondispetsiifiliste määrustega võidakse kehtestada käesolevat määrust täiendavaid norme, mis ei ole käesoleva määrusega vastuolus:

| a) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/1060 (33) (ERFi ja Ühtekuuluvusfondi määrus); |
| --- | --- |

a)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/1060 (33) (ERFi ja Ühtekuuluvusfondi määrus);

| b) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/1060 (34) (ESF+ määrus); |
| --- | --- |

b)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/1060 (34) (ESF+ määrus);

| c) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/1060 (35) (Interregi määrus); |
| --- | --- |

c)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/1060 (35) (Interregi määrus);

| d) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/1060 (36) (Õiglase Ülemineku Fondi määrus); |
| --- | --- |

d)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/1060 (36) (Õiglase Ülemineku Fondi määrus);

| e) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfond ning muudetakse määrust (EL) 2017/1004 (EMKVFi määrus); |
| --- | --- |

e)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfond ning muudetakse määrust (EL) 2017/1004 (EMKVFi määrus);

| f) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond (AMIFi määrus); |
| --- | --- |

f)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond (AMIFi määrus);

| g) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Sisejulgeolekufond (Sisejulgeolekufondi määrus); |
| --- | --- |

g)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Sisejulgeolekufond (Sisejulgeolekufondi määrus);

| h) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse integreeritud piirihalduse fondi osana piirihalduse ja viisapoliitika rahastu (piirihalduse ja viisapoliitika rahastu määrus). |
| --- | --- |

h)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse integreeritud piirihalduse fondi osana piirihalduse ja viisapoliitika rahastu (piirihalduse ja viisapoliitika rahastu määrus).

Kui tekib kahtlus, kas kohaldada käesolevat määrust või fondispetsiifilisi määrusi, käsitatakse käesolevat määrust ülimuslikuna.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „asjaomased riigipõhised soovitused“ – ELi toimimise lepingu artikli 121 lõike 2 ja artikli 148 lõike 4 kohaselt vastu võetud nõukogu soovitused, mis on seotud struktuuriliste katsumustega, samuti määruse (EL) 2018/1999 artikli 34 kohaselt komisjoni poolt antud täiendavad soovitused, mida saab asjakohaselt täita mitmeaastaste investeeringutega, mis on fondispetsiifilistes määrustes sätestatud fondide kohaldamisalas; |
| --- | --- |

1)

„asjaomased riigipõhised soovitused“ – ELi toimimise lepingu artikli 121 lõike 2 ja artikli 148 lõike 4 kohaselt vastu võetud nõukogu soovitused, mis on seotud struktuuriliste katsumustega, samuti määruse (EL) 2018/1999 artikli 34 kohaselt komisjoni poolt antud täiendavad soovitused, mida saab asjakohaselt täita mitmeaastaste investeeringutega, mis on fondispetsiifilistes määrustes sätestatud fondide kohaldamisalas;

| 2) | „eeltingimus“ – erieesmärkide tulemuslikku ja tõhusat rakendamist võimaldav tingimus; |
| --- | --- |

2)

„eeltingimus“ – erieesmärkide tulemuslikku ja tõhusat rakendamist võimaldav tingimus;

| 3) | „kohaldatav õigus“ – liidu õigus ja selle kohaldamisega seotud riigisisene õigus; |
| --- | --- |

3)

„kohaldatav õigus“ – liidu õigus ja selle kohaldamisega seotud riigisisene õigus;

| 4) | „tegevus“ või „toiming“–






  a) | projekt, leping, meede või projektide rühm, mis on valitud välja asjaomaste programmide raames; |
| --- | --- | --- |

4)

„tegevus“ või „toiming“–

a)

projekt, leping, meede või projektide rühm, mis on valitud välja asjaomaste programmide raames;

| b) | rahastamisvahendite puhul programmimakse rahastamisvahendisse ja seejärel kõnealusest rahastamisvahendist vahendite lõplikele saajatele antav rahaline toetus; |
| --- | --- |

b)

rahastamisvahendite puhul programmimakse rahastamisvahendisse ja seejärel kõnealusest rahastamisvahendist vahendite lõplikele saajatele antav rahaline toetus;

| 5) | „strateegiliselt oluline tegevus“ – tegevus, millega antakse märkimisväärne panus programmi eesmärkide saavutamisse ja mille suhtes kohaldatakse teatavaid seire- ja teabevahetusmeetmeid; |
| --- | --- |

5)

„strateegiliselt oluline tegevus“ – tegevus, millega antakse märkimisväärne panus programmi eesmärkide saavutamisse ja mille suhtes kohaldatakse teatavaid seire- ja teabevahetusmeetmeid;

| 6) | „prioriteet“ – erieesmärk AMIFi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu kontekstis; |
| --- | --- |

6)

„prioriteet“ – erieesmärk AMIFi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu kontekstis;

| 7) | „prioriteet“ – erieesmärk EMKVFi kontekstis üksnes VII jaotise kohaldamise eesmärgil; |
| --- | --- |

7)

„prioriteet“ – erieesmärk EMKVFi kontekstis üksnes VII jaotise kohaldamise eesmärgil;

| 8) | „vahendusasutus“ –avalik-õiguslik või eraõiguslik asutus, mis tegutseb korraldusasutuse vastutusel või täidab sellise asutuse nimel funktsioone või ülesandeid; |
| --- | --- |

8)

„vahendusasutus“ –avalik-õiguslik või eraõiguslik asutus, mis tegutseb korraldusasutuse vastutusel või täidab sellise asutuse nimel funktsioone või ülesandeid;

| 9) | „toetusesaaja“ –






  a) | selline avalik-õiguslik või eraõiguslik asutus, üksus, mis võib olla juriidiline isik, või füüsiline isik, kes vastutab tegevuse algatamise eest või selle algatamise ja rakendamise eest; |
| --- | --- | --- |

9)

„toetusesaaja“ –

a)

selline avalik-õiguslik või eraõiguslik asutus, üksus, mis võib olla juriidiline isik, või füüsiline isik, kes vastutab tegevuse algatamise eest või selle algatamise ja rakendamise eest;

| b) | avaliku ja erasektori partnerluste puhul avalik-õiguslik asutus, kes algatab avaliku ja erasektori partnerlustegevuse, või partnerlustegevust rakendama valitud erasektori partner; |
| --- | --- |

b)

avaliku ja erasektori partnerluste puhul avalik-õiguslik asutus, kes algatab avaliku ja erasektori partnerlustegevuse, või partnerlustegevust rakendama valitud erasektori partner;

| c) | riigiabi kavade puhul ettevõtja, kes saab toetust; |
| --- | --- |

c)

riigiabi kavade puhul ettevõtja, kes saab toetust;

| d) | vähese tähtsusega abi puhul võib liikmesriik komisjoni määruse (EL) nr 1407/2013 (37) või (EL) nr 717/2014 (38) kohaselt otsustada, et käesoleva määruse kohaldamise eesmärgil on toetusesaaja abi andev asutus, kui see vastutab tegevuse algatamise või nii algatamise ja rakendamise eest; |
| --- | --- |

d)

vähese tähtsusega abi puhul võib liikmesriik komisjoni määruse (EL) nr 1407/2013 (37) või (EL) nr 717/2014 (38) kohaselt otsustada, et käesoleva määruse kohaldamise eesmärgil on toetusesaaja abi andev asutus, kui see vastutab tegevuse algatamise või nii algatamise ja rakendamise eest;

37

38

| e) | rahastamisvahendite puhul valdusfondi haldav asutus või valdusfondi struktuuri puudumise korral erifondi haldav asutus või korraldusasutus, kui rahastamisvahendi haldamise eest vastutab korraldusasutus; |
| --- | --- |

e)

rahastamisvahendite puhul valdusfondi haldav asutus või valdusfondi struktuuri puudumise korral erifondi haldav asutus või korraldusasutus, kui rahastamisvahendi haldamise eest vastutab korraldusasutus;

| 10) | „väikeprojektide fond“ – Interregi programmi raames toimuv tegevus, mille eesmärk on piiratud rahalise mahuga projektide, sealhulgas inimestevaheliste tegevuste valimine ja elluviimine; |
| --- | --- |

10)

„väikeprojektide fond“ – Interregi programmi raames toimuv tegevus, mille eesmärk on piiratud rahalise mahuga projektide, sealhulgas inimestevaheliste tegevuste valimine ja elluviimine;

| 11) | „sihtväärtus“ – erieesmärgiga seotud näitaja eelnevalt kokku lepitud väärtus, mis tuleb saavutada rahastamiskõlblikkuse perioodi lõpuks; |
| --- | --- |

11)

„sihtväärtus“ – erieesmärgiga seotud näitaja eelnevalt kokku lepitud väärtus, mis tuleb saavutada rahastamiskõlblikkuse perioodi lõpuks;

| 12) | „vahe-eesmärk“ –verstapost, milleni tuleb erieesmärgiga seotud väljundnäitaja puhul jõuda kindlaks ajaks rahastamiskõlblikkuse perioodi jooksul; |
| --- | --- |

12)

„vahe-eesmärk“ –verstapost, milleni tuleb erieesmärgiga seotud väljundnäitaja puhul jõuda kindlaks ajaks rahastamiskõlblikkuse perioodi jooksul;

| 13) | „väljundnäitaja“ – näitaja, mille abil mõõdetakse sekkumise konkreetseid tulemusi; |
| --- | --- |

13)

„väljundnäitaja“ – näitaja, mille abil mõõdetakse sekkumise konkreetseid tulemusi;

| 14) | „tulemusnäitaja“ – näitaja, mille abil mõõdetakse toetatud sekkumiste mõju ning mis kajastab eelkõige vahetule sihtrühmale, sihtpopulatsioonile või taristu kasutajatele avalduvat mõju; |
| --- | --- |

14)

„tulemusnäitaja“ – näitaja, mille abil mõõdetakse toetatud sekkumiste mõju ning mis kajastab eelkõige vahetule sihtrühmale, sihtpopulatsioonile või taristu kasutajatele avalduvat mõju;

| 15) | „avaliku ja erasektori partnerlustegevus“ – tegevus, mida viiakse ellu avalik-õiguslike asutuste ja erasektori vahelise partnerluse raames vastavalt avaliku ja erasektori partnerluse lepingule ning mille eesmärk on rakendada avalike teenuste pakkumisel riskijagamist, koondades kas erasektori oskusteavet või kapitali lisaallikaid või mõlemat; |
| --- | --- |

15)

„avaliku ja erasektori partnerlustegevus“ – tegevus, mida viiakse ellu avalik-õiguslike asutuste ja erasektori vahelise partnerluse raames vastavalt avaliku ja erasektori partnerluse lepingule ning mille eesmärk on rakendada avalike teenuste pakkumisel riskijagamist, koondades kas erasektori oskusteavet või kapitali lisaallikaid või mõlemat;

| 16) | „rahastamisvahend“ – sellise toetuse vorm, mida antakse struktuuri kaudu, läbi mille pakutakse vahendite lõplikele saajatele finantstooteid; |
| --- | --- |

16)

„rahastamisvahend“ – sellise toetuse vorm, mida antakse struktuuri kaudu, läbi mille pakutakse vahendite lõplikele saajatele finantstooteid;

| 17) | „finantstoode“ – omakapitali- ja kvaasiomakapitali investeeringud, laenud ja tagatised, nagu need on määratletud finantsmääruse artiklis 2; |
| --- | --- |

17)

„finantstoode“ – omakapitali- ja kvaasiomakapitali investeeringud, laenud ja tagatised, nagu need on määratletud finantsmääruse artiklis 2;

| 18) | „vahendite lõplik saaja“ – juriidiline või füüsiline isik, kes saab fondidest toetust väikeprojektide fondi toetusesaaja vahendusel või rahastamisvahendi kaudu; |
| --- | --- |

18)

„vahendite lõplik saaja“ – juriidiline või füüsiline isik, kes saab fondidest toetust väikeprojektide fondi toetusesaaja vahendusel või rahastamisvahendi kaudu;

| 19) | „programmimakse“ – rahastamisvahendile fondidest antav toetus ning riigi avaliku sektori ja erasektori kaasrahastamine; |
| --- | --- |

19)

„programmimakse“ – rahastamisvahendile fondidest antav toetus ning riigi avaliku sektori ja erasektori kaasrahastamine;

| 20) | „valdusfond“ – korraldusasutuse vastutusel ja ühe või mitme programmi raames moodustatud fond, mille eesmärk on kasutada ühte või mitut erifondi; |
| --- | --- |

20)

„valdusfond“ – korraldusasutuse vastutusel ja ühe või mitme programmi raames moodustatud fond, mille eesmärk on kasutada ühte või mitut erifondi;

| 21) | „erifond“ – fond, mille kaudu pakub korraldusasutus või valdusfond finantstooteid vahendite lõplikele saajatele; |
| --- | --- |

21)

„erifond“ – fond, mille kaudu pakub korraldusasutus või valdusfond finantstooteid vahendite lõplikele saajatele;

| 22) | „rahastamisvahendit rakendav asutus“ – avalik-õiguslik või eraõiguslik asutus, mis täidab valdusfondi või erifondi ülesandeid; |
| --- | --- |

22)

„rahastamisvahendit rakendav asutus“ – avalik-õiguslik või eraõiguslik asutus, mis täidab valdusfondi või erifondi ülesandeid;

| 23) | „finantsvõimendus“ – vahendite lõplikele saajatele eraldatud tagasimakstava rahastamise summa jagatuna fondide panuse summaga; |
| --- | --- |

23)

„finantsvõimendus“ – vahendite lõplikele saajatele eraldatud tagasimakstava rahastamise summa jagatuna fondide panuse summaga;

| 24) | „koefitsient“ – tagatisinstrumentide kontekstis suhtarv, mis on kindlaks tehtud igat pakutavat tagatistoodet käsitleva mõistliku riskide eelhindamise alusel alusvarana välja antud uute laenude, omakapitali või kvaasiomakapitali investeeringute väärtuse ning programmimaksest tagatislepingute jaoks kõrvale pandud summa vahel, mis on ette nähtud kõnealustest uutest laenudest ja omakapitali või kvaasiomakapitali investeeringutest tuleneva oodatud ja ootamatu kahjumi korvamiseks; |
| --- | --- |

24)

„koefitsient“ – tagatisinstrumentide kontekstis suhtarv, mis on kindlaks tehtud igat pakutavat tagatistoodet käsitleva mõistliku riskide eelhindamise alusel alusvarana välja antud uute laenude, omakapitali või kvaasiomakapitali investeeringute väärtuse ning programmimaksest tagatislepingute jaoks kõrvale pandud summa vahel, mis on ette nähtud kõnealustest uutest laenudest ja omakapitali või kvaasiomakapitali investeeringutest tuleneva oodatud ja ootamatu kahjumi korvamiseks;

| 25) | „halduskulud“ – otsesed või kaudsed kulud, mis hüvitatakse rahastamisvahendite rakendamisel kantud kulusid tõendavate dokumentide alusel; |
| --- | --- |

25)

„halduskulud“ – otsesed või kaudsed kulud, mis hüvitatakse rahastamisvahendite rakendamisel kantud kulusid tõendavate dokumentide alusel;

| 26) | „haldustasu“ – tasu osutatud teenuste eest, nagu on kindlaks määratud rahastamislepingus, mis on sõlmitud korraldusasutuse ning valdusfondi või erifondi haldava asutuse vahel või, kui see on asjakohane, valdusfondi haldava asutuse ja erifondi haldava asutuse vahel; |
| --- | --- |

26)

„haldustasu“ – tasu osutatud teenuste eest, nagu on kindlaks määratud rahastamislepingus, mis on sõlmitud korraldusasutuse ning valdusfondi või erifondi haldava asutuse vahel või, kui see on asjakohane, valdusfondi haldava asutuse ja erifondi haldava asutuse vahel;

| 27) | „üleviimine“ – sama või sarnase tegevuse või selle osa ümberpaigutamine määruse (EL) nr 651/2014 artikli 2 punkti 61a tähenduses; |
| --- | --- |

27)

„üleviimine“ – sama või sarnase tegevuse või selle osa ümberpaigutamine määruse (EL) nr 651/2014 artikli 2 punkti 61a tähenduses;

| 28) | „avaliku sektori osalus“ –selline osalus tegevuste rahastamises, mis on saadud riigi või piirkondlike või kohalike ametiasutuste eelarvest, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1082/2006 (39) kohaselt asutatud Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse eelarvest, fondidele kättesaadavaks tehtud liidu eelarvest, avaliku sektori asutuste või nende ühingute eelarvest, ning mis võib ESF+ programmide või prioriteetide kaasrahastamismäära kindlaksmääramise eesmärgil hõlmata tööandjate ja töötajate ühiselt panustatud rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

28)

„avaliku sektori osalus“ –selline osalus tegevuste rahastamises, mis on saadud riigi või piirkondlike või kohalike ametiasutuste eelarvest, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1082/2006 (39) kohaselt asutatud Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse eelarvest, fondidele kättesaadavaks tehtud liidu eelarvest, avaliku sektori asutuste või nende ühingute eelarvest, ning mis võib ESF+ programmide või prioriteetide kaasrahastamismäära kindlaksmääramise eesmärgil hõlmata tööandjate ja töötajate ühiselt panustatud rahalisi vahendeid;

39

| 29) | „aruandeaasta“ – ajavahemik 1. juulist kuni järgmise aasta 30. juunini, välja arvatud programmitöö perioodi esimese aruandeaasta puhul, mil see tähendab ajavahemikku alates kulutuste rahastamiskõlblikkuse alguskuupäevast kuni 30. juunini 2022; viimase aruandeaasta puhul tähendab see ajavahemikku 1. juulist 2029 kuni 30. juunini 2030; |
| --- | --- |

29)

„aruandeaasta“ – ajavahemik 1. juulist kuni järgmise aasta 30. juunini, välja arvatud programmitöö perioodi esimese aruandeaasta puhul, mil see tähendab ajavahemikku alates kulutuste rahastamiskõlblikkuse alguskuupäevast kuni 30. juunini 2022; viimase aruandeaasta puhul tähendab see ajavahemikku 1. juulist 2029 kuni 30. juunini 2030;

| 30) | „ettevõtja“ – fondide kasutamises osalev füüsiline või juriidiline isik või muu üksus, välja arvatud riigivõimu teostav liikmesriik; |
| --- | --- |

30)

„ettevõtja“ – fondide kasutamises osalev füüsiline või juriidiline isik või muu üksus, välja arvatud riigivõimu teostav liikmesriik;

| 31) | „õigusnormide rikkumine“ – kohaldatava õiguse rikkumine, mis tuleneb ettevõtja tegevusest või tegevusetusest, mis on kahjustanud või oleks võinud kahjustada liidu eelarvet sellest põhjendamatu kulutuse debiteerimise tõttu; |
| --- | --- |

31)

„õigusnormide rikkumine“ – kohaldatava õiguse rikkumine, mis tuleneb ettevõtja tegevusest või tegevusetusest, mis on kahjustanud või oleks võinud kahjustada liidu eelarvet sellest põhjendamatu kulutuse debiteerimise tõttu;

| 32) | „tõsine puudus“ – programmi juhtimis- ja kontrollisüsteemi tulemusliku toimimise puudus, mille korvamiseks on vaja juhtimis- ja kontrollisüsteemi märkimisväärselt täiustada ning mille puhul X lisas osutatud põhinõuetest 2, 4, 5, 9, 12, 13 ja 15 üks või muudest põhinõuetest kaks või enam kuuluvad hinnangu kohaselt kõnealuse lisa kategooriatesse 3 ja 4; |
| --- | --- |

32)

„tõsine puudus“ – programmi juhtimis- ja kontrollisüsteemi tulemusliku toimimise puudus, mille korvamiseks on vaja juhtimis- ja kontrollisüsteemi märkimisväärselt täiustada ning mille puhul X lisas osutatud põhinõuetest 2, 4, 5, 9, 12, 13 ja 15 üks või muudest põhinõuetest kaks või enam kuuluvad hinnangu kohaselt kõnealuse lisa kategooriatesse 3 ja 4;

| 33) | „süstemaatiline õigusnormide rikkumine“ – õigusnormide rikkumine, mis võib olla korduvat laadi, võib suure tõenäosusega toimuda sarnast liiki tegevuste puhul ja mis tuleneb tõsistest puudustest, sealhulgas käesoleva määruse ja fondispetsiifiliste normide kohaste sobivate menetluste kehtestamata jätmisest; |
| --- | --- |

33)

„süstemaatiline õigusnormide rikkumine“ – õigusnormide rikkumine, mis võib olla korduvat laadi, võib suure tõenäosusega toimuda sarnast liiki tegevuste puhul ja mis tuleneb tõsistest puudustest, sealhulgas käesoleva määruse ja fondispetsiifiliste normide kohaste sobivate menetluste kehtestamata jätmisest;

| 34) | „koguvead“ – prognoositavate juhuslike vigade ja, kui see on asjakohane, piiritlemata süsteemsete vigade ja korrigeerimata anomaalsete vigade summa; |
| --- | --- |

34)

„koguvead“ – prognoositavate juhuslike vigade ja, kui see on asjakohane, piiritlemata süsteemsete vigade ja korrigeerimata anomaalsete vigade summa;

| 35) | „koguveamäär“ – koguvead jagatuna auditikogumiga; |
| --- | --- |

35)

„koguveamäär“ – koguvead jagatuna auditikogumiga;

| 36) | „jääkvigade määr“ – koguvead, millest on lahutatud liikmesriigi kohaldatud finantskorrektsioonid eesmärgiga vähendada auditeerimisasutuse tuvastatud riske, jagatuna raamatupidamise aastaruandes deklareeritavate kuludega; |
| --- | --- |

36)

„jääkvigade määr“ – koguvead, millest on lahutatud liikmesriigi kohaldatud finantskorrektsioonid eesmärgiga vähendada auditeerimisasutuse tuvastatud riske, jagatuna raamatupidamise aastaruandes deklareeritavate kuludega;

| 37) | „lõpetatud tegevus“ – tegevus, mis on füüsiliselt lõpetatud või täielikult rakendatud ning mille puhul on toetusesaajad teinud kõik asjaomased maksed ja vastav avaliku sektori osalus on toetusesaajatele välja makstud; |
| --- | --- |

37)

„lõpetatud tegevus“ – tegevus, mis on füüsiliselt lõpetatud või täielikult rakendatud ning mille puhul on toetusesaajad teinud kõik asjaomased maksed ja vastav avaliku sektori osalus on toetusesaajatele välja makstud;

| 38) | „valimikontrolli ühik“ – üks ühikutest (see võib olla tegevus, tegevuse raames teostatav projekt või toetusesaaja maksetaotlus), milleks auditikogum jagatakse valimi moodustamise eesmärgil; |
| --- | --- |

38)

„valimikontrolli ühik“ – üks ühikutest (see võib olla tegevus, tegevuse raames teostatav projekt või toetusesaaja maksetaotlus), milleks auditikogum jagatakse valimi moodustamise eesmärgil;

| 39) | „tinghoiukonto“ – avaliku ja erasektori partnerluse kohase tegevuse puhul pangakonto, mille kohta sõlmitakse kirjalik leping toetusesaajast avaliku sektori asutuse ja erasektori partneri vahel, kelle on heaks kiitnud korraldusasutus või vahendusasutus; kõnealust kontot kasutatakse maksete jaoks rahastamiskõlblikkuse perioodi jooksul ja/või pärast selle lõppu; |
| --- | --- |

39)

„tinghoiukonto“ – avaliku ja erasektori partnerluse kohase tegevuse puhul pangakonto, mille kohta sõlmitakse kirjalik leping toetusesaajast avaliku sektori asutuse ja erasektori partneri vahel, kelle on heaks kiitnud korraldusasutus või vahendusasutus; kõnealust kontot kasutatakse maksete jaoks rahastamiskõlblikkuse perioodi jooksul ja/või pärast selle lõppu;

| 40) | „osaleja“ – füüsiline isik, kes saab tegevusest või toimingust otsest kasu, kuid ei vastuta tegevuse või toimingu algatamise või nii algatamise kui ka elluviimise eest ning kes ei saa toetust EMKVFi raames; |
| --- | --- |

40)

„osaleja“ – füüsiline isik, kes saab tegevusest või toimingust otsest kasu, kuid ei vastuta tegevuse või toimingu algatamise või nii algatamise kui ka elluviimise eest ning kes ei saa toetust EMKVFi raames;

| 41) | „energiatõhususe esikohale seadmine“ – alternatiivsete kulutõhusate energiatõhususe meetmete võimalikult suur arvessevõtmine energiaplaneerimisel ning poliitilistes ja investeerimisotsustes, et muuta energianõudlus ja -pakkumine tõhusamaks, eelkõige kulutõhusa lõpptarbimise energiasäästu, nõudlusele reageerimise algatuste ning tõhusama energia muundamise, ülekandmise ja jaotamise kaudu, saavutades samas kõnealuste otsuste eesmärgid; |
| --- | --- |

41)

„energiatõhususe esikohale seadmine“ – alternatiivsete kulutõhusate energiatõhususe meetmete võimalikult suur arvessevõtmine energiaplaneerimisel ning poliitilistes ja investeerimisotsustes, et muuta energianõudlus ja -pakkumine tõhusamaks, eelkõige kulutõhusa lõpptarbimise energiasäästu, nõudlusele reageerimise algatuste ning tõhusama energia muundamise, ülekandmise ja jaotamise kaudu, saavutades samas kõnealuste otsuste eesmärgid;

| 42) | „kliimakindluse tagamine“ – protsess, mille eesmärk on vältida taristu vastuvõtlikkust võimalikele pikaajalistele kliimamõjudele, tagades samas, et järgitakse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet ja et projektist tulenevate kasvuhoonegaaside heitkoguste tase on kooskõlas 2050. aastaks saavutatava kliimaneutraalsuse eesmärgiga; |
| --- | --- |

42)

„kliimakindluse tagamine“ – protsess, mille eesmärk on vältida taristu vastuvõtlikkust võimalikele pikaajalistele kliimamõjudele, tagades samas, et järgitakse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet ja et projektist tulenevate kasvuhoonegaaside heitkoguste tase on kooskõlas 2050. aastaks saavutatava kliimaneutraalsuse eesmärgiga;

| 43) | „tingimuslik toetus“ – toetuse kategooria, mille suhtes kohaldatakse toetuse tagasimaksmisega seotud tingimusi; |
| --- | --- |

43)

„tingimuslik toetus“ – toetuse kategooria, mille suhtes kohaldatakse toetuse tagasimaksmisega seotud tingimusi;

| 44) | „EIP“ – Euroopa Investeerimispank, Euroopa Investeerimisfond või Euroopa Investeerimispanga mis tahes tütarettevõte; |
| --- | --- |

44)

„EIP“ – Euroopa Investeerimispank, Euroopa Investeerimisfond või Euroopa Investeerimispanga mis tahes tütarettevõte;

| 45) | „kvaliteedimärgis“ – komisjoni poolt taotlusele antud kvaliteedimärgis, mis näitab, et taotlus, mida on hinnatud liidu rahastamisvahendi kohase konkursikutse raames ja mida peetakse kõnealuse liidu rahastamisvahendi kvaliteedi miinimumnõuetele vastavaks, kuid mida ei olnud võimalik rahastada selle konkursikutse raames vajaliku eelarve puudumise tõttu, võib saada toetust muudest liidu või riiklikest rahastamisallikatest. |
| --- | --- |

45)

„kvaliteedimärgis“ – komisjoni poolt taotlusele antud kvaliteedimärgis, mis näitab, et taotlus, mida on hinnatud liidu rahastamisvahendi kohase konkursikutse raames ja mida peetakse kõnealuse liidu rahastamisvahendi kvaliteedi miinimumnõuetele vastavaks, kuid mida ei olnud võimalik rahastada selle konkursikutse raames vajaliku eelarve puudumise tõttu, võib saada toetust muudest liidu või riiklikest rahastamisallikatest.

Artikkel 3

Komisjoni meetmete tähtaja arvutamine

Kui komisjon määrab meetmele tähtaja, algab selle tähtaja arvestamine ajast, kui liikmesriik on esitanud kogu käesolevas määruses või fondispetsiifilistes määrustes sätestatud nõuetele vastava teabe.

Kõnealuse tähtaja arvestamine peatatakse järgmisel päeval pärast seda, kui komisjon saadab liikmesriigile oma tähelepanekud või taotluse läbivaadatud dokumentide esitamiseks, kuni kuupäevani, mil liikmesriik komisjonile vastab.

Artikkel 4

Isikuandmete töötlemine ja kaitse

Liikmesriikidel ja komisjonil lubatakse töödelda isikuandmeid üksnes juhul, kui see on vajalik nende käesolevast määrusest tulenevate vastavate kohustuste täitmiseks, eelkõige seire, aruandluse, teavitamise, avaldamise, hindamise, finantsjuhtimise, kontrollimise ja auditeerimise ning vajaduse korral osalejate rahastamiskõlblikkuse kindlaksmääramise eesmärgil. Isikuandmeid töödeldakse kooskõlas määrusega (EL) 2016/679 või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1725, (40) olenevalt sellest, kumb on kohaldatav.

40

II PEATÜKK

II PEATÜKK

Poliitikaeesmärgid ja fondidest toetuse saamise põhimõtted

Poliitikaeesmärgid ja fondidest toetuse saamise põhimõtted

Artikkel 5

Poliitikaeesmärgid

1.   ERFist, ESF+ist, Ühtekuuluvusfondist ja EMKVFist toetatakse järgmisi poliitikaeesmärke:

| a) | konkurentsivõimelisem ja arukam Euroopa majanduse uuendusliku ja aruka ümberkujundamise ja piirkondliku IKT-ühenduvuse edendamise kaudu; |
| --- | --- |

a)

konkurentsivõimelisem ja arukam Euroopa majanduse uuendusliku ja aruka ümberkujundamise ja piirkondliku IKT-ühenduvuse edendamise kaudu;

| b) | keskkonnahoidlikum, vähese CO2-heitega majanduselt CO2-neutraalsele majandusele üleminev ja vastupanuvõimeline Euroopa, edendades õiglast üleminekut puhtale energiale, rohelisi ja siniseid investeeringuid, ringmajandust, kliimamuutuste leevendamist ja nendega kohanemist, riskiennetust ja -juhtimist ning säästvat linnalist liikumiskeskkonda; |
| --- | --- |

b)

keskkonnahoidlikum, vähese CO2-heitega majanduselt CO2-neutraalsele majandusele üleminev ja vastupanuvõimeline Euroopa, edendades õiglast üleminekut puhtale energiale, rohelisi ja siniseid investeeringuid, ringmajandust, kliimamuutuste leevendamist ja nendega kohanemist, riskiennetust ja -juhtimist ning säästvat linnalist liikumiskeskkonda;

| c) | paremini ühendatud Euroopa liikuvuse tõhustamise kaudu; |
| --- | --- |

c)

paremini ühendatud Euroopa liikuvuse tõhustamise kaudu;

| d) | sotsiaalsem ja kaasavam Euroopa, rakendades Euroopa sotsiaalõiguste sammast; |
| --- | --- |

d)

sotsiaalsem ja kaasavam Euroopa, rakendades Euroopa sotsiaalõiguste sammast;

| e) | kodanikele lähemal olev Euroopa, kus edendatakse igat liiki piirkondade kestlikku ja terviklikku arengut ning kohalikke algatusi. |
| --- | --- |

e)

kodanikele lähemal olev Euroopa, kus edendatakse igat liiki piirkondade kestlikku ja terviklikku arengut ning kohalikke algatusi.

Õiglase Ülemineku Fond toetab erieesmärki võimaldada piirkondadel ja inimestel tegeleda liidu 2030. aasta energia- ja kliimaeesmärgi saavutamise ja Pariisi kokkuleppe alusel 2050. aastaks liidu kliimaneutraalsele majandusele ülemineku sotsiaalsete, tööhõivealaste, majanduslike ja keskkonnamõjudega.

Käesoleva artikli lõike 1 esimest lõiku ei kohaldata ERFi ja ESF+ vahendite suhtes, mis paigutatakse ümber Õiglase Ülemineku Fondi vastavalt artiklile 27.

2.   ERFist, ESF+ist, Ühtekuuluvusfondist ja Õiglase Ülemineku Fondist toetatakse liidu majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust tugevdavaid meetmeid vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 174, tegutsedes järgmiste eesmärkide saavutamise nimel:

| a) | liikmesriikide ja regioonide tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärk, mida toetavad ERF, ESF+, Ühtekuuluvusfond ja Õiglase Ülemineku Fond, ning |
| --- | --- |

a)

liikmesriikide ja regioonide tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärk, mida toetavad ERF, ESF+, Ühtekuuluvusfond ja Õiglase Ülemineku Fond, ning

| b) | Euroopa territoriaalse koostöö eesmärk (Interreg), mida toetab ERF. |
| --- | --- |

b)

Euroopa territoriaalse koostöö eesmärk (Interreg), mida toetab ERF.

3.   Liikmesriigid ja komisjon edendavad koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust fondide ja muude liidu rahastamisvahendite ja fondide vahel. Nad optimeerivad vastutavate osaliste vahelisi koordineerimismehhanisme, et vältida kavandamise ja rakendamise dubleerimist. Sellest lähtuvalt võtavad liikmesriigid ja komisjon fondide programmitöös ja rakendamisel arvesse ka asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi.

Artikkel 6

Kliimaalased sihtväärtused ja kliimamuutustega kohanemise mehhanism

1.   Liikmesriigid annavad teavet keskkonna- ja kliimaeesmärkidega seotud toetuse kohta, kasutades metoodikat, mis põhineb iga fondi sekkumise liikidel. See metoodika hõlmab antava toetuse kaalu kindlaksmääramist tasemel, mis kajastab toetusega keskkonna- ja kliimaeesmärkide saavutamisse antava panuse ulatust. ERFi, ESF+ ja Ühtekuuluvusfondi puhul seotakse kaal I lisas sätestatud sekkumise liikide valdkondade ja koodidega. ERF ja Ühtekuuluvusfond annavad vastavalt 30 % ja 37 % liidu osalusest nende kulude katmiseks, mida toetatakse liidu eelarve jaoks seatud kliimaeesmärkide saavutamiseks.

2.   Iga liikmesriigi kliimaalase panuse sihtväärtus kehtestatakse protsendina tema ERFi ja Ühtekuuluvusfondi kogueraldisest ning lisatakse programmidesse sekkumisliikide ja vahendite esialgse jaotuse tulemusena vastavalt artikli 22 lõike 3 punkti d alapunktile viii. Vastavalt artikli 11 lõikele 1 kehtestatakse esialgne kliimaalase panuse sihtväärtus partnerluslepingus.

3.   Liikmesriigid ja komisjon jälgivad korrapäraselt kliimaalase panuse sihtväärtuste täitmist, võttes aluseks toetusesaajate poolt korraldusasutusele deklareeritud rahastamiskõlblikud kogukulud, mis on jaotatud sekkumisliikide kaupa vastavalt artiklile 42, ja liikmesriigi esitatud andmed. Kui seire käigus selgub, et kliimaalase panuse sihtväärtuse saavutamisel ei ole tehtud piisavalt edusamme, lepivad liikmesriigid ja komisjon iga-aastasel läbivaatamiskoosolekul kokku parandusmeetmetes.

4.   Kui riigi tasandil ei ole tehtud kliimaalase panuse sihtväärtuse saavutamisel piisavalt edusamme 31. detsembriks 2024, võtab liikmesriik seda arvesse oma vahehindamises kooskõlas artikli 18 lõikega 1.

Artikkel 7

Eelarve jagatud täitmine

1.   Liikmesriigid ja komisjon täidavad fondidele eraldatud liidu eelarvet finantsmääruse artikli 63 kohase eelarve jagatud täitmise korras. Liikmesriigid valmistavad programmid ette ja rakendavad neid asjakohasel territoriaalsel tasandil kooskõlas oma institutsionaalse, õigusliku ja finantsraamistikuga.

2.   Komisjon rakendab toetussummat, mis on Ühtekuuluvusfondist ümber paigutatud Euroopa ühendamise rahastusse, Euroopa linnaarengu algatusse, piirkondadevahelistesse uuenduslikesse investeeringutesse, samuti toetussummat, mis on ESF+ist ümber paigutatud riikidevahelisse koostöösse ning programmi „InvestEU“ ja tehnilise abi jaoks eraldatud summasid komisjoni algatusel eelarve otsesel või kaudsel täitmisel vastavalt finantsmääruse artikli 62 lõike 1 esimese lõigu punktidele a ja c.

3.   Komisjon võib rakendada asjaomase liikmesriigi ja asjaomaste piirkondade nõusolekul Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi (Interreg) kohast äärepoolseimate piirkondade koostööd eelarve kaudsel täitmisel.

Artikkel 8

Partnerlus ja mitmetasandiline valitsemine

1.   Iga liikmesriik korraldab ja rakendab partnerluslepingu ja iga programmi tarbeks kooskõlas oma institutsioonilise ja õigusraamistikuga tervikliku partnerluse, võttes arvesse fondide iseärasusi. See partnerlus hõlmab vähemalt järgmisi partnereid:

| a) | piirkondlikud, kohalikud, linnade ja muud avaliku sektori asutused; |
| --- | --- |

a)

piirkondlikud, kohalikud, linnade ja muud avaliku sektori asutused;

| b) | majandus- ja sotsiaalpartnerid; |
| --- | --- |

b)

majandus- ja sotsiaalpartnerid;

| c) | pädevad asutused, kes esindavad kodanikuühiskonda, nt keskkonnavaldkonna partnerid, valitsusvälised organisatsioonid, ning sotsiaalse kaasamise, põhiõiguste, puudega inimeste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse edendamise ning diskrimineerimise vastu võitlemise eest vastutavad asutused; |
| --- | --- |

c)

pädevad asutused, kes esindavad kodanikuühiskonda, nt keskkonnavaldkonna partnerid, valitsusvälised organisatsioonid, ning sotsiaalse kaasamise, põhiõiguste, puudega inimeste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse edendamise ning diskrimineerimise vastu võitlemise eest vastutavad asutused;

| d) | teadusasutused ja ülikoolid, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

d)

teadusasutused ja ülikoolid, kui see on asjakohane.

2.   Käesoleva artikli lõike 1 alusel loodud partnerlus toimib kooskõlas mitmetasandilise valitsemise põhimõttega ja alt üles lähenemisviisiga. Liikmesriik kaasab lõikes 1 osutatud partnerid partnerluslepingu ettevalmistamisse ning programmide ettevalmistamisse, rakendamisse ja hindamisse, sealhulgas seirekomisjonides osalemise kaudu kooskõlas artikliga 39.

Liikmesriigid eraldavad sellega seoses asjakohastel juhtudel piisava protsendi fondide vahenditest sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide haldussuutlikkuse suurendamiseks.

3.   Interregi programmide puhul hõlmab partnerlus partnereid kõigist osalevatest liikmesriikidest.

4.   Partnerluse korraldamine ja rakendamine toimub kooskõlas Euroopa partnerluse käitumisjuhendiga, mis kehtestati delegeeritud määrusega (EL) nr 240/2014.

5.   Komisjon konsulteerib vähemalt kord aastas liidu tasandil partnereid esindavate organisatsioonidega programmide rakendamise teemal ning annab tulemustest aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Artikkel 9

Horisontaalsed põhimõtted

1.   Liikmesriigid ja komisjon tagavad fondide rakendamisel põhiõiguste austamise ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta järgimise.

2.   Liikmesriigid ja komisjon tagavad, et kogu programmide ettevalmistamise, rakendamise, seire, aruandluse ja hindamise ajal võetakse arvesse ja edendatakse meeste ja naiste võrdõiguslikkust, soolise aspekti arvestamist ning sooküsimuste lõimimist.

3.   Liikmesriigid ja komisjon võtavad asjakohased meetmed, et välistada programmide ettevalmistamise, rakendamise, seire, aruandluse ja hindamise ajal igasugune diskrimineerimine soo, rassi või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuse, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse põhjal. Eelkõige võetakse kogu programmide ettevalmistamise ja rakendamise ajal arvesse puuetega inimeste juurdepääsu.

4.   Fondide eesmärkide saavutamiseks tegutsetakse kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklis 11 sätestatud kestliku arengu edendamise eesmärgiga, võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke, Pariisi kokkulepet ja põhimõtet „ei kahjusta oluliselt“.

Fondide eesmärkide saavutamiseks tegutsetakse täielikus kooskõlas liidu keskkonnaalaste õigusaktidega.

II JAOTIS

STRATEEGILINE LÄHENEMISVIIS

STRATEEGILINE LÄHENEMISVIIS

I PEATÜKK

I PEATÜKK

Partnerlusleping

Partnerlusleping

Artikkel 10

Partnerluslepingu ettevalmistamine ja esitamine

1.   Iga liikmesriik koostab partnerluslepingu, kus sätestatakse programmitöö strateegiline suunitlus ning ERFi, ESF+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja EMKVFi tulemusliku ja tõhusa kasutamise kord ajavahemikuks 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2027.

2.   Partnerlusleping koostatakse vastavalt Euroopa partnerluse käitumisjuhendile. Kui liikmesriik näeb juba oma programmide ettevalmistamise ajal ette tervikliku partnerluse, loetakse see nõue täidetuks.

3.   Liikmesriik esitab partnerluslepingu komisjonile enne esimese programmi esitamist või selle esitamisega samal ajal.

4.   Partnerluslepingu võib esitada koos asjaomase iga-aastase riikliku reformikava ning lõimitud riikliku energia- ja kliimakavaga.

5.   Partnerlusleping on strateegiline ja kokkuvõtlik dokument. Partnerlusleping ei ole pikem kui 35 lehekülge, kui liikmesriik ei otsusta omal algatusel dokumendi teksti pikendada.

6.   Liikmesriik koostab partnerluslepingu vastavalt II lisas sätestatud vormile. Liikmesriik võib partnerluslepingu lisada ühele oma programmidest.

7.   Interregi programmid võib komisjonile esitada enne partnerluslepingu esitamist.

8.   EIP võib asjaomase liikmesriigi taotluse korral osaleda partnerluslepingu ettevalmistamisel ning toimingutes, mis on seotud tegevuste, rahastamisvahendite ning avaliku ja erasektori partnerluste ettevalmistamisega.

Artikkel 11

Partnerluslepingu sisu

1.   Partnerlusleping sisaldab järgmist:

| a) | valitud poliitikaeesmärgid ja Õiglase Ülemineku Fondi erieesmärk, mille puhul on näidatud, milliste partnerluslepinguga hõlmatud fondide ja milliste programmide abil nende eesmärkide saavutamiseks tegutsetakse, ning esitatud asjaomane põhjendus, võttes arvesse asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi, lõimitud riiklikku energia- ja kliimakava, Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtteid ning, kui see on asjakohane, piirkondlikke katsumusi; |
| --- | --- |

a)

valitud poliitikaeesmärgid ja Õiglase Ülemineku Fondi erieesmärk, mille puhul on näidatud, milliste partnerluslepinguga hõlmatud fondide ja milliste programmide abil nende eesmärkide saavutamiseks tegutsetakse, ning esitatud asjaomane põhjendus, võttes arvesse asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi, lõimitud riiklikku energia- ja kliimakava, Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtteid ning, kui see on asjakohane, piirkondlikke katsumusi;

| b) | iga valitud poliitikaeesmärgi ning Õiglase Ülemineku Fondi erieesmärgi kohta tuleb esitada:






  i) | kokkuvõte poliitikavalikutest ja peamistest tulemustest, mida oodatakse iga partnerluslepinguga hõlmatud fondi puhul; |
| --- | --- | --- |

b)

iga valitud poliitikaeesmärgi ning Õiglase Ülemineku Fondi erieesmärgi kohta tuleb esitada:

i)

kokkuvõte poliitikavalikutest ja peamistest tulemustest, mida oodatakse iga partnerluslepinguga hõlmatud fondi puhul;

| ii) | teave fondide koordineerimise, piiritlemise ja nendevahelise vastastikuse täiendavuse kohta ning, kui see on asjakohane, riiklike ja piirkondlike programmide koordineerimise kohta; |
| --- | --- |

ii)

teave fondide koordineerimise, piiritlemise ja nendevahelise vastastikuse täiendavuse kohta ning, kui see on asjakohane, riiklike ja piirkondlike programmide koordineerimise kohta;

| iii) | teave partnerluslepinguga hõlmatud fondide, AMIFi, Sisejulgeolekufondi ja piirihalduse ja viisapoliitika rahastu ning muude liidu vahendite, sealhulgas LIFE strateegiliste integreeritud projektide ja strateegiliste loodusprojektide ja, kui see on asjakohane, programmi „Euroopa horisont“ kohaselt rahastatud projektide vahelise vastastikuse täiendavuse ja koostoime kohta; |
| --- | --- |

iii)

teave partnerluslepinguga hõlmatud fondide, AMIFi, Sisejulgeolekufondi ja piirihalduse ja viisapoliitika rahastu ning muude liidu vahendite, sealhulgas LIFE strateegiliste integreeritud projektide ja strateegiliste loodusprojektide ja, kui see on asjakohane, programmi „Euroopa horisont“ kohaselt rahastatud projektide vahelise vastastikuse täiendavuse ja koostoime kohta;

| c) | iga partnerluslepinguga hõlmatud fondi esialgsed rahaeraldised poliitikaeesmärkide kaupa riigi ja asjakohasel juhul piirkondlikul tasandil, mille puhul järgitakse valdkondlikku keskendamist käsitlevaid fondispetsiifilisi norme ning Õiglase Ülemineku Fondi erieesmärgi esialgne rahaeraldis, sealhulgas ERFi ja ESF+ vahendid, mis paigutatakse ümber Õiglase Ülemineku Fondi kooskõlas artikliga 27; |
| --- | --- |

c)

iga partnerluslepinguga hõlmatud fondi esialgsed rahaeraldised poliitikaeesmärkide kaupa riigi ja asjakohasel juhul piirkondlikul tasandil, mille puhul järgitakse valdkondlikku keskendamist käsitlevaid fondispetsiifilisi norme ning Õiglase Ülemineku Fondi erieesmärgi esialgne rahaeraldis, sealhulgas ERFi ja ESF+ vahendid, mis paigutatakse ümber Õiglase Ülemineku Fondi kooskõlas artikliga 27;

| d) | esialgne kliimaalase panuse sihtväärtus kooskõlas artikli 6 lõikega 2; |
| --- | --- |

d)

esialgne kliimaalase panuse sihtväärtus kooskõlas artikli 6 lõikega 2;

| e) | asjakohasel juhul rahaliste vahendite jaotus piirkonnakategooriate kaupa, mis on sätestatud vastavalt artikli 108 lõikele 2, ning artiklite 26 ja 111 kohaselt ümberpaigutatavate eraldiste summad, sealhulgas selliste ümberpaigutuste põhjendus; |
| --- | --- |

e)

asjakohasel juhul rahaliste vahendite jaotus piirkonnakategooriate kaupa, mis on sätestatud vastavalt artikli 108 lõikele 2, ning artiklite 26 ja 111 kohaselt ümberpaigutatavate eraldiste summad, sealhulgas selliste ümberpaigutuste põhjendus;

| f) | tehnilise abi korral liikmesriigi valik artikli 36 lõike 3 kohase liidu osaluse vormi puhul ning, kui see on kohaldatav, esialgne rahaeraldis igast partnerluslepinguga hõlmatud fondist riigi tasandil ning rahaliste vahendite jaotus programmide ja piirkonnakategooriate kaupa; |
| --- | --- |

f)

tehnilise abi korral liikmesriigi valik artikli 36 lõike 3 kohase liidu osaluse vormi puhul ning, kui see on kohaldatav, esialgne rahaeraldis igast partnerluslepinguga hõlmatud fondist riigi tasandil ning rahaliste vahendite jaotus programmide ja piirkonnakategooriate kaupa;

| g) | programmile „InvestEU“ eraldatavad summad fondide ja piirkonnakategooriate kaupa, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

g)

programmile „InvestEU“ eraldatavad summad fondide ja piirkonnakategooriate kaupa, kui see on asjakohane;

| h) | partnerluslepinguga hõlmatud fondidest rahastatavate kavandatud programmide loetelu, kus on esitatud asjaomased esialgsed rahaeraldised fondide kaupa ja asjaomased liikmesriikide osalused piirkonnakategooriate kaupa, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

h)

partnerluslepinguga hõlmatud fondidest rahastatavate kavandatud programmide loetelu, kus on esitatud asjaomased esialgsed rahaeraldised fondide kaupa ja asjaomased liikmesriikide osalused piirkonnakategooriate kaupa, kui see on asjakohane;

| i) | kokkuvõte meetmetest, mida asjaomane liikmesriik kavatseb võtta, et tugevdada oma haldussuutlikkust partnerluslepinguga hõlmatud fondide rakendamisel; |
| --- | --- |

i)

kokkuvõte meetmetest, mida asjaomane liikmesriik kavatseb võtta, et tugevdada oma haldussuutlikkust partnerluslepinguga hõlmatud fondide rakendamisel;

| j) | asjakohasel juhul demograafiliste probleemide ja piirkondade ja alade erivajadustega tegelemise integreeritud käsitus. |
| --- | --- |

j)

asjakohasel juhul demograafiliste probleemide ja piirkondade ja alade erivajadustega tegelemise integreeritud käsitus.

Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgiga (Interreg) seoses esitatakse partnerluslepingus üksnes kavandatud programmide loetelu.

2.   Partnerlusleping võib sisaldada ka kokkuvõtet artiklis 15 ning III ja IV lisas osutatud asjakohaste eeltingimuste täitmise hindamisest.

Artikkel 12

Partnerluslepingu heakskiitmine

1.   Komisjon hindab partnerluslepingut ja selle vastavust käesolevale määrusele ning fondispetsiifilistele normidele, järgides proportsionaalsuse põhimõtet ning võttes arvesse dokumendi strateegilist laadi, hõlmatud programmide arvu ja asjaomasele liikmesriigile eraldatud vahendite kogusummat. Hindamisel võtab komisjon eelkõige arvesse seda, kuidas liikmesriik kavatseb käsitleda asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi, oma lõimitud riiklikku energia- ja kliimakava ning Euroopa sotsiaalõiguste sammast.

2.   Komisjon võib esitada oma tähelepanekud kolme kuu jooksul alates kuupäevast, mil liikmesriik esitas partnerluslepingu.

3.   Liikmesriik vaatab partnerluslepingu läbi, võttes arvesse komisjoni tähelepanekuid.

4.   Hiljemalt neli kuud pärast seda, kui asjaomane liikmesriik on partnerluslepingu esimest korda esitanud, võtab komisjon rakendusaktiga vastu otsuse, millega kiidetakse partnerlusleping heaks.

5.   Kui partnerlusleping lisatakse programmi vastavalt artikli 10 lõikele 6, võtab komisjon rakendusaktiga vastu üheainsa otsuse, millega kiidetakse nii partnerlusleping kui ka programm heaks, hiljemalt kuus kuud pärast seda, kui asjaomane liikmesriik on programmi esmakordselt esitanud.

Artikkel 13

Partnerluslepingu muutmine

1.   Liikmesriik võib esitada komisjonile 31. märtsiks 2025 muudetud partnerluslepingu, võttes arvesse vahehindamise tulemusi.

2.   Komisjon hindab muudatusi ja võib esitada tähelepanekuid kolme kuu jooksul pärast muudetud partnerluslepingu esitamist.

3.   Liikmesriik vaatab muudetud partnerluslepingu läbi, võttes arvesse komisjoni tähelepanekuid.

4.   Komisjon kiidab partnerluslepingu muutmise heaks hiljemalt kuus kuud pärast seda, kui liikmesriik selle esimest korda esitas.

Artikkel 14

ERFi, ESF+, Ühtekuuluvusfondi ja EMKVFi toetuste kasutamine programmi „InvestEU“ kaudu

1.   Liikmesriigid võivad partnerluslepingu raames eraldada kuni 2 % vastavalt ERFile, ESF+ile, Ühtekuuluvusfondile ja EMKVFile ette nähtud esialgsest riiklikust eraldisest programmile „InvestEU“, mis antakse ELi tagatisena ja InvestEU nõustamiskeskuse kaudu kooskõlas InvestEU määruse artikliga 10. Liikmesriigid võivad asjaomase korraldusasutuse nõusolekul eraldada ühe või mitme programmi muutmise taotluse kaudu täiendavalt kuni 3 % iga kõnealuse fondi esialgsest riiklikust eraldisest pärast 1. jaanuari 2023.

Selliste summadega aidatakse saavutada partnerluslepingus või programmis seatud poliitikaeesmärke ning toetatakse investeeringuid peamiselt panustavate piirkondade kategoorias.

Selliseid panuseid rakendatakse kooskõlas InvestEU määruses sätestatud normidega ja need ei kujuta endast vahendite ümberpaigutamist artikli 26 alusel.

2.   Liikmesriigid määravad kindlaks igal aastal eraldatava kogusumma fondide ja piirkonnakategooriate kaupa, kui see on asjakohane. Partnerluslepingu puhul võib eraldada jooksva kalendriaasta ja järgmiste kalendriaastate vahendeid. Kui liikmesriik taotleb programmi muutmist, võib eraldada üksnes järgmiste kalendriaastate vahendeid.

3.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud summasid kasutatakse liikmesriigi osa raames antavasse ELi tagatisse eraldiste tegemisel ning InvestEU nõustamiskeskuse jaoks pärast osaluslepingu sõlmimist kooskõlas InvestEU määruse artikli 10 lõikega 3. Liidu eelarvelised kulukohustused iga rahalist toetust käsitleva lepingu puhul võib komisjon täita iga-aastaste osamaksetena ajavahemikul 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2027.

4.   Olenemata finantsmääruse artiklist 12, kui InvestEU määruse artikli 10 lõikes 2 sätestatud osaluslepingut ei ole sõlmitud nelja kuu jooksul alates kuupäevast, mil komisjon võttis vastu otsuse, mis käsitleb partnerluslepingu vastuvõtmist käesoleva artikli lõikes 1 osutatud summa ulatuses, mis on eraldatud partnerluslepingu alusel, eraldatakse vastav summa programmile või programmidele toetava fondi ja piirkonnakategooria raames, kui see on liikmesriigi taotlusel asjakohane.

Osalusleping, mis käsitleb programmi muutmise taotlusega eraldatud summasid, millele on osutatud lõikes 1, sõlmitakse üheaegselt programmi muutmise otsuse vastuvõtmisega.

5.   Kooskõlas InvestEU määruse artikli 10 lõike 4 teise lõiguga lõpetatakse osalusleping või seda pikendatakse vastastikusel kokkuleppel, kui kohast tagatislepingut ei ole sõlmitud üheksa kuu jooksul pärast osaluslepingu sõlmimist.

Kui liikmesriigi osalemine InvestEU fondis lõpetatakse, nõutakse ühisesse eraldisfondi eraldisena makstud asjaomased summad sisse sihtotstarbelise sisetuluna vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõikele 5. Asjaomane liikmesriik esitab taotluse ühe või mitme programmimuudatuse tegemiseks, et kasutada tagasinõutud summasid ja järgmisteks kalendriaastateks eraldatud summasid käesoleva artikli lõike 2 kohaselt. Osalusleping lõpetatakse või seda muudetakse üheaegselt asjaomase programmi või asjaomaste programmide muutmise otsuste vastuvõtmisega.

6.   Kooskõlas InvestEU määruse artikli 10 lõike 4 kolmanda lõiguga muudetakse osaluslepingut, kui tagatislepingut ei ole nõuetekohaselt rakendatud nelja aasta jooksul pärast tagatislepingu sõlmimist. Liikmesriik võib taotleda, et summasid, mis on käesoleva artikli lõike 1 kohaselt antud ELi tagatisena ja mis on tagatislepingust tulenevalt kulukohustusega seotud, kuid ei kata tagatise aluseks olevaid laene, omakapitaliinvesteeringuid või muid riski kandvaid vahendeid, menetletaks vastavalt käesoleva artikli lõikele 5.

7.   ELi tagatisse eraldatud summadest tulenevad või nendega seotud vahendid tehakse liikmesriigile kättesaadavaks kooskõlas InvestEU määruse artikli 10 lõike 5 punktiga a ja neid kasutatakse toetuseks rahastamisvahendite või eelarveliste tagatiste vormis sama eesmärgi või samade eesmärkide saavutamiseks.

8.   Käesoleva artikli lõigete 4, 5 ja 6 kohaselt programmis taaskasutatavate summade puhul algab artikli 105 lõikes 1 sätestatud kulukohustustest vabastamise tähtaeg aastal, mil vastavad eelarvelised kulukohustused võetakse.

II PEATÜKK

II PEATÜKK

Eeltingimused ja tulemusraamistik

Eeltingimused ja tulemusraamistik

Artikkel 15

Eeltingimused

1.   Käesolevas määruses sätestatakse erieesmärkide saavutamise eeltingimused.

III lisa sisaldab horisontaalseid eeltingimusi, mida kohaldatakse kõikide erieesmärkide suhtes, ning nende tingimuste täitmise hindamiseks vajalikud kriteeriumid.

IV lisa sisaldab ERFi, ESF+ ja Ühtekuuluvusfondi valdkondlikke eeltingimusi ning nende tingimuste täitmise hindamiseks vajalikke kriteeriume.

Riigiabi eeskirjade tõhusa kohaldamise vahendeid ja suutlikkust käsitlevat rakendamistingimust ei kohaldata programmide suhtes, mida toetatakse AMIFist, Sisejulgeolekufondist või piirihalduse ja viisapoliitika rahastust.

2.   Programmi ettevalmistamise ning programmi muudatuse kaudu uue erieesmärgi kehtestamise puhul hindab liikmesriik, kas valitud erieesmärgi saavutamise eeltingimused on täidetud. Rakendamistingimus on täidetud, kui on saavutatud vastavus kõikidele asjaomastele kriteeriumidele. Liikmesriik esitab iga programmi või programmi muudatuse puhul teabe täidetud ja täitmata eeltingimuste kohta ning kui ta loeb eeltingimuse täidetuks, põhjendab seda.

3.   Kui eeltingimus ei ole programmi või programmi muudatuse heakskiitmise ajal täidetud, teavitab liikmesriik komisjoni niipea, kui loeb eeltingimuse täidetuks, ja selle täitmise põhjenduse.

4.   Komisjon koostab niipea kui võimalik ja hiljemalt kolme kuu möödumisel pärast lõikes 3 osutatud teabe saamist hinnangu ja teatab liikmesriigile, kas ta nõustub liikmesriigiga eeltingimuse täidetuks lugemise osas.

Kui komisjon ei nõustu liikmesriigiga eeltingimuste täidetuks lugemise osas, teatab ta sellest liikmesriigile ja esitab oma hinnangu.

Kui liikmesriik ei nõustu komisjoni hinnanguga, esitab ta ühe kuu jooksul oma tähelepanekud ja komisjon toimib vastavalt esimesele lõigule.

Kui liikmesriik nõustub komisjoni hinnanguga, toimib ta vastavalt lõikele 3.

5.   Ilma et see piiraks artikli 105 kohaldamist, võib erieesmärgiga seotud tegevuse kulud küll kanda maksetaotlustesse, kuid komisjon ei hüvita neid enne, kui ta on liikmesriigile teatanud käesoleva artikli lõike 4 esimese lõigu kohaselt eeltingimuse täitmisest.

Esimest lõiku ei kohaldata tegevuse suhtes, millega aidatakse kaasa asjaomase eeltingimuse täitmisele.

6.   Liikmesriik tagab, et eeltingimused on täidetud ja et neid järgitakse kogu programmitöö perioodi vältel. Liikmesriik teavitab komisjoni kõigist eeltingimuste täitmist mõjutavatest muudatustest.

Kui komisjon leiab, et eeltingimus ei ole enam täidetud, teatab ta sellest liikmesriigile, esitades oma hinnangu. Seejärel järgitakse lõike 4 teises ja kolmandas lõigus sätestatud menetlust.

Kui komisjon jõuab järeldusele, et eeltingimus on jätkuvalt täitmata, ja ilma et see piiraks artikli 105 kohaldamist, võib asjaomase erieesmärgiga seotud tegevuse kulud liikmesriigi tähelepanekute põhjal küll maksetaotlustesse kanda, kuid komisjon ei hüvita neid enne, kui ta on liikmesriigile teatanud käesoleva artikli lõike 4 esimese lõigu kohaselt eeltingimuse täitmisest.

7.   IV lisa ei kohaldata Õiglase Ülemineku Fondist toetatavate prioriteetide ega ERFi ja ESF+ vahendite suhtes, mis paigutatakse ümber Õiglase Ülemineku Fondi vastavalt artiklile 27.

Artikkel 16

Tulemusraamistik

1.   Iga liikmesriik kehtestab tulemusraamistiku, et võimaldada programmi rakendamise vältel selle tulemuslikkust seirata ja hinnata ning anda selle kohta aru; samuti aitab tulemusraamistik mõõta fondide üldist tulemuslikkust.

Tulemusraamistik koosneb järgmisest:

| a) | fondispetsiifilistes määrustes sätestatud erieesmärkidega seotud väljund- ja tulemusnäitajad, mis on programmi jaoks välja valitud; |
| --- | --- |

a)

fondispetsiifilistes määrustes sätestatud erieesmärkidega seotud väljund- ja tulemusnäitajad, mis on programmi jaoks välja valitud;

| b) | eesmärgid, mis tuleb väljundnäitajate puhul saavutada 2024. aasta lõpuks, ning |
| --- | --- |

b)

eesmärgid, mis tuleb väljundnäitajate puhul saavutada 2024. aasta lõpuks, ning

| c) | väljund- ja tulemusnäitajate sihtväärtused, mis tuleb saavutada 2029. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

c)

väljund- ja tulemusnäitajate sihtväärtused, mis tuleb saavutada 2029. aasta lõpuks.

2.   Vahe-eesmärgid ja sihtväärtused kehtestatakse programmi iga erieesmärgi puhul, välja arvatud tehniline abi ning ESF+ määruse artikli 4 lõike 1 punktis m sätestatud erieesmärk, mis käsitleb materiaalset puudust.

3.   Vahe-eesmärgid ja sihtväärtused võimaldavad komisjonil ja liikmesriikidel mõõta erieesmärkide saavutamisel tehtavaid edusamme. Vahe-eesmärgid ja sihtväärtused peavad vastama finantsmääruse artikli 33 lõikes 3 sätestatud nõuetele.

Artikkel 17

Tulemusraamistiku kindlaksmääramise metoodika

1.   Tulemusraamistiku kindlaksmääramise metoodika hõlmab:

| a) | liikmesriikide poolt näitajate valimiseks kohaldatud kriteeriume; |
| --- | --- |

a)

liikmesriikide poolt näitajate valimiseks kohaldatud kriteeriume;

| b) | kasutatud andmeid või tõendeid, andmete kvaliteedi tagamise meetodit ja arvutusmeetodit; |
| --- | --- |

b)

kasutatud andmeid või tõendeid, andmete kvaliteedi tagamise meetodit ja arvutusmeetodit;

| c) | tegureid, mis võivad mõjutada vahe-eesmärkide ja sihtväärtuste saavutamist, ning nende tegurite arvessevõtmise meetodit. |
| --- | --- |

c)

tegureid, mis võivad mõjutada vahe-eesmärkide ja sihtväärtuste saavutamist, ning nende tegurite arvessevõtmise meetodit.

2.   Liikmesriik teeb taotluse korral tulemusraamistiku kindlaksmääramise metoodika komisjonile kättesaadavaks.

Artikkel 18

Vahehindamine ja paindlikkuse piires kohandatav summa

1.   Liikmesriik vaatab läbi kõik ERFist, ESF+ist, Ühtekuuluvusfondist ja Õiglase Ülemineku Fondist toetatavad programmid, võttes arvesse:

| a) | 2024. aastal vastu võetud asjaomastes riigipõhistes soovitustes kindlaks tehtud uusi katsumusi; |
| --- | --- |

a)

2024. aastal vastu võetud asjaomastes riigipõhistes soovitustes kindlaks tehtud uusi katsumusi;

| b) | lõimitud riikliku energia- ja kliimakava rakendamisel tehtud edusamme, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

b)

lõimitud riikliku energia- ja kliimakava rakendamisel tehtud edusamme, kui see on asjakohane;

| c) | Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamisel tehtud edusamme; |
| --- | --- |

c)

Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamisel tehtud edusamme;

| d) | asjaomase liikmesriigi või piirkonna sotsiaal-majanduslikku olukorda, pöörates erilist tähelepanu territoriaalsetele vajadustele, võttes arvesse mis tahes olulist negatiivset rahanduslikku, majanduslikku või sotsiaalset arengut; |
| --- | --- |

d)

asjaomase liikmesriigi või piirkonna sotsiaal-majanduslikku olukorda, pöörates erilist tähelepanu territoriaalsetele vajadustele, võttes arvesse mis tahes olulist negatiivset rahanduslikku, majanduslikku või sotsiaalset arengut;

| e) | hiljutiste hindamiste peamisi tulemusi; |
| --- | --- |

e)

hiljutiste hindamiste peamisi tulemusi;

| f) | vahe-eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme, võttes arvesse programmi rakendamisel tekkinud olulisi probleeme; |
| --- | --- |

f)

vahe-eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme, võttes arvesse programmi rakendamisel tekkinud olulisi probleeme;

| g) | Õiglase Ülemineku Fondist toetust saavate programmide puhul määruse (EL) 2018/1999 artikli 29 lõike 1 punkti b kohaselt komisjoni tehtud hindamist. |
| --- | --- |

g)

Õiglase Ülemineku Fondist toetust saavate programmide puhul määruse (EL) 2018/1999 artikli 29 lõike 1 punkti b kohaselt komisjoni tehtud hindamist.

2.   Liikmesriik esitab 31. märtsiks 2025 komisjonile iga programmi puhul hinnangu vahehindamise tulemuste kohta, sealhulgas ettepaneku artikli 86 lõike 1 teises lõigus osutatud kohandatava summa lõpliku jaotuse kohta.

3.   Kui seda peetakse pärast programmi vahehindamist vajalikuks või kui lõike 1 punkti a kohaselt on kindlaks tehtud uusi probleeme, esitab liikmesriik komisjonile lõikes 2 osutatud hinnangu koos muudetud programmiga.

Läbivaatamine hõlmab:

| a) | rahaliste vahendite jaotusi prioriteetide kaupa; |
| --- | --- |

a)

rahaliste vahendite jaotusi prioriteetide kaupa;

| b) | muudetud või uusi sihtväärtusi; |
| --- | --- |

b)

muudetud või uusi sihtväärtusi;

| c) | programmile „InvestEU“ eraldatavaid summasid fondide ja piirkonnakategooriate kaupa, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

c)

programmile „InvestEU“ eraldatavaid summasid fondide ja piirkonnakategooriate kaupa, kui see on asjakohane.

Komisjon kiidab läbivaadatud programmi, sealhulgas kohandatava summa lõpliku jaotuse, kooskõlas artikliga 24 heaks.

4.   Kui liikmesriik leiab vahehindamise tulemusel, et programmi ei ole vaja muuta, siis komisjon

| a) | kas võtab kolme kuu jooksul pärast lõikes 2 osutatud hinnangu esitamist vastu otsuse, milles kinnitatakse kohandatava summa lõplikku jaotust, või |
| --- | --- |

a)

kas võtab kolme kuu jooksul pärast lõikes 2 osutatud hinnangu esitamist vastu otsuse, milles kinnitatakse kohandatava summa lõplikku jaotust, või

| b) | taotleb, et liikmesriik esitaks kahe kuu jooksul pärast käesoleva artikli lõikes 2 osutatud hinnangu esitamist muudetud programmi artikli 24 kohaselt. |
| --- | --- |

b)

taotleb, et liikmesriik esitaks kahe kuu jooksul pärast käesoleva artikli lõikes 2 osutatud hinnangu esitamist muudetud programmi artikli 24 kohaselt.

5.   Nimetatud summat saab tegevuste valimise jaoks kasutada alles siis, kui komisjon on vastu võtnud otsuse, milles kinnitatakse kohandatava summa lõplik jaotus.

6.   Komisjon koostab aruande vahehindamise tulemuste kohta ning esitab selle Euroopa Parlamendile ja nõukogule 2026. aasta lõpuks.

III PEATÜKK

III PEATÜKK

Usaldusväärse majandusjuhtimise ning erandlike või ebatavaliste asjaoludega seotud meetmed

Usaldusväärse majandusjuhtimise ning erandlike või ebatavaliste asjaoludega seotud meetmed

Artikkel 19

Meetmed fondide tulemuslikkuse sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega

1.   Komisjon võib esitada liikmesriigile taotluse, et see vaataks läbi asjaomased programmid ja teeks nendega seoses muudatusettepanekuid, kui see on vajalik nõukogu asjaomaste soovituste rakendamise toetamiseks.

Kõnealuse taotluse võib esitada järgmistel eesmärkidel:

| a) | toetamaks liikmesriigile ELi toimimise lepingu artikli 121 lõike 2 alusel antud asjaomase riigipõhise soovituse rakendamist või ELi toimimise lepingu artikli 148 lõike 4 kohaselt vastu võetud ning kõnealusele liikmesriigile adresseeritud asjaomase nõukogu soovituse rakendamist; |
| --- | --- |

a)

toetamaks liikmesriigile ELi toimimise lepingu artikli 121 lõike 2 alusel antud asjaomase riigipõhise soovituse rakendamist või ELi toimimise lepingu artikli 148 lõike 4 kohaselt vastu võetud ning kõnealusele liikmesriigile adresseeritud asjaomase nõukogu soovituse rakendamist;

| b) | toetamaks asjaomasele liikmesriigile adresseeritud nõukogu asjaomaste soovituste rakendamist, mis on vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (41) artikli 7 lõike 2 või artikli 8 lõike 2 kohaselt, eeldusel et neid muudatusi peetakse vajalikuks makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimisele kaasa aitamisel. |
| --- | --- |

b)

toetamaks asjaomasele liikmesriigile adresseeritud nõukogu asjaomaste soovituste rakendamist, mis on vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (41) artikli 7 lõike 2 või artikli 8 lõike 2 kohaselt, eeldusel et neid muudatusi peetakse vajalikuks makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimisele kaasa aitamisel.

2.   Lõike 1 kohaselt komisjoni poolt liikmesriigile esitatud taotlus peab olema põhjendatud ja selles tuleb viidata vajadusele toetada asjaomaste soovituste rakendamist, samuti peavad seal olema ära toodud programmid ja prioriteedid, mis komisjoni hinnangul on asjakohased, ja eeldatavate muudatuste laad. Sellist taotlust ei esitata enne 2023. või pärast 2026. aastat ega samade programmide kohta kahel järjestikusel aastal.

3.   Liikmesriik esitab oma vastuse lõikes 1 osutatud taotlusele kahe kuu jooksul alates selle saamisest, esitades muudatused, mida ta peab asjaomastes programmides vajalikuks, selliste muudatuste põhjendused, tuues ära asjaomased programmid ning näidates, milline on kavandatavate muudatuste laad ja nende eeldatav mõju soovituste täitmisele ning fondide rakendamisele. Kui see on vajalik, esitab komisjon tähelepanekud ühe kuu jooksul alates vastuse saamisest.

4.   Liikmesriik esitab ettepaneku asjaomaste programmide muutmiseks kahe kuu jooksul alates lõikes 3 osutatud vastuse esitamise kuupäevast.

5.   Kui komisjon ei ole tähelepanekuid esitanud või kui komisjon on veendunud, et esitatud tähelepanekuid on igakülgselt arvesse võetud, võtab komisjon vastu otsuse, millega kiidetakse heaks asjaomaste programmide muutmine hiljemalt neli kuud pärast seda, kui liikmesriik selle esitas.

6.   Kui liikmesriik ei võta lõikes 1 osutatud taotlusele reageerimiseks lõigetes 3 ja 4 sätestatud tähtaegade jooksul tulemuslikke meetmeid, võib komisjon kolme kuu jooksul pärast seda, kui ta on esitanud oma tähelepanekud lõike 3 kohaselt või kui liikmesriik on esitanud lõike 4 kohase ettepaneku, teha nõukogule ettepaneku peatada asjaomastele programmidele või prioriteetidele kõik maksed või osa makseid. Komisjon põhjendab oma ettepanekus, miks ta jõudis järeldusele, et liikmesriik ei ole võtnud tulemuslikke meetmeid. Komisjon võtab ettepaneku esitamisel arvesse kogu asjakohast teavet ja arvestab asjakohaselt kõiki lõike 14 kohasest struktureeritud dialoogist tulenevaid aspekte ja selle kaudu esitatud arvamusi.

Nõukogu teeb otsuse kõnealuse ettepaneku kohta rakendusaktiga. Seda rakendusakti kohaldatakse üksnes maksetaotlustele, mis on esitatud pärast kõnealuse rakendusakti vastuvõtmise kuupäeva.

7.   Komisjon teeb nõukogule ettepaneku peatada liikmesriigi ühele või mitmele programmile kõik kulukohustused või maksed või osa neist, kui nõukogu otsustab kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 8 või lõikega 11, et liikmesriik ei ole oma ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks tõhusaid meetmeid võtnud, välja arvatud juhul, kui ta on kindlaks teinud tõsise majandussurutise olemasolu euroalal või kogu liidus nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (42) artikli 3 lõike 5 ja artikli 5 lõike 2 tähenduses.

8.   Komisjon võib teha nõukogule ettepaneku peatada liikmesriigi ühele või mitmele programmile kõik kulukohustused või maksed või osa neist mis tahes järgmisel juhul:

| a) | kui nõukogu võtab määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 8 lõike 3 kohaselt samas ülemäärase tasakaalustamatuse menetluses vastu kaks järjestikust soovitust põhjusel, et liikmesriik on esitanud ebapiisava parandusmeetmete kava; |
| --- | --- |

a)

kui nõukogu võtab määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 8 lõike 3 kohaselt samas ülemäärase tasakaalustamatuse menetluses vastu kaks järjestikust soovitust põhjusel, et liikmesriik on esitanud ebapiisava parandusmeetmete kava;

| b) | kui nõukogu teeb määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 10 lõike 4 kohaselt samas ülemäärase tasakaalustamatuse menetluses kaks järjestikust otsust, milles tuvastatakse, et liikmesriik on jätnud nõuded täitmata, sest ta ei ole soovitatud parandusmeetmeid võtnud; |
| --- | --- |

b)

kui nõukogu teeb määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 10 lõike 4 kohaselt samas ülemäärase tasakaalustamatuse menetluses kaks järjestikust otsust, milles tuvastatakse, et liikmesriik on jätnud nõuded täitmata, sest ta ei ole soovitatud parandusmeetmeid võtnud;

| c) | kui komisjon jõuab järeldusele, et liikmesriik ei ole võtnud meetmeid, nagu on osutatud nõukogu määruses (EÜ) nr 332/2002, (43) ning selle tulemusena otsustab mitte lubada sellele liikmesriigile antud rahalise abi väljamaksmist; |
| --- | --- |

c)

kui komisjon jõuab järeldusele, et liikmesriik ei ole võtnud meetmeid, nagu on osutatud nõukogu määruses (EÜ) nr 332/2002, (43) ning selle tulemusena otsustab mitte lubada sellele liikmesriigile antud rahalise abi väljamaksmist;

| d) | kui nõukogu otsustab, et liikmesriik ei täida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 472/2013 (44) artiklis 7 osutatud makromajandusliku kohandamisprogrammi nõudeid või ELi toimimise lepingu artikli 136 lõike 1 kohaselt vastu võetud nõukogu otsuses nõutud meetmeid. |
| --- | --- |

d)

kui nõukogu otsustab, et liikmesriik ei täida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 472/2013 (44) artiklis 7 osutatud makromajandusliku kohandamisprogrammi nõudeid või ELi toimimise lepingu artikli 136 lõike 1 kohaselt vastu võetud nõukogu otsuses nõutud meetmeid.

9.   Esmatähtsaks peetakse kulukohustuste peatamist. Maksed peatatakse ainult juhul, kui taotletakse koheseid meetmeid, ning nõuete olulise eiramise korral. Maksete peatamist kohaldatakse maksetaotlustele, mis on asjaomaste programmide suhtes esitatud pärast peatamisotsuse tegemise kuupäeva.

10.   Komisjoni ettepanek kulukohustuste peatamise otsuseks loetakse nõukogu poolt vastuvõetuks, välja arvatud kui nõukogu lükkab ühe kuu jooksul alates komisjoni ettepaneku esitamisest sellise ettepaneku rakendusakti kaudu kvalifitseeritud häälteenamusega tagasi.

Kulukohustuste peatamist kohaldatakse fondide kulukohustustele asjaomase liikmesriigi suhtes alates peatamise otsuse vastuvõtmisele järgneva aasta 1. jaanuarist.

Nõukogu võtab otsuse lõigetes 7 ja 8 osutatud maksete peatamist käsitleva komisjoni ettepaneku kohta vastu rakendusaktiga.

11.   Kulukohustuste või maksete peatamise ulatus ja määr peab olema proportsionaalne, selle puhul tuleb tagada liikmesriikide võrdne kohtlemine ja võtta arvesse liikmesriigi majanduslikku ja sotsiaalset olukorda, eelkõige tööpuuduse määra ning vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse taset liikmesriigis võrreldes liidu keskmisega ning peatamise mõju liikmesriigi majandusele. Eriti tuleb arvesse võtta peatamise mõju kriitilise tähtsusega programmidele, millega püütakse leida lahendust negatiivsetele majandus- või sotsiaaltingimustele.

12.   Kulukohustuste peatamise suhtes kohaldatakse järgmistel juhtudel piirangut, mis on kuni 25 % fondide järgmise kalendriaastaga seotud kulukohustustest või kuni 0,25 % nominaalsest SKPst, olenevalt sellest, kumb on madalam:

| a) | esmakordne nõuete täitmata jätmine ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluses, nagu on osutatud lõikes 7; |
| --- | --- |

a)

esmakordne nõuete täitmata jätmine ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluses, nagu on osutatud lõikes 7;

| b) | esmakordne nõuete täitmata jätmine seoses parandusmeetmete kavaga ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluses, nagu on osutatud lõike 8 punktis a; |
| --- | --- |

b)

esmakordne nõuete täitmata jätmine seoses parandusmeetmete kavaga ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluses, nagu on osutatud lõike 8 punktis a;

| c) | soovitatud parandusmeetme rakendamata jätmine ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluses, nagu on osutatud lõike 8 punktis b; |
| --- | --- |

c)

soovitatud parandusmeetme rakendamata jätmine ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluses, nagu on osutatud lõike 8 punktis b;

| d) | esmakordne nõuete täitmata jätmine, nagu on osutatud lõike 8 punktides c ja d. |
| --- | --- |

d)

esmakordne nõuete täitmata jätmine, nagu on osutatud lõike 8 punktides c ja d.

Jätkuva nõuete täitmata jätmise korral võib kulukohustuste peatamisel ületada esimeses lõigus sätestatud maksimaalseid protsendimäärasid.

13.   Nõukogu tühistab komisjoni ettepanekule tuginedes kulukohustuste peatamise järgmistel juhtudel:

| a) | kui ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus peatatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artiklile 9 või kui nõukogu on ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 12 kohaselt otsustanud tunnistada otsuse ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta kehtetuks; |
| --- | --- |

a)

kui ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus peatatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artiklile 9 või kui nõukogu on ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 12 kohaselt otsustanud tunnistada otsuse ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta kehtetuks;

| b) | kui nõukogu on toetanud parandusmeetmete kava, mille asjaomane liikmesriik on esitanud vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 8 lõikele 2 või kui ülemäärase tasakaalustamatuse menetlus peatatakse vastavalt kõnealuse määruse artikli 10 lõikele 5 või kui nõukogu on lõpetanud ülemäärase tasakaalustamatuse menetluse vastavalt kõnealuse määruse artiklile 11; |
| --- | --- |

b)

kui nõukogu on toetanud parandusmeetmete kava, mille asjaomane liikmesriik on esitanud vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 8 lõikele 2 või kui ülemäärase tasakaalustamatuse menetlus peatatakse vastavalt kõnealuse määruse artikli 10 lõikele 5 või kui nõukogu on lõpetanud ülemäärase tasakaalustamatuse menetluse vastavalt kõnealuse määruse artiklile 11;

| c) | kui komisjon on jõudnud järeldusele, et asjaomane liikmesriik on võtnud asjakohased meetmed, nagu on osutatud määruses (EÜ) nr 332/2002; |
| --- | --- |

c)

kui komisjon on jõudnud järeldusele, et asjaomane liikmesriik on võtnud asjakohased meetmed, nagu on osutatud määruses (EÜ) nr 332/2002;

| d) | kui komisjon on jõudnud järeldusele, et asjaomane liikmesriik on võtnud asjakohased meetmed, et rakendada määruse (EL) nr 472/2013 artiklis 7 osutatud makromajanduslikku kohandamisprogrammi, või meetmed, mida nõutakse ELi toimimise lepingu artikli 136 lõike 1 kohases nõukogu otsuses. |
| --- | --- |

d)

kui komisjon on jõudnud järeldusele, et asjaomane liikmesriik on võtnud asjakohased meetmed, et rakendada määruse (EL) nr 472/2013 artiklis 7 osutatud makromajanduslikku kohandamisprogrammi, või meetmed, mida nõutakse ELi toimimise lepingu artikli 136 lõike 1 kohases nõukogu otsuses.

Pärast seda, kui nõukogu on kulukohustuste peatamise tühistanud, kannab komisjon peatatud kulukohustused üle järgmistesse aastatesse vastavalt määruse (EL, Euratom) 2020/2093 artiklile 6.

Peatatud kulukohustusi saab üle kanda hiljemalt 2027. aasta eelarvesse.

Üle kantud summa artikli 105 kohast kulukohustusest vabastamise tähtaega hakatakse arvestama alates aastast, mil peatatud kulukohustus üle kanti.

Otsuse maksete peatamise tühistamise kohta teeb nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal juhul, kui on täidetud esimeses lõigus sätestatud kohaldatavad tingimused. Komisjoni kulukohustuste peatamise otsuse ettepanek loetakse nõukogus vastuvõetuks, välja arvatud kui nõukogu otsustab rakendusaktiga lükata ühe kuu jooksul alates komisjoni ettepaneku esitamisest selle ettepaneku kvalifitseeritud häälteenamusega tagasi.

14.   Komisjon hoiab Euroopa Parlamenti käesoleva artikli rakendamisega kursis. Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti viivitamata eelkõige juhul, kui üks lõigetes 6, 7 ja 8 sätestatud tingimus osutub liikmesriigi puhul täidetuks, ning edastab üksikasjalikud andmed fondide ja programmide kohta, mille puhul võidakse peatamist kohaldada.

Võttes arvesse esimeses lõigus osutatud teabe edastamise kohustust, võib Euroopa Parlament kutsuda komisjoni käesoleva artikli kohaldamist käsitlevale struktureeritud dialoogile.

Komisjon edastab peatamise ettepaneku või peatamise tühistamise ettepaneku Euroopa Parlamendile ja nõukogule viivitamata pärast selle vastu võtmist. Euroopa Parlament võib paluda komisjonil oma ettepanekut põhjendada.

15.   Komisjon vaatab käesoleva artikli kohaldamise läbi 31. detsembriks 2025. Komisjon koostab sel eesmärgil aruande ja edastab selle Euroopa Parlamendile ja nõukogule, lisades vajaduse korral seadusandliku ettepaneku.

16.   Kui liidu sotsiaalne ja majanduslik olukord muutub olulisel määral, võib komisjon teha ettepaneku käesoleva artikli kohaldamine läbi vaadata, või Euroopa Parlament ja nõukogu võivad, toimides kooskõlas vastavalt ELi toimimise lepingu artikliga 225 või 241, nõuda komisjonilt sellise ettepaneku tegemist.

17.   Käesolevat artiklit ei kohaldata ESF+, AMIFi, Sisejulgeolekufondi, piirihalduse ja viisapoliitika rahastu ega Interregi programmidele.

Artikkel 20

Ajutised meetmed fondide kasutamiseks erandlike või ebatavaliste asjaolude korral

1.   Kui nõukogu on pärast 1. juulit 2021 tunnistanud ebatavalise sündmuse olemasolu, mis on väljaspool ühe või mitme liikmesriigi kontrolli ja millel on suur mõju valitsemissektori finantsseisundile, või tõsise majandusliku surutise olemasolu euroalal või liidus tervikuna, nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 1466/97 (45) artikli 5 lõike 1 kümnendas lõigus, artikli 6 lõike 3 neljandas lõigus, artikli 9 lõike 1 kümnendas lõigus ja artikli 10 lõike 3 neljandas lõigus, või ootamatu tõsise majandusliku sündmuse olemasolu, millel on riigi rahandusele suur negatiivne mõju, nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2, võib komisjon rakendusotsusega ja kõige rohkem 18 kuuks võtta vastu ühe või mitu järgmist meedet, eeldusel et need on rangelt vajalikud sellistele erandlikele või ebatavalistele oludele reageerimiseks:

| a) | suurendada ühe või mitme asjaomase liikmesriigi taotlusel erandina käesoleva määruse artikli 112 lõigetest 3 ja 4 ning EMKVFi määruse artiklist 40, AMIFI määruse artiklist 15, Sisejulgeolekufondi määruse artiklist 12 ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu määruse artiklist 12 vahemakseid 10 protsendipunkti võrra üle kohaldatava kaasrahastamise määra, ületamata 100 %; |
| --- | --- |

a)

suurendada ühe või mitme asjaomase liikmesriigi taotlusel erandina käesoleva määruse artikli 112 lõigetest 3 ja 4 ning EMKVFi määruse artiklist 40, AMIFI määruse artiklist 15, Sisejulgeolekufondi määruse artiklist 12 ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu määruse artiklist 12 vahemakseid 10 protsendipunkti võrra üle kohaldatava kaasrahastamise määra, ületamata 100 %;

| b) | lubada liikmesriigi ametiasutustel erandina artikli 63 lõikest 6 valida toetamiseks tegevused, mis on füüsiliselt lõpetatud või täielikult rakendatud enne, kui programmi alusel on korraldusasutusele rahastamistaotlus nõuetekohaselt esitatud, tingimusel, et tegevus on ette nähtud erandlikele asjaoludele reageerimiseks; |
| --- | --- |

b)

lubada liikmesriigi ametiasutustel erandina artikli 63 lõikest 6 valida toetamiseks tegevused, mis on füüsiliselt lõpetatud või täielikult rakendatud enne, kui programmi alusel on korraldusasutusele rahastamistaotlus nõuetekohaselt esitatud, tingimusel, et tegevus on ette nähtud erandlikele asjaoludele reageerimiseks;

| c) | sätestada, et erandina artikli 63 lõikest 7 võivad kõnealustele asjaoludele reageerimiseks võetud meetmete kulud olla rahastamiskõlblikud alates kuupäevast, mil nõukogu nende asjaolude olemasolu kinnitas; |
| --- | --- |

c)

sätestada, et erandina artikli 63 lõikest 7 võivad kõnealustele asjaoludele reageerimiseks võetud meetmete kulud olla rahastamiskõlblikud alates kuupäevast, mil nõukogu nende asjaolude olemasolu kinnitas;

| d) | pikendada erandina artikli 41 lõikest 6, artikli 42 lõikest 1, artikli 44 lõikest 2 ja artikli 49 lõike 3 esimesest lõigust dokumentide ja andmete komisjonile esitamise tähtaegu kuni kolme kuu võrra. |
| --- | --- |

d)

pikendada erandina artikli 41 lõikest 6, artikli 42 lõikest 1, artikli 44 lõikest 2 ja artikli 49 lõike 3 esimesest lõigust dokumentide ja andmete komisjonile esitamise tähtaegu kuni kolme kuu võrra.

2.   Komisjon hoiab Euroopa Parlamenti ja nõukogu käesoleva artikli rakendamisega kursis. Kui üks lõikes 1 sätestatud tingimustest on täidetud, teavitab komisjon viivitamata Euroopa Parlamenti ja nõukogu oma hinnangust olukorrale ja järelmeetmetest, mida ta kavatseb võtta.

3.   Euroopa Parlament või nõukogu võivad kutsuda komisjoni käesoleva artikli kohaldamist käsitlevale struktureeritud dialoogile. Olukorra hindamisel ja järelmeetmete kavandamisel võtab komisjon nõuetekohaselt arvesse selle struktureeritud dialoogi käigus võetud seisukohti ja väljendatud arvamusi.

4.   Kui pärast 18 kuu pikkust ajavahemikku, nagu on osutatud lõikes 1, on kõnealuste ajutiste meetmete vastuvõtmise tinginud konkreetsed asjaolud endiselt alles, hindab komisjon olukorda uuesti ja esitab kohasel juhul seadusandliku ettepaneku, millega muudetakse käesolevat määrust, nähes nende asjaoludega tegelemiseks ette vajaliku paindlikkuse.

5.   Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu lõike 1 kohaselt vastu võetud rakendusotsusest viivitamata ja hiljemalt kahe tööpäeva jooksul pärast selle vastu võtmist.

III JAOTIS

PROGRAMMITÖÖ

PROGRAMMITÖÖ

I PEATÜKK

I PEATÜKK

Üldsätted fondide kohta

Üldsätted fondide kohta

Artikkel 21

Programmide ettevalmistamine ja esitamine

1.   Liikmesriigid valmistavad koostöös artikli 8 lõikes 1 osutatud partneritega ette programmid fondide rakendamiseks ajavahemikul 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2027.

2.   Liikmesriigid esitavad programmid komisjonile hiljemalt kolm kuud pärast partnerluslepingu esitamist. AMIFi, Sisejulgeolekufondi ja piirihalduse ja viisapoliitika rahastu puhul esitavad liikmesriigid programmid komisjonile hiljemalt kolm kuud pärast käesoleva määruse või asjakohase fondispetsiifilise määruse jõustumist, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

3.   Liikmesriik valmistab programmid ette vastavalt V lisas esitatud programmi vormile.

AMIFi, Sisejulgeolekufondi ja piirihalduse ja viisapoliitika rahastu puhul valmistavad liikmesriigid programmid ette vastavalt VI lisas esitatud programmi vormile.

4.   Kui keskkonnaaruanne koostatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/42/EÜ, (46) avaldatakse see käesoleva määruse artikli 49 lõikes 1 osutatud programmi veebisaidil.

Artikkel 22

Programmide sisu

1.   Igas programmis sätestatakse strateegia, mis käsitleb programmi kaudu antavat panust poliitikaeesmärkide või Õiglase Ülemineku Fondi erieesmärgi saavutamisse ning programmi tulemuste kohta teabe levitamist.

2.   Programm koosneb ühest või mitmest prioriteedist. Iga prioriteet vastab ühele poliitikaeesmärgile, Õiglase Ülemineku Fondi erieesmärgile või tehnilisele abile, mida rakendatakse vastavalt artikli 36 lõikele 4 või artiklile 37. Ühe prioriteedi puhul võib kasutada toetust ühest või mitmest fondist, välja arvatud juhul, kui sellele antakse toetust Õiglase Ülemineku Fondist või see on seotud artikli 36 lõike 4 või artikli 37 kohaselt rakendatud tehnilise abiga. Poliitikaeesmärgile vastav prioriteet koosneb ühest või mitmest erieesmärgist. Samale poliitikaeesmärgile või Õiglase Ülemineku Fondi erieesmärgile võib vastata mitu prioriteeti.

AMIFist, Sisejulgeolekufondist ja piirihalduse ja viisapoliitika rahastust toetatavate programmide puhul saab programm toetust ühest fondist ning koosneb erieesmärkidest ja tehnilise abi erieesmärkidest.

3.   Iga programm sisaldab järgmist teavet:

| a) | kokkuvõte peamistest katsumustest, võttes arvesse järgmist:






  i) | majanduslikud, sotsiaalsed ja territoriaalsed erinevused ja ebavõrdsus, välja arvatud EMKVFist toetatavate programmide puhul; |
| --- | --- | --- |

a)

kokkuvõte peamistest katsumustest, võttes arvesse järgmist:

i)

majanduslikud, sotsiaalsed ja territoriaalsed erinevused ja ebavõrdsus, välja arvatud EMKVFist toetatavate programmide puhul;

| ii) | turutõrked; |
| --- | --- |

ii)

turutõrked;

| iii) | investeerimisvajadused ja vastastikune täiendavus ning koostoime muude toetusvormidega; |
| --- | --- |

iii)

investeerimisvajadused ja vastastikune täiendavus ning koostoime muude toetusvormidega;

| iv) | katsumused, mis on kindlaks tehtud asjaomastes riigipõhistes soovitustes, kõnealuse liikmesriigi asjaomastes riiklikes või piirkondlikes strateegiates, sealhulgas lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas, ning seoses Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtetega ning AMIFi, Sisejulgeolekufondi ja piirihalduse ja viisapoliitika rahastu puhul liikmesriigile adresseeritud muudes asjaomastes liidu soovitustes; |
| --- | --- |

iv)

katsumused, mis on kindlaks tehtud asjaomastes riigipõhistes soovitustes, kõnealuse liikmesriigi asjaomastes riiklikes või piirkondlikes strateegiates, sealhulgas lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas, ning seoses Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtetega ning AMIFi, Sisejulgeolekufondi ja piirihalduse ja viisapoliitika rahastu puhul liikmesriigile adresseeritud muudes asjaomastes liidu soovitustes;

| v) | haldussuutlikkuse ja juhtimisega seotud probleemid ning lihtsustamismeetmed; |
| --- | --- |

v)

haldussuutlikkuse ja juhtimisega seotud probleemid ning lihtsustamismeetmed;

| vi) | integreeritud lähenemisviis demograafiliste probleemidega tegelemiseks, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

vi)

integreeritud lähenemisviis demograafiliste probleemidega tegelemiseks, kui see on asjakohane;

| vii) | varasematest kogemustest saadud õppetunnid; |
| --- | --- |

vii)

varasematest kogemustest saadud õppetunnid;

| viii) | makropiirkondade strateegiaid ja merepiirkondade strateegiaid, kui liikmesriigid ja piirkonnad sellistes strateegiates osalevad; |
| --- | --- |

viii)

makropiirkondade strateegiaid ja merepiirkondade strateegiaid, kui liikmesriigid ja piirkonnad sellistes strateegiates osalevad;

| ix) | AMIFist, Sisejulgeolekufondist ja piirihalduse ja viisapoliitika rahastust toetatavate programmide puhul asjakohase liidu õigustiku ja asjakohaste tegevuskavade rakendamisel tehtud edusammud ja ning erieesmärkide valiku põhjendus; |
| --- | --- |

ix)

AMIFist, Sisejulgeolekufondist ja piirihalduse ja viisapoliitika rahastust toetatavate programmide puhul asjakohase liidu õigustiku ja asjakohaste tegevuskavade rakendamisel tehtud edusammud ja ning erieesmärkide valiku põhjendus;

| x) | Õiglase Ülemineku Fondist toetatavate programmide puhul õiglase ülemineku territoriaalsetes kavades kindlaks tehtud üleminekuprobleemid; |
| --- | --- |

x)

Õiglase Ülemineku Fondist toetatavate programmide puhul õiglase ülemineku territoriaalsetes kavades kindlaks tehtud üleminekuprobleemid;

AMIFist, Sisejulgeolekufondist või piirihalduse ja viisapoliitika rahastust toetatavate programmide puhul ei kohaldata alapunkte i, ii ja viii.

| b) | põhjendus valitud poliitikaeesmärkide, neile vastavate prioriteetide, erieesmärkide ja toetusvormide kohta; |
| --- | --- |

b)

põhjendus valitud poliitikaeesmärkide, neile vastavate prioriteetide, erieesmärkide ja toetusvormide kohta;

| c) | erieesmärgid iga prioriteedi kohta, välja arvatud tehniline abi; |
| --- | --- |

c)

erieesmärgid iga prioriteedi kohta, välja arvatud tehniline abi;

| d) | iga erieesmärgi puhul:






  i) | seonduvate meetmete liigid ning nende meetmete eeldatav panus erieesmärkide saavutamisse ning makropiirkondade ja merepiirkondade strateegiatesse ning õiglase ülemineku territoriaalsetesse kavadesse, mida toetab Õiglase Ülemineku Fond, kui see on asjakohane; |
| --- | --- | --- |

d)

iga erieesmärgi puhul:

i)

seonduvate meetmete liigid ning nende meetmete eeldatav panus erieesmärkide saavutamisse ning makropiirkondade ja merepiirkondade strateegiatesse ning õiglase ülemineku territoriaalsetesse kavadesse, mida toetab Õiglase Ülemineku Fond, kui see on asjakohane;

| ii) | väljundnäitajad ja tulemusnäitajad koos asjaomaste vahe-eesmärkide ja sihtväärtustega; |
| --- | --- |

ii)

väljundnäitajad ja tulemusnäitajad koos asjaomaste vahe-eesmärkide ja sihtväärtustega;

| iii) | peamised sihtrühmad; |
| --- | --- |

iii)

peamised sihtrühmad;

| iv) | võrdõiguslikkuse, kaasatuse ja mittediskrimineerimise tagamise meetmed; |
| --- | --- |

iv)

võrdõiguslikkuse, kaasatuse ja mittediskrimineerimise tagamise meetmed;

| v) | konkreetsed sihtpiirkonnad, sealhulgas integreeritud territoriaalsete investeeringute, kogukonna juhitud kohaliku arengu või muude territoriaalse arengu vahendite kavandatav kasutamine; |
| --- | --- |

v)

konkreetsed sihtpiirkonnad, sealhulgas integreeritud territoriaalsete investeeringute, kogukonna juhitud kohaliku arengu või muude territoriaalse arengu vahendite kavandatav kasutamine;

| vi) | piirkondadevahelised, piiriülesed ja riikidevahelised meetmed, mille puhul asuvad toetusesaajad vähemalt ühes muus liikmesriigis või väljapool liitu, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

vi)

piirkondadevahelised, piiriülesed ja riikidevahelised meetmed, mille puhul asuvad toetusesaajad vähemalt ühes muus liikmesriigis või väljapool liitu, kui see on asjakohane;

| vii) | rahastamisvahendite kavandatav kasutamine; |
| --- | --- |

vii)

rahastamisvahendite kavandatav kasutamine;

| viii) | sekkumise liigid ja programmile eraldatud vahendite esialgne jaotus sekkumise liikide kaupa; |
| --- | --- |

viii)

sekkumise liigid ja programmile eraldatud vahendite esialgne jaotus sekkumise liikide kaupa;

| ix) | Õiglase Ülemineku Fondi erieesmärgi puhul ERFist ja ESF+ist artikli 27 kohaselt ümber paigutatud summade põhjendus, samuti nende jaotus piirkonnakategooriate kaupa, mis kajastab õiglase ülemineku territoriaalsete kavade kohaselt kavandatud sekkumise liike; |
| --- | --- |

ix)

Õiglase Ülemineku Fondi erieesmärgi puhul ERFist ja ESF+ist artikli 27 kohaselt ümber paigutatud summade põhjendus, samuti nende jaotus piirkonnakategooriate kaupa, mis kajastab õiglase ülemineku territoriaalsete kavade kohaselt kavandatud sekkumise liike;

| e) | seoses iga prioriteediga artikli 36 lõike 4 kohaselt rakendatud tehnilise abi puhul:






  i) | seonduvate meetmete liigid; |
| --- | --- | --- |

e)

seoses iga prioriteediga artikli 36 lõike 4 kohaselt rakendatud tehnilise abi puhul:

i)

seonduvate meetmete liigid;

| ii) | väljundnäitajad koos asjaomaste vahe-eesmärkide ja sihtväärtustega; |
| --- | --- |

ii)

väljundnäitajad koos asjaomaste vahe-eesmärkide ja sihtväärtustega;

| iii) | peamised sihtrühmad; |
| --- | --- |

iii)

peamised sihtrühmad;

| iv) | sekkumise liigid ja programmile eraldatud vahendite esialgne jaotus sekkumise liikide kaupa; |
| --- | --- |

iv)

sekkumise liigid ja programmile eraldatud vahendite esialgne jaotus sekkumise liikide kaupa;

| f) | tehnilise abi kavandatav kasutamine vastavalt artiklile 37, kui see on kohaldatav, ja asjakohased sekkumise liigid; |
| --- | --- |

f)

tehnilise abi kavandatav kasutamine vastavalt artiklile 37, kui see on kohaldatav, ja asjakohased sekkumise liigid;

| g) | rahastamiskava, mis sisaldab:






  i) | tabelit, kus täpsustatakse kõik rahalised eraldised fondide ja, kui see on asjakohane, piirkonnakategooriate kaupa kogu programmitöö perioodiks ja aastate kaupa, sealhulgas kõik artikli 26 või 27 kohaselt ümber paigutatud summad; |
| --- | --- | --- |

g)

rahastamiskava, mis sisaldab:

i)

tabelit, kus täpsustatakse kõik rahalised eraldised fondide ja, kui see on asjakohane, piirkonnakategooriate kaupa kogu programmitöö perioodiks ja aastate kaupa, sealhulgas kõik artikli 26 või 27 kohaselt ümber paigutatud summad;

| ii) | ERFist, ESF+ist, Ühtekuuluvusfondist ja Õiglase Ülemineku Fondist toetatavate programmide puhul tabelit, kus täpsustatakse iga prioriteedi kõik rahalised eraldised fondide ja piirkonnakategooriate kaupa, kui see on asjakohane, samuti liikmesriigi osalus ja see, kas osalus koosneb avaliku sektori või erasektori vahenditest või mõlemast; |
| --- | --- |

ii)

ERFist, ESF+ist, Ühtekuuluvusfondist ja Õiglase Ülemineku Fondist toetatavate programmide puhul tabelit, kus täpsustatakse iga prioriteedi kõik rahalised eraldised fondide ja piirkonnakategooriate kaupa, kui see on asjakohane, samuti liikmesriigi osalus ja see, kas osalus koosneb avaliku sektori või erasektori vahenditest või mõlemast;

| iii) | EMKVFist toetatavate programmide puhul tabelit, kus täpsustatakse iga erieesmärgi puhul kõigi fondi toetusena ja liikmesriigi osalusena saadud rahaliste eraldiste summa; |
| --- | --- |

iii)

EMKVFist toetatavate programmide puhul tabelit, kus täpsustatakse iga erieesmärgi puhul kõigi fondi toetusena ja liikmesriigi osalusena saadud rahaliste eraldiste summa;

| iv) | AMIFist, Sisejulgeolekufondist ja piirihalduse ja viisapoliitika rahastust toetatavate programmide puhul tabelit, kus täpsustatakse erieesmärkide kaupa kõik rahalised eraldised, mis jagunevad meetme liigi alusel, samuti liikmesriigi osalus ja see, kas osalus koosneb avaliku sektori või erasektori vahenditest või mõlemast; |
| --- | --- |

iv)

AMIFist, Sisejulgeolekufondist ja piirihalduse ja viisapoliitika rahastust toetatavate programmide puhul tabelit, kus täpsustatakse erieesmärkide kaupa kõik rahalised eraldised, mis jagunevad meetme liigi alusel, samuti liikmesriigi osalus ja see, kas osalus koosneb avaliku sektori või erasektori vahenditest või mõlemast;

| h) | meetmed, mida võetakse, et kaasata artikli 8 lõikes 1 osutatud asjaomased partnerid programmi ettevalmistamisse, ning nende partnerite roll programmi rakendamises, seires ja hindamises; |
| --- | --- |

h)

meetmed, mida võetakse, et kaasata artikli 8 lõikes 1 osutatud asjaomased partnerid programmi ettevalmistamisse, ning nende partnerite roll programmi rakendamises, seires ja hindamises;

| i) | iga artikli 15 ning III lisa ja IV lisa kohaselt kehtestatud ja valitud erieesmärgiga seotud eeltingimuse puhul hinnang selle kohta, kas eeltingimus on programmi esitamise kuupäeval täidetud; |
| --- | --- |

i)

iga artikli 15 ning III lisa ja IV lisa kohaselt kehtestatud ja valitud erieesmärgiga seotud eeltingimuse puhul hinnang selle kohta, kas eeltingimus on programmi esitamise kuupäeval täidetud;

| j) | programmi teabevahetuse ja nähtavusega seotud kavandatav lähenemisviis, millega määratakse kindlaks selle eesmärgid, sihtrühmad, teabevahetuskanalid, sealhulgas sotsiaalmeedia kaudu teavitamine, kui see on asjakohane, kavandatud eelarve ning asjaomased seire- ja hindamisnäitajad; |
| --- | --- |

j)

programmi teabevahetuse ja nähtavusega seotud kavandatav lähenemisviis, millega määratakse kindlaks selle eesmärgid, sihtrühmad, teabevahetuskanalid, sealhulgas sotsiaalmeedia kaudu teavitamine, kui see on asjakohane, kavandatud eelarve ning asjaomased seire- ja hindamisnäitajad;

| k) | programmi haldavad asutused ja asutus või artikli 36 lõike 5 kohase tehnilise abi puhul, kui see on asjakohane, asutused, kes saavad komisjonilt makseid. |
| --- | --- |

k)

programmi haldavad asutused ja asutus või artikli 36 lõike 5 kohase tehnilise abi puhul, kui see on asjakohane, asutused, kes saavad komisjonilt makseid.

Käesoleva lõike punkti a alapunkte i, ii ja viii ei kohaldata programmide suhtes, mille puhul piirdutakse selle erieesmärgi toetamisega, mis on sätestatud ESF+ määruse artikli 4 lõike 1 punktis m. Käesoleva lõike punkti d ei kohaldata erieesmärgi suhtes, mis on sätestatud ESF+ määruse artikli 4 lõike 1 punktis m.

ERFile, Ühtekuuluvusfondile, ESF+ile, Õiglase Ülemineku Fondile ja EMKVFile esitatakse koos programmiga teavitamise eesmärgil ka kavandatud strateegiliselt oluliste tegevuste loetelu koos ajakavaga.

Kui kooskõlas punktiga k määratakse kindlaks mitu asutust, kes komisjonilt makseid saavad, peab liikmesriik esitama ka hüvitatavate summade jaotuse nende asutuste vahel.

4.   Erandina lõike 3 punktidest b–e esitatakse iga sellise programmi erieesmärgi kohta, mida toetatakse AMIFist, Sisejulgeolekufondist ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastust, järgmised andmed:

| a) | esialgse olukorra, probleemide ja fondist toetatavate meetmete kirjeldus; |
| --- | --- |

a)

esialgse olukorra, probleemide ja fondist toetatavate meetmete kirjeldus;

| b) | rakendusmeetmed; |
| --- | --- |

b)

rakendusmeetmed;

| c) | meetmete esialgne loetelu ja nende eeldatav panus erieesmärkide saavutamisse; |
| --- | --- |

c)

meetmete esialgne loetelu ja nende eeldatav panus erieesmärkide saavutamisse;

| d) | vajaduse korral AMIFi määruse artiklites 19 ja 20 osutatud tegevustoetuse, konkreetsete meetmete, erakorralise toetuse ja meetmetega seotud põhjendused; |
| --- | --- |

d)

vajaduse korral AMIFi määruse artiklites 19 ja 20 osutatud tegevustoetuse, konkreetsete meetmete, erakorralise toetuse ja meetmetega seotud põhjendused;

| e) | väljund- ja tulemusnäitajad koos asjaomaste vahe-eesmärkide ja sihtväärtustega; |
| --- | --- |

e)

väljund- ja tulemusnäitajad koos asjaomaste vahe-eesmärkide ja sihtväärtustega;

| f) | programmile eraldatud vahendite esialgne jaotus sekkumise liikide kaupa. |
| --- | --- |

f)

programmile eraldatud vahendite esialgne jaotus sekkumise liikide kaupa.

5.   Sekkumiste liigitamisel lähtutakse I lisas sätestatud nomenklatuurist. EMKVFist, AMIFist, Sisejulgeolekufondist ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastust toetatavate programmide puhul lähtutakse sekkumiste liigitamisel fondispetsiifilistes määrustes sätestatud nomenklatuurist.

6.   ERFi, ESF+, Ühtekuuluvusfondi ja Õiglase Ülemineku Fondi programmide puhul kantakse lõike 3 punkti g alapunktis ii osutatud tabelisse üksnes aastate 2021–2027 summad, sealhulgas kohandatav summa.

7.   Liikmesriik teavitab komisjoni lõike 3 esimese lõigu punktis k osutatud teabe muudatustest, taotlemata seejuures programmi muutmist.

8.   Õiglase Ülemineku Fondist toetatavate programmide puhul esitavad liikmesriigid komisjonile õiglase ülemineku territoriaalsed kavad programmi või programmide osana või muutmise taotluse osana.

Artikkel 23

Programmide heakskiitmine

1.   Komisjon hindab programmi, selle vastavust käesolevale määrusele ja fondispetsiifilistele määrustele ning ERFi, ESF+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja EMKVFi puhul kooskõla asjaomase partnerluslepinguga. Oma hinnangu koostamisel võtab komisjon eelkõige arvesse asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi, lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas kindlaks tehtud asjaomaseid probleeme ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtteid ning nende käsitlemise viisi.

2.   Komisjon võib esitada oma tähelepanekud kolme kuu jooksul alates kuupäevast, mil liikmesriik programmi esitas.

3.   Liikmesriik vaatab programmi läbi, võttes komisjoni tähelepanekud arvesse.

4.   Komisjon võtab rakendusaktiga vastu otsuse, mis käsitleb programmi heakskiitmist, hiljemalt viis kuud pärast seda, kui liikmesriik on programmi esimest korda esitanud.

Artikkel 24

Programmide muutmine

1.   Liikmesriik võib esitada programmi muutmise põhjendatud taotluse koos muudetud programmiga, kus sätestatakse kõnealuse muudatuse eeldatav mõju eesmärkide saavutamisele.

2.   Komisjon hindab muudatust ja selle vastavust käesolevale määrusele ja fondispetsiifilistele määrustele, sealhulgas riigi tasandi nõuetele ning võib esitada tähelepanekuid kahe kuu jooksul alates muudetud programmi esitamise kuupäevast.

3.   Liikmesriik vaatab muudetud programmi läbi, võttes arvesse komisjoni tähelepanekuid.

4.   Komisjon võtab vastu otsuse, millega kiidetakse programmi muutmine heaks, hiljemalt neli kuud pärast seda, kui liikmesriik esitas muudetud programmi.

5.   ERFist, ESF+ist, Ühtekuuluvusfondist ja Õiglase Ülemineku Fondist toetatavate programmide puhul võib liikmesriik programmitöö perioodi vältel sama fondi sama programmi muu prioriteedi alla ümber paigutada summa, mis moodustab kuni 8 % esialgsest eraldisest ja kuni 4 % programmi eelarvest. ERFist, ESF+ist ja Õiglase Ülemineku Fondist toetatavate programmide puhul saab ümber paigutada üksnes sama piirkonnakategooria eraldisi.

EMKVFist toetatavate programmide puhul võib liikmesriik programmitöö perioodi jooksul ümber paigutada kuni 8 % ühe erieesmärgi esialgsest eraldisest mõne teise erieesmärgi alla, hõlmates ka artikli 36 lõike 4 kohaselt rakendatud tehnilist abi.

AMIFist, Sisejulgeolekufondist ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastust toetatavate programmide puhul võib liikmesriik programmitöö perioodi jooksul eri liiki meetmete vahel ümber paigutada eraldisi sama prioriteedi raames ning lisaks kuni 15 % ühe prioriteedi esialgsest eraldisest sama fondi mõne teise prioriteedi alla.

Sellised ümberpaigutused ei mõjuta varasemaid aastaid. Ümberpaigutusi ja muudatusi ei loeta märkimisväärseks ja nende tegemiseks ei ole vaja komisjoni otsust programmi muutmise heakskiitmise kohta. Need peavad siiski vastama kõigile regulatiivsetele nõuetele ja seirekomisjon peab need eelnevalt heaks kiitma vastavalt artikli 40 lõike 2 punktile d. Liikmesriik esitab komisjonile asjakohasel juhul artikli 22 lõike 3 punkti g alapunktis ii, iii või iv osutatud muudetud tabeli koos kõigi programmi muudatustega.

6.   Komisjoni heakskiit ei ole vajalik pelgalt tehniliste või redaktsiooniliste paranduste puhul, mis ei mõjuta programmi rakendamist. Liikmesriik teavitab komisjoni sellistest parandustest.

7.   EMKVFist toetatavate programmide puhul ei ole komisjoni heakskiitu vaja programmide muudatusteks, mis on seotud näitajate kasutuselevõtuga.

Artikkel 25

ERFi, ESF+, Ühtekuuluvusfondi ja Õiglase Ülemineku Fondi ühine toetus

1.   ERFist, ESF+ist, Ühtekuuluvusfondist ja Õiglase Ülemineku Fondist võib ühiselt toetada tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi programme.

2.   ERFist ja ESF+ist võib täiendavalt rahastada tegevust või selle osa, mille kulud vastavad teise fondi suhtes kehtivate rahastamiskõlblikkuse normide kohaselt sellest teisest fondist toetuse saamise tingimustele, kui need kulud on vajalikud tegevuse elluviimiseks; seejuures tuleb kinni pidada kõnealustest fondidest rahastamise 15 % ülempiirist, mis kehtib programmi iga prioriteedi puhul. Seda võimalust ei kohaldata ERFi ja ESF+ vahendite suhtes, mis paigutatakse ümber Õiglase Ülemineku Fondi vastavalt artiklile 27.

Artikkel 26

Vahendite ümberpaigutamine

1.   Liikmesriigid võivad partnerluslepingus või programmi muutmise taotluses, kui programmi seirekomisjon on selle artikli 40 lõike 2 punkti d kohaselt heaks kiitnud, taotleda iga fondi esialgse riikliku eraldise kuni 5 % ulatuses ümberpaigutamist mis tahes muusse eelarve otsese või kaudse täitmise alla kuuluvasse rahastamisvahendisse, kui selline võimalus on sätestatud sellise rahastamisvahendi alusaktis.

Käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud ümberpaigutamiste ja artikli 14 lõike 1 esimese lõigu kohaste maksete summa ei tohi ületada 5 % iga fondi esialgsest riiklikust eraldisest.

Liikmesriigid võivad partnerluslepingus või programmi muutmise taotluses taotleda ka iga fondi esialgse riikliku eraldise kuni 5 % ulatuses ümberpaigutamist muusse fondi või muudesse fondidesse, välja arvatud neljandas lõigus sätestatud ümberpaigutamiste puhul.

Liikmesriigid võivad partnerluslepingus või programmi muutmise taotluses taotleda ka fondi esialgse riikliku eraldise kuni 20 % ulatuses täiendavat ümberpaigutamist ERFi, ESF+ või Ühtekuuluvusfondi vahel liikmesriigi koguvahendite ulatuses tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi raames. Liikmesriigid, kelle keskmine töötuse kogumäär oli perioodil 2017–2019 alla 3 %, võivad taotleda sellist täiendavat ümberpaigutamist kuni 25 % ulatuses oma esialgsest riiklikust eraldisest.

2.   Ümberpaigutatud vahendeid rakendatakse vastavalt selle fondi või rahastamisvahendi normidele, kuhu need ümber paigutatakse, ning eelarve otsese või kaudse täitmisega rakendatavatesse rahastamisvahenditesse kantavate vahendite puhul sama liikmesriigi toetuseks.

3.   Programmi muutmise taotlustes nähakse igaks aastaks ette ümberpaigutatav kogusumma fondide ja piirkonnakategooriate kaupa, kui see on asjakohane, need on igakülgselt põhjendatud, pidades silmas vastastikust täiendavust ja saavutatavat mõju, ning koos nendega esitatakse muudetud programm või programmid vastavalt artiklile 24.

4.   Pärast konsulteerimist asjaomase liikmesriigiga esitab komisjon vastuväited ümberpaigutamise taotluse kohta asjaomases programmi muudatuses, kui selline ümberpaigutamine kahjustaks selle programmi eesmärkide saavutamist, kust kõnealused vahendid ümber paigutatakse.

Komisjon esitab taotluse suhtes vastuväite ka juhul, kui ta leiab, et liikmesriik ei ole ümberpaigutamist piisavalt põhjendanud saavutatavate tulemuste või panuse osas, mis tuleb anda toetust saava fondi või vahendi eesmärkidesse eelarve otsesel või kaudsel täitmisel.

5.   Kui ümberpaigutamise taotlus käsitleb programmi muutmist, võib ümber paigutada üksnes tulevaste kalendriaastate vahendeid.

6.   Õiglase Ülemineku Fondi vahendeid, sealhulgas ERFist ja ESF+ist artikli 27 kohaselt ümber paigutatud vahendeid ei saa käesoleva artikli lõigete 1–5 kohaselt teistesse fondidesse või rahastamisvahenditesse ümber paigutada.

Õiglase Ülemineku Fondi ei tehta lõigete 1–5 kohaseid ümberpaigutusi.

7.   Kui komisjon ei ole võtnud juriidilist kohustust eelarve otsesel või kaudsel täitmisel vahendite puhul, mis on ümber paigutatud vastavalt lõikele 1, võib vastavad kulukohustustega sidumata vahendid tagasi paigutada fondi, millest need algselt ümber paigutati ja ühele või mitmele programmile eraldati.

Selleks esitab liikmesriik kooskõlas artikli 24 lõikega 1 taotluse programmi muutmiseks hiljemalt neli kuud enne finantsmääruse artikli 114 lõike 2 esimeses lõigus sätestatud kulukohustuste tähtaega.

8.   Vahendeid, mis paigutati tagasi fondi, millest need algselt ümber paigutati ja ühele või mitmele programmile eraldati, rakendatakse kooskõlas käesolevas määruses ja fondispetsiifilistes määrustes sätestatud normidega alates programmi muutmise taotluse esitamise kuupäevast.

9.   Nende vahendite puhul, mis käesoleva artikli lõike 7 kohaselt paigutati tagasi fondi, millest need algselt ümber paigutati ja programmile eraldati, algab artikli 105 lõikes 1 määratletud kulukohustustest vabastamise tähtaeg aastal, mil vastavad eelarvelised kulukohustused võetakse.

Artikkel 27

ERFi ja ESF+ vahendite ümberpaigutamine Õiglase Ülemineku Fondi

1.   Liikmesriigid võivad soovi korral taotleda, et Õiglase Ülemineku Fondile tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi raames kooskõlas Õiglase Ülemineku Fondi määruse artikliga 3 kättesaadavate vahendite summat täiendatakse ERFist, ESF+ist või nende kombinatsioonist saadavate vahenditega nende piirkondade kategooriast, kus asjaomane territoorium asub. Õiglase Ülemineku Fondi ümber paigutatavate ERFi ja ESF+ vahendite kogusumma võib olla kõige rohkem kolm korda nii suur kui Õiglase Ülemineku Fondist tehtud eraldis, millele on osutatud artikli 110 lõike 1 punktis g. ERFist või ESF+ist ümber paigutatud vahendid ei tohi ületada 15 % asjaomasele liikmesriigile vastavalt ERFist ja ESF+ist tehtud eraldisest. Liikmesriigid esitavad kõnealustes taotlustes igaks aastaks ümber paigutatud kogusumma piirkonnakategooriate kaupa.

2.   Vastavad ümberpaigutused ERFist ja ESF+ vahenditest Õiglase Ülemineku Fondist toetatava(te)sse prioriteeti(desse) kajastavad sekkumise liike kooskõlas programmis esitatud teabega vastavalt artikli 22 lõike 3 punkti d alapunktile ix. Sellised ümberpaigutused loetakse lõplikeks.

3.   Õiglase Ülemineku Fondi vahendeid, sealhulgas ERFist ja ESF+ist ümber paigutatud vahendeid, rakendatakse kooskõlas käesolevas määruses ja Õiglase Ülemineku Fondi määruses sätestatud normidega. ERFi ja Ühtekuuluvusfondi määruses ning ESF+ määruses sätestatud norme ei kohaldata ERFi ja ESF+ vahendite suhtes, mis on lõike 1 kohaselt ümber paigutatud.

II PEATÜKK

II PEATÜKK

Territoriaalne areng

Territoriaalne areng

Artikkel 28

Integreeritud territoriaalne areng

Kui liikmesriik toetab integreeritud territoriaalset arengut, teeb ta seda territoriaalse ja kohaliku arengu strateegiate kaudu järgmisel viisil:

| a) | integreeritud territoriaalsed investeeringud; |
| --- | --- |

a)

integreeritud territoriaalsed investeeringud;

| b) | kogukonna juhitud kohalik areng või |
| --- | --- |

b)

kogukonna juhitud kohalik areng või

| c) | muu territoriaalne vahend liikmesriigi väljatöötatud algatuste toetamiseks. |
| --- | --- |

c)

muu territoriaalne vahend liikmesriigi väljatöötatud algatuste toetamiseks.

Territoriaalse või kohaliku arengu strateegiate rakendamisel rohkem kui ühe fondi raames tagab liikmesriik asjaomaste fondide vahelise sidususe ja koordineerimise.

Artikkel 29

Territoriaalsed strateegiad

1.   Territoriaalsed strateegiad, mida rakendatakse vastavalt artikli 28 punktile a või c, sisaldavad järgmist teavet:

| a) | strateegiaga hõlmatud geograafiline piirkond; |
| --- | --- |

a)

strateegiaga hõlmatud geograafiline piirkond;

| b) | analüüs, mis käsitleb piirkonna arenguvajadusi ja -potentsiaali, kaasa arvatud majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid seoseid; |
| --- | --- |

b)

analüüs, mis käsitleb piirkonna arenguvajadusi ja -potentsiaali, kaasa arvatud majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid seoseid;

| c) | piirkonna kindlakstehtud arenguvajaduste ja -potentsiaaliga tegelemiseks rakendatava integreeritud lähenemisviisi kirjeldus; |
| --- | --- |

c)

piirkonna kindlakstehtud arenguvajaduste ja -potentsiaaliga tegelemiseks rakendatava integreeritud lähenemisviisi kirjeldus;

| d) | kirjeldus, mis käsitleb artikli 8 kohast partnerite kaasamist strateegia ettevalmistamisse ja rakendamisse. |
| --- | --- |

d)

kirjeldus, mis käsitleb artikli 8 kohast partnerite kaasamist strateegia ettevalmistamisse ja rakendamisse.

Strateegiad võivad samuti sisaldada toetatavate tegevuste loetelu.

2.   Territoriaalsete strateegiate eest vastutavad asjaomased territoriaalsed asutused või organid. Territoriaalsete strateegiate tarbeks võib kasutada hõlmatud alasid käsitlevaid olemasolevaid strateegilisi dokumente.

3.   Kui territoriaalsele strateegiale ei ole lisatud toetatavate tegevuste loetelu, valivad tegevused välja või osalevad tegevuste valimises asjaomased territoriaalsed asutused või organid.

4.   Territoriaalsete strateegiate ettevalmistamisel teevad lõikes 2 osutatud asutused või organid koostööd asjaomaste korraldusasutustega, et määrata kindlaks asjaomasest programmist toetatavate tegevuste ulatus.

Valitud tegevused peavad olema kooskõlas territoriaalse strateegiaga.

5.   Kui territoriaalne asutus või organ täidab muid korraldusasutuse vastutusalasse kuuluvaid ülesandeid peale tegevuste valimise, määrab korraldusasutus kõnealuse asutuse vahendusasutuseks.

6.   Territoriaalsete strateegiate ettevalmistamiseks ja kavandamiseks võib anda toetust.

Artikkel 30

Integreeritud territoriaalsed investeeringud

Kui artiklis 29 osutatud territoriaalne strateegia hõlmab investeeringuid, mida toetatakse ühest või mitmest fondist, mitmest programmist või sama programmi mitme prioriteedi kaudu, võib asjaomased meetmed ellu viia integreeritud territoriaalsete investeeringutena.

Artikkel 31

Kogukonna juhitud kohalik areng

1.   Kui liikmesriik peab seda artikli 28 alusel asjakohaseks, toetatakse ERFist, ESF+ist, Õiglase Ülemineku Fondist ja EMKVFist kogukonna juhitud kohalikku arengut.

2.   Liikmesriik tagab, et kogukonna juhitud kohalik areng vastab järgmistele tingimustele:

| a) | see on suunatud allpiirkondadele; |
| --- | --- |

a)

see on suunatud allpiirkondadele;

| b) | seda juhivad kohalikud tegevusrühmad, kuhu kuuluvad avaliku ja erasektori kohalike sotsiaal-majanduslike huvide esindajad ning mille otsustusprotsessi ei kontrolli vaid üks huvirühm; |
| --- | --- |

b)

seda juhivad kohalikud tegevusrühmad, kuhu kuuluvad avaliku ja erasektori kohalike sotsiaal-majanduslike huvide esindajad ning mille otsustusprotsessi ei kontrolli vaid üks huvirühm;

| c) | seda viiakse ellu strateegiatega artikli 32 kohaselt; |
| --- | --- |

c)

seda viiakse ellu strateegiatega artikli 32 kohaselt;

| d) | selle raames toetatakse võrgustike loomist, juurdepääsetavust, kohalikul tasandil uuenduste rakendamist ja asjakohasel juhul koostööd muude piirkondlike osalejatega. |
| --- | --- |

d)

selle raames toetatakse võrgustike loomist, juurdepääsetavust, kohalikul tasandil uuenduste rakendamist ja asjakohasel juhul koostööd muude piirkondlike osalejatega.

3.   Kui lõike 2 punktis c osutatud strateegiaid saab toetada mitmest fondist, korraldavad asjakohased korraldusasutused selliste strateegiate valimiseks ühise valikuvooru ning moodustavad ühiskomitee, et kõik asjaomased fondid saaksid jälgida kõnealuste strateegiate rakendamist. Asjakohased korraldusasutused võivad valida ühe asjaomase fondi, millest toetatakse kõnealuste strateegiatega seotud kõikide selliste ettevalmistamis-, juhtimis- ja elavdamiskulude katmist, millele on osutatud artikli 34 lõike 1 punktides a ja c.

4.   Kui sellise strateegia rakendamine hõlmab mitmest fondist pärinevat toetust, võivad asjakohased korraldusasutused välja valida ühe asjaomase fondi ja määrata selle juhtfondiks.

5.   Järgides strateegia toetamisega seotud iga fondi ulatust ja rahastamiskõlblikkuse norme, kohaldatakse selle strateegia suhtes juhtfondi norme. Muude fondide asutused tuginevad juhtfondi pädeva asutuse tehtud otsustele ja juhtimiskontrollidele.

6.   Juhtfondi haldav asutus edastab muude fondide haldajatele teavet, mis on vajalik seire teostamiseks ja maksete tegemiseks vastavalt fondispetsiifilises määruses sätestatud normidele.

Artikkel 32

Kogukonna juhitud kohaliku arengu strateegiad

1.   Asjaomased korraldusasutused tagavad, et kõigis artikli 31 lõike 2 punktis c osutatud strateegiates sätestatakse järgmised elemendid:

| a) | kõnealuse strateegiaga hõlmatud geograafiline piirkond ja elanikkond; |
| --- | --- |

a)

kõnealuse strateegiaga hõlmatud geograafiline piirkond ja elanikkond;

| b) | kogukonna kaasamise protsess kõnealuse strateegia arendamisse; |
| --- | --- |

b)

kogukonna kaasamise protsess kõnealuse strateegia arendamisse;

| c) | piirkonna arenguvajaduste ja -potentsiaali analüüs; |
| --- | --- |

c)

piirkonna arenguvajaduste ja -potentsiaali analüüs;

| d) | kõnealuse strateegia eesmärgid, sealhulgas tulemuste mõõdetavad sihtväärtused, ning nendega seoses kavandatavad meetmed; |
| --- | --- |

d)

kõnealuse strateegia eesmärgid, sealhulgas tulemuste mõõdetavad sihtväärtused, ning nendega seoses kavandatavad meetmed;

| e) | juhtimise, seire ja hindamise kord, millega näidatakse kohaliku tegevusrühma suutlikkust kõnealust strateegiat rakendada; |
| --- | --- |

e)

juhtimise, seire ja hindamise kord, millega näidatakse kohaliku tegevusrühma suutlikkust kõnealust strateegiat rakendada;

| f) | rahastamiskava, sealhulgas kõigi asjaomaste fondide ja asjakohasel juhul ka EAFRD ning asjaomaste programmide kavandatud eraldised. |
| --- | --- |

f)

rahastamiskava, sealhulgas kõigi asjaomaste fondide ja asjakohasel juhul ka EAFRD ning asjaomaste programmide kavandatud eraldised.

See võib hõlmata ka igast asjakohasest fondist rahastatavate meetmete ja tegevuste liike.

2.   Asjaomased korraldusasutused määravad kindlaks kõnealuste strateegiate valikukriteeriumid, moodustavad strateegiate valimisega tegeleva komitee ja kiidavad heaks selle komitee poolt valitud strateegiad.

3.   Asjaomased korraldusasutused korraldavad strateegiate esimese valikuvooru ja tagavad, et valitud kohalikud tegevusrühmad suudavad täita neile artikli 33 lõikega 3 ette nähtud ülesanded 12 kuu jooksul alates programmi heakskiitmise otsuse kuupäevast või mitmest fondist toetatavate strateegiate puhul 12 kuu jooksul alates viimase asjaomase programmi heakskiitmise otsuse kuupäevast.

4.   Strateegia heakskiitmise otsuses sätestatakse iga asjaomase fondi ja programmi eraldis ning programmi või programmide raames täidetavate juhtimis- ja kontrolliülesannetega seotud vastutusalad.

Artikkel 33

Kohalikud tegevusrühmad

1.   Kohalikud tegevusrühmad kavandavad ja rakendavad artikli 31 lõike 2 punktis c osutatud strateegiaid.

2.   Korraldusasutused tagavad, et kohalikud tegevusrühmad on kaasavad ja et nad valivad rühmast ühe partneri haldus- ja finantsjuhiks või moodustavad seadusjärgselt asutatud ühisstruktuuri.

3.   Järgmisi ülesandeid täidavad üksnes kohalikud tegevusrühmad:

| a) | kohalike osalejate suutlikkuse suurendamine tegevuste väljatöötamisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

a)

kohalike osalejate suutlikkuse suurendamine tegevuste väljatöötamisel ja rakendamisel;

| b) | mittediskrimineeriva ja läbipaistva valikumenetluse ning -kriteeriumide koostamine, millega välditakse huvide konflikte ja tagatakse, et valikuga seotud otsuseid ei kontrolli vaid üks huvirühm; |
| --- | --- |

b)

mittediskrimineeriva ja läbipaistva valikumenetluse ning -kriteeriumide koostamine, millega välditakse huvide konflikte ja tagatakse, et valikuga seotud otsuseid ei kontrolli vaid üks huvirühm;

| c) | konkursikutsete ettevalmistamine ja avaldamine; |
| --- | --- |

c)

konkursikutsete ettevalmistamine ja avaldamine;

| d) | tegevuste valimine ja toetuse summa kindlaksmääramine ning taotluste edastamine rahastamiskõlblikkuse lõpliku kontrolli eest vastutavale asutusele enne toetuse heakskiitmist; |
| --- | --- |

d)

tegevuste valimine ja toetuse summa kindlaksmääramine ning taotluste edastamine rahastamiskõlblikkuse lõpliku kontrolli eest vastutavale asutusele enne toetuse heakskiitmist;

| e) | strateegia eesmärkide saavutamisel tehtavate edusammude seire; |
| --- | --- |

e)

strateegia eesmärkide saavutamisel tehtavate edusammude seire;

| f) | strateegia rakendamise hindamine. |
| --- | --- |

f)

strateegia rakendamise hindamine.

4.   Kui kohalikud tegevusrühmad täidavad ülesandeid, mida ei ole käsitletud lõikes 3 ja mis kuuluvad korraldusasutuse või, kui juhtfondiks on valitud EAFRD, makseasutuse vastutusalasse, käsitab korraldusasutus kohalikke tegevusrühmasid vahendusasutustena vastavalt fondispetsiifilistele normidele.

5.   Kohalik tegevusrühm võib olla toetusesaaja ning viia ellu tegevusi kooskõlas strateegiaga, eeldusel et ta tagab ülesannete lahususe põhimõtte austamise.

Artikkel 34

Fondide toetus kogukonna juhitud kohalikule arengule

1.   Liikmesriik tagab, et fondidest saadav toetus kogukonna juhitud kohalikule arengule hõlmab järgmist:

| a) | suutlikkuse suurendamise meetmed ja ettevalmistavad meetmed, mis toetavad strateegia kavandamist ja tulevast rakendamist; |
| --- | --- |

a)

suutlikkuse suurendamise meetmed ja ettevalmistavad meetmed, mis toetavad strateegia kavandamist ja tulevast rakendamist;

| b) | strateegia raames valitud tegevuste, sealhulgas koostöö rakendamine ja ettevalmistamine; |
| --- | --- |

b)

strateegia raames valitud tegevuste, sealhulgas koostöö rakendamine ja ettevalmistamine;

| c) | strateegia ja selle rakendamise juhtimine, seire ja hindamine, sealhulgas sidusrühmadevahelise teabevahetuse hõlbustamine. |
| --- | --- |

c)

strateegia ja selle rakendamise juhtimine, seire ja hindamine, sealhulgas sidusrühmadevahelise teabevahetuse hõlbustamine.

2.   Lõike 1 punktis a osutatud toetus on kättesaadav sõltumata sellest, kas strateegia edaspidi rahastamiseks välja valitakse.

Lõike 1 punktis c osutatud toetus ei või ületada 25 % strateegiale eraldatud avaliku sektori osaluse kogusummast.

III PEATÜKK

III PEATÜKK

Tehniline abi

Tehniline abi

Artikkel 35

Komisjoni algatusel antav tehniline abi

1.   Komisjoni algatusel võib fondidest toetada ettevalmistus-, seire-, kontrolli-, auditi-, hindamis- ja teabevahetusmeetmeid, hõlmates ka liidu poliitiliste prioriteetide tutvustamist, ning nähtavust suurendavaid ja kõiki haldus- ja tehnilise abiga seotud meetmeid, mis on vajalikud käesoleva määruse rakendamiseks, tegutsedes kohasel juhul koos kolmandate riikidega.

2.   Lõikes 1 osutatud meetmed võivad hõlmata eelkõige järgmist:

| a) | abi projekti ettevalmistamisel ja hindamisel; |
| --- | --- |

a)

abi projekti ettevalmistamisel ja hindamisel;

| b) | toetus institutsiooniliseks tugevdamiseks ja haldussuutlikkuse suurendamiseks fondide tulemusliku haldamise eesmärgil; |
| --- | --- |

b)

toetus institutsiooniliseks tugevdamiseks ja haldussuutlikkuse suurendamiseks fondide tulemusliku haldamise eesmärgil;

| c) | uuringud, mis on seotud komisjoni aruandlusega fondide kohta ja ühtekuuluvusaruandega; |
| --- | --- |

c)

uuringud, mis on seotud komisjoni aruandlusega fondide kohta ja ühtekuuluvusaruandega;

| d) | fondide analüüsi, halduse, seire, teabevahetuse ja rakendamisega seotud meetmed ning kontrollisüsteemide ja tehnilise ja haldusabi rakendamisega seotud meetmed; |
| --- | --- |

d)

fondide analüüsi, halduse, seire, teabevahetuse ja rakendamisega seotud meetmed ning kontrollisüsteemide ja tehnilise ja haldusabi rakendamisega seotud meetmed;

| e) | hindamised, ekspertide aruanded, statistika ja uuringud, sealhulgas fondide praegust ja tulevast tegevust käsitlevad üldist laadi uuringud; |
| --- | --- |

e)

hindamised, ekspertide aruanded, statistika ja uuringud, sealhulgas fondide praegust ja tulevast tegevust käsitlevad üldist laadi uuringud;

| f) | meetmed, mis hõlmavad teabe levitamist, vajaduse korral võrgustike loomise toetamist, teavitamistegevust, pöörates erilist tähelepanu fondidest antava toetuse tulemustele ja lisaväärtusele, teadlikkuse suurendamist ja koostöö edendamist ning kogemuste vahetamist, sealhulgas kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

f)

meetmed, mis hõlmavad teabe levitamist, vajaduse korral võrgustike loomise toetamist, teavitamistegevust, pöörates erilist tähelepanu fondidest antava toetuse tulemustele ja lisaväärtusele, teadlikkuse suurendamist ja koostöö edendamist ning kogemuste vahetamist, sealhulgas kolmandate riikidega;

| g) | juhtimiseks, seireks, auditeerimiseks, kontrollimiseks ja hindamiseks kasutatavate arvutisüsteemide paigaldamine, kasutamine ning omavahel ühendamine; |
| --- | --- |

g)

juhtimiseks, seireks, auditeerimiseks, kontrollimiseks ja hindamiseks kasutatavate arvutisüsteemide paigaldamine, kasutamine ning omavahel ühendamine;

| h) | meetmed, mis hõlmavad hindamismeetodite täiendamist ja teabevahetust hindamistavade valdkonnas; |
| --- | --- |

h)

meetmed, mis hõlmavad hindamismeetodite täiendamist ja teabevahetust hindamistavade valdkonnas;

| i) | auditeerimisega seotud meetmed; |
| --- | --- |

i)

auditeerimisega seotud meetmed;

| j) | riikliku ja piirkondliku suutlikkuse tugevdamine seoses investeeringute kavandamise, rahastamisvajaduste, ettevalmistustööde, rahastamisvahendite kavandamise ja rakendamise, ühiste tegevuskavade ning suurprojektidega; |
| --- | --- |

j)

riikliku ja piirkondliku suutlikkuse tugevdamine seoses investeeringute kavandamise, rahastamisvajaduste, ettevalmistustööde, rahastamisvahendite kavandamise ja rakendamise, ühiste tegevuskavade ning suurprojektidega;

| k) | heade tavade levitamine, et aidata liikmesriikidel suurendada artikli 8 lõikes 1 osutatud asjaomaste partnerite ja nende katusorganisatsioonide suutlikkust. |
| --- | --- |

k)

heade tavade levitamine, et aidata liikmesriikidel suurendada artikli 8 lõikes 1 osutatud asjaomaste partnerite ja nende katusorganisatsioonide suutlikkust.

3.   Komisjon eraldab komisjoni algatusel antava tehnilise abi vahenditest vähemalt 15 % selleks, et tagada üldsuse tõhusam teavitamine ja tugevam koostoime komisjoni algatusel tehtava teavitustegevuse vahel, laiendades tulemustealast teadmusbaasi, eeskätt tulemuslikuma andmete kogumise ja levitamise, hindamise ja aruandluse kaudu, ning rõhutades eriti fondide panust kodanike elu parandamisse, suurendades fondide panuse nähtavust ja teadlikkust sellise toetuse tulemustest ja lisaväärtusest. Kohasel juhul jätkatakse pärast programmide lõpetamist niisuguste teabe-, teavitamis- ja nähtavusmeetmete võtmist, mis puudutavad fondidest antava toetuse tulemusi ja lisaväärtust, pöörates erilist tähelepanu tegevustele. Nende meetmetega panustatakse samuti liidu poliitiliste prioriteetide edastamisse institutsioonilistes sõnumites niivõrd, kuivõrd need on seotud käesoleva määruse üldeesmärkidega.

4.   Lõikes 1 osutatud meetmed võivad hõlmata eelnevaid ja järgnevaid programmitöö perioode.

5.   Komisjon määrab oma kavad kindlaks, kui fondide panus on ette nähtud vastavalt finantsmääruse artiklile 110.

6.   Sõltuvalt eesmärgist võidakse käesolevas artiklis osutatud meetmeid rahastada kas tegevus- või halduskuludena.

7.   Kooskõlas finantsmääruse artikli 193 lõike 2 teise lõigu punktiga a võib rahastamisotsuses täpsustatud igakülgselt põhjendatud juhtudel ja piiratud ajavahemiku jooksul käesoleva määruse alusel komisjoni algatusel toetatavaid tehnilise abi meetmeid ja nende aluseks olevaid kulusid käsitada rahastamiskõlblikena alates 1. jaanuarist 2021, isegi kui neid tegevusi rakendati ja kulud tekkisid enne toetustaotluse esitamist.

Artikkel 36

Liikmesriikide tehniline abi

1.   Liikmesriigi algatusel võib fondidest toetada meetmeid, mis võivad olla seotud eelnevate ja järgnevate programmitöö perioodidega ning mis on vajalikud kõnealuste fondide tulemuslikuks haldamiseks ja kasutamiseks, sealhulgas artikli 8 lõikes 1 osutatud partnerite suutlikkuse suurendamiseks ning teiste seas niisuguste ülesannete täitmise rahastamiseks nagu ettevalmistus, koolitus, juhtimine, seire, hindamine, nähtavus ja teavitamine.

Käesoleva artikli ja artikli 37 kohaseks tehniliseks abiks eraldatud summasid ei võeta valdkondliku keskendamise puhul fondispetsiifiliste normide kohaselt arvesse.

2.   Iga fond võib toetada tehnilise abi meetmeid, mis on rahastamiskõlblikud mõne muu fondi raames.

3.   Liidu osalus tehnilises abis antakse liikmesriigis artikli 51 punkti b või punkti e kohaselt.

Liikmesriik märgib partnerluslepingus kooskõlas II lisaga oma valiku, millisel kujul ta soovib tehnilise abi jaoks liidu osaluse saada. Seda valikut kohaldatakse asjaomases liikmesriigis kõikide programmide puhul kogu programmitöö perioodi jooksul ning seda ei saa hiljem muuta.

AMIFist, Sisejulgeolekufondist ja piirihalduse ja viisapoliitika rahastust toetatavate programmide ning Interregi programmide puhul antakse liidu rahaline osalus tehnilises abis üksnes artikli 51 punkti e kohaselt.

4.   Kui liidu osalust liikmesriigis antavas tehnilises abis hüvitatakse artikli 51 punkti b kohaselt, kohaldatakse järgmist:

| a) | tehnilist abi antakse ühe fondiga seotud prioriteedina ühes või mitmes programmis või eriprogrammina või nende kombinatsioonina; |
| --- | --- |

a)

tehnilist abi antakse ühe fondiga seotud prioriteedina ühes või mitmes programmis või eriprogrammina või nende kombinatsioonina;

| b) | fondidest tehniliseks abiks eraldatud summa puhul kehtivad järgmised piirangud:






  i) | tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi kohane ERFist antav toetus: 3,5 %; |
| --- | --- | --- |

b)

fondidest tehniliseks abiks eraldatud summa puhul kehtivad järgmised piirangud:

i)

tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi kohane ERFist antav toetus: 3,5 %;

| ii) | Ühtekuuluvusfondist antav toetus: 2,5 %; |
| --- | --- |

ii)

Ühtekuuluvusfondist antav toetus: 2,5 %;

| iii) | ESF+ist antav toetus: 4 %; ESF+ määruse artikli 4 lõike 1 punkti m kohased programmid: 5 %; |
| --- | --- |

iii)

ESF+ist antav toetus: 4 %; ESF+ määruse artikli 4 lõike 1 punkti m kohased programmid: 5 %;

| iv) | Õiglase Ülemineku Fondist antav toetus: 4 %; |
| --- | --- |

iv)

Õiglase Ülemineku Fondist antav toetus: 4 %;

| v) | ERFist, ESF+ist ja Ühtekuuluvusfondist antav toetus, mille puhul ei ole liikmesriigile seoses tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgiga eraldatav kogusumma suurem kui 1 miljard eurot: 6 %; |
| --- | --- |

v)

ERFist, ESF+ist ja Ühtekuuluvusfondist antav toetus, mille puhul ei ole liikmesriigile seoses tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgiga eraldatav kogusumma suurem kui 1 miljard eurot: 6 %;

| vi) | EMKVFist antav toetus: 6 %; |
| --- | --- |

vi)

EMKVFist antav toetus: 6 %;

| vii) | tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi alla kuuluvate programmide puhul, mis hõlmavad ainult äärepoolseimaid piirkondi, suurendatakse protsendimäära ühe protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

vii)

tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi alla kuuluvate programmide puhul, mis hõlmavad ainult äärepoolseimaid piirkondi, suurendatakse protsendimäära ühe protsendipunkti võrra.

5.   Kui liidu osalust tehnilises abis hüvitatakse artikli 51 punkti e kohaselt, kohaldatakse järgmist:

| a) | fondidest tehniliseks abiks eraldatud summat käsitatakse osana rahalistest eraldistest programmi iga prioriteedi jaoks kooskõlas artikli 22 lõike 3 punkti g alapunktiga ii ja EMKVFi puhul iga erieesmärgi jaoks kooskõlas nimetatud lõike punkti g alapunktiga iii; tegemist ei ole eraldi prioriteedi või eriprogrammiga, välja arvatud AMIFist, Sisejulgeolekufondist või piirihalduse ja viisapoliitika rahastust toetatavate programmide puhul, kus see on omaette erieesmärk; |
| --- | --- |

a)

fondidest tehniliseks abiks eraldatud summat käsitatakse osana rahalistest eraldistest programmi iga prioriteedi jaoks kooskõlas artikli 22 lõike 3 punkti g alapunktiga ii ja EMKVFi puhul iga erieesmärgi jaoks kooskõlas nimetatud lõike punkti g alapunktiga iii; tegemist ei ole eraldi prioriteedi või eriprogrammiga, välja arvatud AMIFist, Sisejulgeolekufondist või piirihalduse ja viisapoliitika rahastust toetatavate programmide puhul, kus see on omaette erieesmärk;

| b) | hüvitamine toimub, kohaldades punktides i–vii sätestatud protsendimäärasid igas maksetaotluses sisalduvate rahastamiskõlblike kulude suhtes kooskõlas artikli 91 lõike 3 punktiga a või c, nagu on asjakohane, sellest fondist, kuhu rahastamiskõlblikud kulud hüvitatakse, ühele või mitmele asutusele, mis saavad komisjonilt makseid kooskõlas artikli 22 lõike 3 punktiga k;






  i) | tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi kohane ERFist antav toetus: 3,5 %; |
| --- | --- | --- |

b)

hüvitamine toimub, kohaldades punktides i–vii sätestatud protsendimäärasid igas maksetaotluses sisalduvate rahastamiskõlblike kulude suhtes kooskõlas artikli 91 lõike 3 punktiga a või c, nagu on asjakohane, sellest fondist, kuhu rahastamiskõlblikud kulud hüvitatakse, ühele või mitmele asutusele, mis saavad komisjonilt makseid kooskõlas artikli 22 lõike 3 punktiga k;

i)

tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi kohane ERFist antav toetus: 3,5 %;

| ii) | Ühtekuuluvusfondist antav toetus: 2,5 %; |
| --- | --- |

ii)

Ühtekuuluvusfondist antav toetus: 2,5 %;

| iii) | ESF+ist antav toetus: 4 %; ESF+ määruse artikli 4 lõike 1 punkti m kohased programmid: 5 %; |
| --- | --- |

iii)

ESF+ist antav toetus: 4 %; ESF+ määruse artikli 4 lõike 1 punkti m kohased programmid: 5 %;

| iv) | Õiglase Ülemineku Fondist antav toetus: 4 %; |
| --- | --- |

iv)

Õiglase Ülemineku Fondist antav toetus: 4 %;

| v) | ERFist, ESF+ist ja Ühtekuuluvusfondist antav toetus, mille puhul ei ole liikmesriigile seoses tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgiga eraldatav kogusumma suurem kui 1 miljard eurot – hüvitatav protsendimäär tehnilise abi puhul: 6 %; |
| --- | --- |

v)

ERFist, ESF+ist ja Ühtekuuluvusfondist antav toetus, mille puhul ei ole liikmesriigile seoses tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgiga eraldatav kogusumma suurem kui 1 miljard eurot – hüvitatav protsendimäär tehnilise abi puhul: 6 %;

| vi) | EMKVFist, AMIFist, Sisejulgeolekufondist ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastust antav toetus: 6 %; |
| --- | --- |

vi)

EMKVFist, AMIFist, Sisejulgeolekufondist ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastust antav toetus: 6 %;

| vii) | tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi alla kuuluvate programmide puhul, mis hõlmavad ainult äärepoolseimaid piirkondi, suurendatakse protsendimäära ühe protsendipunkti võrra; |
| --- | --- |

vii)

tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi alla kuuluvate programmide puhul, mis hõlmavad ainult äärepoolseimaid piirkondi, suurendatakse protsendimäära ühe protsendipunkti võrra;

| c) | tehniliseks abiks eraldatud summad, mis on programmis kindlaks määratud, vastavad iga prioriteedi ja fondi puhul punkti b alapunktides i–vi toodud protsendimääradele. |
| --- | --- |

c)

tehniliseks abiks eraldatud summad, mis on programmis kindlaks määratud, vastavad iga prioriteedi ja fondi puhul punkti b alapunktides i–vi toodud protsendimääradele.

6.   Interregi programmide puhul osutatava tehnilise abi erinormid sätestatakse ETK Interregi määruses.

Artikkel 37

Liikmesriikide algatusel osutatava tehnilise abi kuludega sidumata maksed

Lisaks artiklile 36 võivad liikmesriigid teha ettepaneku täiendavate tehnilise abi meetmete võtmiseks, et suurendada avaliku sektori asutuste ja organite, toetusesaajate ja asjaomaste partnerite suutlikkust ja tõhusust, mis on vajalik fondide tulemuslikuks haldamiseks ja kasutamiseks.

Selliseid meetmeid toetatakse kuludega sidumata maksetega vastavalt artiklile 95. Sellist toetust võib anda ka eriprogrammi vormis.

IV JAOTIS

SEIRE, HINDAMINE, TEABEVAHETUS JA NÄHTAVUS

SEIRE, HINDAMINE, TEABEVAHETUS JA NÄHTAVUS

I PEATÜKK

I PEATÜKK

Seire

Seire

Artikkel 38

Seirekomisjon

1.   Iga liikmesriik moodustab pärast korraldusasutusega konsulteerimist programmi rakendamise seire eest vastutava komisjoni (edaspidi „seirekomisjon“) kolme kuu jooksul pärast asjaomasele liikmesriigile programmi heakskiitmise otsusest teatamise kuupäeva.

Liikmesriik võib moodustada ühe seirekomisjoni rohkem kui ühe programmi jaoks.

2.   Iga seirekomisjon võtab vastu oma kodukorra, mis sisaldab sätteid igasuguse huvide konflikti vältimise ja läbipaistvuse põhimõtte kohaldamise kohta.

3.   Seirekomisjon tuleb kokku vähemalt üks kord aastas ning vaatab läbi kõik programmi eesmärkide saavutamist mõjutavad küsimused.

4.   Seirekomisjoni kodukord ning seirekomisjoniga jagatud andmed ja teave avaldatakse artikli 49 lõikes 1 osutatud veebisaidil, ilma et see piiraks artikli 69 lõike 5 kohaldamist.

5.   Käesoleva artikli lõikeid 1–4 ei kohaldata ESF+ määruse artikli 4 lõike 1 punktis m toodud erieesmärgiga piiratud programmide ja nendega seotud tehnilise abi suhtes.

Artikkel 39

Seirekomisjoni koosseis

1.   Iga liikmesriik määrab kindlaks seirekomisjoni koosseisu ning tagab asjaomaste liikmesriigi asutuste ja vahendusasutuste ning artikli 8 lõikes 1 osutatud partnerite esindajate tasakaalustatud esindatuse läbipaistva menetluse teel.

Seirekomisjoni igal liikmel on üks hääl. Kodukorraga reguleeritakse seirekomisjonis hääleõiguse kasutamist ja menetluse üksikasju vastavalt asjaomase liikmesriigi institutsioonilisele, õigus- ja finantsraamistikule.

Kodukorraga võib lubada mitteliikmetel, sealhulgas EIP-l, osaleda seirekomisjoni töös.

Seirekomisjoni eesistuja on liikmesriigi või korraldusasutuse esindaja.

Seirekomisjoni liikmete nimekiri avaldatakse artikli 49 lõikes 1 osutatud veebisaidil.

2.   Komisjoni esindajad osalevad seirekomisjoni töös seirava ja nõuandva pädevusega.

3.   AMIFi, Sisejulgeolekufondi ja piirihalduse ja viisapoliitika rahastu puhul võivad seirekomisjoni töös osaleda asjaomased detsentraliseeritud asutused.

Artikkel 40

Seirekomisjoni ülesanded

1.   Seirekomisjon kontrollib:

| a) | programmi rakendamise ning vahe-eesmärkide ja sihtväärtuste saavutamise edenemist; |
| --- | --- |

a)

programmi rakendamise ning vahe-eesmärkide ja sihtväärtuste saavutamise edenemist;

| b) | kõiki probleeme, mis mõjutavad programmi tulemusi, ning nende probleemide lahendamiseks võetud meetmeid; |
| --- | --- |

b)

kõiki probleeme, mis mõjutavad programmi tulemusi, ning nende probleemide lahendamiseks võetud meetmeid;

| c) | programmi panust nende probleemide lahendamisse, mis on kindlaks määratud programmi rakendamisega seotud asjaomastes riigipõhistes soovitustes; |
| --- | --- |

c)

programmi panust nende probleemide lahendamisse, mis on kindlaks määratud programmi rakendamisega seotud asjaomastes riigipõhistes soovitustes;

| d) | artikli 58 lõikes 3 loetletud eelhindamise elemente ja artikli 59 lõikes 1 osutatud strateegiadokumenti; |
| --- | --- |

d)

artikli 58 lõikes 3 loetletud eelhindamise elemente ja artikli 59 lõikes 1 osutatud strateegiadokumenti;

| e) | hindamiste, nende kokkuvõtete ja hindamistulemuste järelmeetmetega seotud edusamme; |
| --- | --- |

e)

hindamiste, nende kokkuvõtete ja hindamistulemuste järelmeetmetega seotud edusamme;

| f) | teabevahetus- ja nähtavusmeetmete rakendamist; |
| --- | --- |

f)

teabevahetus- ja nähtavusmeetmete rakendamist;

| g) | strateegiliselt oluliste tegevuste rakendamise edenemist, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

g)

strateegiliselt oluliste tegevuste rakendamise edenemist, kui see on asjakohane;

| h) | eeltingimuste täitmist ja nende kohaldamist kogu programmitöö perioodi vältel; |
| --- | --- |

h)

eeltingimuste täitmist ja nende kohaldamist kogu programmitöö perioodi vältel;

| i) | avaliku sektori asutuste, partnerite ja toetusesaajate haldussuutlikkuse suurendamise edenemist, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

i)

avaliku sektori asutuste, partnerite ja toetusesaajate haldussuutlikkuse suurendamise edenemist, kui see on asjakohane;

| j) | teavet, mis käsitleb käesolevast programmist programmile „InvestEU“ antava panuse rakendamist kooskõlas artikliga 14 või artikli 26 kohaselt ümber paigutatud vahendite rakendamist, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

j)

teavet, mis käsitleb käesolevast programmist programmile „InvestEU“ antava panuse rakendamist kooskõlas artikliga 14 või artikli 26 kohaselt ümber paigutatud vahendite rakendamist, kui see on asjakohane.

Kui EMKVFist toetatavate programmide puhul esitab korraldusasutus programmi muutmise ettepaneku, konsulteeritakse seirekomisjoniga, kes esitab selle kohta arvamuse, kui ta peab seda asjakohaseks.

2.   Seirekomisjon kiidab heaks:

| a) | tegevuste valimise metoodika ja kriteeriumid, sealhulgas kõik nende muudatused, ilma et see piiraks artikli 33 lõike 3 punktide b, c ja d kohaldamist, komisjoni taotlusel esitatakse tegevuste valimise metoodika ja kriteeriumid, sealhulgas nende muudatused, komisjonile vähemalt 15 tööpäeva enne nende esitamist seirekomisjonile; |
| --- | --- |

a)

tegevuste valimise metoodika ja kriteeriumid, sealhulgas kõik nende muudatused, ilma et see piiraks artikli 33 lõike 3 punktide b, c ja d kohaldamist, komisjoni taotlusel esitatakse tegevuste valimise metoodika ja kriteeriumid, sealhulgas nende muudatused, komisjonile vähemalt 15 tööpäeva enne nende esitamist seirekomisjonile;

| b) | AMIFist, Sisejulgeolekufondist ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastust toetatavate programmide iga-aastased tulemusaruanded ning ERFist, ESF+ist, Ühtekuuluvusfondist, Õiglase Ülemineku Fondist ja EMKVFist toetatavate programmide lõplikud tulemusaruanded; |
| --- | --- |

b)

AMIFist, Sisejulgeolekufondist ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastust toetatavate programmide iga-aastased tulemusaruanded ning ERFist, ESF+ist, Ühtekuuluvusfondist, Õiglase Ülemineku Fondist ja EMKVFist toetatavate programmide lõplikud tulemusaruanded;

| c) | hindamiskava ja selle muudatused; |
| --- | --- |

c)

hindamiskava ja selle muudatused;

| d) | kõik korraldusasutuse ettepanekud programmi muutmiseks, sealhulgas artikli 24 lõike 5 ja artikli 26 kohased ümberpaigutamist käsitlevad ettepanekud, välja arvatud EMKVFist toetatavate programmide puhul. |
| --- | --- |

d)

kõik korraldusasutuse ettepanekud programmi muutmiseks, sealhulgas artikli 24 lõike 5 ja artikli 26 kohased ümberpaigutamist käsitlevad ettepanekud, välja arvatud EMKVFist toetatavate programmide puhul.

3.   Seirekomisjon võib anda korraldusasutusele soovitusi, sealhulgas toetusesaajate halduskoormuse vähendamise meetmete kohta.

Artikkel 41

Iga-aastane tulemuslikkuse hindamine

1.   Komisjoni ja iga liikmesriigi vahel korraldatakse kord aastas läbivaatamise koosolek iga programmi tulemuste hindamiseks. Läbivaatamise koosolekul osalevad asjaomased korraldusasutused.

Läbivaatamise koosolek võib hõlmata rohkem kui üht programmi.

Läbivaatamise koosolekut juhatab komisjon või, kui liikmesriik seda taotleb, juhatavad koosolekut asjaomane liikmesriik ja komisjon ühiselt.

2.   Erandina lõike 1 esimesest lõigust, korraldatakse AMIFist, Sisejulgeolekufondist ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastust toetatavate programmide puhul läbivaatamise koosolek vähemalt kaks korda programmitöö perioodi jooksul.

3.   ERFist, ESF+ist, Ühtekuuluvusfondist, Õiglase Ülemineku Fondist ja EMKVFist toetatavate programmide kohta esitab liikmesriik hiljemalt üks kuu enne läbivaatamise koosolekut komisjonile kokkuvõtliku teabe artikli 40 lõikes 1 loetletud elementide kohta. See teave põhineb kõige uuematel andmetel, mis on liikmesriigile kättesaadavad.

ESF+ määruse artikli 4 lõike 1 punktis m sätestatud erieesmärgiga piirduvate programmide puhul piirdub kõige uuemate kättesaadavate andmete alusel esitatav teave käesoleva määruse artikli 40 lõike 1 punktidega a, b, e, f ja h.

4.   Liikmesriik ja komisjon võivad kokku leppida, et nad ei korralda hindamiskoosolekut. Sellisel juhul võib hindamise teostada kirjalikult.

5.   Läbivaatamise koosoleku tulemused kantakse kooskõlastatud protokolli.

6.   Liikmesriik võtab järelmeetmed seoses läbivaatamise koosoleku käigus tõstatatud küsimustega, mis mõjutavad programmi rakendamist, ja teavitab komisjoni võetud meetmetest kolme kuu jooksul.

7.   AMIFist, Sisejulgeolekufondist ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastust toetatavate programmide kohta esitab liikmesriik iga-aastase tulemusaruande kooskõlas fondispetsiifiliste määrustega.

Artikkel 42

Andmete edastamine

1.   Liikmesriik või korraldusasutus edastab kooskõlas VII lisas esitatud vormiga komisjonile elektrooniliselt koondandmed iga programmi kohta iga aasta 31. jaanuariks, 30. aprilliks, 31. juuliks, 30. septembriks ja 30. novembriks, välja arvatud lõike 2 punktis b ja lõikes 3 nõutud andmed, mis edastatakse elektrooniliselt iga aasta 31. jaanuariks ja 31. juuliks.

Andmed tuleb esimest korda edastada 31. jaanuariks 2022 ja viimast korda 31. jaanuariks 2030.

ESF+ määruse artikli 4 lõike 1 punktis m sätestatud erieesmärki toetavate prioriteetide puhul edastatakse andmed kord aastas 31. jaanuariks.

ESF+ määruses võib kindlaks määrata erinormid pikemaajaliste tulemusnäitajate kogumise ja edastamise sageduse kohta.

2.   Andmed jaotatakse iga prioriteedi puhul erieesmärgi ja, kui see on kohaldatav, piirkonnakategooria alusel ning need kajastavad järgmist:

| a) | valitud tegevuste arv, nende rahastamiskõlblike kulude kogusumma, fondidest antud toetus ja toetusesaajate poolt korraldusasutusele deklareeritud rahastamiskõlblikud kulud kokku, mis kõik on jaotatud sekkumise liikide kaupa; |
| --- | --- |

a)

valitud tegevuste arv, nende rahastamiskõlblike kulude kogusumma, fondidest antud toetus ja toetusesaajate poolt korraldusasutusele deklareeritud rahastamiskõlblikud kulud kokku, mis kõik on jaotatud sekkumise liikide kaupa;

| b) | valitud tegevuste väljund- ja tulemusnäitajate väärtused ning tegevustega saavutatud väärtused. |
| --- | --- |

b)

valitud tegevuste väljund- ja tulemusnäitajate väärtused ning tegevustega saavutatud väärtused.

3.   Rahastamisvahenditega seoses esitatakse ka järgmised andmed:

| a) | rahastamiskõlblike kulude kogusumma finantstoote liikide kaupa; |
| --- | --- |

a)

rahastamiskõlblike kulude kogusumma finantstoote liikide kaupa;

| b) | rahastamiskõlbliku kuluna deklareeritud halduskulude ja -tasude summa; |
| --- | --- |

b)

rahastamiskõlbliku kuluna deklareeritud halduskulude ja -tasude summa;

| c) | lisaks fondidele kaasatud avaliku ja erasektori vahendite summa finantstoote liikide kaupa; |
| --- | --- |

c)

lisaks fondidele kaasatud avaliku ja erasektori vahendite summa finantstoote liikide kaupa;

| d) | artikli 60 kohaselt fondide toetusest rahastamisvahendile tekkinud intress ja muud tulud ning tagastatud vahendid, mis on seotud fondidest antud toetusega, nagu on osutatud artiklis 62; |
| --- | --- |

d)

artikli 60 kohaselt fondide toetusest rahastamisvahendile tekkinud intress ja muud tulud ning tagastatud vahendid, mis on seotud fondidest antud toetusega, nagu on osutatud artiklis 62;

| e) | vahendite lõplikele saajatele antud selliste laenude ning neisse tehtud omakapitali- või kvaasiomakapitali investeeringute koguväärtus, mis olid garanteeritud programmi vahenditega ja maksti tegelikult välja vahendite lõplikele saajatele. |
| --- | --- |

e)

vahendite lõplikele saajatele antud selliste laenude ning neisse tehtud omakapitali- või kvaasiomakapitali investeeringute koguväärtus, mis olid garanteeritud programmi vahenditega ja maksti tegelikult välja vahendite lõplikele saajatele.

4.   Käesoleva artikli kohaselt esitatud andmed on usaldusväärsed ja kajastavad artikli 72 lõike 1 punktis e osutatud elektrooniliselt salvestatud andmeid esitamisele eelneva kuu lõpu seisuga.

5.   Liikmesriik või korraldusasutus avaldab artikli 46 punktis b osutatud veebiportaalis või artikli 49 lõikes 1 osutatud veebisaidil kõik komisjonile edastatud andmed või esitab vastava lingi.

Artikkel 43

Lõplik tulemusaruanne

1.   ERFist, ESF+ist, Ühtekuuluvusfondist, Õiglase Ülemineku Fondist ja EMKVFist toetatavate programmide kohta esitab iga korraldusasutus komisjonile programmi lõpliku tulemusaruande 15. veebruariks 2031.

2.   Lõplikus tulemusaruandes hinnatakse programmi eesmärkide saavutamist artikli 40 lõikes 1 loetletud elementidest lähtudes, välja arvatud nimetatud lõike punktis d osutatud teave.

3.   Komisjon vaatab lõpliku tulemusaruande läbi ja teavitab korraldusasutust kõigist tähelepanekutest viie kuu jooksul alates lõpliku tulemusaruande kättesaamise kuupäevast. Kui sellised tähelepanekud esitatakse, edastab korraldusasutus kogu vajaliku teabe seoses kõnealuste tähelepanekutega ning vajaduse korral teavitab ta komisjoni kolme kuu jooksul võetud meetmetest. Komisjon teavitab korraldusasutust aruande aktsepteerimisest kahe kuu jooksul pärast kogu vajaliku teabe saamist. Kui komisjon ei teavita korraldusasutust nimetatud tähtaja jooksul, loetakse aruanne vastuvõetuks.

4.   Korraldusasutus avaldab lõplikud tulemusaruanded artikli 49 lõikes 1 osutatud veebisaidil.

5.   Käesoleva artikli rakendamiseks ühetaoliste tingimuste tagamiseks võtab komisjon vastu rakendusakti, millega kehtestatakse lõpliku tulemusaruande vorm. Kõnealune rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 115 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.

II PEATÜKK

II PEATÜKK

Hindamine

Hindamine

Artikkel 44

Liikmesriigi teostatavad hindamised

1.   Liikmesriik või korraldusasutus teostab programmide hindamist lähtuvalt ühest või mitmest järgmisest kriteeriumist: tulemuslikkus, tõhusus, asjakohasus, sidusus ja liidu lisaväärtus, et parandada programmide kavandamise ja rakendamise kvaliteeti. Hindamised võivad hõlmata ka muid asjakohaseid kriteeriume, nagu kaasatus, mittediskrimineerimine ja nähtavus, ning need võivad hõlmata rohkem kui ühte programmi.

2.   Lisaks hinnatakse 30. juuniks 2029 iga programmi mõju.

3.   Hindamine tehakse ülesandeks sise- või välisekspertidele, kes tegutsevad sõltumatult.

4.   Liikmesriik või korraldusasutus tagab vajalikud menetlused, et koostada ja koguda hindamiseks vajalikke andmeid.

5.   Liikmesriik või korraldusasutus koostab hindamiskava, mis võib hõlmata rohkem kui üht programmi. AMIFi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu puhul sisaldab see kava vahehindamist, mis teostatakse 31. märtsiks 2024.

6.   Liikmesriik või korraldusasutus esitab hindamiskava seirekomisjonile hiljemalt üks aasta pärast programmi heakskiitmise otsust.

7.   Kõik hindamised avaldatakse artikli 49 lõikes 1 osutatud veebisaidil.

Artikkel 45

Komisjoni teostatav hindamine

1.   Komisjon teostab 2024. aasta lõpuks vahehindamise, et kontrollida iga fondi tulemuslikkust, tõhusust, asjakohasust, sidusust ja liidu lisaväärtust. Komisjon võib kasutada kogu asjakohast teavet, mis on juba kättesaadav vastavalt finantsmääruse artiklile 128.

2.   Komisjon teostab 31. detsembriks 2031 järelhindamise, et kontrollida iga fondi tulemuslikkust, tõhusust, asjakohasust, sidusust ja liidu lisaväärtust. ERFi, ESF+, Ühtekuuluvusfondi ja EMKVFi puhul keskendutakse hindamisel eelkõige nende fondide sotsiaalsele, majanduslikule ja territoriaalsele mõjule seoses artikli 5 lõikes 1 osutatud poliitikaeesmärkidega.

3.   Komisjon avaldab tagasiulatuva hindamise tulemused oma veebisaidil ning edastab need tulemused Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele.

III PEATÜKK

III PEATÜKK

Nähtavus, läbipaistvus ja teabevahetus

Nähtavus, läbipaistvus ja teabevahetus

I jagu

I jagu

Fondidest saadava toetuse nähtavus

Fondidest saadava toetuse nähtavus

Artikkel 46

Nähtavus

Iga liikmesriik tagab:

| a) | kõigi fondidest toetatavate tegevuste puhul toetuse nähtavuse, pöörates erilist tähelepanu strateegiliselt olulistele tegevustele; |
| --- | --- |

a)

kõigi fondidest toetatavate tegevuste puhul toetuse nähtavuse, pöörates erilist tähelepanu strateegiliselt olulistele tegevustele;

| b) | liidu kodanike teavitamise fondide rollist ja saavutustest ühtse veebiportaali kaudu, kus esitatakse teave kõigi kõnealust liikmesriiki hõlmavate programmide kohta. |
| --- | --- |

b)

liidu kodanike teavitamise fondide rollist ja saavutustest ühtse veebiportaali kaudu, kus esitatakse teave kõigi kõnealust liikmesriiki hõlmavate programmide kohta.

Artikkel 47

Liidu embleem

Nähtavus-, läbipaistvus- ja teavitamistegevuste puhul kasutavad liikmesriigid, korraldusasutused ja toetusesaajad liidu embleemi vastavalt IX lisale.

Artikkel 48

Teabevahetusametnikud ja -võrgud

1.   Iga liikmesriik määrab kindlaks teabevahetuskoordinaatori, kes vastutab fondidest saadava toetuse nähtavus-, läbipaistvus- ja teavitamistegevuste eest, sealhulgas Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi (Interreg) alla kuuluvate programmide puhul, kui asjaomane liikmesriik on korraldusasutuse asukohariik. Teabevahetuskoordinaatori võib ametisse nimetada artikli 71 lõikes 6 määratletud organi tasandil ning ta koordineerib programmide teavitus- ja nähtavusmeetmeid.

Teabevahetuskoordinaator kaasab nähtavus-, läbipaistvus- ja teavitamistegevustesse järgmised asutused:

| a) | Euroopa Komisjoni esindused ja Euroopa Parlamendi bürood liikmesriikides, samuti Europe Directi teabekeskused ja muud asjaomased võrgustikud, haridus- ja teadusasutused; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Komisjoni esindused ja Euroopa Parlamendi bürood liikmesriikides, samuti Europe Directi teabekeskused ja muud asjaomased võrgustikud, haridus- ja teadusasutused;

| b) | muud artikli 8 lõikes 1 osutatud asjaomased partnerid. |
| --- | --- |

b)

muud artikli 8 lõikes 1 osutatud asjaomased partnerid.

2.   Korraldusasutused määravad igale programmile teabevahetusametniku. Sama teabevahetusametnik võib vastutada rohkem kui ühe programmi eest.

3.   Komisjon hoiab töös teabevahetuskoordinaatoritest, teabevahetusametnikest ja komisjoni esindajatest koosnevat võrgustikku, mille kaudu vahetatakse teavet nähtavus-, läbipaistvus- ja teavitamistegevuste kohta.

II jagu

II jagu

Fondide kasutamise läbipaistvus ja programmidega seotud teabevahetus

Fondide kasutamise läbipaistvus ja programmidega seotud teabevahetus

Artikkel 49

Korraldusasutuse kohustused

1.   Korraldusasutus tagab, et kuue kuu jooksul pärast programmi heakskiitmise otsuse tegemist on loodud veebisait, kus on esitatud korraldusasutuse vastutusalasse kuuluvaid programme käsitlev teave, mis hõlmab programmi eesmärke, meetmeid, olemasolevaid rahastamisvõimalusi ja saavutusi.

2.   Korraldusasutus avaldab lõikes 1 osutatud veebisaidil või artikli 46 punktis b osutatud ühtses veebiportaalis planeeritud konkursikutsete ajakava, mida ajakohastatakse vähemalt kolm korda aastas järgmiste esialgsete andmetega:

| a) | konkursikutsega hõlmatud geograafiline piirkond; |
| --- | --- |

a)

konkursikutsega hõlmatud geograafiline piirkond;

| b) | asjaomane poliitikaeesmärk või erieesmärk; |
| --- | --- |

b)

asjaomane poliitikaeesmärk või erieesmärk;

| c) | toetuse saamise tingimustele vastavate taotlejate liik; |
| --- | --- |

c)

toetuse saamise tingimustele vastavate taotlejate liik;

| d) | konkursikutse toetuse kogusumma; |
| --- | --- |

d)

konkursikutse toetuse kogusumma;

| e) | konkursikutse algus- ja lõppkuupäev. |
| --- | --- |

e)

konkursikutse algus- ja lõppkuupäev.

3.   Korraldusasutus avaldab veebisaidil vähemalt ühes liidu institutsioonide ametlikus keeles fondidest toetatavate valitud tegevuste loetelu ja ajakohastab seda loetelu vähemalt iga nelja kuu tagant. Igal tegevusel on kordumatu kood. Loetelu sisaldab järgmisi andmeid:

| a) | juriidiliste isikute puhul toetusesaaja ja riigihangete puhul töövõtja nimi; |
| --- | --- |

a)

juriidiliste isikute puhul toetusesaaja ja riigihangete puhul töövõtja nimi;

| b) | kui toetusesaaja on füüsiline isik, siis tema ees- ja perekonnanimi; |
| --- | --- |

b)

kui toetusesaaja on füüsiline isik, siis tema ees- ja perekonnanimi;

| c) | kalalaevaga seotud EMKVFi tegevuse puhul liidu kalalaevastikuregistri tunnusnumber, nagu on osutatud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2017/218; (47) |
| --- | --- |

c)

kalalaevaga seotud EMKVFi tegevuse puhul liidu kalalaevastikuregistri tunnusnumber, nagu on osutatud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2017/218; (47)

| d) | tegevuse nimetus; |
| --- | --- |

d)

tegevuse nimetus;

| e) | tegevuse eesmärk ning selle eeldatavad või tegelikud saavutused; |
| --- | --- |

e)

tegevuse eesmärk ning selle eeldatavad või tegelikud saavutused;

| f) | tegevuse alguskuupäev; |
| --- | --- |

f)

tegevuse alguskuupäev;

| g) | tegevuse eeldatav või tegelik lõpuleviimise kuupäev; |
| --- | --- |

g)

tegevuse eeldatav või tegelik lõpuleviimise kuupäev;

| h) | tegevuse kogumaksumus; |
| --- | --- |

h)

tegevuse kogumaksumus;

| i) | asjaomane fond; |
| --- | --- |

i)

asjaomane fond;

| j) | asjaomane erieesmärk; |
| --- | --- |

j)

asjaomane erieesmärk;

| k) | liidu kaasrahastamise määr; |
| --- | --- |

k)

liidu kaasrahastamise määr;

| l) | tegevuse ja asjaomase riigi asukohatähis või asukohatuvastus; |
| --- | --- |

l)

tegevuse ja asjaomase riigi asukohatähis või asukohatuvastus;

| m) | liikuva tegevuse või mitut tegevuskohta hõlmava tegevuse puhul toetusesaaja asukoht, kui toetusesaaja on juriidiline isik; kui toetusesaaja on füüsiline isik, siis NUTS 2. tasandi piirkond; |
| --- | --- |

m)

liikuva tegevuse või mitut tegevuskohta hõlmava tegevuse puhul toetusesaaja asukoht, kui toetusesaaja on juriidiline isik; kui toetusesaaja on füüsiline isik, siis NUTS 2. tasandi piirkond;

| n) | tegevuse sekkumise liik vastavalt artikli 73 lõike 2 punktile g. |
| --- | --- |

n)

tegevuse sekkumise liik vastavalt artikli 73 lõike 2 punktile g.

Esimese lõigu punktides b ja c osutatud andmed kustutatakse kaks aastat pärast nende esmakordset avaldamist veebisaidil.

4.   Käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 osutatud andmed avaldatakse lõikes 1 osutatud veebisaidil või käesoleva määruse artikli 46 punktis b osutatud ühtses veebiportaalis masinloetavat avatud vormingut kasutades, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/1024 (48) artikli 5 lõikes 1, et neid saaks sortida, otsida, võrrelda ja uuesti kasutada ning neist taas väljavõtteid teha.

5.   Korraldusasutus teavitab toetusesaajaid andmete avaldamisest enne seda, kui need käesoleva artikli kohaselt avaldatakse.

6.   Korraldusasutus tagab, et teabevahetuse ja nähtavusega seotud materjalid, kaasa arvatud toetusesaajate tasandil, tehakse taotluse korral kättesaadavaks liidu institutsioonidele, organitele, asutustele või ametitele ning et liidule antakse kasutustasuta, mittevälistav ja tagasivõtmatu litsents kõnealuste materjalide kasutamiseks ning kõik materjalidega seotud olemasolevad õigused vastavalt IX lisale. See ei nõua märkimisväärseid lisakulusid ega märkimisväärse halduskoormuse kandmist ei toetusesaajatelt ega korraldusasutuselt.

Artikkel 50

Toetusesaajate kohustused

1.   Toetusesaajad ja rahastamisvahendeid rakendavad asutused juhivad tähelepanu fondidest tegevuse jaoks saadavale toetusele, sealhulgas artikli 62 kohaselt uuesti kasutatud vahenditele, järgmisel viisil:

| a) | toetusesaaja ametlikul veebisaidil, kui selline veebisait on olemas, ja sotsiaalmeediakanalites esitatakse toetuse tasemega proportsionaalne tegevuse lühikirjeldus koos tegevuse eesmärkide ja tulemustega, tõstes esile liidult saadavat rahalist toetust; |
| --- | --- |

a)

toetusesaaja ametlikul veebisaidil, kui selline veebisait on olemas, ja sotsiaalmeediakanalites esitatakse toetuse tasemega proportsionaalne tegevuse lühikirjeldus koos tegevuse eesmärkide ja tulemustega, tõstes esile liidult saadavat rahalist toetust;

| b) | tegevuse elluviimisega seotud dokumentidel ja teabematerjalides, mis on mõeldud üldsusele või osalejatele, rõhutatakse nähtaval viisil liidult saadavat toetust; |
| --- | --- |

b)

tegevuse elluviimisega seotud dokumentidel ja teabematerjalides, mis on mõeldud üldsusele või osalejatele, rõhutatakse nähtaval viisil liidult saadavat toetust;

| c) | niipea, kui algab materiaalsesse varasse tehtavaid investeeringuid hõlmavate tegevuste füüsiline elluviimine või kui ostetud seadmed on paigaldatud, paigutatakse üldsusele selgelt nähtavasse kohta püsitahvlid või stendid, millel esitatakse liidu embleem kooskõlas IX lisas sätestatud tehnilistele omadustega, seoses järgmisega:






  i) | ERFist ja Ühtekuuluvusfondist toetatavad tegevused, mille kogumaksumus on enam kui 500 000 eurot; |
| --- | --- | --- |

c)

niipea, kui algab materiaalsesse varasse tehtavaid investeeringuid hõlmavate tegevuste füüsiline elluviimine või kui ostetud seadmed on paigaldatud, paigutatakse üldsusele selgelt nähtavasse kohta püsitahvlid või stendid, millel esitatakse liidu embleem kooskõlas IX lisas sätestatud tehnilistele omadustega, seoses järgmisega:

i)

ERFist ja Ühtekuuluvusfondist toetatavad tegevused, mille kogumaksumus on enam kui 500 000 eurot;

| ii) | ESF+ist, Õiglase Ülemineku Fondist, EMKVFist, AMIFist, Sisejulgeolekufondist või piirihalduse ja viisapoliitika rahastust toetatavad tegevused, mille kogumaksumus on enam kui 100 000 eurot; |
| --- | --- |

ii)

ESF+ist, Õiglase Ülemineku Fondist, EMKVFist, AMIFist, Sisejulgeolekufondist või piirihalduse ja viisapoliitika rahastust toetatavad tegevused, mille kogumaksumus on enam kui 100 000 eurot;

| d) | tegevuste puhul, mis ei ole hõlmatud punktiga c, paigutatakse üldsusele selgelt nähtavasse kohta vähemalt üks minimaalselt A3-formaadis plakat või samaväärne elektrooniline kuvar, millel on esitatud tegevuse kohta teave, tõstes esile fondidest saadavat toetust; kui toetusesaaja on füüsiline isik, tagab ta nii palju kui võimalik asjakohase teabe kättesaadavuse, rõhutades fondidest saadavat toetust üldsusele nähtavas kohas või elektroonilise kuvari kaudu; |
| --- | --- |

d)

tegevuste puhul, mis ei ole hõlmatud punktiga c, paigutatakse üldsusele selgelt nähtavasse kohta vähemalt üks minimaalselt A3-formaadis plakat või samaväärne elektrooniline kuvar, millel on esitatud tegevuse kohta teave, tõstes esile fondidest saadavat toetust; kui toetusesaaja on füüsiline isik, tagab ta nii palju kui võimalik asjakohase teabe kättesaadavuse, rõhutades fondidest saadavat toetust üldsusele nähtavas kohas või elektroonilise kuvari kaudu;

| e) | strateegiliselt oluliste tegevuste ja selliste tegevuste puhul, mille kogumaksumus on enam kui 10 000 000 eurot, korraldatakse teavitamisüritus või -tegevus, nagu on asjakohane, ning kaasatakse õigeaegselt komisjon ja vastutav korraldusasutus. |
| --- | --- |

e)

strateegiliselt oluliste tegevuste ja selliste tegevuste puhul, mille kogumaksumus on enam kui 10 000 000 eurot, korraldatakse teavitamisüritus või -tegevus, nagu on asjakohane, ning kaasatakse õigeaegselt komisjon ja vastutav korraldusasutus.

Kui ESF+ toetusesaaja on füüsiline isik või tegevuste suhtes, mida toetatakse ESF+ määruse artikli 4 lõike 1 punktis m sätestatud erieesmärgi raames, esimese lõigu punktis d sätestatud nõuet ei kohaldata.

Erandina esimese lõigu punktidest c ja d võib AMIFist, Sisejulgeolekufondist ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastust toetatavate tegevuste puhul toetuse tingimusi sätestavas dokumendis kehtestada erinõuded üldsusele teabe esitamiseks fondidest saadava toetuse kohta, kui see on õigustatud julgeoleku ja avaliku korraga seotud põhjustel kooskõlas artikli 69 lõikega 5.

2.   Väikeprojektide fondide puhul täidab toetusesaaja Interregi määruse artikli 36 lõikes 5 sätestatud kohustusi.

Rahastamisvahendite puhul tagab toetusesaaja lepingutingimuste kaudu, et vahendite lõplikud saajad täidavad lõike 1 punktis c sätestatud nõuded.

3.   Kui toetusesaaja ei täida oma kohustusi, mis tulenevad artiklist 47 või käesoleva artikli lõigetest 1 ja 2, ning kui parandusmeetmeid ei ole rakendatud, võtab korraldusasutus proportsionaalsuse põhimõtet arvesse võttes meetmeid, tühistades kuni 3 % fondidest asjaomasele tegevusele antavast toetusest.

V JAOTIS

FONDIDEST SAADAV RAHALINE TOETUS

FONDIDEST SAADAV RAHALINE TOETUS

I PEATÜKK

I PEATÜKK

Liidu osaluse vormid

Liidu osaluse vormid

Artikkel 51

Liidu osaluse vorm programmides

Liidu osalus võib olla järgmises vormis:

| a) | artikli 95 kohased asjaomase tegevuse kuludega sidumata rahastamine, mis põhineb kas






  i) | tingimuste täitmisel või |
| --- | --- | --- |

a)

artikli 95 kohased asjaomase tegevuse kuludega sidumata rahastamine, mis põhineb kas

i)

tingimuste täitmisel või

| ii) | tulemuste saavutamisel; |
| --- | --- |

ii)

tulemuste saavutamisel;

| b) | kooskõlas käesoleva jaotise II ja III peatükiga toetusesaajatele antud toetuse hüvitamine; |
| --- | --- |

b)

kooskõlas käesoleva jaotise II ja III peatükiga toetusesaajatele antud toetuse hüvitamine;

| c) | artikli 94 kohased ühikuhinnad, mida kasutatakse kõikide või teatavate spetsiifiliste, eelnevalt selgelt kindlaks määratud rahastamiskõlblike kulude kategooriate puhul, väljendatuna summana ühiku kohta; |
| --- | --- |

c)

artikli 94 kohased ühikuhinnad, mida kasutatakse kõikide või teatavate spetsiifiliste, eelnevalt selgelt kindlaks määratud rahastamiskõlblike kulude kategooriate puhul, väljendatuna summana ühiku kohta;

| d) | artikli 94 kohased kindlasummalised maksed, mida kasutatakse üldises mõistes kõikide või teatavate eelnevalt selgelt kindlaks määratud rahastamiskõlblike kulude erikategooriate puhul; |
| --- | --- |

d)

artikli 94 kohased kindlasummalised maksed, mida kasutatakse üldises mõistes kõikide või teatavate eelnevalt selgelt kindlaks määratud rahastamiskõlblike kulude erikategooriate puhul;

| e) | artikli 94 või artikli 36 lõike 5 kohane ühtse määra alusel toimuv rahastamine, mida kasutatakse teatavate eelnevalt selgelt kindlaks määratud rahastamiskõlblike kulude erikategooriate puhul, kohaldades protsendimäära; |
| --- | --- |

e)

artikli 94 või artikli 36 lõike 5 kohane ühtse määra alusel toimuv rahastamine, mida kasutatakse teatavate eelnevalt selgelt kindlaks määratud rahastamiskõlblike kulude erikategooriate puhul, kohaldades protsendimäära;

| f) | punktides a–e osutatud vormide kombinatsioon. |
| --- | --- |

f)

punktides a–e osutatud vormide kombinatsioon.

II PEATÜKK

II PEATÜKK

Liikmesriikide antava toetuse vormid

Liikmesriikide antava toetuse vormid

Artikkel 52

Toetuse vormid

Liikmesriigid kasutavad fondide panust, et toetada toetusesaajaid toetuste, rahastamisvahendite või auhindadega või nende kombinatsiooniga.

I jagu

I jagu

Toetuste (grantide) vorm

Toetuste (grantide) vorm

Artikkel 53

Toetuste (grantide) vorm

1.   Liikmesriikide poolt toetusesaajatele antavad toetused võivad olla järgmises vormis:

| a) | tegevuste elluviimisel toetusesaaja või avaliku ja erasektori partnerlustegevuste puhul erasektori partneri tegelikult tekkinud ja tasutud rahastamiskõlblike kulude, sealhulgas mitterahalise osaluse ja amortisatsiooni hüvitamine; |
| --- | --- |

a)

tegevuste elluviimisel toetusesaaja või avaliku ja erasektori partnerlustegevuste puhul erasektori partneri tegelikult tekkinud ja tasutud rahastamiskõlblike kulude, sealhulgas mitterahalise osaluse ja amortisatsiooni hüvitamine;

| b) | ühikuhinnad; |
| --- | --- |

b)

ühikuhinnad;

| c) | kindlasummalised maksed; |
| --- | --- |

c)

kindlasummalised maksed;

| d) | ühtse määra alusel toimuv rahastamine; |
| --- | --- |

d)

ühtse määra alusel toimuv rahastamine;

| e) | punktides a–d osutatud vormide kombinatsioon, kui iga vorm hõlmab eri kulukategooriaid või kui neid kasutatakse eri projektide jaoks, mis moodustavad osa tegevusest, või tegevuse järjestikuste etappide jaoks; |
| --- | --- |

e)

punktides a–d osutatud vormide kombinatsioon, kui iga vorm hõlmab eri kulukategooriaid või kui neid kasutatakse eri projektide jaoks, mis moodustavad osa tegevusest, või tegevuse järjestikuste etappide jaoks;

| f) | kuludega sidumata rahastamine, tingimusel et sellised toetused on hõlmatud liidu osaluse hüvitamisega artikli 95 alusel. |
| --- | --- |

f)

kuludega sidumata rahastamine, tingimusel et sellised toetused on hõlmatud liidu osaluse hüvitamisega artikli 95 alusel.

2.   Kui tegevuse kogumaksumus ei ületa 200 000 eurot, antakse toetusesaajale ERFi, ESF+i, Õiglase Ülemineku Fondi, AMIFi, Sisejulgeolekufondi ja piirihalduse ja viisapoliitika rahastu panus ühikuhindadena, kindlasummaliste maksetena või ühtse määra alusel toimuva rahastamisena, välja arvatud tegevused, mille puhul toetus kujutab endast riigiabi. Ühtse määra alusel toimuva rahastamise korral võidakse lõike 1 punkti a kohaselt hüvitada üksnes nendesse kategooriatesse kuuluvad kulud, mille suhtes kohaldatakse ühtset määra.

Erandina käesoleva lõike esimesest lõigust võib korraldusasutus nõustuda teatavate teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonna tegevuste väljajätmisega nimetatud lõigus ettenähtud nõudest, tingimusel et seirekomisjon on sellise erandi eelnevalt heaks kiitnud. Lisaks võidakse hüvitada osalejatele makstavad (reisi-, laste- jm) toetused ja töötasud vastavalt lõike 1 punktile a.

3.   Lõike 1 punktides b, c ja d osutatud vormis antavate toetuste summad määratakse kindlaks ühel alljärgneval viisil:

| a) | ausa, õiglase ja kontrollitava arvutusmeetodiga, mis põhineb






  i) | statistilistel andmetel, muul objektiivsel teabel või eksperdi hinnangul; |
| --- | --- | --- |

a)

ausa, õiglase ja kontrollitava arvutusmeetodiga, mis põhineb

i)

statistilistel andmetel, muul objektiivsel teabel või eksperdi hinnangul;

| ii) | toetusesaaja varasemat tegevust käsitlevatel kontrollitud andmetel; |
| --- | --- |

ii)

toetusesaaja varasemat tegevust käsitlevatel kontrollitud andmetel;

| iii) | toetusesaaja tavapäraste kuluarvestustavade rakendamisel; |
| --- | --- |

iii)

toetusesaaja tavapäraste kuluarvestustavade rakendamisel;

| b) | eelarveprojekti, mis koostatakse iga üksikjuhtumi kohta eraldi ja lepitakse eelnevalt kokku tegevuse valinud asutusega, kui tegevuse kogumaksumus ei ületa 200 000 eurot, alusel; |
| --- | --- |

b)

eelarveprojekti, mis koostatakse iga üksikjuhtumi kohta eraldi ja lepitakse eelnevalt kokku tegevuse valinud asutusega, kui tegevuse kogumaksumus ei ületa 200 000 eurot, alusel;

| c) | kooskõlas normidega, mis käsitlevad liidu poliitikas sarnast liiki tegevuse suhtes kohaldatavate vastavate ühikuhindade, kindlasummaliste maksete ja ühtse määra alusel toimuva rahastamise kohaldamist; |
| --- | --- |

c)

kooskõlas normidega, mis käsitlevad liidu poliitikas sarnast liiki tegevuse suhtes kohaldatavate vastavate ühikuhindade, kindlasummaliste maksete ja ühtse määra alusel toimuva rahastamise kohaldamist;

| d) | kooskõlas normidega, mis käsitlevad sarnast liiki tegevuse puhul täielikult liikmesriigi rahastatavate toetusskeemide suhtes kohaldatavate vastavate ühikuhindade, kindlasummaliste maksete ja ühtse määra alusel toimuva rahastamise kohaldamist; |
| --- | --- |

d)

kooskõlas normidega, mis käsitlevad sarnast liiki tegevuse puhul täielikult liikmesriigi rahastatavate toetusskeemide suhtes kohaldatavate vastavate ühikuhindade, kindlasummaliste maksete ja ühtse määra alusel toimuva rahastamise kohaldamist;

| e) | käesoleva määrusega või fondispetsiifiliste määrustega või nende määruste alusel kehtestatud ühtsed määrad ja erimeetodid. |
| --- | --- |

e)

käesoleva määrusega või fondispetsiifiliste määrustega või nende määruste alusel kehtestatud ühtsed määrad ja erimeetodid.

Artikkel 54

Ühtse määra alusel toetuste (grantide) kaudsete kulude rahastamine

Kui tegevuse kaudsed kulud kaetakse ühtse määra alusel, võib see põhineda ühel järgmistest:

| a) | kuni 7 % rahastamiskõlblikest otsestest kuludest ning mille puhul liikmesriik ei pea tegema arvutusi kohaldatava määra kindlakstegemiseks; |
| --- | --- |

a)

kuni 7 % rahastamiskõlblikest otsestest kuludest ning mille puhul liikmesriik ei pea tegema arvutusi kohaldatava määra kindlakstegemiseks;

| b) | kuni 15 % rahastamiskõlblikest otsestest personalikuludest ning mille puhul liikmesriik ei pea tegema arvutusi kohaldatava määra kindlakstegemiseks; |
| --- | --- |

b)

kuni 15 % rahastamiskõlblikest otsestest personalikuludest ning mille puhul liikmesriik ei pea tegema arvutusi kohaldatava määra kindlakstegemiseks;

| c) | kuni 25 % rahastamiskõlblikest otsestest kuludest, tingimusel et määr arvutatakse vastavalt artikli 53 lõike 3 punktile a. |
| --- | --- |

c)

kuni 25 % rahastamiskõlblikest otsestest kuludest, tingimusel et määr arvutatakse vastavalt artikli 53 lõike 3 punktile a.

Lisaks, kui liikmesriik on arvutanud ühtse määra vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 67 lõike 5 punktile a, võib kõnealust ühtset määra kasutada sarnaste tegevuste puhul käesoleva artikli punkti c kohaldamisel.

Artikkel 55

Otsesed personalikulud toetustes (grantides)

1.   Tegevuse otsesed personalikulud võib arvutada ühtse määra alusel, mis võib olla kuni 20 % otsestest kuludest, mis ei sisalda selle tegevuse otseseid personalikulusid, ilma et liikmesriigilt nõutaks arvutusi kohaldatava määra kindlaksmääramiseks, tingimusel et tegevuse otsesed kulud ei sisalda ehitustööde riigihankelepinguid ega asjade või teenuste riigihankelepinguid, mille maksumus ületab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/24/EL (49) artiklis 4 või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL (50) artiklis 15 kindlaks määratud piirmäärasid.

Kui AMIFi, Sisejulgeolekufondi ja piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatakse kooskõlas esimese lõiguga ühtset määra, kohaldatakse seda ühtset määra üksnes sellise tegevuse otseste kulude suhtes, mille puhul ei korraldata riigihanget.

2.   Otseste personalikulude kindlaksmääramiseks võib arvutada välja tunnimäära järgmiselt:

| a) | viimane dokumenteeritud aastane tööjõukulude brutosumma jagatakse 1 720 tunniga täistööajaga töötavate isikute puhul või asjakohase proportsionaalse osaga 1 720 tunnist osalise tööajaga töötavate isikute puhul; |
| --- | --- |

a)

viimane dokumenteeritud aastane tööjõukulude brutosumma jagatakse 1 720 tunniga täistööajaga töötavate isikute puhul või asjakohase proportsionaalse osaga 1 720 tunnist osalise tööajaga töötavate isikute puhul;

| b) | viimane dokumenteeritud igakuine tööjõukulude brutosumma jagatakse asjaomase isiku keskmise igakuise tööajaga vastavalt kohaldatavatele siseriiklikele õigusnormidele, millele on osutatud töölepingus või ametisse nimetamise otsuses (mõlemad edaspidi „tööle võtmise dokument“). |
| --- | --- |

b)

viimane dokumenteeritud igakuine tööjõukulude brutosumma jagatakse asjaomase isiku keskmise igakuise tööajaga vastavalt kohaldatavatele siseriiklikele õigusnormidele, millele on osutatud töölepingus või ametisse nimetamise otsuses (mõlemad edaspidi „tööle võtmise dokument“).

3.   Vastavalt lõikele 2 arvutatud tunnimäära kohaldamisel ei või tundide koguarv, mis isiku kohta kõnealusel aastal või kuul deklareeritakse, olla suurem selle tunnimäära arvutamiseks kasutatud töötundide arvust.

4.   Kui aastane tööjõukulude brutosumma ei ole kättesaadav, võidakse see tuletada kättesaadava dokumenteeritud tööjõukulude brutosumma või tööle võtmise dokumendi põhjal, kohandades selle vastavalt 12-kuulisele perioodile.

5.   Personalikulud, mis on seotud tegevuse raames osalise tööajaga töötavate isikutega, võidakse arvutada kindlaks määratud protsendina tööjõukulude brutosummast vastavalt igakuiselt tegevusega seoses töötatud aja kindlaks määratud protsendile, ilma kohustuseta kehtestada eraldi tööaja registreerimise süsteem. Tööandja annab töötajatele dokumendi, milles on see protsent kindlaks määratud.

Artikkel 56

Ühtse määra alusel toimuv rahastamine rahastamiskõlblike kulude puhul, mis ei ole toetuste (grantide) otsesed personalikulud

1.   Tegevuse ülejäänud rahastamiskõlblike kulude katmiseks võib kasutada ühtset määra, mis moodustab kuni 40 % rahastamiskõlblikest otsestest personalikuludest. Liikmesriik ei pea tegema arvutusi kohaldatava määra kindlakstegemiseks.

2.   ERFist, ESF+ist, Õiglase Ülemineku Fondist, AMIFist, Sisejulgeolekufondist ja piirihalduse ja viisapoliitika rahastust toetatavate tegevuste puhul käsitatakse osalejatele makstavaid töötasusid ja toetusi täiendatavate rahastamiskõlblike kuludena, mida ühtne määr ei hõlma.

3.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud ühtset määra ei kohaldata personalikulude suhtes, mis on arvutatud ühtse määra alusel, nagu on osutatud artikli 55 lõikes 1.

Artikkel 57

Tingimuslikud toetused (grandid)

1.   Liikmesriigid võivad toetusesaajatele anda tingimuslikke toetusi, mis on täielikult või osaliselt tagasi makstavad, nagu on kindlaks määratud toetuse tingimusi käsitlevas dokumendis.

2.   Toetusesaaja teeb tagasimaksed korraldusasutuse ja toetusesaaja poolt kokku lepitud tingimustel.

3.   Liikmesriigid kasutavad toetusesaaja poolt tagasi makstud vahendeid taas samal eesmärgil või kooskõlas asjaomase programmi eesmärkidega 31. detsembriks 2030 tingimuslike toetuste vormis või rahastamisvahendina või muus vormis toetusena. Tagasimakstud summad ja teave nende taaskasutamise kohta lisatakse lõplikku tulemusaruandesse.

4.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et kõnealused vahendid hoitakse eraldi kontodel või asjaomaste raamatupidamiskoodide all.

5.   Liidu vahendid, mille toetusesaajad on mis tahes ajal tagasi maksnud, kuid mida ei ole 31. detsembriks 2030 uuesti kasutatud, makstakse kooskõlas artikliga 88 liidu eelarvesse tagasi.

II jagu

II jagu

Rahastamisvahendid

Rahastamisvahendid

Artikkel 58

Rahastamisvahendid

1.   Korraldusasutused võivad ühest või mitmest programmist teha programmimakseid erieesmärkide saavutamisele kaasa aitavatesse olemasolevatesse või äsja loodud rahastamisvahenditesse, mis on loodud riiklikul, piirkondlikul, riikide- või piiriülesel tasandil ning mida rakendab otse korraldusasutus või mida rakendatakse korraldusasutuse vastutusel.

2.   Rahastamisvahenditest antakse toetust üksnes investeeringute jaoks materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse ning käibekapitali vahendite lõplikule saajale, keda peetakse rahaliselt elujõuliseks ning kes ei leia turult piisavaid rahastamisallikaid. Selline toetus on kooskõlas kohaldatavate liidu riigiabi reeglitega.

Seda toetust antakse üksnes selliste investeeringute elementide jaoks, mis ei ole investeerimisotsuse kuupäevaks juba lõpule viidud või täielikult rakendatud.

3.   Fondidest rahastamisvahendite kaudu saadav asjakohane toetus põhineb eelhindamisel, mille koostamise eest vastutab korraldusasutus. Eelhindamine tuleb lõpule viia enne seda, kui korraldusasutus teeb rahastamisvahenditesse programmimakseid.

Eelhindamine hõlmab vähemalt järgmisi elemente:

| a) | rahastamisvahendile kavandatud programmimakse summa ja selle hinnanguline finantsvõimendus koos lühikese põhjendusega; |
| --- | --- |

a)

rahastamisvahendile kavandatud programmimakse summa ja selle hinnanguline finantsvõimendus koos lühikese põhjendusega;

| b) | kavandatud pakutavad finantstooted, sealhulgas investorite diferentseeritud kohtlemise võimalik vajadus; |
| --- | --- |

b)

kavandatud pakutavad finantstooted, sealhulgas investorite diferentseeritud kohtlemise võimalik vajadus;

| c) | vahendite lõplike saajate kavandatud sihtrühm; |
| --- | --- |

c)

vahendite lõplike saajate kavandatud sihtrühm;

| d) | rahastamisvahendi eeldatav panus erieesmärkide saavutamisse. |
| --- | --- |

d)

rahastamisvahendi eeldatav panus erieesmärkide saavutamisse.

Eelhinnang võidakse läbi vaadata või ajakohastada, see võib hõlmata liikmesriigi osa või kogu territooriumi ning see võib põhineda olemasolevatel või ajakohastatud eelhinnangutel.

4.   Lõppsaajatele antava toetuse võib kombineerida toetusega igast fondist või mõnest muust liidu instrumendist ning see võib hõlmata sama kuluartiklit. Sellisel juhul ei esitata kulusid, mis on kaetud rahastamisvahendi toimingu osana rahastamisvahendist saadud fondi toetusega, komisjonile hüvitamiseks mõnes teises vormis, teisest fondist või mõnest muust liidu instrumendist.

5.   Rahastamisvahendi võib kombineerida programmist toetuse (grant) vormis antava rahastamisega samas rahastamisvahendi toimingus, kusjuures mõlemad põhinevad samal rahastamislepingul ja mõlemat eri vormis toetust annab rahastamisvahendit rakendav asutus. Sellisel juhul kohaldatakse kogu rahastamisvahendi toimingule rahastamisvahendi suhtes kohaldatavaid norme. Programmist toetuse vormis antav rahastamine peab olema otseselt seotud rahastamisvahendiga ja selle jaoks vajalik ning see ei või ületada finantstootega toetatavate investeeringute väärtust.

6.   Lõigete 4 ja 5 kohase kombineeritud toetuse puhul peetakse toetusallikate üle eraldi arvet.

7.   Kõigi kombineeritud vormide kasutamisega antavate toetuste kogusumma ei või olla suurem asjaomase kuluartikli kogusummast. Toetusi (grandid) ei kasutata rahastamisvahenditest saadud abi tagasi maksmiseks. Rahastamisvahendeid ei kasutata toetuste (grandid) eelrahastamiseks.

Artikkel 59

Rahastamisvahendite rakendamine

1.   Korraldusasutuse poolt otse rakendatavatest rahastamisvahenditest võib anda vaid laene ja tagatisi. Korraldusasutus sätestab rahastamisvahendisse tehtavate programmimaksete tingimused strateegiadokumendis, mis sisaldab kõiki X lisas sätestatud osi.

2.   Korraldusasutuse vastutusel rakendatavad rahastamisvahendid võivad olla järgmised:

| a) | programmivahendite investeering juriidilise isiku kapitali; |
| --- | --- |

a)

programmivahendite investeering juriidilise isiku kapitali;

| b) | eraldi rahastamisblokid või usalduskontod. |
| --- | --- |

b)

eraldi rahastamisblokid või usalduskontod.

Rahastamisvahendit rakendava asutuse valib korraldusasutus.

3.   Korraldusasutus võib sõlmida lepingu rahastamisvahendi rakendamiseks otse:

| a) | EIP-ga; |
| --- | --- |

a)

EIP-ga;

| b) | rahvusvahelise finantseerimisasutusega, milles liikmesriigil on osalus; |
| --- | --- |

b)

rahvusvahelise finantseerimisasutusega, milles liikmesriigil on osalus;

| c) | avalikus omandis panga või asutusega, mis on asutatud juriidilise isikuna ja tegutseb kutseliselt finantseerimise alal ning vastab kõigile järgmistele tingimustele:






  i) | tal puudub otsene erakapitali osalus, välja arvatud kooskõlas aluslepingutega riigisisesest õigusest tulenev kontrolli- ja vetoõiguseta erakapitali osalus, mis ei avalda asjaomasele pangale või finantseerimisasutusele otsustavat mõju, ning välja arvatud erakapitali osaluse vormid, mis ei mõjuta otsuseid, mis puudutavad fondidest toetatava rahastamisvahendi igapäevast haldamist; |
| --- | --- | --- |

c)

avalikus omandis panga või asutusega, mis on asutatud juriidilise isikuna ja tegutseb kutseliselt finantseerimise alal ning vastab kõigile järgmistele tingimustele:

i)

tal puudub otsene erakapitali osalus, välja arvatud kooskõlas aluslepingutega riigisisesest õigusest tulenev kontrolli- ja vetoõiguseta erakapitali osalus, mis ei avalda asjaomasele pangale või finantseerimisasutusele otsustavat mõju, ning välja arvatud erakapitali osaluse vormid, mis ei mõjuta otsuseid, mis puudutavad fondidest toetatava rahastamisvahendi igapäevast haldamist;

| ii) | ta tegutseb lähtuvalt avalikust poliitikast, milleks on talle volituse andnud asjaomane liikmesriigi riikliku või piirkondliku tasandi asutus, ning kogu tema tegevus või selle osa hõlmab majandusarengu meetmeid, mis aitavad saavutada fondide eesmärke; |
| --- | --- |

ii)

ta tegutseb lähtuvalt avalikust poliitikast, milleks on talle volituse andnud asjaomane liikmesriigi riikliku või piirkondliku tasandi asutus, ning kogu tema tegevus või selle osa hõlmab majandusarengu meetmeid, mis aitavad saavutada fondide eesmärke;

| iii) | kogu tema tegevus või selle osa hõlmab majandusarengu meetmeid, mis aitavad saavutada fondide eesmärke piirkondades, poliitikavaldkondades või sektorites, mida ei ole üldiselt võimalik rahastada turuallikatest või mille puhul selline rahastus ei oleks piisav; |
| --- | --- |

iii)

kogu tema tegevus või selle osa hõlmab majandusarengu meetmeid, mis aitavad saavutada fondide eesmärke piirkondades, poliitikavaldkondades või sektorites, mida ei ole üldiselt võimalik rahastada turuallikatest või mille puhul selline rahastus ei oleks piisav;

| iv) | ta ei keskendu oma tegevuses eeskätt maksimaalse kasumi saamisele, vaid tagab oma tegevuse pikaajalise rahalise kestlikkuse; |
| --- | --- |

iv)

ta ei keskendu oma tegevuses eeskätt maksimaalse kasumi saamisele, vaid tagab oma tegevuse pikaajalise rahalise kestlikkuse;

| v) | ta tagab, et punktis b osutatud otselepingu sõlmimisega ei kaasne mingit otsest ega kaudset kasu äritegevusele, võttes kooskõlas kohaldatava õigusega asjakohased meetmed; |
| --- | --- |

v)

ta tagab, et punktis b osutatud otselepingu sõlmimisega ei kaasne mingit otsest ega kaudset kasu äritegevusele, võttes kooskõlas kohaldatava õigusega asjakohased meetmed;

| vi) | kooskõlas kohaldatava õigusega teostab tema üle järelevalvet sõltumatu asutus; |
| --- | --- |

vi)

kooskõlas kohaldatava õigusega teostab tema üle järelevalvet sõltumatu asutus;

| d) | muude asutustega, kes samuti kuuluvad direktiivi 2014/24/EL artikli 12 kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

d)

muude asutustega, kes samuti kuuluvad direktiivi 2014/24/EL artikli 12 kohaldamisalasse.

4.   Kui korraldusasutuse valitud asutus kasutab valdusfondi, võib kõnealune asutus valida muid asutusi, kellele tehakse ülesandeks erifondide kasutamine.

5.   Lõike 2 kohaselt rakendatavasse rahastamisvahendisse tehtavate programmimaksete tingimused sätestatakse rahastamislepingus, mille sõlmivad omavahel

| a) | korraldusasutuse ja valdusfondi haldava asutuse nõuetekohaselt volitatud esindajad, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

a)

korraldusasutuse ja valdusfondi haldava asutuse nõuetekohaselt volitatud esindajad, kui see on asjakohane;

| b) | korraldusasutuse või, kui see on asjakohane, valdusfondi haldava asutuse ning erifondi haldava asutuse nõuetekohaselt volitatud esindajad. |
| --- | --- |

b)

korraldusasutuse või, kui see on asjakohane, valdusfondi haldava asutuse ning erifondi haldava asutuse nõuetekohaselt volitatud esindajad.

Kõnealused rahastamislepingud hõlmavad kõiki X lisas sätestatud osi.

6.   Korraldusasutuse finantsvastutus ei ületa summat, mille korraldusasutus on rahastamisvahendile eraldanud asjakohase rahastamislepingu alusel.

7.   Asjaomaseid rahastamisvahendeid rakendavad asutused või tagatiste puhul nende aluseks olevaid laene andev asutus toetavad vahendite lõplikke saajaid, võttes nõuetekohaselt arvesse programmi eesmärke ja investeeringu potentsiaalset rahalist elujõulisust, mida põhjendatakse äriplaani või samaväärse dokumendiga. Lõppsaajate valimine on läbipaistev ega põhjusta huvide konflikti.

8.   Programmi riikliku kaasrahastamise võib eraldada korraldusasutus või selle võib tagada valdusfondi, erifondide või vahendite lõplikesse saajatesse tehtavate investeeringute kaudu kooskõlas fondispetsiifiliste normidega. Kui riiklik kaasrahastamine toimub vahendite lõplikesse saajatesse investeerimise tasandil, säilitab rahastamisvahendeid rakendav asutus dokumentaalsed tõendid kaasrahastamise aluseks olevate kulude rahastamiskõlblikkuse kohta.

9.   Korraldusasutus, kes rakendab otse rahastamisvahendit käesoleva artikli lõike 1 alusel, või käesoleva artikli lõike 2 alusel rahastamisvahendit rakendav asutus kasutab eraldi kontosid või eristatavaid raamatupidamiskoode iga programmimakse kohta prioriteetide või EMKVFi puhul erieesmärkide kaupa ja, kui see on kohaldatav, piirkonnakategooriate kaupa ning eraldi vastavalt artiklites 60 ja 62 osutatud vahendite kohta.

Artikkel 60

Fondide toetusest rahastamisvahendile tekkiv intress ja muud tulud

1.   Fondidest rahastamisvahenditesse makstud toetus kantakse liikmesriikides asuvate finantseerimisasutuste kontodele ja seda hallatakse kooskõlas aktiivse rahavoogude juhtimise ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega.

2.   Intresse ja muid tulusid, mis on seotud fondidest rahastamisvahendisse makstud toetusega, kasutatakse sama eesmärgi või samade eesmärkide saavutamiseks kui algset fondidest saadud toetust, sealhulgas haldustasude maksmiseks ja halduskulude hüvitamiseks, mis rahastamisvahendit rakendaval asutusel on tekkinud kooskõlas artikli 68 lõike 1 punktiga d, kas siis sama rahastamisvahendi raames või pärast rahastamisvahendi lõpetamist muude rahastamisvahendite või vahendite lõplikesse saajatesse täiendavalt investeerimise toetuse muude vormide kaudu kuni rahastamiskõlblikkuse perioodi lõpuni.

3.   Lõikes 2 osutatud intress ja muud tulud, mida kooskõlas kõnealuse sättega ei kasutata, arvatakse maha viimase aruandeaasta kohta esitatud raamatupidamisarvestusest.

Artikkel 61

Investorite diferentseeritud kohtlemine

1.   Fondidest saadud toetust rahastamisvahenditele, mis on investeeritud vahendite lõplikesse saajatesse, ning igasugust sellistest investeeringutest, sealhulgas tagasi makstud vahenditest tulenevat tulu, mis on seotud fondidest saadud toetusega, võib kasutada turumajanduse põhimõttel tegutsevate investorite diferentseeritud kohtlemiseks riskide ja kasumi nõuetekohase jagamise kaudu, võttes arvesse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet.

2.   Diferentseeritud kohtlemine ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik erasektori vahendite kaasamise stiimulite loomiseks, ning põhineb konkurentsil või sõltumatul hindamisel.

Artikkel 62

Fondidest saadud toetusel põhinevate vahendite uuesti kasutamine

1.   Rahastamisvahenditest vahendite lõplikesse saajatesse tehtud investeeringutest või tagatislepingute kohaselt eraldatud vahendite vabanemise tulemusena enne rahastamiskõlblikkuse perioodi lõppu tagasi makstud vahendeid, sealhulgas kapitali tagasimakseid ja igasugust fondide panusega seotud tulu, kasutatakse uuesti sama või muu rahastamisvahendi raames täiendavate investeeringute tegemiseks vahendite lõplikesse saajatesse, et korvata fondidest rahastamisvahendisse tehtavate maksete nimiväärtuse vähenemist, mis on tingitud negatiivsest intressist, kui selline vähenemine leiab aset hoolimata aktiivsest rahavoogude juhtimisest, või selleks, et katta selliste täiendavate investeeringutega seotud halduskulud ja -tasud, võttes arvesse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet.

2.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et vahendeid, millele osutatakse lõikes 1 ja mis makstakse rahastamisvahenditesse tagasi vähemalt kaheksa aasta jooksul pärast rahastamiskõlblikkuse perioodi lõppu, kasutatakse uuesti vastavalt selle programmi või nende programmide poliitikaeesmärkidele, mille kohaselt asjaomased rahastamisvahendid loodi, kas sama rahastamisvahendi või, kõnealuste ressursside eraldamisel rahastamisvahendi koosseisust, muude rahastamisvahendite raames või muude toetuste vormis.

III PEATÜKK

III PEATÜKK

Rahastamiskõlblikkuse normid

Rahastamiskõlblikkuse normid

Artikkel 63

Rahastamiskõlblikkus

1.   Kulude rahastamiskõlblikkus määratakse kindlaks riigisiseste õigusnormide põhjal, välja arvatud juhul, kui käesolevas määruses või fondispetsiifilistes määrustes või käesoleva määruse või fondispetsiifiliste määruste alusel on kehtestatud erinormid.

2.   Kulusid võib fondidest rahastada juhul, kui need on toetusesaajal või avaliku ja erasektori partnerlustegevuse puhul erasektori partneril tekkinud ja tasutud tegevuste elluviimisel ajavahemikus alates programmi komisjonile esitamise kuupäevast või 1. jaanuarist 2021 – olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem – kuni 31. detsembrini 2029.

Artikli 53 lõike 1 punktide b, c ja f kohaselt hüvitatavate kulude puhul peavad hüvitamise aluseks olevad meetmed olema ellu viidud ajavahemikus alates programmi komisjonile esitamise kuupäevast või 1. jaanuarist 2021 – olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem – kuni 31. detsembrini 2029.

3.   ERFi puhul eraldatakse kulud, mis on seotud tegevustega, mis hõlmavad liikmesriigis rohkem kui ühte artikli 108 lõikes 2 sätestatud piirkonnakategooriat, asjaomastele piirkonnakategooriatele proportsionaalselt, tuginedes objektiivsetele kriteeriumidele.

ESF+ puhul võib tegevustega seotud kulusid eraldada programmi mis tahes piirkonnakategooriatele, tingimusel et asjaomane tegevus aitab saavutada programmi erieesmärke.

Õiglase Ülemineku Fondi puhul aitavad tegevustega seotud kulud kaasa asjaomase õiglase ülemineku territoriaalse kava rakendamisele.

4.   Tegevuse võib tervikuna või osaliselt ellu viia väljaspool liikmesriiki, sealhulgas väljaspool liitu, kui tegevus aitab saavutada programmi eesmärke.

5.   Artikli 53 lõike 1 punktides b, c ja d sätestatud kujul antavate toetuste puhul peavad fondide panuse saamiseks kõlblikud kulud olema võrdsed artikli 53 lõike 3 kohaselt arvutatud summadega.

6.   Tegevusi ei valita fondidest toetuse saajaks juhul, kui need on füüsiliselt lõpetatud või täielikult ellu viidud enne, kui on esitatud programmi alusel rahastamistaotlus, olenemata sellest, kas kõik asjaomased maksed on tehtud. Käesolevat lõiget ei kohaldata EMKVFi raames äärepoolseimates piirkondades lisakulude hüvitamise suhtes vastavalt EMKVFi määruse artiklile 24 ega äärepoolseimate piirkondade täiendava rahastamise alusel antava toetuse suhtes vastavalt käesoleva määruse artikli 110 lõike 1 punktile e.

7.   Programmi muutmise tõttu rahastamiskõlblikuks muutuvad kulud on rahastamiskõlblikud alates vastava taotluse komisjonile esitamise kuupäevast.

ERFi, Ühtekuuluvusfondi ja Õiglase Ülemineku Fondi puhul muutuvad kulud rahastamiskõlblikuks programmi muudatuse tagajärjel, kui programmi lisatakse uus sekkumise liik, millele on osutatud I lisa 1. tabelis, ning EMKVFi, AMIFi, Sisejulgeolekufondi ja piirihalduse ja viisapoliitika rahastu puhul, kui programmi lisatakse uus sekkumise liik, millele on osutatud fondispetsiifilistes määrustes.

Kui programmi muudetakse loodusõnnetusele reageerimiseks, võib programmis ette näha, et sellise muudatusega seotud kulud on rahastamiskõlblikud alates loodusõnnetuse toimumise kuupäevast.

8.   Kui uus programm kiidetakse heaks, on kulud rahastamiskõlblikud alates vastava taotluse komisjonile esitamise kuupäevast.

9.   Tegevus võib saada toetust ühest või mitmest fondist või ühest või mitmest programmist ning muudest liidu vahenditest. Sellistel juhtudel ei deklareerita ühele fondidest esitatavas maksetaotluses deklareeritud kulusid toetuse saamiseks

| a) | muust fondist või muust liidu vahendist; |
| --- | --- |

a)

muust fondist või muust liidu vahendist;

| b) | samast fondist muu programmi raames. |
| --- | --- |

b)

samast fondist muu programmi raames.

Fondile esitatavas maksetaotluses kajastatavate kulude summa võidakse arvutada iga fondi ning asjaomase programmi või asjaomaste programmide puhul proportsionaalselt kooskõlas toetuse tingimusi käsitleva dokumendiga.

Artikkel 64

Rahastamiskõlbmatud kulud

1.   Järgmised kulud ei vasta fondidest rahastamise tingimustele:

| a) | laenuintress, välja arvatud toetuste (grantide) puhul, mis on antud intressitoetusena või tagatistasu toetusena; |
| --- | --- |

a)

laenuintress, välja arvatud toetuste (grantide) puhul, mis on antud intressitoetusena või tagatistasu toetusena;

| b) | maa ostusumma, mis moodustab rohkem kui 10 % asjaomase tegevuse rahastamiskõlblikest kogukuludest; mahajäetud aladel ja varem tööstuslikus kasutuses olnud aladel, millel on hooned, on see piirmäär 15 %; rahastamisvahendite puhul kohaldatakse neid protsendimäärasid vahendite lõplikule saajale tehtavate programmimaksete suhtes või tagatiste puhul laenusumma suhtes, millele tagatis on antud; |
| --- | --- |

b)

maa ostusumma, mis moodustab rohkem kui 10 % asjaomase tegevuse rahastamiskõlblikest kogukuludest; mahajäetud aladel ja varem tööstuslikus kasutuses olnud aladel, millel on hooned, on see piirmäär 15 %; rahastamisvahendite puhul kohaldatakse neid protsendimäärasid vahendite lõplikule saajale tehtavate programmimaksete suhtes või tagatiste puhul laenusumma suhtes, millele tagatis on antud;

| c) | käibemaks, välja arvatud järgmistel juhtudel:






  i) | tegevused, mille kogumaksumus on alla 5 000 000 euro (koos käibemaksuga); |
| --- | --- | --- |

c)

käibemaks, välja arvatud järgmistel juhtudel:

i)

tegevused, mille kogumaksumus on alla 5 000 000 euro (koos käibemaksuga);

| ii) | tegevused, mille kogumaksumus on vähemalt 5 000 000 eurot (koos käibemaksuga), kui see ei ole riigisiseste käibemaksualaste õigusaktide kohaselt tagasi nõutav; |
| --- | --- |

ii)

tegevused, mille kogumaksumus on vähemalt 5 000 000 eurot (koos käibemaksuga), kui see ei ole riigisiseste käibemaksualaste õigusaktide kohaselt tagasi nõutav;

| iii) | rahastamisvahendite kontekstis vahendite lõplike saajate poolt tehtud investeeringud; kui neid investeeringuid toetatakse rahastamisvahenditest kombineerituna programmist toetuse vormis antava rahastamisega, nagu on osutatud artikli 58 lõikes 5, ei ole käibemaks rahastamiskõlblik selle investeerimiskulu osas, mis vastab programmist toetuse vormis antavale rahastamisele, välja arvatud siis, kui investeerimiskulu käibemaks ei ole riigisiseste käibemaksualaste õigusaktide kohaselt tagasi nõutav või kui investeerimiskulu see osa, mis vastab programmist toetuse vormis antavale rahastamisele, on väiksem kui 5 000 000 eurot (koos käibemaksuga); |
| --- | --- |

iii)

rahastamisvahendite kontekstis vahendite lõplike saajate poolt tehtud investeeringud; kui neid investeeringuid toetatakse rahastamisvahenditest kombineerituna programmist toetuse vormis antava rahastamisega, nagu on osutatud artikli 58 lõikes 5, ei ole käibemaks rahastamiskõlblik selle investeerimiskulu osas, mis vastab programmist toetuse vormis antavale rahastamisele, välja arvatud siis, kui investeerimiskulu käibemaks ei ole riigisiseste käibemaksualaste õigusaktide kohaselt tagasi nõutav või kui investeerimiskulu see osa, mis vastab programmist toetuse vormis antavale rahastamisele, on väiksem kui 5 000 000 eurot (koos käibemaksuga);

| iv) | väikeprojektide fondid ja vahendite lõplike saajate tehtud investeeringud Interregi kohaste väikeprojektide fondide kontekstis. |
| --- | --- |

iv)

väikeprojektide fondid ja vahendite lõplike saajate tehtud investeeringud Interregi kohaste väikeprojektide fondide kontekstis.

Käesoleva lõigu punkti b ei kohaldata keskkonnakaitsega seotud tegevuste suhtes.

2.   Fondispetsiifilistes määrustes võidakse kindlaks määrata täiendavad kulud, mis ei ole konkreetse fondi jaoks rahastamiskõlblikud.

Artikkel 65

Tegevuste kestvus

1.   Liikmesriik maksab tagasi fondi panuse tegevuse jaoks, mis hõlmab taristuinvesteeringut või tootlikku investeeringut, kui viie aasta jooksul pärast toetusesaajale lõppmakse tegemist või, kui see on kohaldatav, riigiabi reeglites kehtestatud aja jooksul toimub seoses kõnealuse tegevusega mõni alljärgnev sündmus:

| a) | tootmistegevuse lõpetamine või üleviimine väljapoole seda NUTS 2. tasandi piirkonda, kus see toetust sai; |
| --- | --- |

a)

tootmistegevuse lõpetamine või üleviimine väljapoole seda NUTS 2. tasandi piirkonda, kus see toetust sai;

| b) | selline muutus taristuüksuse omandisuhetes, mis annab ettevõttele või avaliku sektori asutusele põhjendamatu eelise; |
| --- | --- |

b)

selline muutus taristuüksuse omandisuhetes, mis annab ettevõttele või avaliku sektori asutusele põhjendamatu eelise;

| c) | oluline muutus selle iseloomus, eesmärkides või rakendustingimustes, mille tulemusena kahjustataks selle algseid eesmärke. |
| --- | --- |

c)

oluline muutus selle iseloomus, eesmärkides või rakendustingimustes, mille tulemusena kahjustataks selle algseid eesmärke.

Liikmesriik võib lühendada esimeses lõigus sätestatud tähtaega kolme aastani, kui tegu on VKEde investeeringute või nende loodud töökohtade säilitamisega.

Käesoleva artikli sätete täitmata jätmisest tulenev tagasimaksmine liikmesriigi poolt on proportsionaalne täitmata jätmise ajavahemikuga.

2.   Selliste tegevuste eest, mida toetatakse ESF+ist või Õiglase Ülemineku Fondist kooskõlas Õiglase Ülemineku Fondi määruse artikli 8 lõike 2 punktidega k, l ja m, tuleb toetus tagasi maksta, kui nende suhtes kohaldatakse riigiabi eeskirjadest tulenevalt investeeringu säilitamise kohustust.

3.   Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata rahastamisvahenditesse tehtud programmimaksete või rahastamisvahenditest tehtud programmimaksete suhtes või tegevuse suhtes, mille tootmistegevus on lõpetamisel pankroti tõttu, mis ei ole seotud pettusega.

Artikkel 66

Üleviimine

1.   Üleviimise toetamisega seotud kulud ei ole fondide panuse saamiseks kõlblikud.

2.   Kui fondide panuse puhul on tegemist riigiabiga, veendub korraldusasutus, et ei toetata määruse (EL) nr 651/2014 artikli 14 lõike 16 kohast üleviimist.

Artikkel 67

Rahastamiskõlblikkuse erinormid toetuste (grandid) puhul

1.   Mitterahaline osalus tööde, kaupade, teenuste, maa ja kinnisvara vormis, mille kohta ei ole makseid tõendavaid arveid ega samaväärse tõendusjõuga dokumente, võib olla rahastamiskõlblik, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | avaliku sektori toetus, mida makstakse mitterahalist osalust hõlmavale tegevusele, ei ületa tegevuse lõpus rahastamiskõlblikke kogukulusid (v.a mitterahaline osalus); |
| --- | --- |

a)

avaliku sektori toetus, mida makstakse mitterahalist osalust hõlmavale tegevusele, ei ületa tegevuse lõpus rahastamiskõlblikke kogukulusid (v.a mitterahaline osalus);

| b) | mitterahalise osaluse väärtus ei ületa kõnealusel turul üldiselt aktsepteeritud kulusid; |
| --- | --- |

b)

mitterahalise osaluse väärtus ei ületa kõnealusel turul üldiselt aktsepteeritud kulusid;

| c) | mitterahalise osaluse väärtust ja olemasolu saab sõltumatult hinnata ja kontrollida; |
| --- | --- |

c)

mitterahalise osaluse väärtust ja olemasolu saab sõltumatult hinnata ja kontrollida;

| d) | maa või kinnisvara puhul võib rendilepingu järgi teha makse, mille aastane nimisumma ei ületa liikmesriigi vääringu ühte ühikut; |
| --- | --- |

d)

maa või kinnisvara puhul võib rendilepingu järgi teha makse, mille aastane nimisumma ei ületa liikmesriigi vääringu ühte ühikut;

| e) | tasustamata töö vormis mitterahalise osaluse korral määratakse kindlaks selle töö väärtus, võttes arvesse kontrollitud tööaega ja samaväärse töö eest makstavat tasumäära. |
| --- | --- |

e)

tasustamata töö vormis mitterahalise osaluse korral määratakse kindlaks selle töö väärtus, võttes arvesse kontrollitud tööaega ja samaväärse töö eest makstavat tasumäära.

Käesoleva lõike esimese lõigu punktis d osutatud maa või kinnisvara väärtust tõendab sõltumatu kvalifitseeritud ekspert või nõuetekohaselt volitatud ametiasutus ning see väärtus ei või ületada artikli 64 lõike 1 punktis b sätestatud piirmäära.

2.   Amortisatsioonikulusid, mille kohta ei ole makseid tõendavaid arveid, võidakse pidada rahastamiskõlblikuks, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | seda võimaldavad programmi rahastamiskõlblikkuse normid; |
| --- | --- |

a)

seda võimaldavad programmi rahastamiskõlblikkuse normid;

| b) | kulude summa on igakülgselt põhjendatud tõendavate dokumentidega, millel on võrdväärne tõendusjõud selliste rahastamiskõlblike kulude arvetega, mis hüvitati artikli 53 lõike 1 punktis a osutatud vormis; |
| --- | --- |

b)

kulude summa on igakülgselt põhjendatud tõendavate dokumentidega, millel on võrdväärne tõendusjõud selliste rahastamiskõlblike kulude arvetega, mis hüvitati artikli 53 lõike 1 punktis a osutatud vormis;

| c) | kulud on seotud ainult tegevuse toetusperioodiga; |
| --- | --- |

c)

kulud on seotud ainult tegevuse toetusperioodiga;

| d) | avaliku sektori toetust (grante) ei ole kasutatud amortiseerunud vara soetamiseks. |
| --- | --- |

d)

avaliku sektori toetust (grante) ei ole kasutatud amortiseerunud vara soetamiseks.

Artikkel 68

Rahastamisvahendite rahastamiskõlblikkuse erinormid

1.   Rahastamisvahendi rahastamiskõlblik kulu on rahastamisvahendile rahastamiskõlblikkuse perioodi jooksul tasutud programmimakse kogusumma või tagatiste puhul tagatislepingute kohaselt eraldatud summa, kui kõnealune summa vastab järgmisele:

| a) | laenude, omakapitali ja kvaasiomakapitali investeeringute puhul maksed vahendite lõplike saajatele; |
| --- | --- |

a)

laenude, omakapitali ja kvaasiomakapitali investeeringute puhul maksed vahendite lõplike saajatele;

| b) | tagatislepingute kohaselt eraldatud, veel välja maksmata või juba välja makstud vahendid, mis on ette nähtud tagatiste võimalikuks realiseerimiseks kahjude korral ning mis arvutatakse lähtuvalt koefitsiendist, mis on kindlaks määratud vastavate alusvarana välja antud uute laenude või vahendite lõplikesse saajatesse tehtud omakapitali või kvaasiomakapitali investeeringute jaoks; |
| --- | --- |

b)

tagatislepingute kohaselt eraldatud, veel välja maksmata või juba välja makstud vahendid, mis on ette nähtud tagatiste võimalikuks realiseerimiseks kahjude korral ning mis arvutatakse lähtuvalt koefitsiendist, mis on kindlaks määratud vastavate alusvarana välja antud uute laenude või vahendite lõplikesse saajatesse tehtud omakapitali või kvaasiomakapitali investeeringute jaoks;

| c) | maksed vahendite lõplikele saajatele või nende kasuks, kui rahastamisvahendid on kombineeritud liidu muu osalusega ühesainsas rahastamisvahendi toimingus kooskõlas artikli 58 lõikega 5; |
| --- | --- |

c)

maksed vahendite lõplikele saajatele või nende kasuks, kui rahastamisvahendid on kombineeritud liidu muu osalusega ühesainsas rahastamisvahendi toimingus kooskõlas artikli 58 lõikega 5;

| d) | rahastamisvahendit rakendavatel asutustel tekkinud haldustasude maksed ja halduskulude hüvitamine. |
| --- | --- |

d)

rahastamisvahendit rakendavatel asutustel tekkinud haldustasude maksed ja halduskulude hüvitamine.

2.   Kui rahastamisvahendit rakendatakse järjestikuste programmitöö perioodide jooksul, võib toetust anda vahendite lõplikele saajatele või nende kasuks, sealhulgas halduskulude ja -tasude katmiseks, tuginedes eelmisel programmitöö perioodil tehtud kokkulepetele, kui selline toetus on kooskõlas järgmise programmitöö perioodi rahastamiskõlblikkuse normidega. Sellisel juhul määratakse maksetaotlustes esitatud kulude rahastamiskõlblikkus kindlaks kooskõlas vastava programmitöö perioodi rahastamiskõlblikkuse normidega.

3.   Lõike 1 punkti b puhul, kui tagatistest kasu saav üksus ei ole kavandatud summas välja andnud uusi laene või teinud vahendite lõplikesse saajatesse omakapitali või kvaasiomakapitali investeeringuid lähtuvalt koefitsiendist, vähendatakse rahastamiskõlblikke kulusid proportsionaalselt. Koefitsiendi võib läbi vaadata, kui see on põhjendatud turutingimustes vahepeal toimunud muutustega. Sellisel läbivaatamisel ei ole tagasiulatuvat mõju.

4.   Lõike 1 punkti d puhul peavad haldustasud põhinema tulemuslikkusel.

Kui valdusfondi haldavad asutused valitakse välja otselepingu sõlmimise teel vastavalt artikli 59 lõikele 3, kohaldatakse kõnealustele asutustele makstavate selliste halduskulude ja -tasude suhtes, mida võib rahastamiskõlblike kuludena deklareerida, piirmäära, mis on kuni 5 % vahendite lõplikele saajatele laenudena välja makstud või tagatislepingute jaoks eraldatud programmimaksete kogusummast ning kuni 7 % vahendite lõplikele saajatele omakapitali ja kvaasiomakapitali investeeringutena välja makstud programmimaksete kogusummast.

Kui erifondi haldavad asutused valitakse välja otselepingu sõlmimise teel vastavalt artikli 59 lõikele 3, kohaldatakse kõnealustele asutustele makstavate selliste halduskulude ja -tasude suhtes, mida võib rahastamiskõlblike kuludena deklareerida, piirmäära, mis on kuni 7 % vahendite lõplikele saajatele laenudena välja makstud või tagatislepingute jaoks eraldatud programmimaksete kogusummast ning kuni 15 % vahendite lõplikele saajatele omakapitali või kvaasiomakapitali investeeringutena välja makstud programmimaksete kogusummast.

Kui valdusfondi või erifondi või mõlemaid haldavad asutused on välja valitud võistupakkumise teel kooskõlas kohaldatava õigusega, määratakse halduskulude ja -tasude summa kindlaks rahastamislepingus ning selle puhul võetakse arvesse asjaomase võistupakkumise tulemusi.

5.   Kui korraldustasud või osa neist nõutakse sisse vahendite lõplikelt saajatelt, ei deklareerita neid rahastamiskõlblike kuludena.

6.   Lõike 1 kohaselt deklareeritud rahastamiskõlblikud kulud ei või ületada fondidest kõnealuse lõike kohaldamisel makstud toetuse ja vastava riikliku kaasrahastamise kogusummat.

VI JAOTIS

JUHTIMINE JA KONTROLL

JUHTIMINE JA KONTROLL

I PEATÜKK

I PEATÜKK

Juhtimise ja kontrolli üldnormid

Juhtimise ja kontrolli üldnormid

Artikkel 69

Liikmesriikide kohustused

1.   Liikmesriikidel on oma programmide jaoks käesoleva jaotise kohased juhtimis- ja kontrollisüsteemid ning nad tagavad nende toimimise kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega ja XI lisas loetletud peamiste nõuetega.

2.   Liikmesriigid tagavad komisjonile esitatud raamatupidamise aastaruannetega hõlmatud kulude seaduslikkuse ja korrektsuse ning võtavad kõik vajalikud meetmed, et õigusnormide rikkumist (sealhulgas kelmusi ja pettusi) ära hoida, avastada ja korrigeerida ning selle kohta aru anda. Kõnealused meetmed hõlmavad teabe kogumist liidu toetusesaajate tegelike kasusaajate kohta kooskõlas XVII lisaga. Selliste andmete kogumise ja töötlemisega seotud normid peavad vastama kohaldatavatele andmekaitsenormidele. Komisjonil, Euroopa Pettustevastasel Ametil ja Kontrollikojal on sellele teabele vajalik juurdepääs.

AMIFist, Sisejulgeolekufondist ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastust toetatavate programmide puhul kohaldatakse liidu toetusesaajate tegelikke kasusaajaid käsitleva teabe kogumise kohustust vastavalt XVII lisale, nagu on sätestatud esimeses lõigus, alates 1. jaanuarist 2023.

3.   Liikmesriigid võtavad komisjoni taotlusel vajalikud meetmed, et tagada oma juhtimis- ja kontrollisüsteemide tulemuslik toimimine ning komisjonile esitatud kulude seaduslikkus ja korrektsus. Kui kõnealune meede on audit, võivad selles osaleda komisjoni ametnikud või nende volitatud esindajad.

4.   Liikmesriigid tagavad, et seiresüsteem ning näitajaid käsitlevad andmed on kvaliteetsed, täpsed ja usaldusväärsed.

5.   Liikmesriigid tagavad teabe avaldamise kooskõlas käesolevas määruses ja fondispetsiifilistes määrustes sätestatud nõuetega, välja arvatud siis, kui liidu või siseriikliku õiguse kohaselt ei ole selline avaldamine lubatud julgeoleku, avaliku korra, kriminaaluurimiste või isikuandmete kaitsega seotud põhjustel kooskõlas määrusega (EL) 2016/679.

6.   Liikmesriikidel on süsteemid ja menetlused, millega tagatakse kõigi XIII lisa kohaste kontrolljälje jaoks nõutavate dokumentide hoidmine vastavalt artiklis 82 sätestatud nõuetele.

7.   Liikmesriigid näevad ette korra, millega tagatakse fondidega seotud kaebuste tulemuslik läbivaatamine. Sellise korra kohaldamisala, seda käsitlevate normide ja sellega seotud menetluste eest vastutavad liikmesriigid kooskõlas oma institutsioonilise ja õigusraamistikuga. See ei piira kodanike ja sidusrühmade üldist võimalust esitada komisjonile kaebusi. Liikmesriigid vaatavad komisjoni taotlusel läbi komisjonile esitatud kaebused, mis kuuluvad nende programmide kohaldamisalasse, ja teavitavad komisjoni nende läbivaatamiste tulemustest.

Käesoleva artikli kohaldamisel hõlmavad kaebused mis tahes potentsiaalsete ja valitud toetusesaajate vahelisi vaidlusi seoses kavandatud või valitud tegevusega ning mis tahes vaidlusi kolmandate isikutega programmi või selle raames toimuvate tegevuste rakendamise teemal, sõltumata riigisisese õiguse kohaselt kindlaks määratud õiguskaitsevahenditest.

8.   Liikmesriigid tagavad, et kogu teabevahetus toetusesaajate ja programme haldavate asutuste vahel toimub elektrooniliste andmevahetussüsteemide kaudu vastavalt XIV lisale.

Liikmesriigid edendavad elektroonilise andmevahetuse eeliseid ja annavad toetusesaajatele sellega seoses kogu vajaliku toetuse.

Erandina esimesest lõigust võib korraldusasutus toetusesaaja selgesõnalise taotluse korral erandkorras nõustuda teabevahetusega paberkandjal, ilma et see piiraks tema kohustust andmeid registreerida ja säilitada vastavalt artikli 72 lõike 1 punktile e.

EMKVFist, AMIFist, Sisejulgeolekufondist ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastust toetatavate programmide suhtes kohaldatakse esimest lõiku alates 1. jaanuarist 2023.

Esimest lõiku ei kohaldata ESF+ määruse artikli 4 lõike 1 alapunkti m kohaste programmide või prioriteetide suhtes.

9.   Liikmesriigid tagavad, et kogu ametlik teabevahetus komisjoniga toimub elektroonilise andmevahetussüsteemi kaudu vastavalt XV lisale.

10.   Liikmesriigid koostavad või tagavad, et korraldusasutused koostaksid prognoosid jooksval kalendriaastal ja järgneval kalendriaastal esitatavate maksetaotluse summa kohta 31. jaanuariks ja 31. juuliks vastavalt VIII lisale.

11.   Igal liikmesriigil on hiljemalt esimese eelarveaasta lõppmakse taotluse esitamise ajaks ning mitte hiljem kui 30. juuniks 2023 koostatud juhtimis- ja kontrollisüsteemi kirjeldus vastavalt XVI lisas esitatud vormile. Liikmesriik ajakohastab kõnealust kirjeldust, et võtta arvesse kõik hilisemad muudatused.

12.   Liikmesriigid annavad õigusnormide rikkumise kohta aru kooskõlas XII lisas sätestatud kriteeriumidega, mille alusel määratakse kindlaks teatatavad õigusnormide rikkumise juhtumid, esitatavad andmed ja aruandluse vorm.

Artikkel 70

Komisjoni volitused ja kohustused

1.   Komisjon veendub, et liikmesriikidel on käesolevale määrusele vastavad juhtimis- ja kontrollisüsteemid ning et kõnealused süsteemid toimivad programmide rakendamisel tulemuslikult ja tõhusalt. Komisjon koostab enda audititöö jaoks riskihindamisel põhineva auditistrateegia ja auditikava.

Komisjon ja auditeerimisasutused kooskõlastavad oma auditikavad.

2.   Komisjoni teeb auditeid kuni kolme kalendriaasta jooksul pärast asjaomast kulu hõlmava raamatupidamise aastaruande heakskiitmist. Seda tähtaega ei kohaldata tegevuste suhtes, mille puhul kahtlustatakse kelmust või pettust.

3.   Auditite tegemiseks on komisjoni ametnikel või nende volitatud esindajatel juurdepääs kõigile vajalikele fondidest toetust saanud tegevustega või juhtimis- ja kontrollisüsteemidega seotud andmetele, dokumentidele ja metaandmetele, sõltumata nende säilitamiseks kasutatud andmekandjast, ning nad saavad nende koopiad nende poolt taotletud vormingus.

4.   Kohapealsete auditite puhul kohaldatakse ka järgmiseid sätteid:

| a) | komisjon teatab pädevale programmi haldavale asutusele auditi toimumisest vähemalt 15 tööpäeva ette, välja arvatud kiireloomulistel juhtudel; sellistes auditites võivad osaleda liikmesriikide ametnikud või volitatud esindajad; |
| --- | --- |

a)

komisjon teatab pädevale programmi haldavale asutusele auditi toimumisest vähemalt 15 tööpäeva ette, välja arvatud kiireloomulistel juhtudel; sellistes auditites võivad osaleda liikmesriikide ametnikud või volitatud esindajad;

| b) | kui riigisiseste õigusnormide kohaselt peavad teatavate toimingutega tegelema selleks riikliku õiguse alusel spetsiaalselt määratud ametnikud, on komisjoni ametnikel ja nende volitatud esindajatel juurdepääs sel teel saadud teabele, ilma et see piiraks liikmesriikide kohtute pädevust ja austades täielikult asjaomaste õigussubjektide põhiõigusi; |
| --- | --- |

b)

kui riigisiseste õigusnormide kohaselt peavad teatavate toimingutega tegelema selleks riikliku õiguse alusel spetsiaalselt määratud ametnikud, on komisjoni ametnikel ja nende volitatud esindajatel juurdepääs sel teel saadud teabele, ilma et see piiraks liikmesriikide kohtute pädevust ja austades täielikult asjaomaste õigussubjektide põhiõigusi;

| c) | komisjon edastab esialgsed auditileiud liikmesriigi pädevale asutusele hiljemalt kolme kuu jooksul pärast viimast auditipäeva; |
| --- | --- |

c)

komisjon edastab esialgsed auditileiud liikmesriigi pädevale asutusele hiljemalt kolme kuu jooksul pärast viimast auditipäeva;

| d) | komisjon edastab auditiaruande hiljemalt kolme kuu jooksul pärast kuupäeva, mil komisjon sai kätte liikmesriigi pädeva asutuse täieliku vastuse esialgsete auditileidude kohta; liikmesriigi vastus loetakse täielikuks, kui komisjon ei ole kahe kuu jooksul alates liikmesriigi vastuse kättesaamise kuupäevast taotlenud täiendava teabe või muudetud dokumendi esitamist. |
| --- | --- |

d)

komisjon edastab auditiaruande hiljemalt kolme kuu jooksul pärast kuupäeva, mil komisjon sai kätte liikmesriigi pädeva asutuse täieliku vastuse esialgsete auditileidude kohta; liikmesriigi vastus loetakse täielikuks, kui komisjon ei ole kahe kuu jooksul alates liikmesriigi vastuse kättesaamise kuupäevast taotlenud täiendava teabe või muudetud dokumendi esitamist.

Käesoleva lõike esimese lõigu punktides c ja d sätestatud tähtaegadest kinnipidamiseks teeb komisjon esialgsed auditileiud ja auditiaruande kättesaadavaks vähemalt ühes liidu institutsioonide ametlikus keeles.

Käesoleva lõike esimese lõigu punktides c ja d osutatud tähtaegu võib pikendada, kui seda peetakse vajalikuks ning kui komisjon ja liikmesriigi pädev asutus selles kokku lepivad.

Kui on kehtestatud tähtaeg, mille jooksul peab liikmesriik käesoleva lõike esimese lõigu punktides c ja d osutatud esialgsetele auditileidudele või auditiaruandele vastama, algab tähtaeg kuupäevast, kui liikmesriigi pädev asutus sai esialgsed auditileiud või auditiaruande kätte vähemalt ühes asjaomase liikmesriigi ametlikus keeles.

Artikkel 71

Programmi haldavad asutused

1.   Finantsmääruse artikli 63 lõike 3 kohaldamiseks määrab liikmesriik iga programmi jaoks korraldusasutuse ja auditeerimisasutuse. Kui liikmesriik annab raamatupidamisülesannete täitmise üle muule asutusele kui korraldusasutusele kooskõlas käesoleva määruse artikli 72 lõikega 2, määratletakse asjaomane asutus samuti programmi haldava asutusena. Samad asutused võivad vastutada rohkem kui ühe programmi eest.

2.   Auditeerimisasutus on avaliku sektori asutus. Auditeerimist võib oma vastutusel teostada muu avaliku sektori asutus või eraõiguslik asutus kui auditeerimisasutus. Auditeerimisasutus ja auditeerimisasutuse vastutusel auditeerimist teostav muu asutus on auditeeritavatest funktsionaalselt sõltumatu.

3.   Korraldusasutus võib määrata ühe või mitu vahendusasutust, kes täidavad teatavaid korraldusasutuse vastutusalasse kuuluvaid ülesandeid. Korraldusasutuse ja vahendusasutuste vahelised kokkulepped vormistatakse kirjalikult.

4.   Liikmesriigid tagavad, et programmi haldavate asutuste vahel ja nende sees järgitakse ülesannete lahususe põhimõtet.

5.   Kui mõne programmi puhul antakse vastavalt selle eesmärkidele toetust ERFist või ESF+ist programmile, mida kaasrahastatakse programmist „Euroopa horisont“, nagu on osutatud „Euroopa Horisont“ määruse artikli 10 lõike 1 punktis b, määrab asjaomase programmi korraldusasutus programmist „Euroopa horisont“ kaasrahastatavat programmi rakendava asutuse vahendusasutuseks vastavalt käesoleva artikli lõikele 3.

6.   Liikmesriik võib omal algatusel luua koordineeriva organi komisjoniga suhtlemiseks ja komisjonile teabe esitamiseks ning programmi haldavate asutuste tegevuste koordineerimiseks asjaomases liikmesriigis.

II PEATÜKK

II PEATÜKK

Standardsed juhtimis- ja kontrollisüsteemid

Standardsed juhtimis- ja kontrollisüsteemid

Artikkel 72

Korraldusasutuse ülesanded

1.   Korraldusasutus vastutab programmi juhtimise eest, et saavutada programmi eesmärgid. Eelkõige on korraldusasutusel järgmised ülesanded:

| a) | valida välja tegevused kooskõlas artikliga 73, välja arvatud artikli 33 lõike 3 punktis d osutatud tegevused; |
| --- | --- |

a)

valida välja tegevused kooskõlas artikliga 73, välja arvatud artikli 33 lõike 3 punktis d osutatud tegevused;

| b) | täita programmi juhtimisülesandeid kooskõlas artikliga 74; |
| --- | --- |

b)

täita programmi juhtimisülesandeid kooskõlas artikliga 74;

| c) | toetada seirekomisjoni tööd kooskõlas artikliga 75; |
| --- | --- |

c)

toetada seirekomisjoni tööd kooskõlas artikliga 75;

| d) | teha järelevalvet vahendusasutuste üle; |
| --- | --- |

d)

teha järelevalvet vahendusasutuste üle;

| e) | elektrooniliselt salvestada ja säilitada iga tegevuse kohta andmed, mis on vajalikud seire, hindamise, finantsjuhtimise, kontrollimise ja auditite jaoks vastavalt XVII lisale, ning tagada andmete turvalisus, terviklikkus ja konfidentsiaalsus ning kasutajate autentimine. |
| --- | --- |

e)

elektrooniliselt salvestada ja säilitada iga tegevuse kohta andmed, mis on vajalikud seire, hindamise, finantsjuhtimise, kontrollimise ja auditite jaoks vastavalt XVII lisale, ning tagada andmete turvalisus, terviklikkus ja konfidentsiaalsus ning kasutajate autentimine.

2.   Liikmesriik võib artiklis 76 osutatud raamatupidamisülesannete täitmise anda üle korraldusasutusele või muule asutusele.

3.   AMIFist, Sisejulgeolekufondist ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastust toetatavate programmide puhul täidab raamatupidamisülesandeid korraldusasutus või tehakse seda tema vastutusel.

Artikkel 73

Tegevuste valimine korraldusasutuse poolt

1.   Tegevuste valimiseks koostab korraldusasutus mittediskrimineerivad ja läbipaistvad kriteeriumid ja menetlused, mis tagavad juurdepääsuvõimalused puuetega inimestele ja soolise võrdõiguslikkuse ning võtavad arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, kestliku arengu põhimõtet ning liidu keskkonnapoliitikat kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 11 ja artikli 191 lõikega 1, ning kohaldab neid.

Nende kriteeriumide ja menetlustega tagatakse valitavate tegevuste prioriseerimine, et maksimeerida liidu rahalist osalust programmi eesmärkide saavutamisse.

2.   Tegevuste valimisel korraldusasutus:

| a) | tagab valitud tegevuste vastavuse programmile, sealhulgas nende kooskõla programmi aluseks olevate asjakohaste strateegiatega, ning selle, et need annavad tõhusa panuse programmi erieesmärkide saavutamisse; |
| --- | --- |

a)

tagab valitud tegevuste vastavuse programmile, sealhulgas nende kooskõla programmi aluseks olevate asjakohaste strateegiatega, ning selle, et need annavad tõhusa panuse programmi erieesmärkide saavutamisse;

| b) | tagab, et valitud tegevused, mis kuuluvad eeltingimuse kohaldamisalasse, on kooskõlas selle eeltingimuse täitmiseks kehtestatud asjaomaste strateegiate ja planeerimisdokumentidega; |
| --- | --- |

b)

tagab, et valitud tegevused, mis kuuluvad eeltingimuse kohaldamisalasse, on kooskõlas selle eeltingimuse täitmiseks kehtestatud asjaomaste strateegiate ja planeerimisdokumentidega;

| c) | tagab, et valitud tegevused esindavad toetuse summa, elluviidud tegevuste ja eesmärkide saavutamise vahelist parimat suhet; |
| --- | --- |

c)

tagab, et valitud tegevused esindavad toetuse summa, elluviidud tegevuste ja eesmärkide saavutamise vahelist parimat suhet;

| d) | kontrollib, et toetusesaajal on vajalikud rahalised vahendid ja mehhanismid, et katta tegevus- ja hoolduskulud tegevuste puhul, mis hõlmavad taristuinvesteeringut või tootlikku investeeringut, et tagada nende finantskestlikkus; |
| --- | --- |

d)

kontrollib, et toetusesaajal on vajalikud rahalised vahendid ja mehhanismid, et katta tegevus- ja hoolduskulud tegevuste puhul, mis hõlmavad taristuinvesteeringut või tootlikku investeeringut, et tagada nende finantskestlikkus;

| e) | tagab, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/92/EL (51) kohaldamisalasse kuuluvate valitud tegevuste suhtes kohaldatakse keskkonnamõju hindamist või sõelumismenetlust ning et on piisavalt arvesse võetud alternatiivsete lahenduste hindamist, võttes aluseks nõuded, mis on sätestatud kõnealuses direktiivis; |
| --- | --- |

e)

tagab, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/92/EL (51) kohaldamisalasse kuuluvate valitud tegevuste suhtes kohaldatakse keskkonnamõju hindamist või sõelumismenetlust ning et on piisavalt arvesse võetud alternatiivsete lahenduste hindamist, võttes aluseks nõuded, mis on sätestatud kõnealuses direktiivis;

| f) | kontrollib, et juhul, kui tegevustega on alustatud enne rahastamistaotluse korraldusasutusele esitamist, on järgitud kohaldatavat õigust; |
| --- | --- |

f)

kontrollib, et juhul, kui tegevustega on alustatud enne rahastamistaotluse korraldusasutusele esitamist, on järgitud kohaldatavat õigust;

| g) | tagab, et valitud tegevused on asjaomase fondi kohaldamisalas ja omistatud ühele sekkumise liigile; |
| --- | --- |

g)

tagab, et valitud tegevused on asjaomase fondi kohaldamisalas ja omistatud ühele sekkumise liigile;

| h) | tagab, et tegevused ei hõlma selliseid toiminguid, mis olid osa tegevusest, mille suhtes kohaldati ümberpaigutamist vastavalt artiklile 66 või mis kujutaksid endast tootmistegevuse üleviimist vastavalt artikli 65 lõike 1 punktile a; |
| --- | --- |

h)

tagab, et tegevused ei hõlma selliseid toiminguid, mis olid osa tegevusest, mille suhtes kohaldati ümberpaigutamist vastavalt artiklile 66 või mis kujutaksid endast tootmistegevuse üleviimist vastavalt artikli 65 lõike 1 punktile a;

| i) | tagab, et valitud tegevusi otseselt ei mõjuta ELi toimimise lepingu artikli 258 kohane komisjoni põhjendatud arvamus rikkumise kohta, mis seab ohtu kulude seaduslikkuse ja korrektsuse või tegevuste tulemuslikkuse; |
| --- | --- |

i)

tagab, et valitud tegevusi otseselt ei mõjuta ELi toimimise lepingu artikli 258 kohane komisjoni põhjendatud arvamus rikkumise kohta, mis seab ohtu kulude seaduslikkuse ja korrektsuse või tegevuste tulemuslikkuse;

| j) | tagab selliste taristuinvesteeringute kliimakindluse, mille eeldatav kestvus on vähemalt viis aastat. |
| --- | --- |

j)

tagab selliste taristuinvesteeringute kliimakindluse, mille eeldatav kestvus on vähemalt viis aastat.

Seoses käesoleva lõigu punktiga b peavad poliitikaeesmärgi nr 1 puhul, nagu on sätestatud ERFi ja Ühtekuuluvusfondi määruse artikli 3 lõike 1 punktis a, ainult käesoleva punkti alapunktides i ja iv osutatud erieesmärkidele vastavad tegevused olema kooskõlas asjaomaste aruka spetsialiseerumise strateegiatega.

3.   Korraldusasutus tagab, et toetusesaajale esitatakse dokument, milles on esitatud kõik tingimused iga tegevuse toetamiseks, sealhulgas erinõuded seoses tarnitavate toodete või osutatavate teenustega, rahastamiskava, elluviimise tähtaeg ning, kui see on kohaldatav, tegevuse kulude kindlaksmääramiseks kohaldatav meetod ja toetuse maksmise tingimused.

4.   Korraldusasutus võib otsustada, et tegevusi, millele on antud kvaliteedimärgis või mis on valitud programmi „Euroopa horisont“ kaasrahastatava programmi raames, toetatakse otse ERFist või ESF+ist, kui sellised tegevused vastavad lõike 2 punktides a, b ja g sätestatud nõuetele.

Lisaks võivad korraldusasutused kohaldada esimeses lõigus osutatud tegevuste suhtes asjaomase liidu rahastamisvahendi alusel kehtestatud rahastamiskõlblike kulude kategooriaid, maksimumsummasid ja arvutamise meetodeid. Need elemendid esitatakse lõikes 3 osutatud dokumendis.

5.   Kui korraldusasutus valib välja strateegiliselt olulise tegevuse, teavitab ta sellest ühe kuu jooksul komisjoni ja esitab komisjonile kogu asjaomase teabe kõnealuse tegevuse kohta.

Artikkel 74

Korraldusasutuse poolt elluviidav programmijuhtimine

1.   Korraldusasutus

| a) | teeb juhtimiskontrolle selle kohta, et kaasrahastatavad tooted on tarnitud ja teenused osutatud ning et tegevus on kooskõlas kohaldatava õigusega, programmiga ja tegevusele toetuse andmise tingimustega, ning






  i) | kui kulud hüvitatakse artikli 53 lõike 1 punkti a alusel, et toetusesaajate poolt nende kuludega seoses deklareeritud kulude summa on tasutud ning et toetusesaajad peavad kõigi tegevusega seotud tehingute kohta eraldi raamatupidamisarvestust või kasutavad asjakohaseid raamatupidamiskoode; |
| --- | --- | --- |

a)

teeb juhtimiskontrolle selle kohta, et kaasrahastatavad tooted on tarnitud ja teenused osutatud ning et tegevus on kooskõlas kohaldatava õigusega, programmiga ja tegevusele toetuse andmise tingimustega, ning

i)

kui kulud hüvitatakse artikli 53 lõike 1 punkti a alusel, et toetusesaajate poolt nende kuludega seoses deklareeritud kulude summa on tasutud ning et toetusesaajad peavad kõigi tegevusega seotud tehingute kohta eraldi raamatupidamisarvestust või kasutavad asjakohaseid raamatupidamiskoode;

| ii) | kui kulud hüvitatakse artikli 53 lõike 1 punktide b, c ja d alusel, et toetusesaajale kulude hüvitamise tingimused on täidetud; |
| --- | --- |

ii)

kui kulud hüvitatakse artikli 53 lõike 1 punktide b, c ja d alusel, et toetusesaajale kulude hüvitamise tingimused on täidetud;

| b) | tagab sõltuvalt rahaliste vahendite kättesaadavusest, et toetusesaaja saab talle lubatud summa kätte tervikuna ja hiljemalt 80 päeva pärast maksetaotluse esitamise kuupäeva; tähtaja arvestamise võib peatada, kui toetusesaaja esitatud teave ei võimalda korraldusasutusel kindlaks määrata, kas summa kuulub maksmisele; |
| --- | --- |

b)

tagab sõltuvalt rahaliste vahendite kättesaadavusest, et toetusesaaja saab talle lubatud summa kätte tervikuna ja hiljemalt 80 päeva pärast maksetaotluse esitamise kuupäeva; tähtaja arvestamise võib peatada, kui toetusesaaja esitatud teave ei võimalda korraldusasutusel kindlaks määrata, kas summa kuulub maksmisele;

| c) | rakendab tulemuslikke ja proportsionaalseid pettusevastaseid meetmeid ja menetlusi, võttes arvesse kindlakstehtud riske; |
| --- | --- |

c)

rakendab tulemuslikke ja proportsionaalseid pettusevastaseid meetmeid ja menetlusi, võttes arvesse kindlakstehtud riske;

| d) | ennetab, avastab ja kõrvaldab õigusnormide rikkumisi; |
| --- | --- |

d)

ennetab, avastab ja kõrvaldab õigusnormide rikkumisi;

| e) | kinnitab, et aruannetesse kirjendatud kulud on seaduslikud ja korrektsed; |
| --- | --- |

e)

kinnitab, et aruannetesse kirjendatud kulud on seaduslikud ja korrektsed;

| f) | koostab liidu vahendite haldaja kinnituse kooskõlas XVIII lisas esitatud vormiga. |
| --- | --- |

f)

koostab liidu vahendite haldaja kinnituse kooskõlas XVIII lisas esitatud vormiga.

Esimese lõigu punkti b puhul ei arvata kõnealusest summast midagi maha ega peeta midagi kinni, samuti ei nõuta eritasusid ega muid samaväärse toimega tasusid, mis võiksid toetusesaajatele makstavaid summasid vähendada.

Avaliku ja erasektori partnerlustegevuse puhul teeb korraldusasutus maksed tinghoiukontole, mis on selleks otstarbeks toetusesaaja nimel avatud ning mida kasutatakse vastavalt avaliku ja erasektori partnerluse lepingule.

2.   Lõike 1 esimese lõigu punktis a osutatud juhtimiskontrollid on riskipõhised ja proportsionaalsed eelnevalt kirjalikult kindlaks määratud riskidega.

Juhtimiskontrollid hõlmavad toetusesaajate esitatavate maksetaotluste halduskontrolli ja tegevuste kohapealset kontrolli. Neid juhtimiskontrolle tehakse enne raamatupidamise aastaruande esitamist kooskõlas artikliga 98.

3.   Kui korraldusasutus on programmi alusel ühtlasi toetusesaaja, tagatakse juhtimiskontrollide korraldamisel ülesannete lahusus.

Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, võib Interregi määrusega kehtestada juhtimiskontrolli erinormid, mida kohaldatakse Interregi programmide suhtes. AMIFi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu määruses võib kehtestada juhtimiskontrolli erinormid, mis on kohaldatavad, kui toetusesaajaks on rahvusvaheline organisatsioon.

Artikkel 75

Korraldusasutuse pakutav tugi seoses seirekomisjoni tööga

Korraldusasutus

| a) | edastab seirekomisjonile õigeaegselt kogu teabe, mis on vajalik selle ülesannete täitmiseks; |
| --- | --- |

a)

edastab seirekomisjonile õigeaegselt kogu teabe, mis on vajalik selle ülesannete täitmiseks;

| b) | tagab järelmeetmete võtmise seirekomisjoni otsuste ja soovituste põhjal. |
| --- | --- |

b)

tagab järelmeetmete võtmise seirekomisjoni otsuste ja soovituste põhjal.

Artikkel 76

Raamatupidamisülesanded

1.   Raamatupidamisülesanded koosnevad järgmisest:

| a) | maksetaotluste koostamine ja esitamine komisjonile kooskõlas artiklitega 91 ja 92; |
| --- | --- |

a)

maksetaotluste koostamine ja esitamine komisjonile kooskõlas artiklitega 91 ja 92;

| b) | raamatupidamise aastaaruande koostamine ja esitamine, selle täielikkuse, täpsuse ja õigsuse kinnitamine vastavalt artiklile 98 ning kõigi raamatupidamise aastaaruande andmete, sealhulgas maksetaotluste registreerimine elektroonilises süsteemis; |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande koostamine ja esitamine, selle täielikkuse, täpsuse ja õigsuse kinnitamine vastavalt artiklile 98 ning kõigi raamatupidamise aastaaruande andmete, sealhulgas maksetaotluste registreerimine elektroonilises süsteemis;

| c) | muus valuutas tekkinud kulude konverteerimine eurodesse, kasutades komisjoni igakuist raamatupidamise vahetuskurssi, mis kehtib kuul, mil kulud registreeriti käesolevas artiklis sätestatud ülesannete täitmise eest vastutava asutuse raamatupidamissüsteemis. |
| --- | --- |

c)

muus valuutas tekkinud kulude konverteerimine eurodesse, kasutades komisjoni igakuist raamatupidamise vahetuskurssi, mis kehtib kuul, mil kulud registreeriti käesolevas artiklis sätestatud ülesannete täitmise eest vastutava asutuse raamatupidamissüsteemis.

2.   Raamatupidamisülesanded ei hõlma kontrollimist toetusesaajate tasandil.

3.   Erandina lõike 1 punktist c võib Interregi määrusega kehtestada teistsuguse meetodi muus valuutas tekkinud kulude konverteerimiseks eurodesse.

Artikkel 77

Auditeerimisasutuse ülesanded

1.   Auditeerimisasutus teeb süsteemiauditeid, tegevusauditeid ja raamatupidamise aastaaruannete auditeid, et pakkuda komisjonile sõltumatut kindlust juhtimis- ja kontrollisüsteemide tulemusliku toimimise ning komisjonile esitatud raamatupidamise aastaaruannetega hõlmatud kulude seaduslikkuse ja korrektsuse suhtes.

2.   Auditeerimist tehakse kooskõlas rahvusvaheliselt aktsepteeritud auditeerimisstandarditega.

3.   Auditeerimisasutus koostab ja esitab komisjonile

| a) | iga-aastase auditiarvamuse kooskõlas finantsmääruse artikli 63 lõikega 7 ja käesoleva määruse XIX lisas esitatud vormiga; auditiarvamus põhineb kõigil tehtud audititel ja hõlmab järgmisi eraldi osi:






  i) | raamatupidamise aastaaruannete täielikkus, täpsus ja õigsus; |
| --- | --- | --- |

a)

iga-aastase auditiarvamuse kooskõlas finantsmääruse artikli 63 lõikega 7 ja käesoleva määruse XIX lisas esitatud vormiga; auditiarvamus põhineb kõigil tehtud audititel ja hõlmab järgmisi eraldi osi:

i)

raamatupidamise aastaaruannete täielikkus, täpsus ja õigsus;

| ii) | komisjonile esitatud raamatupidamise aastaaruannetega hõlmatud kulude seaduslikkus ja korrektsus; |
| --- | --- |

ii)

komisjonile esitatud raamatupidamise aastaaruannetega hõlmatud kulude seaduslikkus ja korrektsus;

| iii) | juhtimis- ja kontrollisüsteemide tulemuslik toimimine; |
| --- | --- |

iii)

juhtimis- ja kontrollisüsteemide tulemuslik toimimine;

| b) | finantsmääruse artikli 63 lõike 5 punkti b nõuetele vastava iga-aastase auditiaruannete ja kontrollide kokkuvõtte kooskõlas käesoleva määruse XX lisas esitatud vormiga, mis toetab käesoleva lõike punktis a osutatud iga-aastast auditiarvamust ja milles esitatakse kokkuvõte auditileidudest, sealhulgas analüüs süsteemides tuvastatud vigade ja puuduste laadi ja ulatuse kohta, samuti kavandatud ja rakendatud parandusmeetmed ning tulenev koguveamäär ja jääkvigade määr seoses komisjonile esitatud raamatupidamise aastaaruannetesse kantud kuludega. |
| --- | --- |

b)

finantsmääruse artikli 63 lõike 5 punkti b nõuetele vastava iga-aastase auditiaruannete ja kontrollide kokkuvõtte kooskõlas käesoleva määruse XX lisas esitatud vormiga, mis toetab käesoleva lõike punktis a osutatud iga-aastast auditiarvamust ja milles esitatakse kokkuvõte auditileidudest, sealhulgas analüüs süsteemides tuvastatud vigade ja puuduste laadi ja ulatuse kohta, samuti kavandatud ja rakendatud parandusmeetmed ning tulenev koguveamäär ja jääkvigade määr seoses komisjonile esitatud raamatupidamise aastaaruannetesse kantud kuludega.

4.   Kui programme rühmitatakse artikli 79 lõike 2 teise lõigu kohaste tegevusauditite jaoks, võib käesoleva artikli lõike 3 punkti b kohaselt nõutavad andmed rühmitada ühte aruandesse.

5.   Auditeerimisasutus edastab süsteemiauditite aruanded komisjonile kohe, kui ärakuulamismenetlus asjaomaste auditeeritavatega on lõpule viidud.

6.   Komisjon ja auditeerimisasutused kohtuvad regulaarselt ja kui ei ole kokku lepitud teisiti, vähemalt üks kord aastas, et läbi vaadata auditistrateegia, iga-aastane kontrolliaruanne ja auditiarvamus, koordineerida oma auditikavasid ja -meetodeid ning vahetada arvamusi juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõhustamisega seotud küsimustes.

Artikkel 78

Auditistrateegia

1.   Auditeerimisasutus koostab pärast korraldusasutusega konsulteerimist riskihindamisel põhineva auditistrateegia, võttes arvesse artikli 69 lõikega 11 ette nähtud juhtimis- ja kontrollisüsteemi kirjeldust; koostatud strateegia hõlmab süsteemiauditeid ja tegevusauditeid. Auditistrateegia hõlmab süsteemiauditite teostamist hiljuti määratud korraldusasutustes ja raamatupidamisülesannete eest vastutavates asutustes. Sellised auditid tehakse 21 kuu jooksul alates otsusest, millega programm või programmi muudatus heaks kiidetakse ning selline asutus kindlaks määratakse. Auditistrateegia koostatakse kooskõlas XXII lisas esitatud vormiga ning seda ajakohastatakse igal aastal pärast esimese iga-aastase kontrolliaruande ja auditiarvamuse esitamist komisjonile. Auditistrateegia võib hõlmata ühte või mitut programmi.

2.   Auditistrateegia esitatakse taotluse korral komisjonile.

Artikkel 79

Tegevusauditid

1.   Tegevusauditid hõlmavad kulusid, mis on komisjonile aruandeaastal valimi põhjal deklareeritud. Valim peab olema representatiivne ja põhinema statistilistel valimi moodustamise meetoditel.

2.   Kui andmekogumis on vähem kui 300 valimikontrolli ühikut, võib auditeerimisasutuse ametialasele arvamusele tuginedes kasutada mittestatistilist valimi moodustamise meetodit. Sellistel juhtudel peab valimi suurus olema piisav selleks, et auditeerimisasutus saaks koostada põhjendatud auditiarvamuse. Mittestatistiline valimi moodustamise meetod hõlmab vähemalt 10 % aruandeaasta andmekogumi valimikontrolli ühikutest, mis valitakse juhumeetodil.

Statistiline valim võib hõlmata ühte või mitut programmi, mis saavad toetust ERFist, ESF+ist, Ühtekuuluvusfondist ja Õiglase Ülemineku Fondist, ning ühte või mitut programmitöö perioodi (mille suhtes kohaldatakse vajaduse korral kihitamist) sõltuvalt auditeerimisasutuse ametialasest arvamusest.

EMKVFist, AMIFist, Sisejulgeolekufondist ja piirihalduse ja viisapoliitika rahastust toetatavate tegevuste puhul kuuluvad valimisse igast fondist toetatavad tegevused eraldi.

3.   Tegevusauditid hõlmavad tegevuse füüsilise rakendamise kohapealset kontrolli üksnes juhul, kui see on nõutav asjaomase tegevuse laadi tõttu.

ESF+ määrusega võidakse kehtestada erisätted nimetatud määruse artikli 4 lõike 1 punkti m kohaste programmide või prioriteetide suhtes. AMIFi, Sisejulgeolekufondi ja piirihalduse ja viisapoliitika rahastu määrustes võib kehtestada tegevuste auditite erinormid puhul, kui toetusesaajaks on rahvusvaheline organisatsioon. Interregi määrusega võidakse kehtestada tegevuste auditite erinormid, mida kohaldatakse Interregi programmide suhtes.

Auditid tehakse normide alusel, mis kehtisid ajal, kui tegevused ellu viidi.

4.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 114 vastu delegeeritud õigusakt, et täiendada käesolevat artiklit, sätestades valimi moodustamise kasutusvalmis standardmeetodid ja korra, mida kohaldatakse ühele või mitmele programmitöö perioodile.

Artikkel 80

Ühtse auditi korraldus

1.   Auditeid tehes võtavad komisjon ja auditeerimisasutused nõuetekohaselt arvesse ühtse auditi ja proportsionaalsuse põhimõtteid seoses liidu eelarvele avalduva riski tasemega. Eelkõige on selle eesmärk vältida sama komisjonile deklareeritud kulu auditeerimise ja juhtimiskontrollide dubleerimist, et minimeerida juhtimiskontrollide ja audititega seotud kulud ning toetusesaajate halduskoormus.

Komisjon ja auditeerimisasutused kasutavad esmalt kogu artikli 72 lõike 1 punktis e osutatud teavet ja kõiki andmeid, sealhulgas juhtimiskontrollide tulemusi, ning taotlevad ja saavad asjaomastelt toetusesaajatelt täiendavaid dokumente ja auditi tõendusmaterjale üksnes juhul, kui nende ametialase arvamuse põhjal on see vajalik põhjalike auditijärelduste koostamiseks.

2.   Programmide puhul, millega seoses komisjon leiab, et auditeerimisasutuse arvamus on usaldusväärne, ning mille puhul asjaomane liikmesriik osaleb Euroopa Prokuratuuriga seotud tõhustatud koostöös, piirduvad komisjoni enda auditid auditeerimisasutuse töö auditeerimisega.

3.   Enne raamatupidamise aastaaruande esitamist selle aruandeaasta kohta, mil tegevus lõpetatakse, ei tee komisjon ega auditeerimisasutus rohkem kui ühe auditi tegevuste puhul, mille rahastamiskõlblikud kulud kokku ei ületa ERFi või Ühtekuuluvusfondi puhul 400 000 eurot, Õiglase Ülemineku Fondi puhul 350 000 eurot, ESF+ puhul 300 000 eurot ning EMKVFi, AMIFi, Sisejulgeolekufondi või piirihalduse ja viisapoliitika rahastu puhul 200 000 eurot.

Muude tegevuste puhul teeb auditeerimisasutus või komisjon kõige rohkem ühe auditi aruandeaastas enne raamatupidamise aastaaruande esitamist selle aruandeaasta kohta, mil tegevus lõpetatakse. Komisjon ega auditeerimisasutus ei auditeeri tegevusi, mida kontrollikoda on asjaomase aasta jooksul auditeerinud, tingimusel et auditeerimisasutus või komisjon saavad kontrollikoja auditi tulemusi kõnealuste tegevuste kohta oma ülesannete täitmiseks kasutada.

4.   Olenemata lõikest 3 võib iga tegevuse puhul teha rohkem kui ühe auditi, kui auditeerimisasutus järeldab oma kutsealase otsustuse põhjal, et põhjendatud auditiarvamuse koostamine ei ole võimalik.

5.   Lõikeid 2 ja 3 ei kohaldata, kui

| a) | ilmneb konkreetne õigusnormide rikkumise oht või kelmuse või pettuse kahtlus; |
| --- | --- |

a)

ilmneb konkreetne õigusnormide rikkumise oht või kelmuse või pettuse kahtlus;

| b) | auditeerimisasutuse tööd on vaja korrata, et saada kinnitust selle tulemusliku töö kohta; |
| --- | --- |

b)

auditeerimisasutuse tööd on vaja korrata, et saada kinnitust selle tulemusliku töö kohta;

| c) | on tõendeid tõsisest puudusest auditeerimisasutuse töös. |
| --- | --- |

c)

on tõendeid tõsisest puudusest auditeerimisasutuse töös.

Artikkel 81

Rahastamisvahendite juhtimiskontroll ja auditid

1.   Korraldusasutus teeb artikli 74 lõike 1 kohaseid kohapealseid juhtimiskontrolle üksnes rahastamisvahendit rakendavate asutuste tasandil ning tagatisfondide puhul tagatiste aluseks olevaid uusi laene andvate asutuste tasandil. Korraldusasutus võib tugineda väliste asutuste tehtud kontrollidele ja mitte teha kohapealseid juhtimiskontrolle, kui tal on piisavalt tõendeid nende väliste asutuste pädevuse kohta.

2.   Korraldusasutus ei tee kohapealseid kontrolle EIPi või muude selliste rahvusvaheliste finantseerimisasutuste tasandil, milles liikmesriigil on osalus.

EIP või muud sellised rahvusvahelised finantseerimisasutused, milles liikmesriigil on osalus, esitavad siiski korraldusasutusele maksetaotlusi tõendavaid kontrolliaruandeid.

3.   Auditeerimisasutus teeb asjakohasel juhul artiklite 77, 79 või 83 kohaseid süsteemiauditeid ja tegevusauditeid rahastamisvahendit rakendavate asutuste tasandil ning tagatisfondide puhul tagatiste aluseks olevaid uusi laene andvate asutuste tasandil. Auditeerimisasutus võib üldise kindluse tagamiseks võtta arvesse rahastamisvahendit rakendavate asutuste välisaudiitorite audititulemusi ning selle alusel võib auditeerimisasutus otsustada oma auditeerimistegevust piirata.

4.   Tagatisfondide puhul võivad programmide auditi eest vastutavad asutused korraldada uusi tagatise aluseks olevaid laene andvate organite auditeid ainult siis, kui esineb üks või mitu järgmistest olukordadest:

| a) | tõendavad dokumendid, mis kinnitavad seda, et vahendite lõplikud saajad said rahastamisvahendist toetust, ei ole kättesaadavad korraldusasutuse tasandil või rahastamisvahendit rakendavate asutuste tasandil; |
| --- | --- |

a)

tõendavad dokumendid, mis kinnitavad seda, et vahendite lõplikud saajad said rahastamisvahendist toetust, ei ole kättesaadavad korraldusasutuse tasandil või rahastamisvahendit rakendavate asutuste tasandil;

| b) | on tõendeid, et korraldusasutuse või rahastamisvahendit rakendavate asutuste tasandil kättesaadavad dokumendid ei kajasta antud toetuse tõest ja täpset olukorda. |
| --- | --- |

b)

on tõendeid, et korraldusasutuse või rahastamisvahendit rakendavate asutuste tasandil kättesaadavad dokumendid ei kajasta antud toetuse tõest ja täpset olukorda.

5.   Auditeerimisasutus ei tee auditit EIP või muude selliste rahvusvaheliste finantseerimisasutuste tasandil, milles liikmesriigil on osalus, nende poolt rakendatavate rahastamisvahendite üle.

EIP või muud sellised rahvusvahelised finantseerimisasutused, milles liikmesriigil on osalus, esitavad siiski komisjonile ja auditeerimisasutusele iga-aastase auditiaruande, mille nende välisaudiitorid koostavad iga kalendriaasta lõpuks. See aruanne hõlmab XXI lisas sisalduvaid elemente ja on alus auditeerimisasutuse tööle.

6.   EIP või muud rahvusvahelised finantseerimisasutused esitavad programmi haldavatele asutustele kõik vajalikud dokumendid, et nad saaksid oma ülesandeid täita.

Artikkel 82

Dokumentide kättesaadavus

1.   Ilma et see piiraks riigiabi reeglite kohaldamist, tagab korraldusasutus, et kõiki tõendavaid dokumente, mis on seotud fondidest toetust saava tegevusega, säilitatakse asjakohasel tasemel viie aasta jooksul alates selle aasta 31. detsembrist, mil korraldusasutus tegi toetusesaajale viimase makse.

2.   Lõikes 1 osutatud tähtaeg katkeb kohtumenetluse korral või komisjoni taotlusel.

III PEATÜKK

III PEATÜKK

Riiklikele juhtimissüsteemidele tuginemine

Riiklikele juhtimissüsteemidele tuginemine

Artikkel 83

Laiendatud proportsionaalne kord

Kui on täidetud artiklis 84 sätestatud tingimused, võib liikmesriik kohaldada programmi juhtimis- ja kontrollisüsteemi suhtes järgmist laiendatud proportsionaalset korda:

| a) | erandina artikli 74 lõike 1 punktist a ja artikli 74 lõikest 2 võib korraldusasutus juhtimiskontrollide tegemisel piirduda üksnes riiklike menetluste kohaldamisega; |
| --- | --- |

a)

erandina artikli 74 lõike 1 punktist a ja artikli 74 lõikest 2 võib korraldusasutus juhtimiskontrollide tegemisel piirduda üksnes riiklike menetluste kohaldamisega;

| b) | erandina artikli 77 lõikest 1 seoses süsteemiaudititega ning artikli 79 lõigetest 1 ja 3 seoses tegevusaudititega võib auditeerimisasutus piirduda oma auditeerimistegevuses tegevusaudititega, mis hõlmavad asjaomase programmi või programmide rühma 30 valimikontrolli ühikust koosnevat statistilist valimit. |
| --- | --- |

b)

erandina artikli 77 lõikest 1 seoses süsteemiaudititega ning artikli 79 lõigetest 1 ja 3 seoses tegevusaudititega võib auditeerimisasutus piirduda oma auditeerimistegevuses tegevusaudititega, mis hõlmavad asjaomase programmi või programmide rühma 30 valimikontrolli ühikust koosnevat statistilist valimit.

Esimese lõigu punktis a osutatud juhtimiskontrollide puhul võib korraldusasutus tugineda välisasutuste tehtud kontrollidele, kui tal on piisavalt tõendeid nende asutuste pädevuse kohta.

Esimese lõigu punkti b kohaldamisel võib auditeerimisasutus juhul, kui andmekogum koosneb vähem kui 300 valimikontrolli ühikust, kohaldada mittestatistilist valimi moodustamise meetodit kooskõlas artikli 79 lõikega 2.

Komisjon piirdub oma auditite puhul auditeerimisasutuse töö kontrollimisega üksnes auditeerimisasutuse tasandil toimuva korduskontrolli kaudu, välja arvatud juhul, kui olemasolevast teabest ilmneb, et auditeerimisasutuse töös esineb tõsiseid puudusi.

Artikkel 84

Laiendatud proportsionaalse korra kohaldamistingimused

1.   Liikmesriik võib kohaldada artiklis 83 osutatud laiendatud proportsionaalset korda kogu programmitöö perioodi vältel, kui komisjon on kinnitanud oma iga-aastastes tegevusaruannetes, mis on avaldatud kahe viimase aasta kohta, mis eelnevad liikmesriigi sellisele otsusele, et programmi juhtimis- ja kontrollisüsteem toimib tulemuslikult ning et mõlemal aastal on koguveamäär 2 % või alla selle. Programmi juhtimis- ja kontrollisüsteemi toimimise tulemuslikkust hinnates võtab komisjon arvesse asjaomase liikmesriigi osalemist Euroopa Prokuratuuriga algatatud tõhustatud koostöös.

Kui liikmesriik otsustab kohaldada artiklis 83 osutatud laiendatud proportsionaalset korda, teavitab ta komisjoni sellise korra kohaldamisest. Sellisel juhul kohaldatakse korda järgneva aruandeaasta algusest.

2.   Liikmesriik võib programmitöö perioodi alguses kohaldada artiklis 83 osutatud laiendatud proportsionaalset korda, kui käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud aastatel 2014–2020 rakendatud sarnase programmi puhul ja kui aastate 2021–2027 programmi jaoks kehtestatud juhtimise ja kontrolli kord põhineb suures osas kõnealuse varasema programmi puhul rakendatud korral. Sellisel juhul kohaldatakse korda alates programmi algusest.

3.   Liikmesriik kehtestab artikli 69 lõikes 11 ja artiklis 78 esitatud juhtimis- ja kontrollisüsteemi kirjelduse ja auditistrateegia või ajakohastab neid vastavalt.

Artikkel 85

Kohandamine programmitöö perioodi jooksul

1.   Kui komisjon või auditeerimisasutus jõuavad tehtud auditite ja iga-aastase kontrolliaruande põhjal järeldusele, et artiklis 84 sätestatud tingimused ei ole enam täidetud, taotleb komisjon, et auditeerimisasutus korraldaks artikli 69 lõike 3 kohaselt täiendava auditeerimise ja veenduks parandusmeetmete võtmises.

2.   Kui seejärel esitatud iga-aastasest kontrolliaruandest selgub, et tingimused ei ole jätkuvalt täidetud, mis vähendab komisjoni kindlust seoses juhtimis- ja kontrollisüsteemide tulemusliku toimimisega ning kulude seaduslikkuse ja korrektsusega, palub komisjon auditeerimisasutusel teha süsteemiauditid.

3.   Pärast seda, kui komisjon on andnud liikmesriigile võimaluse esitada märkusi, võib ta liikmesriiki teavitada, et artiklis 83 sätestatud laiendatud proportsionaalse korra kohaldamine lõpetatakse alates järgmise aruandeaasta algusest.

VII JAOTIS

FINANTSJUHTIMINE, RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNETE ESITAMINE JA KONTROLLIMINE NING FINANTSKORREKTSIOONID

FINANTSJUHTIMINE, RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNETE ESITAMINE JA KONTROLLIMINE NING FINANTSKORREKTSIOONID

I PEATÜKK

I PEATÜKK

Finantsjuhtimine

Finantsjuhtimine

I jagu

I jagu

Üldised raamatupidamiseeskirjad

Üldised raamatupidamiseeskirjad

Artikkel 86

Eelarvelised kulukohustused

1.   Otsus, millega programm kooskõlas artikliga 23 heaks kiidetakse, on rahastamisotsus finantsmääruse artikli 110 lõike 1 tähenduses ning kui see on asjaomasele liikmesriigile teatavaks tehtud, tähendab see juriidilise kohustuse võtmist.

Otsuses määratakse kindlaks liidu osaluse kogusumma iga fondi ja aasta kohta. Tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi alla kuuluvate programmide puhul säilitatakse siiski summa, mis vastab 50 %le osalusest 2026. ja 2027. aastaks iga programmi kohta eraldatud vahenditest igas liikmesriigis (edaspidi „kohandatav summa“) ning see eraldatakse programmile lõplikult alles pärast seda, kui komisjon on kooskõlas artikliga 18 võtnud vahehindamise järel vastu otsuse.

2.   Liidu eelarvelised kulukohustused iga programmi puhul määrab komisjon iga fondi iga-aastaste osamaksetena ajavahemikuks 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2027.

3.   Erandina finantsmääruse artikli 111 lõikest 2 võetakse esimese osamakse eelarvelised kulukohustused pärast seda, kui komisjon on programmi vastu võtnud.

Artikkel 87

Euro kasutamine

Kõik programmides ette nähtud summad, mis liikmesriik komisjonile aruandluses teatab või deklareerib, esitatakse eurodes.

Artikkel 88

Tagasimaksed

1.   Tagasimaksed liidu eelarvesse tehakse enne tähtpäeva, mis on näidatud finantsmääruse artikli 98 alusel koostatud sissenõudekorralduses. See tähtpäev on korralduse väljastamise kuule järgneva teise kuu viimane päev.

2.   Iga hilinenud tagasimakse puhul nõutakse viivist, mida hakatakse arvestama alates tähtpäevast ja mis lõpeb makse tegeliku tegemise päeval. Sellise viivise määr on poolteist protsendipunkti kõrgem kui määr, mida Euroopa Keskpank kohaldab oma põhiliste refinantseerimistoimingute suhtes selle kuu esimesel tööpäeval, millesse tähtpäev langeb.

II jagu

II jagu

Liikmesriikidele tehtavaid makseid käsitlevad õigusnormid

Liikmesriikidele tehtavaid makseid käsitlevad õigusnormid

Artikkel 89

Maksete liigid

Maksed tehakse eel- ja vahemaksetena ning asjaomase aruandeaasta lõppmaksetena.

Artikkel 90

Eelmaksed

1.   Komisjon teeb eelmaksed fondidest eraldatava kogutoetuse alusel, mis on sätestatud otsuses, millega programm heaks kiidetakse.

2.   Igale fondile tehakse eelmaksed aastaste osamaksetena lähtuvalt rahaliste vahendite olemasolust enne iga aasta 1. juulit järgmiselt:

| a) | 2021: 0,5 %; |
| --- | --- |

a)

2021: 0,5 %;

| b) | 2022: 0,5 %; |
| --- | --- |

b)

2022: 0,5 %;

| c) | 2023: 0,5 %; |
| --- | --- |

c)

2023: 0,5 %;

| d) | 2024: 0,5 %; |
| --- | --- |

d)

2024: 0,5 %;

| e) | 2025: 0,5 %; |
| --- | --- |

e)

2025: 0,5 %;

| f) | 2026: 0,5 %. |
| --- | --- |

f)

2026: 0,5 %.

Kui programm võetakse vastu pärast 1. juulit 2021, tasutakse varasemad osamaksed vastuvõtmise aastal.

3.   Erandina lõikest 2 sätestatakse Interregi määruses erinormid Interregi programmide eelmaksete kohta.

4.   Erandina lõikest 2 sätestatakse fondispetsiifilistes määrustes erinormid AMIFist, Sisejulgeolekufondist ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastust toetatavate programmide eelmaksete kohta.

5.   2021. ja 2022. aastaks eelmaksetena makstud summa kantakse komisjoni raamatupidamisarvestusest välja igal aastal ning 2023.–2026. aastaks eelmaksetena makstud summa hiljemalt viimase aruandeaasta jooksul vastavalt artiklile 100.

AMIFist, Sisejulgeolekufondist ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastust toetatavate programmide puhul kantakse eelmaksetena makstud summa komisjoni raamatupidamisarvestusest välja hiljemalt viimase aruandeaasta jooksul.

6.   Eelmaksete tagajärjel kogunenud intresse kasutatakse asjaomase programmi jaoks samamoodi nagu fondide vahendeid ja need kajastatakse viimase aruandeaasta raamatupidamisarvestuses.

Artikkel 91

Maksetaotlused

1.   Liikmesriik esitab kõige rohkem kuus maksetaotlust programmi, fondi ja aruandeaasta kohta. Igal aastal võib igal ajal esitada ühe maksetaotluse ajavahemikel, mis jäävad järgmiste kuupäevade vahele: 28. veebruar, 31. mai, 31. juuli, 31. oktoober, 30. november ja 31. detsember.

31. juuliks esitatud viimane maksetaotlus loetakse 30. juunil lõppenud aruandeaasta lõppmaksetaotluseks.

Esimest lõiku ei kohaldata Interregi programmide suhtes.

2.   Maksetaotlused loetakse vastuvõetavaks ainult juhul, kui on esitatud artiklis 98 osutatud viimane nõutud kinnituspakett.

3.   Maksetaotlused esitatakse komisjonile kooskõlas XXIII lisas esitatud vormiga ja need sisaldavad iga prioriteedi ja, kui see on kohaldatav, piirkonnakategooria kohta järgmist:

| a) | selliste rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis on tekkinud toetusesaajatel ning mis on tasutud selliste tegevuste elluviimisel, mis on seotud erieesmärkidega, mille puhul eeltingimused on täidetud, ning nende tegevuste elluviimisel, mis on seotud erieesmärkidega, mille puhul eeltingimused ei ole täidetud, kuid mis aitavad nende täitmisele kaasa, nagu need on kantud raamatupidamisülesandeid täitva asutuse süsteemi; |
| --- | --- |

a)

selliste rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis on tekkinud toetusesaajatel ning mis on tasutud selliste tegevuste elluviimisel, mis on seotud erieesmärkidega, mille puhul eeltingimused on täidetud, ning nende tegevuste elluviimisel, mis on seotud erieesmärkidega, mille puhul eeltingimused ei ole täidetud, kuid mis aitavad nende täitmisele kaasa, nagu need on kantud raamatupidamisülesandeid täitva asutuse süsteemi;

| b) | tehnilise abi summa, mis on arvutatud kooskõlas artikli 36 lõike 5 punktiga b, kui see on kohaldatav; |
| --- | --- |

b)

tehnilise abi summa, mis on arvutatud kooskõlas artikli 36 lõike 5 punktiga b, kui see on kohaldatav;

| c) | avaliku sektori sellise osaluse kogusumma, mis on antud või antakse seoses erieesmärkidega, mille puhul eeltingimused on täidetud, ning tegevuste rakendamisel, mis on seotud erieesmärkidega, mille puhul eeltingimused ei ole täidetud, kuid mis aitavad nende täitmisele kaasa, nagu need on kantud raamatupidamisülesandeid täitva asutuse süsteemi; |
| --- | --- |

c)

avaliku sektori sellise osaluse kogusumma, mis on antud või antakse seoses erieesmärkidega, mille puhul eeltingimused on täidetud, ning tegevuste rakendamisel, mis on seotud erieesmärkidega, mille puhul eeltingimused ei ole täidetud, kuid mis aitavad nende täitmisele kaasa, nagu need on kantud raamatupidamisülesandeid täitva asutuse süsteemi;

| d) | selliste rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis on tekkinud toetusesaajatel ning mis on tasutud selliste tegevuste elluviimisel, mis on seotud erieesmärkidega, mille puhul eeltingimused ei ole täidetud, välja arvatud tegevused, mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele, nagu need on kantud raamatupidamisülesandeid täitva asutuse süsteemi. |
| --- | --- |

d)

selliste rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis on tekkinud toetusesaajatel ning mis on tasutud selliste tegevuste elluviimisel, mis on seotud erieesmärkidega, mille puhul eeltingimused ei ole täidetud, välja arvatud tegevused, mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele, nagu need on kantud raamatupidamisülesandeid täitva asutuse süsteemi.

4.   Erandina lõike 3 punktist a kohaldatakse järgmist:

| a) | kui liidu osalus antakse artikli 51 punkti a alusel, on maksetaotlusesse kantavateks summadeks sellised summad, mida õigustavad edusammud tingimuste täitmises või tulemuste saavutamises kooskõlas artikli 95 lõikes 2 osutatud otsusega või artikli 95 lõikes 4 osutatud delegeeritud õigusaktiga; |
| --- | --- |

a)

kui liidu osalus antakse artikli 51 punkti a alusel, on maksetaotlusesse kantavateks summadeks sellised summad, mida õigustavad edusammud tingimuste täitmises või tulemuste saavutamises kooskõlas artikli 95 lõikes 2 osutatud otsusega või artikli 95 lõikes 4 osutatud delegeeritud õigusaktiga;

| b) | kui liidu osalus antakse artikli 51 punktide c, d ja e alusel, on maksetaotlusesse kantavateks summadeks summad, mis on kindlaks määratud kooskõlas artikli 94 lõikes 3 osutatud otsusega või artikli 94 lõikes 4 osutatud delegeeritud õigusaktiga; |
| --- | --- |

b)

kui liidu osalus antakse artikli 51 punktide c, d ja e alusel, on maksetaotlusesse kantavateks summadeks summad, mis on kindlaks määratud kooskõlas artikli 94 lõikes 3 osutatud otsusega või artikli 94 lõikes 4 osutatud delegeeritud õigusaktiga;

| c) | artikli 53 lõike 1 esimese lõigu punktides b, c ja d osutatud toetusvormide puhul on maksetaotlusesse kantavateks summadeks kohaldatava aluse põhjal arvutatud kulud. |
| --- | --- |

c)

artikli 53 lõike 1 esimese lõigu punktides b, c ja d osutatud toetusvormide puhul on maksetaotlusesse kantavateks summadeks kohaldatava aluse põhjal arvutatud kulud.

5.   Erandina lõikest 3 võib riigiabi puhul maksetaotlus sisaldada abi andva asutuse tehtud ettemakseid toetusesaajale järgmistel kumulatiivsetel tingimustel:

| a) | ettemaksetele peab olema antud liikmesriigis asuva panga või muu finantseerimisasutuse tagatis või need peavad olema kaetud rahastamisvahendiga, mille avaliku sektori asutus või liikmesriik on tagatisena ette näinud; |
| --- | --- |

a)

ettemaksetele peab olema antud liikmesriigis asuva panga või muu finantseerimisasutuse tagatis või need peavad olema kaetud rahastamisvahendiga, mille avaliku sektori asutus või liikmesriik on tagatisena ette näinud;

| b) | ettemaksed ei ole suuremad kui 40 % toetusesaajale kõnealuseks tegevuseks antava abi kogusummast; |
| --- | --- |

b)

ettemaksed ei ole suuremad kui 40 % toetusesaajale kõnealuseks tegevuseks antava abi kogusummast;

| c) | ettemaksed kaetakse toetusesaaja poolt tegevuse elluviimisel tehtud kulutustega, mis tõendatakse maksekviitungitega või samaväärse tõendusjõuga raamatupidamisdokumentidega hiljemalt kolme aasta jooksul pärast ettemakse tegemise aastat või 31. detsembril 2029, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem; nimetatud tingimuse mittetäitmise korral korrigeeritakse järgmist maksetaotlust vastavalt. |
| --- | --- |

c)

ettemaksed kaetakse toetusesaaja poolt tegevuse elluviimisel tehtud kulutustega, mis tõendatakse maksekviitungitega või samaväärse tõendusjõuga raamatupidamisdokumentidega hiljemalt kolme aasta jooksul pärast ettemakse tegemise aastat või 31. detsembril 2029, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem; nimetatud tingimuse mittetäitmise korral korrigeeritakse järgmist maksetaotlust vastavalt.

Igas seda liiki ettemakseid sisaldavas maksetaotluses esitatakse eraldi programmist ettemaksetena makstud kogusumma, summa, mis on kaetud toetusesaaja tasutud kuludega kolme aasta jooksul pärast ettemakse tegemist kooskõlas punktiga c, ning summa, mis ei ole kaetud toetusesaaja tasutud kuludega ja mille puhul see kolmeaastane tähtaeg ei ole veel möödas.

6.   Erandina käesoleva artikli lõike 3 punktist c maksab ELi toimimise lepingu artikli 107 kohaste abikavade puhul abi andev asutus toetusesaajatele avaliku sektori osaluse, mis vastab maksetaotlusesse kantud kuludele.

Artikkel 92

Maksetaotlustes esitatavate rahastamisvahendite eriaspektid

1.   Kui rahastamisvahendeid rakendatakse kooskõlas artikli 59 lõikega 1, sisaldavad XXIII lisa kohaselt esitatavad maksetaotlused korraldusasutuse poolt vahendite lõplikele saajatele makstud kogusummasid või tagatiste puhul tagatislepingute jaoks kõrvale pandud summasid, nagu on osutatud artikli 68 lõike 1 punktides a, b ja c.

2.   Kui rahastamisvahendeid rakendatakse kooskõlas artikli 59 lõikega 2, esitatakse maksetaotlused, mis sisaldavad rahastamisvahendite kulusid, kooskõlas järgmiste tingimustega:

| a) | esimeses maksetaotluses sisalduv summa peab olema rahastamisvahenditesse makstud ja see võib ulatuda 30 %-ni vastava rahastamislepingu alusel rahastamisvahendite jaoks eraldatud programmimaksete kogusummast, võttes arvesse asjaomast prioriteeti ja piirkonnakategooriat, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

a)

esimeses maksetaotluses sisalduv summa peab olema rahastamisvahenditesse makstud ja see võib ulatuda 30 %-ni vastava rahastamislepingu alusel rahastamisvahendite jaoks eraldatud programmimaksete kogusummast, võttes arvesse asjaomast prioriteeti ja piirkonnakategooriat, kui see on asjakohane;

| b) | rahastamiskõlblikkuse perioodi jooksul esitatud järgmiste maksetaotluste summad sisaldavad artikli 68 lõikes 1 osutatud rahastamiskõlblikke kulusid. |
| --- | --- |

b)

rahastamiskõlblikkuse perioodi jooksul esitatud järgmiste maksetaotluste summad sisaldavad artikli 68 lõikes 1 osutatud rahastamiskõlblikke kulusid.

3.   Lõike 2 punktis a osutatud esimeses maksetaotluses sisalduv summa kantakse komisjoni raamatupidamisarvestusest välja hiljemalt viimasel aruandeaastal.

See avaldatakse eraldi maksetaotlustes.

Artikkel 93

Ühised normid maksete kohta

1.   Ilma et see piiraks artikli 15 lõigete 5 ja 6 kohaldamist ning tingimusel et on olemas vabad vahendid, teeb komisjon vahemaksed 60 päeva jooksul pärast kuupäeva, mil komisjon maksetaotluse kätte saab.

2.   Iga makse suunatakse fondi varaseima avatud eelarvelise kulukohustuse ja asjaomase piirkonnakategooria alla. Komisjon hüvitab vahemaksetena 95 % maksetaotluses sisalduvatest summadest; see määr saadakse, kui iga prioriteedi kaasrahastamismäära kohaldatakse vastavalt kas rahastamiskõlblikele kogukuludele või avaliku sektori osalusele. Komisjon määrab lõppmakse arvutamisel vastavalt artiklile 100 kindlaks veel hüvitamisele või sissenõudmisele kuuluvad summad.

3.   Fondidest mõnele prioriteedile vahemaksetena eraldatav toetus ei tohi olla suurem kui fondidest makstav toetussumma prioriteedile, mis on sätestatud otsuses, millega programm heaks kiidetakse.

4.   Ükskõik millises artiklis 51 loetletud vormis antava liidu osaluse puhul ei maksa komisjon suuremat summat, kui liikmesriik on taotlenud.

5.   Fondidest ei tohi prioriteedile viimase aruandeaasta lõppmakse kaudu makstav toetussumma olla suurem ühestki järgmisest summast:

| a) | maksetaotlustes teatatud avaliku sektori osalus; |
| --- | --- |

a)

maksetaotlustes teatatud avaliku sektori osalus;

| b) | fondidest toetusesaajatele makstud või makstav toetus; |
| --- | --- |

b)

fondidest toetusesaajatele makstud või makstav toetus;

| c) | liikmesriigi taotletud summa. |
| --- | --- |

c)

liikmesriigi taotletud summa.

Artikli 36 lõike 5 kohaselt hüvitatud summasid ei võeta arvesse käesoleva artikli esimese lõigu punktis b sätestatud ülemmäära arvutamisel.

6.   Liikmesriigi taotlusel võib vahemakseid suurendada 10 % võrra üle kaasrahastamismäära, mida kohaldatakse fondide iga prioriteedi suhtes, kui liikmesriik vastab pärast 1. juulit 2021 käesoleva määruse jõustumise kuupäev] ühele järgmistest tingimustest:

| a) | asjaomane liikmesriik saab liidult laenu nõukogu määruse (EL) nr 407/2010 (52) kohaselt; |
| --- | --- |

a)

asjaomane liikmesriik saab liidult laenu nõukogu määruse (EL) nr 407/2010 (52) kohaselt;

| b) | asjaomane liikmesriik saab keskmise tähtajaga finantsabi Euroopa stabiilsusmehhanismist, nagu on ette nähtud 2. veebruari 2012. aasta Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamislepinguga või nagu on osutatud määruses (EÜ) nr 332/2002, sõltuvalt makromajandusliku kohandamisprogrammi elluviimisest; |
| --- | --- |

b)

asjaomane liikmesriik saab keskmise tähtajaga finantsabi Euroopa stabiilsusmehhanismist, nagu on ette nähtud 2. veebruari 2012. aasta Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamislepinguga või nagu on osutatud määruses (EÜ) nr 332/2002, sõltuvalt makromajandusliku kohandamisprogrammi elluviimisest;

| c) | asjaomasele liikmesriigile tehakse kättesaadavaks finantsabi sõltuvalt määruses (EL) nr 472/2013 sätestatud makromajandusliku kohandamisprogrammi elluviimisest. |
| --- | --- |

c)

asjaomasele liikmesriigile tehakse kättesaadavaks finantsabi sõltuvalt määruses (EL) nr 472/2013 sätestatud makromajandusliku kohandamisprogrammi elluviimisest.

Suurendatud määra, mis ei või olla suurem kui 100 %, kohaldatakse maksetaotluste suhtes selle kalendriaasta lõpuni, mil vastava finantsabi andmine lõpeb.

7.   Lõiget 6 ei kohaldata Interregi programmide suhtes.

Artikkel 94

Ühikuhindadel, kindlasummalistel maksetel ja ühtsetel määradel põhinev liidu osalus

1.   Komisjon võib hüvitada liidu osaluse programmis ühikuhindade, kindlasummaliste maksete ja ühtsete määrade alusel kooskõlas artikliga 51, tuginedes summadele ja määradele, mis on heaks kiidetud otsusega vastavalt käesoleva artikli lõikele 3 või sätestatud käesoleva artikli lõikes 4 osutatud delegeeritud õigusaktis.

2.   Selleks et kasutada programmis liidu osalust, mis põhineb ühikuhindadel, kindlasummalistel maksetel ja ühtsetel määradel, esitab liikmesriik komisjonile kooskõlas V ja VI lisas esitatud vormidega ettepaneku osana programmist või selle muutmise taotlusest.

Liikmesriigi ettepanekus esitatud summad ja määrad määratakse kindlaks järgmise põhjal ning neid hindab auditeerimisasutus:

| a) | aus, õiglane ja kontrollitav arvutusmeetod, mis põhineb ühel järgmistest:






  i) | statistilistel andmetel, muul objektiivsel teabel või eksperdi hinnangul; |
| --- | --- | --- |

a)

aus, õiglane ja kontrollitav arvutusmeetod, mis põhineb ühel järgmistest:

i)

statistilistel andmetel, muul objektiivsel teabel või eksperdi hinnangul;

| ii) | varasemat tegevust puudutavad kontrollitud andmed; |
| --- | --- |

ii)

varasemat tegevust puudutavad kontrollitud andmed;

| iii) | tavapäraste kuluarvestustavade kohaldamine; |
| --- | --- |

iii)

tavapäraste kuluarvestustavade kohaldamine;

| b) | eelarveprojektid; |
| --- | --- |

b)

eelarveprojektid;

| c) | vastavaid ühikuhindu, kindlasummalisi makseid ja ühtseid määrasid käsitlevad õigusnormid, mida kohaldatakse liidu poliitikas sarnast liiki tegevuse suhtes; |
| --- | --- |

c)

vastavaid ühikuhindu, kindlasummalisi makseid ja ühtseid määrasid käsitlevad õigusnormid, mida kohaldatakse liidu poliitikas sarnast liiki tegevuse suhtes;

| d) | vastavaid ühikuhindu, kindlasummalisi makseid ja ühtseid määrasid käsitlevad õigusnormid, mida sarnast liiki tegevuse suhtes kohaldatakse toetusskeemide raames, mida täielikult rahastavad liikmesriigid. |
| --- | --- |

d)

vastavaid ühikuhindu, kindlasummalisi makseid ja ühtseid määrasid käsitlevad õigusnormid, mida sarnast liiki tegevuse suhtes kohaldatakse toetusskeemide raames, mida täielikult rahastavad liikmesriigid.

3.   Programmi või selle muudatust heaks kiitva otsusega nähakse ette ühikuhindade, kindlasummaliste maksete ja ühtsete määrade alusel toimuva hüvitamisega hõlmatud tegevuse liigid, ühikuhindade, kindlasummaliste maksete ja ühtsete määrade määratlus ja nendega hõlmatud summad ning selliste summade kohandamismeetodid.

Liikmesriigid maksavad toetusesaajatele hüvitist käesoleva artikli kohaldamise eesmärgil. See hüvitamine võib olla mis tahes toetuse vormis.

Komisjoni ja liikmesriigi auditite ja liikmesriikide poolt ellu viidud juhtimiskontrollide ainuke eesmärk on kontrollida, et komisjonipoolse hüvitamise tingimused on täidetud.

4.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 114 vastu delegeeritud õigusakt, et täiendada käesolevat artiklit, määratledes liidu tasandil ühikuhinnad, kindlasummalised maksed ja ühtsed määrad ning nende suuruse ja kohandamismeetodid vastavalt käesoleva artikli lõike 2 teise lõigu punktides a–d osutatud viisidele.

5.   Käesolevat artiklit ei kohaldata tehnilise abi jaoks antava liidu osaluse suhtes, mida hüvitatakse artikli 51 punkti e alusel.

Artikkel 95

Kuludega sidumata rahastamisel põhinev liidu osalus

1.   Komisjon võib hüvitada liidu osaluse programmi prioriteedis või selle osas kuludega sidumata rahastamise alusel kooskõlas artikliga 51, tuginedes summadele, mis on heaks kiidetud otsusega, millele osutatakse käesoleva artikli lõikes 2 või mis on sätestatud käesoleva artikli lõikes 4 osutatud delegeeritud õigusaktis. Selleks et kasutada programmis liidu osalust, mis põhineb kuludega sidumata rahastamisel, esitab liikmesriik komisjonile kooskõlas V ja VI lisas esitatud vormidega ettepaneku osana programmist või selle muutmisettepanekust. See ettepanek sisaldab järgmist teavet:

| a) | asjaomase prioriteedi kindlakstegemine ja kogusumma, mida kuludega sidumata rahastamine hõlmab; |
| --- | --- |

a)

asjaomase prioriteedi kindlakstegemine ja kogusumma, mida kuludega sidumata rahastamine hõlmab;

| b) | programmi osa ja tegevusliigi kirjeldus, mida kuludega sidumata rahastamine hõlmab; |
| --- | --- |

b)

programmi osa ja tegevusliigi kirjeldus, mida kuludega sidumata rahastamine hõlmab;

| c) | täidetavate tingimuste või saavutatavate tulemuste kirjeldus ja ajakava; |
| --- | --- |

c)

täidetavate tingimuste või saavutatavate tulemuste kirjeldus ja ajakava;

| d) | vahetulemused, mille komisjon võtab hüvitamisel aluseks; |
| --- | --- |

d)

vahetulemused, mille komisjon võtab hüvitamisel aluseks;

| e) | mõõtühikud; |
| --- | --- |

e)

mõõtühikud;

| f) | komisjonipoolse hüvitamise ajakava ja asjaomased summad, mis on seotud tingimuste täitmise ja tulemuste saavutamise edenemisega; |
| --- | --- |

f)

komisjonipoolse hüvitamise ajakava ja asjaomased summad, mis on seotud tingimuste täitmise ja tulemuste saavutamise edenemisega;

| g) | vahetulemuste ning tingimuste täitmise või tulemuste saavutamise kontrollimise kord; |
| --- | --- |

g)

vahetulemuste ning tingimuste täitmise või tulemuste saavutamise kontrollimise kord;

| h) | summade kohandamismeetodid, kui see on kohaldatav; |
| --- | --- |

h)

summade kohandamismeetodid, kui see on kohaldatav;

| i) | tingimuste täitmist või tulemuste saavutamist tõendava kontrolljälje tagamise kord kooskõlas XIII lisaga; |
| --- | --- |

i)

tingimuste täitmist või tulemuste saavutamist tõendava kontrolljälje tagamise kord kooskõlas XIII lisaga;

| j) | kavandatav hüvitamismeetodi liik, mida kasutatakse hüvitise andmiseks toetusesaaja(te)le programmide prioriteedi või selle osade raames, mida käesolev artikkel puudutab. |
| --- | --- |

j)

kavandatav hüvitamismeetodi liik, mida kasutatakse hüvitise andmiseks toetusesaaja(te)le programmide prioriteedi või selle osade raames, mida käesolev artikkel puudutab.

2.   Otsuses programmi heakskiitmise kohta või programmi muutmise taotluses esitatakse kõik lõikes 1 loetletud andmed.

3.   Liikmesriigid maksavad toetusesaajatele hüvitist käesoleva artikli kohaldamise eesmärgil. See hüvitamine võib olla mis tahes toetuse vormis.

Komisjoni ja liikmesriigi auditite ja liikmesriikide poolt ellu viidud juhtimiskontrollide ainuke eesmärk on kontrollida, et komisjonipoolse hüvitamise tingimused on täidetud või tulemused saavutatud.

4.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 114 vastu delegeeritud õigusakt, et täiendada käesolevat artiklit, määrates liidu tasandil kindlaks kuludega sidumata rahastamise summad tegevusliikide kaupa, summade kohandamise meetodid ning täidetavad tingimused või saavutatavad eesmärgid.

III jagu

III jagu

Maksete edasilükkamine ja peatamine

Maksete edasilükkamine ja peatamine

Artikkel 96

Maksetähtaja edasilükkamine

1.   Komisjon võib maksetähtaja edasi lükata, välja arvatud eelmaksete puhul, maksimaalselt kuue kuu võrra, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:

| a) | on tõendeid selle kohta, et esineb tõsine puudus, mille suhtes ei ole võetud parandusmeetmeid; |
| --- | --- |

a)

on tõendeid selle kohta, et esineb tõsine puudus, mille suhtes ei ole võetud parandusmeetmeid;

| b) | komisjonil tuleb korraldada täiendav kontrollimine pärast temani jõudnud teavet, et maksetaotluses sisalduvad kulud võivad olla seotud õigusnormide rikkumisega. |
| --- | --- |

b)

komisjonil tuleb korraldada täiendav kontrollimine pärast temani jõudnud teavet, et maksetaotluses sisalduvad kulud võivad olla seotud õigusnormide rikkumisega.

2.   Liikmesriik võib nõustuda maksetähtaja edasilükkamise pikendamisega kolme kuu võrra.

3.   Komisjon piirab edasilükkamist nii, et see puudutab ainult kulude seda osa, mille suhtes kehtivad lõikes 1 osutatud asjaolud, välja arvatud juhul, kui seda osa ei ole võimalik kindlaks teha. Komisjon teatab liikmesriigile ja korraldusasutusele kirjalikult edasilükkamise põhjused ja palub neil olukorda parandada. Komisjon lõpetab edasilükkamise niipea, kui on võetud meetmed lõikes 1 osutatud asjaolude parandamiseks.

4.   EMKVFi fondispetsiifilistes normides võib sätestada konkreetsed alused selliste maksete tähtaja edasilükkamiseks, mis on seotud ühise kalanduspoliitika õigusnormide rikkumisega.

Artikkel 97

Maksete peatamine

1.   Komisjon võib peatada maksed, välja arvatud eelmaksed, täielikult või osaliselt pärast seda, kui on andnud liikmesriigile võimaluse oma märkuste esitamiseks, juhul kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:

| a) | liikmesriik ei ole võtnud vajalikke meetmeid artikli 96 kohase edasilükkamise põhjuseks oleva olukorra parandamiseks; |
| --- | --- |

a)

liikmesriik ei ole võtnud vajalikke meetmeid artikli 96 kohase edasilükkamise põhjuseks oleva olukorra parandamiseks;

| b) | esineb tõsine puudus; |
| --- | --- |

b)

esineb tõsine puudus;

| c) | maksetaotluses sisalduvad kulud on seotud õigusnormide rikkumisega, mida ei ole kõrvaldatud; |
| --- | --- |

c)

maksetaotluses sisalduvad kulud on seotud õigusnormide rikkumisega, mida ei ole kõrvaldatud;

| d) | komisjon on esitanud ELi toimimise lepingu artikli 258 kohaselt põhjendatud arvamuse seoses rikkumismenetlusega küsimuse kohta, mis ohustab kulude seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

d)

komisjon on esitanud ELi toimimise lepingu artikli 258 kohaselt põhjendatud arvamuse seoses rikkumismenetlusega küsimuse kohta, mis ohustab kulude seaduslikkust ja korrektsust.

2.   Komisjon lõpetab kõikide või osade maksete peatamise, kui liikmesriik on võtnud meetmed lõikes 1 osutatud asjaolude parandamiseks.

3.   EMKVFi fondispetsiifilistes normides võib sätestada konkreetsed alused selliste maksete peatamiseks, mis on seotud ühise kalanduspoliitika õigusnormide rikkumisega.

II PEATÜKK

II PEATÜKK

Raamatupidamise aastaaruannete esitamine ja kontrollimine

Raamatupidamise aastaaruannete esitamine ja kontrollimine

Artikkel 98

Raamatupidamise aastaaruande sisu ja esitamine

1.   Iga sellise aruandeaasta kohta, mille kohta on esitatud maksetaotlused, esitab liikmesriik komisjonile 15. veebruariks järgmised dokumendid (edaspidi „kinnituspakett“), mis käsitlevad eelnevat aruandeaastat:

| a) | raamatupidamise aastaaruanne kooskõlas XXIV lisas esitatud vormiga; |
| --- | --- |

a)

raamatupidamise aastaaruanne kooskõlas XXIV lisas esitatud vormiga;

| b) | artikli 74 lõike 1 punktis f osutatud liidu vahendite haldaja kinnitus kooskõlas XVIII lisas esitatud vormiga; |
| --- | --- |

b)

artikli 74 lõike 1 punktis f osutatud liidu vahendite haldaja kinnitus kooskõlas XVIII lisas esitatud vormiga;

| c) | artikli 77 lõike 3 punktis a osutatud iga-aastane auditiarvamus kooskõlas XIX lisas esitatud vormiga; |
| --- | --- |

c)

artikli 77 lõike 3 punktis a osutatud iga-aastane auditiarvamus kooskõlas XIX lisas esitatud vormiga;

| d) | artikli 77 lõike 3 punktis b osutatud iga-aastane auditiaruannete ja kontrollide kokkuvõtte kooskõlas XX lisas esitatud vormiga. |
| --- | --- |

d)

artikli 77 lõike 3 punktis b osutatud iga-aastane auditiaruannete ja kontrollide kokkuvõtte kooskõlas XX lisas esitatud vormiga.

2.   Komisjon võib lõikes 1 osutatud tähtaega erandkorras pikendada 1. märtsini, kui asjaomane liikmesriik seda taotleb.

3.   Raamatupidamise aastaruanne sisaldab iga prioriteedi ning, kui see on kohaldatav, fondi ja piirkonnakategooria tasandil järgmist:

| a) | raamatupidamisülesandeid täitva asutuse raamatupidamissüsteemidesse kirjendatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis sisaldub kõnealuse aruandeaasta lõppmaksetaotluses, ning vastava makstud või makstava avaliku sektori sellise osaluse kogusumma, mis on seotud erieesmärkidega, mille puhul eeltingimused on täidetud, ja selliste erieesmärkidega seotud tegevustega, mille puhul rakendamistingimused ei ole täidetud, kuid mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele; |
| --- | --- |

a)

raamatupidamisülesandeid täitva asutuse raamatupidamissüsteemidesse kirjendatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis sisaldub kõnealuse aruandeaasta lõppmaksetaotluses, ning vastava makstud või makstava avaliku sektori sellise osaluse kogusumma, mis on seotud erieesmärkidega, mille puhul eeltingimused on täidetud, ja selliste erieesmärkidega seotud tegevustega, mille puhul rakendamistingimused ei ole täidetud, kuid mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele;

| b) | aruandeaasta jooksul tühistatud summad; |
| --- | --- |

b)

aruandeaasta jooksul tühistatud summad;

| c) | rahastamisvahenditesse makstud avaliku sektori osaluse summad; |
| --- | --- |

c)

rahastamisvahenditesse makstud avaliku sektori osaluse summad;

| d) | iga prioriteedi puhul punkti a kohaselt deklareeritud summade ja sama aruandeaasta maksetaotlustes deklareeritud summade vaheliste võimalike erinevuste selgitamine. |
| --- | --- |

d)

iga prioriteedi puhul punkti a kohaselt deklareeritud summade ja sama aruandeaasta maksetaotlustes deklareeritud summade vaheliste võimalike erinevuste selgitamine.

4.   Kinnituspakett ei puuduta toetusesaajatel tekkinud ja tegevuste rakendamisel makstud rahastamiskõlblike kulude kogusummat või vastavat avaliku sektori osalust, mis on antud või antakse selliste erieesmärkide jaoks, mille puhul ei ole eeltingimused täidetud, välja arvatud tegevuste puhul, mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele.

5.   Raamatupidamise aastaruanne ei ole vastuvõetav, kui liikmesriik ei ole teinud vajalikke parandusi, et vähendada raamatupidamisarvestuses esitatud kulutuste seaduslikkuse ja korrektsusega seotud jääkvigade määra nii, et see oleks 2 % või alla selle.

6.   Eelkõige jätavad liikmesriigid raamatupidamise aastaruandest välja:

| a) | õigusnorme rikkuvad kulutused, mille suhtes on kohaldatud finantskorrektsioone kooskõlas artikliga 103; |
| --- | --- |

a)

õigusnorme rikkuvad kulutused, mille suhtes on kohaldatud finantskorrektsioone kooskõlas artikliga 103;

| b) | kulutused, mille seaduslikkust ja korrektsust parajasti hinnatakse; |
| --- | --- |

b)

kulutused, mille seaduslikkust ja korrektsust parajasti hinnatakse;

| c) | muud summad, mida on vaja, et vähendada aruandes esitatud kulude jääkvigade määra 2 %-ni või alla selle. |
| --- | --- |

c)

muud summad, mida on vaja, et vähendada aruandes esitatud kulude jääkvigade määra 2 %-ni või alla selle.

Liikmesriik võib lisada esimese lõigu punkti b kohased kulutused mõne järgneva aruandeaasta maksetaotlusesse, tingimusel et nende seaduslikkus ja korrektsus on kinnitatud.

7.   Liikmesriik võib korrigeerida õigusnorme rikkuvad summad, mille ta on avastanud pärast asjaomaseid summasid sisaldava raamatupidamise aastaaruande esitamist, tehes vastavad kohandused selle aruandeaasta raamatupidamise aastaaruandesse, mil õigusnormide rikkumist märgati, ilma et see piiraks artikli 104 kohaldamist.

8.   Liikmesriik esitab kinnituspaketis viimase aruandeaasta kohta artiklis 43 osutatud lõpliku tulemusaruande või AMIFi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu viimase aasta tulemusaruande.

Artikkel 99

Raamatupidamise aastaaruande kontrollimine

Komisjon veendub aruandeaastale järgneva aasta 31. maiks selles, kas raamatupidamise aastaaruanne on täielik, täpne ja õige, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse artiklit 102.

Artikkel 100

Jääksumma arvutamine

1.   Kui komisjon määrab kindlaks fondidest aruandeaastal tasumisele kuuluva summa ning sellest tulenevad kohandused liikmesriigile tehtavates maksetes, võtab ta arvesse järgmist:

| a) | artikli 98 lõike 3 punktis a osutatud arvestuskannete summad, millele kohaldatakse iga prioriteedi kaasrahastamismäära; |
| --- | --- |

a)

artikli 98 lõike 3 punktis a osutatud arvestuskannete summad, millele kohaldatakse iga prioriteedi kaasrahastamismäära;

| b) | komisjoni poolt selle aruandeaasta jooksul tehtud vahemaksete kogusumma; |
| --- | --- |

b)

komisjoni poolt selle aruandeaasta jooksul tehtud vahemaksete kogusumma;

| c) | ERFi, ESF+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja EMKVFi puhul eelmaksete summa 2021. ja 2022. aastaks. |
| --- | --- |

c)

ERFi, ESF+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja EMKVFi puhul eelmaksete summa 2021. ja 2022. aastaks.

2.   Kui liikmesriigilt on vaja mõni summa sisse nõuda, esitab komisjon liikmesriigile sissenõudekorralduse, mis viiakse võimaluse korral täide nii, et see summa arvestatakse maha liikmesriigile sama programmi alusel tehtavatest järgmistest maksetest. Selline sissenõudmine ei kujuta endast finantskorrektsiooni ning sellega ei kaasne fondide toetuste vähenemine programmile. Sissenõutud summa loetakse vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõikele 3 sihtotstarbeliseks tuluks.

Artikkel 101

Raamatupidamise aastaaruande kontrollimise kord

1.   Mõlemal järgmisel juhul kohaldatakse artiklis 102 sätestatud korda:

| a) | kui auditeerimisasutus on esitanud märkusega või eitava auditiarvamuse seoses raamatupidamise aastaaruande täielikkust, täpsust ja õigsust puudutavate asjaoludega; |
| --- | --- |

a)

kui auditeerimisasutus on esitanud märkusega või eitava auditiarvamuse seoses raamatupidamise aastaaruande täielikkust, täpsust ja õigsust puudutavate asjaoludega;

| b) | kui komisjonil on tõendeid, mis seavad kahtluse alla märkuseta auditiarvamuse usaldusväärsuse. |
| --- | --- |

b)

kui komisjonil on tõendeid, mis seavad kahtluse alla märkuseta auditiarvamuse usaldusväärsuse.

2.   Kõikidel muudel juhtudel arvutab komisjon fondidest tasumisele kuuluvad summad kooskõlas artikliga 100 ja teeb vastavad maksed või esitab sissenõuded enne 1. juulit. Kõnealune makse või sissenõue kujutab endast raamatupidamise aastaaruande heakskiitmist.

Artikkel 102

Raamatupidamise aastaruande kontrollimise ärakuulamismenetlus

1.   Kui auditeerimisasutus esitab märkusega või eitava auditiarvamuse seoses raamatupidamise aastaaruande täielikkust, täpsust ja õigsust puudutavate asjaoludega, palub komisjon liikmesriigil kõnealused aruanded läbi vaadata ning esitada artikli 98 lõikes 1 osutatud dokumendid ühe kuu jooksul uuesti.

Kui esimeses lõigus osutatud tähtaja möödudes:

| a) | on auditiarvamus märkuseta, kohaldatakse artiklit 100 ja komisjon tasub kahe kuu jooksul vajalikud juurdemaksed või alustab sissenõudemenetlust; |
| --- | --- |

a)

on auditiarvamus märkuseta, kohaldatakse artiklit 100 ja komisjon tasub kahe kuu jooksul vajalikud juurdemaksed või alustab sissenõudemenetlust;

| b) | on auditiarvamus endiselt märkusega või kui liikmesriik ei ole dokumente uuesti esitanud, kohaldatakse lõikeid 2, 3 ja 4. |
| --- | --- |

b)

on auditiarvamus endiselt märkusega või kui liikmesriik ei ole dokumente uuesti esitanud, kohaldatakse lõikeid 2, 3 ja 4.

2.   Kui auditiarvamus on endiselt märkusega seoses raamatupidamise aastaaruande täielikkust, täpsust ja õigsust puudutavate asjaoludega või kui auditiarvamus on endiselt ebausaldusväärne, teatab komisjon liikmesriigile kõnealusel aruandeaastal fondidest tasumisele kuuluva summa.

3.   Kui liikmesriik nõustub käesoleva artikli lõikes 2 osutatud summaga ühe kuu jooksul, tasub komisjon kahe kuu jooksul vajalikud juurdemaksed või alustab sissenõudemenetlust kooskõlas artikliga 100.

4.   Kui liikmesriik ei nõustu käesoleva artikli lõikes 2 osutatud summaga, kehtestab komisjon kõnealusel aruandeaastal fondidest tasumisele kuuluva summa. See ei kujuta endast finantskorrektsiooni ning sellega ei kaasne fondide toetuste vähenemine programmile. Komisjon tasub kahe kuu jooksul vajalikud juurdemaksed või alustab sissenõudemenetlust kooskõlas artikliga 100.

5.   Viimase aruandeaastaga seoses teeb komisjon või nõuab sisse ERFist, ESF+ist, Ühtekuuluvusfondist, Õiglase Ülemineku Fondist ja EMKVFist toetatavate programmide aastase lõppmakse mitte hiljem kui kaks kuud pärast artiklis 43 osutatud lõpliku tulemusaruande vastuvõtmise kuupäeva.

III PEATÜKK

III PEATÜKK

Finantskorrektsioonid

Finantskorrektsioonid

Artikkel 103

Liikmesriikide tehtavad finantskorrektsioonid

1.   Liikmesriigid kaitsevad liidu eelarvet ja kohaldavad finantskorrektsioone, tühistades kõik fondidest tegevusele või programmile makstavad toetussummad või osa nendest, kui leitakse, et komisjonile deklareeritud kulud rikuvad õigusnorme.

2.   Finantskorrektsioonid kirjendatakse selle aruandeaasta raamatupidamisaruandesse, mille jooksul tühistamine otsustati.

3.   Fondidest makstavaid toetussummasid, mis on tühistatud, võib liikmesriik uuesti kasutada asjaomase programmi raames, välja arvatud sellise tegevuse jaoks, millele korrektsiooni kohaldati, või kui finantskorrektsioon tehakse süstemaatilise õigusnormide rikkumise tõttu, ei või tühistatud toetussummat uuesti kasutada ühegi tegevuse jaoks, mida see süstemaatiline õigusnormide rikkumine mõjutas.

4.   EMKVFi fondispetsiifilistes normides võib ette näha konkreetsed alused liikmesriikide poolt finantskorrektsioonide tegemiseks seoses ühise kalanduspoliitika raames kohaldatavate õigusnormide rikkumisega.

5.   Erandina lõigetest 1, 2 ja 3 võib rahastamisvahendeid hõlmavate tegevuste puhul käesoleva artikli kohaselt tühistatud toetussummat sama tegevuse raames uuesti kasutada, kui tegemist oli ühekordse õigusnormide rikkumisega ja täidetud on järgmised tingimused:

| a) | kui toetussumma tühistamise tinginud õigusnormide rikkumine on tuvastatud vahendite lõpliku saaja tasandil, võivad seda teha ainult teised vahendite lõplikud saajad sama rahastamisvahendi raames; |
| --- | --- |

a)

kui toetussumma tühistamise tinginud õigusnormide rikkumine on tuvastatud vahendite lõpliku saaja tasandil, võivad seda teha ainult teised vahendite lõplikud saajad sama rahastamisvahendi raames;

| b) | kui toetussumma tühistamise tinginud õigusnormide rikkumine on tuvastatud erifondi haldava asutuse tasandil, kus rahastamisvahendit rakendatakse valdusfondi struktuuri kaudu, võivad seda teha ainult teised erifonde haldavad asutused. |
| --- | --- |

b)

kui toetussumma tühistamise tinginud õigusnormide rikkumine on tuvastatud erifondi haldava asutuse tasandil, kus rahastamisvahendit rakendatakse valdusfondi struktuuri kaudu, võivad seda teha ainult teised erifonde haldavad asutused.

Kui toetussumma tühistamise tinginud õigusnormide rikkumine on tuvastatud valdusfondi haldava asutuse tasandil või erifondi haldava asutuse tasandil, kus rahastamisvahendit rakendatakse valdusfondita struktuuri kaudu, ei või tühistatud toetussummat sama tegevuse raames uuesti kasutada.

Kui finantskorrektsioon tehakse süstemaatilise õigusnormide rikkumise tõttu, ei või tühistatud toetussummat uuesti kasutada ühegi tegevuse jaoks, mida see süstemaatiline rikkumine puudutas.

6.   Rahastamisvahendeid rakendavad asutused hüvitavad liikmesriigile õigusnormide rikkumisest mõjutatud programmimaksete summad koos intressiga ning mis tahes muu programmimaksetega tekitatud tuluga.

Rahastamisvahendeid rakendavad asutused ei hüvita liikmesriigile esimeses lõigus osutatud summasid juhul, kui nad tõendavad, et asjaomase õigusnormide rikkumise puhul on täidetud järgmised kumulatiivsed tingimused:

| a) | õigusnormide rikkumine esines toetuse vahendite lõplike saajate tasandil või valdusfondi puhul erifonde haldavate asutuste või vahendite lõplike saajate tasandil; |
| --- | --- |

a)

õigusnormide rikkumine esines toetuse vahendite lõplike saajate tasandil või valdusfondi puhul erifonde haldavate asutuste või vahendite lõplike saajate tasandil;

| b) | rahastamisvahendeid rakendavad asutused on kooskõlas kohaldatava õigusega täitnud oma kohustused seoses programmimaksetega, mida õigusnormide rikkumine mõjutas, ning tegutsevad sellise kutsealase tähelepanelikkuse, läbipaistvuse ja hoolsusega, mida rahastamisvahendite rakendamises kogenud professionaalselt asutuselt eeldatakse; |
| --- | --- |

b)

rahastamisvahendeid rakendavad asutused on kooskõlas kohaldatava õigusega täitnud oma kohustused seoses programmimaksetega, mida õigusnormide rikkumine mõjutas, ning tegutsevad sellise kutsealase tähelepanelikkuse, läbipaistvuse ja hoolsusega, mida rahastamisvahendite rakendamises kogenud professionaalselt asutuselt eeldatakse;

| c) | õigusnormide rikkumisest mõjutatud summasid ei õnnestunud tagasi nõuda hoolimata sellest, et rahastamisvahendeid rakendavad asutused on piisava hoolsusega rakendanud kõiki kohaldatavaid lepingulisi ja õiguslikke meetmeid. |
| --- | --- |

c)

õigusnormide rikkumisest mõjutatud summasid ei õnnestunud tagasi nõuda hoolimata sellest, et rahastamisvahendeid rakendavad asutused on piisava hoolsusega rakendanud kõiki kohaldatavaid lepingulisi ja õiguslikke meetmeid.

Artikkel 104

Komisjoni tehtavad finantskorrektsioonid

1.   Komisjon teeb finantskorrektsioone, vähendades fondidest programmile makstavat toetust, kui ta on jõudnud järeldusele, et:

| a) | esineb tõsine puudus, mis ohustab fondidest programmile juba antud toetust; |
| --- | --- |

a)

esineb tõsine puudus, mis ohustab fondidest programmile juba antud toetust;

| b) | vastu võetud raamatupidamisaruandes sisalduv kulu rikub õigusnorme ja liikmesriik ei ole seda tuvastanud ega sellest teatanud; |
| --- | --- |

b)

vastu võetud raamatupidamisaruandes sisalduv kulu rikub õigusnorme ja liikmesriik ei ole seda tuvastanud ega sellest teatanud;

| c) | enne, kui komisjon alustas finantskorrektsiooni menetlust, ei ole liikmesriik täitnud oma artiklist 97 tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

c)

enne, kui komisjon alustas finantskorrektsiooni menetlust, ei ole liikmesriik täitnud oma artiklist 97 tulenevaid kohustusi.

Kui komisjon kohaldab ühtse määraga või ekstrapoleeritud finantskorrektsioone, toimub see kooskõlas XXV lisaga.

2.   Enne finantskorrektsiooni kohta otsuse tegemist teatab komisjon liikmesriigile oma järeldused ning annab liikmesriigile võimaluse esitada kahe kuu jooksul oma märkused ja tõendada, et õigusnormide rikkumise tegelik ulatus on väiksem, kui see komisjoni hinnangul on. Seda tähtaega võib vastastikkusel kokkuleppel pikendada.

3.   Kui liikmesriik ei aktsepteeri komisjoni järeldusi, kutsub komisjon liikmesriigi ärakuulamisele, tagamaks, et komisjonile on kättesaadav kogu asjakohane teave ja kõik märkused, mille alusel teha otsus finantskorrektsiooni kohaldamise kohta.

4.   Komisjon teeb finantskorrektsiooni kohaldamise kohta otsuse rakendusaktiga kümne kuu jooksul alates ärakuulamise või komisjoni nõutud lisateabe esitamise kuupäevast, võttes arvesse õigusnormide rikkumise või tõsiste puuduste ulatust, sagedust ja finantsmõju.

Finantskorrektsiooni kohta otsuse tegemisel võtab komisjon arvesse kogu esitatud teavet ja kõiki esitatud märkusi.

Kui liikmesriik nõustub lõike 1 esimese lõigu punktides a ja c osutatud juhtudel tehtud finantskorrektsiooniga enne käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud otsuse vastuvõtmist, võib liikmesriik asjaomaseid summasid uuesti kasutada. Seda võimalust ei kohaldata lõike 1 esimese lõigu punkti b kohaselt tehtud finantskorrektsiooni suhtes.

5.   EMKVFi fondispetsiifilistes normides võib ette näha konkreetsed alused komisjoni finantskorrektsioonide tegemiseks seoses ühise kalanduspoliitika raames kohaldatavate õigusnormide rikkumisega.

6.   Õiglase Ülemineku Fondi fondispetsiifilistes normides võib ette näha konkreetsed alused komisjoni finantskorrektsioonide tegemiseks seoses Õiglase Ülemineku Fondi jaoks kehtestatud eesmärkide ebapiisava saavutamisega.

IV PEATÜKK

IV PEATÜKK

Kulukohustustest vabastamine

Kulukohustustest vabastamine

Artikkel 105

Kulukohustustest vabastamise põhimõtted ja normid

1.   Komisjon vabastab kulukohustustest kõik programmi summad, mida ei ole kasutatud eelmakseteks kooskõlas artikliga 90 või mille kohta ei ole esitatud maksetaotlust kooskõlas artiklitega 91 ja 92 aastate 2021–2026 eelarveliste kulukohustuste täitmise aastale järgneva kolmanda kalendriaasta 31. detsembriks.

2.   See osa kulukohustustest, mis on 31. detsembril 2029 veel avatud, vabastatakse, kui komisjonile ei ole artikli 43 lõikes 1 sätestatud tähtajaks esitatud kinnituspaketti ega ERFist, ESF+ist, Ühtekuuluvusfondist, Õiglase Ülemineku Fondist ja EMKVFist toetatavate programmide lõplikku tulemusaruannet.

Artikkel 106

Erand kulukohustustest vabastamisel

1.   Kulukohustustest vabastamisega seotud summat vähendatakse summade võrra, mis on võrdsed selle osaga eelarvelisest kulukohustusest:

| a) | millega seotud tegevused on peatatud kohtumenetluse või halduskaebusega, millel on peatav toime, või |
| --- | --- |

a)

millega seotud tegevused on peatatud kohtumenetluse või halduskaebusega, millel on peatav toime, või

| b) | mille kohta pole olnud võimalik koostada maksetaotlust vääramatu jõu tõttu, mis mõjutab oluliselt kogu programmi või selle osa rakendamist. |
| --- | --- |

b)

mille kohta pole olnud võimalik koostada maksetaotlust vääramatu jõu tõttu, mis mõjutab oluliselt kogu programmi või selle osa rakendamist.

Vääramatut jõudu põhjusena esitavad riiklikud ametiasutused peavad tõendama vääramatu jõu otsest mõju kogu programmi või selle osa rakendamisele.

2.   Liikmesriik saadab 31. jaanuariks komisjonile lõike 1 esimese lõigu punktides a ja b osutatud erandeid käsitlevad andmed eelneva aasta 31. detsembriks deklareeritava summa kohta.

Artikkel 107

Kulukohustustest vabastamise kord

1.   Lähtudes 31. jaanuari seisuga saadud andmetest, teeb komisjon liikmesriigile teatavaks nendest andmetest tulenevalt kulukohustustest vabastatava summa.

2.   Liikmesriigil on kaks kuud aega, et nõustuda kulukohustustest vabastatava summaga või esitada oma märkused.

3.   Liikmesriik esitab komisjonile 30. juuniks muudetud rahastamiskava, mis kajastab asjaomaseks kalendriaastaks programmi ühel või mitmel prioriteetsel suunal vähendatud toetuse summat. Rohkem kui ühest fondist toetatavate programmide puhul vähendab fond toetussummat proportsionaalselt kulukohustustest vabastatavate summade võrra, mis olid asjaomase kalendriaasta jooksul kasutamata jäänud.

Kui muudetud rahastamiskava ei esitata, muudab komisjon rahastamiskava, vähendades fondide panust asjaomaseks kalendriaastaks. Vähendamine määratakse igale prioriteedile proportsionaalselt kulukohustustest vabastatavate summadega, mis olid asjaomase kalendriaasta jooksul kasutamata jäänud.

4.   Komisjon muudab programmi heakskiitmise otsust hiljemalt 31. oktoobril.

VIII JAOTIS

FINANTSRAAMISTIK

FINANTSRAAMISTIK

Artikkel 108

Tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi toetuse geograafiline katvus

1.   ERF, ESF+ ja Ühtekuuluvusfond toetavad tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärki kõigis piirkondades, mis vastavad ühise statistiliste territoriaalüksuste liigituse 2. tasandile (edaspidi „NUTS 2. tasandi piirkonnad“), mis loodi määrusega (EÜ) nr 1059/2003, mida on muudetud määrusega (EL) 2016/2066.

2.   ERFi ja ESF+ vahendid tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi täitmiseks eraldatakse järgmisele kolmele NUTS 2. tasandi piirkonna kategooriale:

| a) | vähem arenenud piirkonnad, mille SKP elaniku kohta on alla 75 % 27-liikmelise ELi keskmisest SKPst elaniku kohta (edaspidi „vähem arenenud piirkonnad“); |
| --- | --- |

a)

vähem arenenud piirkonnad, mille SKP elaniku kohta on alla 75 % 27-liikmelise ELi keskmisest SKPst elaniku kohta (edaspidi „vähem arenenud piirkonnad“);

| b) | üleminekupiirkonnad, mille SKP elaniku kohta on vahemikus 75–100 % 27-liikmelise ELi keskmisest SKPst elaniku kohta (edaspidi „üleminekupiirkonnad“); |
| --- | --- |

b)

üleminekupiirkonnad, mille SKP elaniku kohta on vahemikus 75–100 % 27-liikmelise ELi keskmisest SKPst elaniku kohta (edaspidi „üleminekupiirkonnad“);

| c) | enam arenenud piirkonnad, mille SKP elaniku kohta on suurem kui 100 % 27-liikmelise ELi keskmisest SKPst elaniku kohta (edaspidi „enam arenenud piirkonnad“). |
| --- | --- |

c)

enam arenenud piirkonnad, mille SKP elaniku kohta on suurem kui 100 % 27-liikmelise ELi keskmisest SKPst elaniku kohta (edaspidi „enam arenenud piirkonnad“).

Piirkondade klassifitseerimine ühte kolmest piirkonnakategooriast määratakse kindlaks selle alusel, kuidas iga piirkonna ostujõu standardites väljendatud ja liidu arvandmete alusel perioodiks 2015–2017 arvutatud SKP elaniku kohta on seotud 27-liikmelise ELi sama võrdlusperioodi keskmise SKPga elaniku kohta.

3.   Ühtekuuluvusfondist toetatakse neid liikmesriike, mille ostujõu standardites väljendatud ja liidu arvandmete alusel perioodiks 2015–2017 arvutatud kogurahvatulu elaniku kohta on alla 90 % 27-liikmelise ELi sama võrdlusperioodi keskmisest kogurahvatulust.

4.   Komisjon võtab rakendusaktiga vastu otsuse, milles esitatakse kolmest piirkonnakategooriast ühe piirkonnakategooria kriteeriumidele vastavate piirkondade ja lõike 3 kriteeriumidele vastavate liikmesriikide loetelu. See loetelu kehtib 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2027.

Artikkel 109

Vahendid majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tagamiseks

1.   Mitmeaastase finantsraamistiku perioodiks 2021–2027 eelarveliste kulukohustuste täitmiseks kättesaadavate majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse rahaliste vahendite suurus on ERFi, ESF+ ja Ühtekuuluvusfondi puhul 330 234 776 621 eurot 2018. aasta hindades ning Õiglase Ülemineku Fondi puhul 7 500 000 000 eurot 2018. aasta hindades.

Esimeses lõigus osutatud vahendeid täiendatakse 10 000 000 000 euroga 2018. aasta hindades Õiglase Ülemineku Fondi määruse kohaldamisel nõukogu määruse (EL) 2020/2094 (53) artikli 1 lõikes 2 osutatud meetmete jaoks. Kõnealust summat käsitatakse vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõikele 5 sihtotstarbelise välistuluna.

Programmitöö ja edasise liidu eelarvesse lisamise eesmärgil korrigeeritakse esimeses ja teises lõigus osutatud summasid aastas 2 % indeksiga.

2.   Komisjon võtab rakendusaktiga vastu otsuse, milles sätestatakse tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi kohane iga-aastane ERFi, ESF+ ja Ühtekuuluvusfondi koguvahendite jaotus liikmesriikide lõikes ja asjakohasel juhul piirkonnakategooriate kaupa kooskõlas XXVI lisas esitatud meetoditega.

Selles otsuses sätestatakse ka Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi (Interreg) kohane iga-aastane koguvahendite jaotus liikmesriikide lõikes.

3.   Komisjoni algatusel eraldatakse 0,35 % lõike 1 esimeses ja teises lõigus osutatud vahenditest tehniliseks abiks pärast artikli 110 lõikes 3 osutatud Euroopa ühendamise rahastule antava toetuse mahaarvamist.

Artikkel 110

Vahendid tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi ning Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi (Interreg) jaoks

1.   Mitmeaastase finantsraamistiku kohase tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi vahendid moodustavad 97,6 % koguvahenditest (st kokku 329 684 776 621 eurot) ja need eraldatakse järgmiselt:

| a) | 61,3 % (st kokku 202 226 984 629 eurot) vähem arenenud piirkondadele; |
| --- | --- |

a)

61,3 % (st kokku 202 226 984 629 eurot) vähem arenenud piirkondadele;

| b) | 14,5 % (st kokku 47 771 802 082 eurot) üleminekupiirkondadele; |
| --- | --- |

b)

14,5 % (st kokku 47 771 802 082 eurot) üleminekupiirkondadele;

| c) | 8,3 % (st kokku 27 202 682 372 eurot) enam arenenud piirkondadele; |
| --- | --- |

c)

8,3 % (st kokku 27 202 682 372 eurot) enam arenenud piirkondadele;

| d) | 12,9 % (st kokku 42 555 570 217 eurot) Ühtekuuluvusfondist toetust saavatele liikmesriikidele; |
| --- | --- |

d)

12,9 % (st kokku 42 555 570 217 eurot) Ühtekuuluvusfondist toetust saavatele liikmesriikidele;

| e) | 0,6 % (st kokku 1 927 737 321 eurot) täiendava toetusena ELi toimimise lepingu artiklis 349 määratletud äärepoolseimatele piirkondadele ja NUTS 2. tasandi piirkondadele, mis vastavad 1994. aasta ühinemisakti protokolli nr 6 artiklis 2 sätestatud kriteeriumidele; |
| --- | --- |

e)

0,6 % (st kokku 1 927 737 321 eurot) täiendava toetusena ELi toimimise lepingu artiklis 349 määratletud äärepoolseimatele piirkondadele ja NUTS 2. tasandi piirkondadele, mis vastavad 1994. aasta ühinemisakti protokolli nr 6 artiklis 2 sätestatud kriteeriumidele;

| f) | 0,2 % (st kokku 500 000 000 eurot) piirkondadevahelisteks innovatsiooniinvesteeringuteks; |
| --- | --- |

f)

0,2 % (st kokku 500 000 000 eurot) piirkondadevahelisteks innovatsiooniinvesteeringuteks;

| g) | 2,3 % (st kokku 7 500 000 000 eurot) Õiglase Ülemineku Fondi jaoks. |
| --- | --- |

g)

2,3 % (st kokku 7 500 000 000 eurot) Õiglase Ülemineku Fondi jaoks.

2.   Tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi raames ESF+ile eraldatud vahendite summa on 87 319 331 844 eurot.

Lõike 1 punktis e osutatud piirkondadele ette nähtud täiendava toetuse summa, mis eraldatakse ESF+ile, on 472 980 447 eurot.

3.   Ühtekuuluvusfondist Euroopa ühendamise rahastusse üle kantav toetussumma on 10 000 000 000 eurot. Sellest summast, võttes arvesse liikmesriikide ja piirkondade taristu investeerimisvajadusi, rahastatakse transporditaristu projekte spetsiaalsete konkursikutsete kaudu kooskõlas Euroopa ühendamise rahastu määrusega, kuid üksnes liikmesriikides, mis vastavad Ühtekuuluvusfondist toetuse saamise tingimustele.

Komisjon võtab vastu rakendusakti, milles sätestatakse summa, mis paigutatakse igale liikmesriigile Ühtekuuluvusfondist ette nähtud eraldisest ümber Euroopa ühendamise rahastusse ja see summa määratakse proportsionaalselt kindlaks kogu perioodiks.

Ühtekuuluvusfondist igale liikmesriigile tehtavaid eraldisi vähendatakse vastavalt.

Esimeses lõigus osutatud Ühtekuuluvusfondi toetusele vastavad iga-aastased assigneeringud kirjendatakse Euroopa ühendamise rahastu asjaomastele eelarveridadele alates 2021. aasta eelarvemenetlusest.

30 % Euroopa ühendamise rahastusse üle kantud vahenditest tehakse kohe pärast ümberpaigutamist kättesaadavaks kõikidele liikmesriikidele, kes vastavad Ühtekuuluvusfondist toetuse saamise tingimustele, et nad saaksid rahastada transporditaristu projekte kooskõlas Euroopa ühendamise rahastu määrusega.

Esimeses lõigus osutatud spetsiaalsete konkursikutsete suhtes kohaldatakse Euroopa ühendamise rahastu määruse alusel transpordisektori suhtes kohaldatavaid õigusnorme. Kuni 31. detsembrini 2023 peetakse rahastamiskõlblike projektide valimisel kinni Ühtekuuluvusfondist riikidele tehtavatest eraldistest, võttes arvesse, et 70 % vahenditest on üle kantud Euroopa ühendamise rahastusse.

Alates 1. jaanuarist 2024 tehakse Euroopa ühendamise rahastusse üle kantud vahendid, mis ei ole eraldatud mõnele transporditaristu projektile, kättesaadavaks kõigile liikmesriikidele, mis vastavad Ühtekuuluvusfondist toetuse saamise tingimustele, et nad saaksid rahastada transporditaristu projekte kooskõlas Euroopa ühendamise rahastu määrusega.

Selleks et toetada Ühtekuuluvusfondist toetuse saamise tingimustele vastavaid liikmesriike, kellel võib olla raskusi piisavalt küpsete ja/või kvaliteetsete ning piisava liidu lisaväärtusega projektide väljatöötamisel, tuleb erilist tähelepanu pöörata tehnilisele abile, mille eesmärk on suurendada haldusasutuste ja avalike teenistuste institutsioonilist suutlikkust ja tõhusust seoses Euroopa ühendamise rahastu määrusega loetletud projektide väljatöötamise ja rakendamisega.

Komisjon teeb kõik endast oleneva, et võimaldada Ühtekuuluvusfondist toetuse saamise tingimustele vastavatel liikmesriikidel Euroopa ühendamise rahastusse ümberpaigutatud summa perioodi 2021–2027 lõpuks võimalikult suurel määral ära kasutada, sealhulgas täiendavate konkursikutsete korraldamise kaudu.

Kaheksanda ja üheksanda lõigu alusel pööratakse erilist tähelepanu ja antakse toetust nendele liikmesriikidele, kelle ostujõu standardis mõõdetud kogurahvatulu elaniku kohta perioodil 2015–2017 oli alla 60 % 27-liikmelise ELi keskmisest kogurahvatulust elaniku kohta.

Liikmesriikidele, kelle ostujõu standardis mõõdetud kogurahvatulu elaniku kohta perioodil 2015–2017 oli alla 60 % 27-liikmelise ELi keskmisest kogurahvatulust elaniku kohta, tagatakse kuni 31. detsembrini 2024. aastal 70 % 70 %-sest summast, mis need liikmesriigid on Euroopa ühendamise rahastusse ümber paigutanud.

4.   400 000 000 eurot tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi vahenditest eraldatakse Euroopa linnaarengu algatusele, mida komisjon haldab otse või kaudselt.

5.   175 000 000 eurot ESF+ tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi vahenditest eraldatakse uuenduslikke lahendusi toetavale riikidevahelisele koostööle, mida komisjon haldab otse või kaudselt.

6.   Lõike 1 punktis f osutatud summa eraldatakse ERFi vahenditest tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi raames piirkondadevahelisteks innovaatilisteks investeeringuteks, mida komisjon haldab otse või kaudselt..

7.   Perioodil 2021–2027 moodustavad Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi (Interreg) vahendid eelarveliste kulukohustuste täitmiseks fondidest kättesaadavatest koguvahenditest 2,4 % (st kokku 8 050 000 000 eurot).

8.   Artikli 109 lõike 1 teises lõigus osutatud summa kuulub tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi vahendite hulka.

Artikkel 111

Vahendite ümberpaigutatavus

1.   Komisjon võib nõustuda partnerluslepingu esitamise ajal või selle vahehindamise raames liikmesriigi ettepanekuga paigutada ümber:

| a) | kokku kuni 5 % vähem arenenud piirkondade esialgsetest eraldistest üleminekupiirkondadele või enam arenenud piirkondadele ning üleminekupiirkondadelt enam arenenud piirkondadele; |
| --- | --- |

a)

kokku kuni 5 % vähem arenenud piirkondade esialgsetest eraldistest üleminekupiirkondadele või enam arenenud piirkondadele ning üleminekupiirkondadelt enam arenenud piirkondadele;

| b) | enam arenenud piirkondade või üleminekupiirkondade eraldistest vähem arenenud piirkondadele või enam arenenud piirkondade eraldistest üleminekupiirkondadele. |
| --- | --- |

b)

enam arenenud piirkondade või üleminekupiirkondade eraldistest vähem arenenud piirkondadele või enam arenenud piirkondade eraldistest üleminekupiirkondadele.

Erandina esimese lõigu punktist a võib komisjon heaks kiita vähem arenenud piirkondade kogueraldistest kuni 10 % suuruse täiendava ümberpaigutamise üleminekupiirkondade või enam arenenud piirkondade jaoks nendes liikmesriikides, mille ostujõu standardis mõõdetud kogurahvatulu elaniku kohta oli perioodil 2015–2017 alla 90 % 27-liikmelise ELi keskmisest kogurahvatulust elaniku kohta. Kõiki täiendavalt ümber paigutatud vahendeid kasutatakse artikli 5 lõike 1 punktides a ja b osutatud poliitikaeesmärkide saavutamiseks.

2.   Igale liikmesriigile tehtud kogueraldised tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi ning Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi (Interreg) jaoks ei ole nende eesmärkide vahel ümber paigutatavad.

3.   Selleks et tagada ka edaspidi fondide tõhus panus artikli 5 lõikes 2 osutatud meetmete elluviimisse ning erandina lõikest 2 võib komisjon kiita piisavalt põhjendatud asjaoludel ja kui käesoleva artikli lõikes 4 sätestatud tingimus on täidetud, partnerluslepingu esmakordsel esitamisel rakendusakti abil heaks liikmesriigi ettepaneku paigutada osa talle Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi (Interreg) jaoks ette nähtud assigneeringutest ümber tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi alla.

4.   Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi (Interreg) osa moodustab liikmesriigis, kes teeb lõikes 3 osutatud ettepaneku, sellele liikmesriigile tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi ning Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi (Interreg) jaoks ette nähtud kogueraldisest vähemalt 35 % ja pärast ümberpaigutamist kogueraldisest vähemalt 25 %.

Artikkel 112

Kaasrahastamise määrade kindlaksmääramine

1.   Programmi heakskiitmise otsuses määratakse kindlaks kaasrahastamise määr ja fondidest igale prioriteedile antav maksimumtoetus.

2.   Komisjoni otsuses sätestatakse iga prioriteedi kohta, kas kõnealuse prioriteedi kaasrahastamise määra kohaldatakse:

| a) | osaluse kogusummale, sealhulgas avaliku ja erasektori osalusele; |
| --- | --- |

a)

osaluse kogusummale, sealhulgas avaliku ja erasektori osalusele;

| b) | avaliku sektori osalusele. |
| --- | --- |

b)

avaliku sektori osalusele.

3.   Iga prioriteedi puhul ei tohi tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi kaasrahastamise määr olla suurem kui:

| a) | 85 % vähem arenenud piirkondade puhul; |
| --- | --- |

a)

85 % vähem arenenud piirkondade puhul;

| b) | 70 % üleminekupiirkondade puhul, mis olid programmitöö perioodil 2014–2020 liigitatud vähem arenenud piirkondadeks; |
| --- | --- |

b)

70 % üleminekupiirkondade puhul, mis olid programmitöö perioodil 2014–2020 liigitatud vähem arenenud piirkondadeks;

| c) | 60 % üleminekupiirkondade puhul; |
| --- | --- |

c)

60 % üleminekupiirkondade puhul;

| d) | 50 % enam arenenud piirkondade puhul, mis olid liigitatud üleminekupiirkondadeks või mille SKP elaniku kohta oli perioodil 2014–2020 alla 100 %; |
| --- | --- |

d)

50 % enam arenenud piirkondade puhul, mis olid liigitatud üleminekupiirkondadeks või mille SKP elaniku kohta oli perioodil 2014–2020 alla 100 %;

| e) | 40 % enam arenenud piirkondade puhul. |
| --- | --- |

e)

40 % enam arenenud piirkondade puhul.

Esimese lõigu punktis a sätestatud kaasrahastamise määrasid kohaldatakse ka äärepoolseimate piirkondade, sealhulgas äärepoolseimatele piirkondadele eraldatava lisatoetuse puhul.

Iga prioriteedi kaasrahastamise määr Ühtekuuluvusfondi raames ei tohi olla suurem kui 85 %.

ESF+ määrusega võidakse kehtestada kõrgemad kaasrahastamise määrad kooskõlas kõnealuse määruse artiklitega 10 ja 14.

Õiglase Ülemineku Fondist toetatava prioriteedi kaasrahastamise määr, mida kohaldatakse piirkonna puhul, kus asub õiglase ülemineku territoriaalsetes kavades kindlaks määratud territoorium või asuvad territooriumid, ei ole suurem kui

| a) | 85 % vähem arenenud piirkondade puhul; |
| --- | --- |

a)

85 % vähem arenenud piirkondade puhul;

| b) | 70 % üleminekupiirkondade puhul; |
| --- | --- |

b)

70 % üleminekupiirkondade puhul;

| c) | 50 % enam arenenud piirkondade puhul. |
| --- | --- |

c)

50 % enam arenenud piirkondade puhul.

4.   Interregi programmide kaasrahastamise määr ei tohi olla kõrgem kui 80 % välja arvatud juhul, kui Interregi määrusega kehtestatakse kõrgemad kaasrahastamise määrad Interregi tegevussuuna D jaoks ja piiriülese väliskoostöö programmide jaoks.

5.   Lõigetes 3 ja 4 loetletud maksimaalseid kaasrahastamise määrasid suurendatakse kümne protsendipunkti võrra prioriteetide puhul, mis viiakse täielikult ellu kogukonna juhitud kohaliku arengu kaudu.

6.   Komisjoni algatusel või komisjoni nimel rakendatavaid tehnilise abi meetmeid võib rahastada 100 % ulatuses.

IX JAOTIS

VOLITUSTE DELEGEERIMINE, RAKENDUS-, ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED

VOLITUSTE DELEGEERIMINE, RAKENDUS-, ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED

I PEATÜKK

I PEATÜKK

Volituste delegeerimine ja rakendussätted

Volituste delegeerimine ja rakendussätted

Artikkel 113

Volituste delegeerimine seoses teatavate lisadega

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 114 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse lisade muutmiseks, välja arvatud III, IV, XI, XIII, XIV, XVII ja XXVI lisa, et kohandada neid programmitöö perioodi jooksul toimunud muutustega.

Artikkel 114

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 79 lõikes 4, artikli 94 lõikes 4 ja artikli 95 lõikes 4 ja artiklis 113 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates 1. juulist 2021.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 79 lõikes 4, artikli 94 lõikes 4 ja artikli 95 lõikes 4, artiklis 113 ja artikli 117 lõikes 2 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonivahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6.   Artikli 79 lõike 4, artikli 94 lõike 4 ja artikli 95 lõike 4, artikli 113 ja artikli 117 lõike 2 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 115

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.

II PEATÜKK

II PEATÜKK

Ülemineku- ja lõppsätted

Ülemineku- ja lõppsätted

Artikkel 116

Läbivaatamine

Euroopa Parlament ja nõukogu vaatavad käesoleva määruse läbi 31. detsembriks 2027 ELi toimimise lepingu artiklis 177 sätestatud korras.

Artikkel 117

Üleminekusätted

1.   Määrust (EL) nr 1303/2013 või mis tahes muud õigusakti, mida kohaldatakse programmitöö perioodi 2014–2020 suhtes, kohaldatakse jätkuvalt ainult nende tegevusprogrammide ja tegevuste suhtes, mida kõnealusel perioodil toetatakse ERFist, Euroopa Sotsiaalfondist, Ühtekuuluvusfondist ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist.

2.   Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 5 lõikega 3 komisjonile antud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et sätestada Euroopa partnerluse käitumisjuhend, jääb programmitöö perioodil 2021–2027 jõusse. Volituste delegeerimist teostatakse kooskõlas käesoleva määruse artikliga 114.

Artikkel 118

Etapipõhiselt elluviidavate tegevuste tingimused

1.   Korraldusasutus võib asuda välja valima tegevust, mis kujutab endast sellise tegevuse teist etappi, mis oli määruse (EL) nr 1303/2013 alusel toetuse saamiseks välja valitud ja alustatud, tingimusel et on täidetud järgmised kumulatiivsed tingimused:

| a) | määruse (EL) nr 1303/2013 alusel toetuse saamiseks välja valitud tegevusel on rahastamise seisukohast kaks eristatavat etappi, millest kummalgi on eraldi kontrolljälg; |
| --- | --- |

a)

määruse (EL) nr 1303/2013 alusel toetuse saamiseks välja valitud tegevusel on rahastamise seisukohast kaks eristatavat etappi, millest kummalgi on eraldi kontrolljälg;

| b) | punktis a viidatud tegevuse kogukulud ületavad 5 000 000 euro; |
| --- | --- |

b)

punktis a viidatud tegevuse kogukulud ületavad 5 000 000 euro;

| c) | esimest etappi käsitlevas maksetaotluses esitatud kulud ei ole esitatud üheski teist etappi käsitlevas maksetaotluses; |
| --- | --- |

c)

esimest etappi käsitlevas maksetaotluses esitatud kulud ei ole esitatud üheski teist etappi käsitlevas maksetaotluses;

| d) | tegevuse teine etapp on kooskõlas kohaldatava õigusega ja vastab ERFist, ESF+ist, Ühtekuuluvusfondist või EMKVFist toetuse saamise tingimustele vastavalt käesoleva määruse või fondispetsiifiliste määruste sätetele; |
| --- | --- |

d)

tegevuse teine etapp on kooskõlas kohaldatava õigusega ja vastab ERFist, ESF+ist, Ühtekuuluvusfondist või EMKVFist toetuse saamise tingimustele vastavalt käesoleva määruse või fondispetsiifiliste määruste sätetele;

| e) | liikmesriik kohustub määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 141 kohaselt esitatavas rakendamise lõpparuandes või Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi puhul viimases rakendamise aastaaruandes viima programmitöö perioodil lõpule teise ja viimase etapi ning muutma selle toimivaks. |
| --- | --- |

e)

liikmesriik kohustub määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 141 kohaselt esitatavas rakendamise lõpparuandes või Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi puhul viimases rakendamise aastaaruandes viima programmitöö perioodil lõpule teise ja viimase etapi ning muutma selle toimivaks.

2.   Tegevuse teise etapi suhtes kohaldatakse käesoleva määruse sätteid.

Artikkel 119

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.

Brüssel, 24. juuni 2021

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  
  ELT C 62, 15.2.2019, lk 83.

1

(2)  
  ELT C 86, 7.3.2019, lk 41.

2

(3)  
  ELT C 17, 14.1.2019, lk 1.

3

(4)  Euroopa Parlamendi 27. märtsi 2019. aasta seisukoht (ELT C 108, 26.3.2021, lk 638) ja nõukogu 27. mai 2021. aasta esimese lugemise seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata). Euroopa Parlamendi 24. juuni 2021. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

4

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(5)  
  ELT L 282, 19.10.2016, lk 4.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (ELT L 198, 22.6.2020, lk 13).

7

(8)  Komisjoni 7. jaanuari 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 240/2014, millega sätestatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega seotud Euroopa partnerluse käitumisjuhend (ELT L 74, 14.3.2014, lk 1).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. märtsi 2021. aasta määrus (EL) 2021/523, millega luuakse programm „InvestEU“ ja muudetakse määrust (EL) 2015/1017 (ELT L 107, 26.3.2021, lk 30).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013 (ELT L 328, 21.12.2018, lk 1).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondist ja välistegevuse rahastutest toetatava Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi (Interreg) erisätteid (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 159).

12

Euroopa Liidu Teataja

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega luuakse Õiglase Ülemineku Fond (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 159).

13

Euroopa Liidu Teataja

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 159).

14

Euroopa Liidu Teataja

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1296/2013 (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 159).

15

Euroopa Liidu Teataja

(16)  
  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/783, millega luuakse keskkonna- ja kliimameetmete programm (LIFE) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1293/2013 (ELT L 172, 17.5.2021, lk 53).

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprill 2021. aasta määrus (EL) 2021/695, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa Horisont“ ja kehtestatakse selle osalemis- ja levitamisreeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1290/2013 ja (EL) nr 1291/2013 (ELT L 170, 12.5.2021, lk 1).

19

(20)  Komisjoni 17. juuni 2014. aasta määrus (EL) nr 651/2014 ELi aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks (ELT L 187, 26.6.2014, lk 1).

20

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).

21

(22)  Nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1).

22

(23)  Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).

23

(24)  Nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrus (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (ELT L 283, 31.10.2017, lk 1).

24

(25)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/1371, mis käsitleb võitlust liidu finantshuve kahjustavate pettuste vastu kriminaalõiguse abil (ELT L 198, 28.7.2017, lk 29).

25

(26)  
  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 28.

26

(27)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73).

27

(28)  Nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrus (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (ELT L 433I, 22.12.2020, lk 11).

28

(29)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) (ELT L 154, 21.6.2003, lk 1).

29

(30)  Komisjoni 21. novembri 2016. aasta määrus (EL) nr 2016/2066, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1059/2003 (millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS)) lisasid (ELT L 322, 29.11.2016, lk 1).

30

(31)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

31

(32)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

32

(33)  Määrus (EL) 2021/1060 (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

33

(34)  Määrus (EL) 2021/1060 (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

34

(35)  Määrus (EL) 2021/1060 (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

35

(36)  Määrus (EL) 2021/1060 (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

36

(37)  Komisjoni 18. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1407/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 352, 24.12.2013, lk 1).

37

(38)  Komisjoni 27. juuni 2014. aasta määrus (EL) nr 717/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes kalandus- ja vesiviljelussektoris (ELT L 190, 28.6.2014, lk 45).

38

(39)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1082/2006 Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) kohta (ELT L 210, 31.7.2006, lk 19).

39

(40)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

40

(41)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. november 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011, makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

41

(42)  Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6).

42

(43)  Nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 332/2002, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem (EÜT L 53, 23.2.2002, lk 1).

43

(44)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 472/2013, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet euroala liikmesriikide üle, millel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel (ELT L 140, 27.5.2013, lk 1).

44

(45)  Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1).

45

(46)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2001. aasta direktiiv 2001/42/EÜ teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta (EÜT L 197, 21.7.2001, lk 30).

46

(47)  Komisjoni 6. veebruari 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/218 liidu kalalaevastikuregistri kohta (ELT L 34, 9.2.2017, lk 9).

47

(48)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1024 avaandmete ja avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta (ELT L 172, 26.6.2019, lk 56).

48

(49)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65).

49

(50)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ (ELT L 94, 28.3.2014, lk 243).

50

(51)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiiv 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (ELT L 26, 28.1.2012, lk 1).

51

(52)  Nõukogu 11. mai 2010. aasta määrus (EL) nr 407/2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (ELT L 118, 12.5.2010, lk 1).

52

(53)  Nõukogu 14. detsembri 2020. aasta määrus (EL) 2020/2094, millega luuakse Euroopa Liidu taasterahastu COVID-19 kriisi järgse taastumise toetuseks (ELT L 433I, 22.12.2020, lk 23).

53

---

I LISA

SEKKUMISE LIIKIDE VALDKONNAD JA KOODID ERFI, ESF+, ÜHTEKUULUVUSFONDI JA JTFI PUHUL – ARTIKLI 22 LÕIGE 5

TABEL 1. SEKKUMISE LIIKIDE VALDKONNAD JA KOODID (1)
  ,
   (2)

| SEKKUMISVALDKOND (3) | Koefitsient kliimamuutuste alaste eesmärkide saavutamiseks antava toetuse arvutamiseks | Koefitsient keskkonnaalaste eesmärkide saavutamiseks antava toetuse arvutamiseks |
| --- | --- | --- |
| Poliitikaeesmärk 1. Konkurentsivõimelisem ja arukam Euroopa majanduse uuendusliku ja aruka ümberkujundamise ja piirkondliku IKT-ühenduvuse edendamise kaudu |
| 001 | Investeeringud otseselt teadus- ja innovatsioonitegevusega seotud mikroettevõtjate põhivarasse, sh teadustaristusse | 0 % | 0 % |
| 002 | Investeeringud otseselt teadus- ja innovatsioonitegevusega seotud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) (sh erasektori uurimiskeskused) põhivarasse, sh teadustaristusse | 0 % | 0 % |
| 003 | Investeeringud otseselt teadus- ja innovatsioonitegevusega seotud suurettevõtjate (4) põhivarasse, sh teadustaristusse | 0 % | 0 % |
| 004 | Investeeringud otseselt teadus- ja innovatsioonitegevusega seotud avaliku sektori uurimiskeskuste ja kõrgharidusasutuste põhivarasse, sh teadustaristusse | 0 % | 0 % |
| 005 | Investeeringud otseselt teadus- ja innovatsioonitegevusega seotud mikroettevõtjate immateriaalsesse varasse | 0 % | 0 % |
| 006 | Investeeringud otseselt teadus- ja innovatsioonitegevusega seotud VKEde (sh erasektori uurimiskeskused) immateriaalsesse varasse | 0 % | 0 % |
| 007 | Investeeringud otseselt teadus- ja innovatsioonitegevusega seotud suurettevõtjate immateriaalsesse varasse | 0 % | 0 % |
| 008 | Investeeringud otseselt teadus- ja innovatsioonitegevusega seotud avaliku sektori teaduskeskuste ja kõrgharidusasutuste immateriaalsesse varasse | 0 % | 0 % |
| 009 | Teadus- ja innovatsioonitegevus mikroettevõtjates, sh võrgustike loomine (rakendusuuringud, tootearendus ja teostatavusuuringud) | 0 % | 0 % |
| 010 | Teadus- ja innovatsioonitegevus VKEdes, sh võrgustike loomine | 0 % | 0 % |
| 011 | Teadus- ja innovatsioonitegevus suurettevõtjates, sh võrgustike loomine | 0 % | 0 % |
| 012 | Teadus- ja innovatsioonitegevus avaliku sektori teaduskeskustes, kõrgharidusasutustes ja pädevuskeskustes, sh võrgustike loomine (rakendusuuringud, tootearendus ja teostatavusuuringud) | 0 % | 0 % |
| 013 | VKEde digitaliseerimine (sh e-kaubandus, e-äri ja võrgustikupõhised äriprotsessid, digitaalse innovatsiooni keskused, eluslaborid, veebiettevõtjad ja IKT idufirmad, ettevõtetevaheline e-kaubandus) | 0 % | 0 % |
| 014 | Suurettevõtjate digitaliseerimine (sh e-kaubandus, e-äri ja võrgustikupõhised äriprotsessid, digitaalse innovatsiooni keskused, eluslaborid, veebiettevõtjad ja IKT idufirmad, ettevõtetevaheline e-kaubandus) | 0 % | 0 % |
| 015 | VKEde või suurettevõtjate digitaliseerimine (sh e-kaubandus, e-äri ja võrgustikupõhised äriprotsessid, digitaalse innovatsiooni keskused, eluslaborid, veebiettevõtjad ja IKT idufirmad, ettevõtetevaheline e-kaubandus) kooskõlas kasvuhoonegaaside heite vähendamise või energiatõhususe kriteeriumidega (5) | 40 % | 0 % |
| 016 | Valitsuse IKT-lahendused, e-teenused ja rakendused | 0 % | 0 % |
| 017 | Valitsuse IKT-lahendused, e-teenused ja rakendused, mis vastavad kasvuhoonegaaside heite vähendamise või energiatõhususe kriteeriumidele (6) | 40 % | 0 % |
| 018 | Digioskuste ja e-kaasatuse jaoks mõeldud IT-teenused ja -rakendused | 0 % | 0 % |
| 019 | E-tervise teenused ja rakendused (sh e-hooldus, asjade internet füüsilise aktiivsuse ja intelligentse elukeskkonna jaoks) | 0 % | 0 % |
| 020 | VKEde ettevõtlustaristu (sh tööstuspargid ja tootmiskohad) | 0 % | 0 % |
| 021 | VKEde ettevõtluse arendamine ja rahvusvahelistumine, sealhulgas tulusad investeeringud | 0 % | 0 % |
| 022 | Toetus suurettevõtjatele rahastamisvahendite, sealhulgas tulusate investeeringute kaudu | 0 % | 0 % |
| 023 | Aruka spetsialiseerumise, tööstusliku ülemineku ja ettevõtluse oskuste arendamine ning ettevõtjate kohanemine muutustega | 0 % | 0 % |
| 024 | Kvaliteetsed tugiteenused VKEdele ja VKEde rühmadele (sh juhtimis-, turundus- ja kujundamisega seotud teenused) | 0 % | 0 % |
| 025 | Ettevõtlusinkubatsioon ning toetus võrse- ja idufirmadele | 0 % | 0 % |
| 026 | Toetus innovatsiooniklastritele, mis on moodustatud muu hulgas ettevõtete, teadusorganisatsioonide ja avaliku sektori asutuste ning ettevõtlusvõrgustike vahel ja millest saavad peamiselt kasu VKEd | 0 % | 0 % |
| 027 | Innovatsiooniprotsessid VKEdes (protsessidest, organisatsioonist, turundusest, koosloomisest, kasutajatest ja nõudlusest lähtuv innovatsioon) | 0 % | 0 % |
| 028 | Tehnosiire ning ettevõtjate, teaduskeskuste ja kõrgharidussektori vaheline koostöö | 0 % | 0 % |
| 029 | Teadus- ja innovatsiooniprotsessid, tehnosiire ning ettevõtjate, teaduskeskuste ja ülikoolide vaheline koostöö, milles keskendutakse vähese CO2-heitega majanduse edendamisele ning kliimamuutustele vastupanuvõimele ja kliimamuutustega kohanemisele | 100 % | 40 % |
| 030 | Teadus- ja innovatsiooniprotsessid, tehnosiire ja ettevõtjate koostöö, milles keskendutakse ringmajandusele | 40 % | 100 % |
| 031 | VKEde käibekapitali rahastamine toetustena hädaolukorra lahendamiseks (7) | 0 % | 0 % |
| 032 | IKT: väga suure läbilaskevõimega lairibavõrk (sh tuumik-/tagasiühenduse võrk) | 0 % | 0 % |
| 033 | IKT: väga suure läbilaskevõimega lairibavõrk (juurdepääs/kliendiliin samaväärne võrgu jõudlusega, mis saavutatakse korterelamutele teenuse osutamise kohas asuva jaotuspunktini paigaldatud kiudoptikaga) | 0 % | 0 % |
| 034 | IKT: väga suure läbilaskevõimega lairibavõrk (juurdepääs/kliendiliin samaväärne võrgu jõudlusega, mis saavutatakse elumajadele või ärihoonetele teenuse osutamise kohas asuva jaotuspunktini paigaldatud kiudoptikaga) | 0 % | 0 % |
| 035 | IKT: väga suure läbilaskevõimega lairibavõrk (juurdepääs/kliendiliin samaväärne võrgu jõudlusega, mis saavutatakse täiustatud traadita andmeside tugijaamani paigaldatud kiudoptikaga) | 0 % | 0 % |
| 036 | IKT: muud liiki IKT-taristu (sealhulgas suuremahulised arvutisüsteemid/-seadmed, andmekeskused, sensorid ja muud traadita seadmed) | 0 % | 0 % |
| 037 | IKT: muud liiki IKT-taristu (sealhulgas suuremahulised arvutisüsteemid/-seadmed, andmekeskused, sensorid ja muud traadita seadmed) kooskõlas CO2 heite vähendamise ja energiatõhususe kriteeriumidega (8) | 40 % | 0 % |
| Poliitikaeesmärk 2. Keskkonnahoidlikum, vähese CO2-heitega majanduselt CO2-neutraalsele majandusele üleminev ja vastupanuvõimeline Euroopa puhtale energeetikale õiglase ülemineku, roheliste ja siniste investeeringute, ringmajanduse, kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise ning riskiennetuse ja -juhtimise ning kestliku linnalise liikuvuskeskkonna edendamise kaudu |
| 038 | Energiatõhusus ja näidisprojektid VKEdes ning toetusmeetmed | 40 % | 40 % |
| 039 | Energiatõhusus ja näidisprojektid suurettevõtjates ning toetusmeetmed | 40 % | 40 % |
| 040 | Energiatõhusus ja näidisprojektid VKEdes või suurettevõtjates ning toetusmeetmed, mis on kooskõlas energiatõhususe kriteeriumidega (9) | 100 % | 40 % |
| 041 | Olemasolevate eluruumide energiatõhususe parandamine, näidisprojektid ja toetusmeetmed | 40 % | 40 % |
| 042 | Olemasolevate eluruumide energiatõhususe parandamine, näidisprojektid ja toetusmeetmed, mis on kooskõlas energiatõhususe kriteeriumidega (10) | 100 % | 40 % |
| 043 | Uute energiatõhusate hoonete ehitamine (11) | 40 % | 40 % |
| 044 | Riikliku taristu energiatõhususe parandamine või selle taristu suhtes energiatõhususe meetmete võtmine, näidisprojektid ja toetusmeetmed | 40 % | 40 % |
| 045 | Riikliku taristu energiatõhususe parandamine või selle taristu suhtes energiatõhususe meetmete võtmine, näidisprojektid ja toetusmeetmed, mis on kooskõlas energiatõhususe kriteeriumidega (12) | 100 % | 40 % |
| 046 | Toetus ettevõtjatele, kes osutavad teenuseid, millega toetatakse vähese CO2 heitega majandust ja kliimamuutustele vastupanuvõimet, sealhulgas teadlikkuse suurendamise meetmed | 100 % | 40 % |
| 047 | Taastuvenergia: tuuleenergia | 100 % | 40 % |
| 048 | Taastuvenergia: päikeseenergia | 100 % | 40 % |
| 049 | Taastuvenergia: biomassienergia (13) | 40 % | 40 % |
| 050 | Taastuvenergia: biomass, mille abil on võimalik kasvuhoonegaaside heidet väga palju vähendada (14) | 100 % | 40 % |
| 051 | Taastuvenergia: mereenergia | 100 % | 40 % |
| 052 | Muu taastuvenergia (sh geotermiline energia) | 100 % | 40 % |
| 053 | Arukad energiasüsteemid (sh nutivõrgud ja IKT-süsteemid) ning nendega seotud salvestus | 100 % | 40 % |
| 054 | Tõhus koostootmine, kaugküte ja -jahutus | 40 % | 40 % |
| 055 (15) | Tõhus koostootmine ning tõhus kaugküte ja -jahutus, mille olelusringi heide on väike (16) | 100 % | 40 % |
| 056 | Kivisöel põhinevate küttesüsteemide asendamine gaasil põhinevate küttesüsteemidega kliimamuutuste leevendamise eesmärgil | 0 % | 0 % |
| 057 | Kivisütt asendava maagaasi jaotamine ja transport | 0 % | 0 % |
| 058 | Kliimamuutustega kohanemise meetmed ning kliimaga seotud riskide ennetamine ja ohjamine: üleujutused ja maalihked (sealhulgas teadlikkuse suurendamine, elanikkonnakaitse ning katastroofi tagajärgedega toimetulemise süsteemid, taristud ja ökosüsteemipõhised tegutsemisviisid) | 100 % | 100 % |
| 059 | Kliimamuutustega kohanemise meetmed ning kliimaga seotud riskide ennetamine ja ohjamine: tulekahjud (sealhulgas teadlikkuse suurendamine, elanikkonnakaitse ning katastroofi tagajärgedega toimetulemise süsteemid, taristud ja ökosüsteemipõhised tegutsemisviisid) | 100 % | 100 % |
| 060 | Kliimamuutustega kohanemise meetmed ning kliimaga seotud riskide ennetamine ja ohjamine: muu, nt tormid ja põud (sealhulgas teadlikkuse suurendamine, elanikkonnakaitse ning katastroofi tagajärgedega toimetulemise süsteemid, taristud ja ökosüsteemipõhised tegutsemisviisid) | 100 % | 100 % |
| 061 | Muude kui kliimaga seotud loodusriskide (st maavärinad) ning inimtegevusega seotud riskide (nagu näiteks tehnikaga seotud õnnetusjuhtumid) ennetamine ja ohjamine, sealhulgas teadlikkuse suurendamine, elanikkonnakaitse ning katastroofi tagajärgedega toimetulemise süsteemid, taristud ja ökosüsteemipõhised tegutsemisviisid | 0 % | 100 % |
| 062 | Olmeveevarustus (veevõtu, vee puhastamise, hoidmise ja jaotamise taristu, tõhustamismeetmed, joogiveevarustus) | 0 % | 100 % |
| 063 | Olmeveevarustus (veevõtu, vee puhastamise, hoidmise ja jaotamise taristu, tõhustamismeetmed, joogiveevarustus) kooskõlas energiatõhususe kriteeriumidega (17) | 40 % | 100 % |
| 064 | Veemajandus ja veevarude kaitse (sh vesikonna majandamine, spetsiaalsed kliimamuutustega kohanemise meetmed, korduskasutus, lekete vähendamine) | 40 % | 100 % |
| 065 | Reovee kogumine ja -käitlus | 0 % | 100 % |
| 066 | Reovee kogumine ja -käitlus kooskõlas energiatõhususe kriteeriumidega (18) | 40 % | 100 % |
| 067 | Kodumajapidamisjäätmete käitlus: vältimis-, vähendus-, sorteerimis-, korduskasutus- ja ringlussevõtumeetmed | 40 % | 100 % |
| 068 | Kodumajapidamisjäätmete käitlus: jäätmejääkide käitlus | 0 % | 100 % |
| 069 | Kaubandus- ja tööstusjäätmete käitlus: vältimis-, vähendus-, sorteerimis-, korduskasutus- ja ringlussevõtumeetmed | 40 % | 100 % |
| 070 | Kaubandus- ja tööstusjäätmete käitlus: jäätmejäägid ja ohtlikud jäätmed | 0 % | 100 % |
| 071 | Ringlussevõetud materjalide toormena kasutamise soodustamine | 0 % | 100 % |
| 072 | Ringlussevõetud materjalide toormena kasutamine kooskõlas tõhususkriteeriumidega (19) | 100 % | 100 % |
| 073 | Tööstuspiirkondade ja saastunud maa taastamine | 0 % | 100 % |
| 074 | Tööstuspiirkondade ja saastunud maa taastamine kooskõlas tõhususkriteeriumidega (20) | 40 % | 100 % |
| 075 | Keskkonnahoidlike tootmisprotsesside ja ressursitõhususe toetamine VKEdes | 40 % | 40 % |
| 076 | Keskkonnahoidlike tootmisprotsesside ja ressursitõhususe toetamine suurettevõtjates | 40 % | 40 % |
| 077 | Õhukvaliteedi parandamise ja müra vähendamise meetmed | 40 % | 100 % |
| 078 | Natura 2000 alade kaitse, taastamine ja kestlik kasutamine | 40 % | 100 % |
| 079 | Looduse ja elurikkuse kaitse, looduspärand ja loodusvarad, roheline ja sinine taristu | 40 % | 100 % |
| 080 | Muud meetmed kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks suure CO2 sidumise ja säilitamise potentsiaaliga looduslike alade säilitamise ja taastamise vallas, nt rabade taassoostamise, prügilagaaside kogumise teel | 100 % | 100 % |
| 081 | Puhta linnatranspordi taristu (21) | 100 % | 40 % |
| 082 | Puhta linnatranspordi veerem (22) | 100 % | 40 % |
| 083 | Jalgrattataristu | 100 % | 100 % |
| 084 | Linnatranspordi digitaliseerimine | 0 % | 0 % |
| 085 | Transpordi digitaliseerimine, kui osaliselt on selle eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside heidet: linnatransport | 40 % | 0 % |
| 086 | Alternatiivkütuste taristu (23) | 100 % | 40 % |
| Poliitikaeesmärk 3. Paremini ühendatud Euroopa liikuvuse tõhustamise kaudu |
| 087 (24) | Uued või uuendatud kiirteed ja maanteed – TEN-T põhivõrk | 0 % | 0 % |
| 088 | Uued või uuendatud kiirteed ja maanteed – TEN-T üldvõrk | 0 % | 0 % |
| 089 | Uued või uuendatud kõrvalmaanteede ühendused TEN-T teedevõrgu ja -sõlmedega | 0 % | 0 % |
| 090 | Muud uued või uuendatud riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud juurdepääsuteed | 0 % | 0 % |
| 091 | Taastatud või ajakohastatud kiirteed ja maanteed – TEN-T põhivõrk | 0 % | 0 % |
| 092 | Taastatud või ajakohastatud kiirteed ja maanteed – TEN-T üldvõrk | 0 % | 0 % |
| 093 | Muud taastatud või ajakohastatud teed (kiirteed, riiklikud, piirkondlikud või kohalikud teed) | 0 % | 0 % |
| 094 | Transpordi digitaliseerimine: maanteetransport | 0 % | 0 % |
| 095 | Transpordi digitaliseerimine, kui osaliselt on selle eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside heidet: maanteetransport | 40 % | 0 % |
| 096 | Uued või uuendatud raudteed – TEN-T põhivõrk | 100 % | 40 % |
| 097 | Uued või uuendatud raudteed – TEN-T üldvõrk | 100 % | 40 % |
| 098 | Muud uued või uuendatud raudteed | 40 % | 40 % |
| 099 | Muud uued või uuendatud raudteed – elektrilised/heitevabad (25) | 100 % | 40 % |
| 100 | Taastatud või ajakohastatud raudteed – TEN-T põhivõrk | 100 % | 40 % |
| 101 | Taastatud või ajakohastatud raudteed – TEN-T üldvõrk | 100 % | 40 % |
| 102 | Muud taastatud või ajakohastatud raudteed | 40 % | 40 % |
| 103 | Muud taastatud või ajakohastatud raudteed – elektrilised/heitevabad (26) | 100 % | 40 % |
| 104 | Transpordi digitaliseerimine: raudteetransport | 40 % | 0 % |
| 105 | Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteem (ERTMS) | 40 % | 40 % |
| 106 | Raudteeveerem | 0 % | 40 % |
| 107 | Heitevaba/elektrimootoriga (26) raudteeveerem | 100 % | 40 % |
| 108 | Mitmeliigiline transport (TEN-T) | 40 % | 40 % |
| 109 | Mitmeliigiline transport (v.a linnatransport) | 40 % | 40 % |
| 110 | Meresadamad (TEN-T) | 0 % | 0 % |
| 111 | Meresadamad (TEN-T), v.a fossiilkütuste transpordiks ette nähtud rajatised | 40 % | 0 % |
| 112 | Muud meresadamad | 0 % | 0 % |
| 113 | Muud meresadamad, v.a fossiilkütuste transpordiks ette nähtud rajatised | 40 % | 0 % |
| 114 | Siseveeteed ja -sadamad (TEN-T) | 0 % | 0 % |
| 115 | Siseveeteed ja -sadamad (TEN-T), v.a fossiilkütuste transpordiks ette nähtud rajatised | 40 % | 0 % |
| 116 | Siseveeteed ja -sadamad (piirkondlikud ja kohalikud) | 0 % | 0 % |
| 117 | Siseveeteed ja -sadamad (piirkondlikud ja kohalikud), v.a fossiilkütuste transpordiks ette nähtud rajatised | 40 % | 0 % |
| 118 | Olemasolevate lennujaamade turvalisuse, ohutuse ja lennuliikluse korraldamise süsteemid | 0 % | 0 % |
| 119 | Transpordi digitaliseerimine: muud transpordiliigid | 0 % | 0 % |
| 120 | Transpordi digitaliseerimine, kui osaliselt on selle eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside heidet: muud transpordiliigid | 40 % | 0 % |
| Poliitikaeesmärk 4. Sotsiaalsem ja kaasavam Euroopa, rakendades Euroopa sotsiaalõiguste sammast |
| 121 | Alushariduse ja lapsehoiu jaoks vajalik taristu | 0 % | 0 % |
| 122 | Põhi- ja keskhariduse jaoks vajalik taristu | 0 % | 0 % |
| 123 | Kolmanda taseme hariduse jaoks vajalik taristu | 0 % | 0 % |
| 124 | Kutsehariduse ja -koolituse ning täiskasvanuhariduse jaoks vajalik taristu | 0 % | 0 % |
| 125 | Eluasemetaristu rändajate, pagulaste ja rahvusvahelise kaitse all olevate või seda taotlevate isikute jaoks | 0 % | 0 % |
| 126 | Eluasemetaristu (v.a rändajate, pagulaste ja rahvusvahelise kaitse all olevate või seda taotlevate isikute jaoks) | 0 % | 0 % |
| 127 | Muu sotsiaaltaristu, mis hõlbustab kogukonda sotsiaalset kaasamist | 0 % | 0 % |
| 128 | Tervishoiutaristu | 0 % | 0 % |
| 129 | Tervishoiuseadmed | 0 % | 0 % |
| 130 | Tervishoiusektori vallasvara | 0 % | 0 % |
| 131 | Tervishoiuteenuste digitaliseerimine | 0 % | 0 % |
| 132 | Hädaolukorra lahendamiseks vajalikud elutähtsad seadmed ja varustus | 0 % | 0 % |
| 133 | Rändajate, pagulaste ja rahvusvahelise kaitse all olevate või seda taotlevate isikute ajutine vastuvõtutaristu | 0 % | 0 % |
| 134 | Meetmed tööturule juurdepääsu parandamiseks | 0 % | 0 % |
| 135 | Meetmed pikaajaliste töötute töövõimaluste edendamiseks | 0 % | 0 % |
| 136 | Eritoetus noorte tööhõive ja sotsiaal-majandusliku integratsiooni jaoks | 0 % | 0 % |
| 137 | Füüsilisest isikust ettevõtjana tegevuse alustamise ja ettevõtete asutamise toetamine | 0 % | 0 % |
| 138 | Sotsiaalmajanduse ja sotsiaalsete ettevõtjate toetamine | 0 % | 0 % |
| 139 | Tööturuasutuste ja -teenuste ajakohastamise ja tugevdamise meetmed vajalike oskuste hindamiseks ja prognoosimiseks ning õigeaegse ja vajadusekohase abi tagamiseks | 0 % | 0 % |
| 140 | Tööturu ja oskuste sobitamise ning tööturustaatuste vahelise liikumise toetamine | 0 % | 0 % |
| 141 | Tööjõu liikuvuse toetamine | 0 % | 0 % |
| 142 | Naiste tööturul osalemise edendamise ja tööturul esineva soopõhise segregatsiooni vähendamise meetmed | 0 % | 0 % |
| 143 | Töö- ja eraelu tasakaalu edendamise meetmed, sh lapsehoiu ja ülalpeetavate hooldusteenuse kättesaadavuse hõlbustamine | 0 % | 0 % |
| 144 | Meetmed tervisliku ja hästi kohandatud töökeskkonna loomiseks, kus ohjatakse terviseriske, sh kehalise aktiivsuse edendamine | 0 % | 0 % |
| 145 | Digioskuste arendamise toetamine | 0 % | 0 % |
| 146 | Töötajate, ettevõtete ja ettevõtjate toetamine muutustega kohanemisel | 0 % | 0 % |
| 147 | Aktiivsena ja tervena vananemist edendavad meetmed | 0 % | 0 % |
| 148 | Alushariduse ja lapsehoiu toetamine (v.a taristu) | 0 % | 0 % |
| 149 | Alg-, põhi- ja keskhariduse toetamine (v.a taristu) | 0 % | 0 % |
| 150 | Kolmanda taseme hariduse toetamine (v.a taristu) | 0 % | 0 % |
| 151 | Täiskasvanuhariduse toetamine (v.a taristu) | 0 % | 0 % |
| 152 | Võrdsete võimaluste ja ühiskonnaelus aktiivse osalemise edendamise meetmed | 0 % | 0 % |
| 153 | Ebasoodsas olukorras olevate inimeste kaasamine tööhõivesse ja uuesti tööturule toomine | 0 % | 0 % |
| 154 | Meetmed tõrjutud rühmade (nt romad) haridusele ja tööle juurdepääsu parandamiseks ning nende sotsiaalse kaasamise edendamiseks | 0 % | 0 % |
| 155 | Tõrjutud rühmadega (nt romad) töötava kodanikuühiskonna toetamine | 0 % | 0 % |
| 156 | Konkreetsed meetmed kolmandate riikide kodanike osaluse suurendamiseks tööhõives | 0 % | 0 % |
| 157 | Kolmandate riikide kodanike sotsiaalse integratsiooni meetmed | 0 % | 0 % |
| 156 | Meetmed kvaliteetsete, kestlike ja taskukohaste teenuste võrdse ja õigeaegse kättesaadavuse parandamiseks | 0 % | 0 % |
| 158 | Pere- ja kogukonnapõhiste hooldusteenuste edendamise meetmed | 0 % | 0 % |
| 160 | Tervishoiusüsteemide kättesaadavamaks, tulemuslikumaks ja vastupanuvõimelisemaks muutmise meetmed (v.a taristu) | 0 % | 0 % |
| 161 | Pikaajalise hoolduse kättesaadavamaks muutmise meetmed (v.a taristu) | 0 % | 0 % |
| 162 | Sotsiaalkaitsesüsteemide ajakohastamise meetmed, sh sotsiaalkaitse kättesaadavuse edendamine | 0 % | 0 % |
| 163 | Vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus elavate inimeste, sh enim puudust kannatavate isikute ja laste sotsiaalse integratsiooni edendamine | 0 % | 0 % |
| 164 | Materiaalse puuduse vähendamine toidu ja/või materiaalse abi pakkumisega enim puudust kannatavate isikutele, sh kaasnevad meetmed | 0 % | 0 % |
| Poliitikaeesmärk 5. Kodanikele lähemal olev Euroopa, kus edendatakse igat liiki piirkondade kestlikku ja terviklikku arengut ning kohalikke algatusi |
| 165 | Riigi turismialaste väärtuste kaitse, arendamine ja edendamine ning turismiteenused | 0 % | 0 % |
| 166 | Kultuuripärandi kaitse, arendamine ja edendamine ning kultuuriteenused | 0 % | 0 % |
| 167 | Looduspärandi kaitse, arendamine ja edendamine ning ökoturism, v.a Natura 2000 alad | 0 % | 100 % |
| 168 | Avaliku ruumi taaselustamine ja turvalisus | 0 % | 0 % |
| 169 | Territoriaalse arengu algatused, sealhulgas territoriaalsete strateegiate koostamine | 0 % | 0 % |
| Muud poliitikaeesmärkidega 1–5 seotud koodid |
| 170 | Programme haldavate asutuste ja fondide rakendamisega seotud asutuste suutlikkuse parandamine | 0 % | 0 % |
| 171 | Partneritega tehtava koostöö tõhustamine nii liikmesriigis kui ka sellest väljaspool | 0 % | 0 % |
| 172 | Ristfinantseerimine ERFi vahenditest (toetus ESF+ tüüpi meetmetele, mis on vajalikud tegevuse ERFi osa rakendamiseks ja sellega vahetult seotud) | 0 % | 0 % |
| 173 | Riigiasutuste ja sidusrühmade institutsioonilise suutlikkuse parandamine territoriaalse koostöö projektide ja algatuste rakendamiseks piiriüleses, riikidevahelises, merendusalases ja piirkondadevahelises kontekstis | 0 % | 0 % |
| 174 | Interreg: piiriületuse haldamine ning liikuvus ja rände haldamine | 0 % | 0 % |
| 175 | Äärepoolseimad piirkonnad: kõigi juurdepääsuga seotud probleemidest ja territoriaalsest killustatusest tulenevate lisakulude hüvitamine | 0 % | 0 % |
| 176 | Äärepoolseimad piirkonnad: erimeetmed turu suurusega seotud teguritest tulenevate lisakulude hüvitamiseks | 0 % | 0 % |
| 177 | Äärepoolseimad piirkonnad: toetus kliimatingimustest ja pinnamoest tulenevate lisakulude hüvitamiseks | 40 % | 40 % |
| 178 | Äärepoolseimad piirkonnad: lennujaamad | 0 % | 0 % |
| Tehniline abi |
| 179 | Teave ja teabevahetus | 0 % | 0 % |
| 180 | Ettevalmistamine, rakendamine, seire ja kontroll | 0 % | 0 % |
| 181 | Hindamine ja uuringud ning andmete kogumine | 0 % | 0 % |
| 182 | Liikmesriikide asutuste, toetusesaajate ja asjaomaste partnerite suutlikkuse suurendamine | 0 % | 0 % |

SEKKUMISVALDKOND (3)

Koefitsient kliimamuutuste alaste eesmärkide saavutamiseks antava toetuse arvutamiseks

Koefitsient keskkonnaalaste eesmärkide saavutamiseks antava toetuse arvutamiseks

Poliitikaeesmärk 1. Konkurentsivõimelisem ja arukam Euroopa majanduse uuendusliku ja aruka ümberkujundamise ja piirkondliku IKT-ühenduvuse edendamise kaudu

001

Investeeringud otseselt teadus- ja innovatsioonitegevusega seotud mikroettevõtjate põhivarasse, sh teadustaristusse

0 %

0 %

002

Investeeringud otseselt teadus- ja innovatsioonitegevusega seotud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) (sh erasektori uurimiskeskused) põhivarasse, sh teadustaristusse

0 %

0 %

003

Investeeringud otseselt teadus- ja innovatsioonitegevusega seotud suurettevõtjate (4) põhivarasse, sh teadustaristusse

0 %

0 %

004

Investeeringud otseselt teadus- ja innovatsioonitegevusega seotud avaliku sektori uurimiskeskuste ja kõrgharidusasutuste põhivarasse, sh teadustaristusse

0 %

0 %

005

Investeeringud otseselt teadus- ja innovatsioonitegevusega seotud mikroettevõtjate immateriaalsesse varasse

0 %

0 %

006

Investeeringud otseselt teadus- ja innovatsioonitegevusega seotud VKEde (sh erasektori uurimiskeskused) immateriaalsesse varasse

0 %

0 %

007

Investeeringud otseselt teadus- ja innovatsioonitegevusega seotud suurettevõtjate immateriaalsesse varasse

0 %

0 %

008

Investeeringud otseselt teadus- ja innovatsioonitegevusega seotud avaliku sektori teaduskeskuste ja kõrgharidusasutuste immateriaalsesse varasse

0 %

0 %

009

Teadus- ja innovatsioonitegevus mikroettevõtjates, sh võrgustike loomine (rakendusuuringud, tootearendus ja teostatavusuuringud)

0 %

0 %

010

Teadus- ja innovatsioonitegevus VKEdes, sh võrgustike loomine

0 %

0 %

011

Teadus- ja innovatsioonitegevus suurettevõtjates, sh võrgustike loomine

0 %

0 %

012

Teadus- ja innovatsioonitegevus avaliku sektori teaduskeskustes, kõrgharidusasutustes ja pädevuskeskustes, sh võrgustike loomine (rakendusuuringud, tootearendus ja teostatavusuuringud)

0 %

0 %

013

VKEde digitaliseerimine (sh e-kaubandus, e-äri ja võrgustikupõhised äriprotsessid, digitaalse innovatsiooni keskused, eluslaborid, veebiettevõtjad ja IKT idufirmad, ettevõtetevaheline e-kaubandus)

0 %

0 %

014

Suurettevõtjate digitaliseerimine (sh e-kaubandus, e-äri ja võrgustikupõhised äriprotsessid, digitaalse innovatsiooni keskused, eluslaborid, veebiettevõtjad ja IKT idufirmad, ettevõtetevaheline e-kaubandus)

0 %

0 %

015

VKEde või suurettevõtjate digitaliseerimine (sh e-kaubandus, e-äri ja võrgustikupõhised äriprotsessid, digitaalse innovatsiooni keskused, eluslaborid, veebiettevõtjad ja IKT idufirmad, ettevõtetevaheline e-kaubandus) kooskõlas kasvuhoonegaaside heite vähendamise või energiatõhususe kriteeriumidega (5)

40 %

0 %

016

Valitsuse IKT-lahendused, e-teenused ja rakendused

0 %

0 %

017

Valitsuse IKT-lahendused, e-teenused ja rakendused, mis vastavad kasvuhoonegaaside heite vähendamise või energiatõhususe kriteeriumidele (6)

40 %

0 %

018

Digioskuste ja e-kaasatuse jaoks mõeldud IT-teenused ja -rakendused

0 %

0 %

019

E-tervise teenused ja rakendused (sh e-hooldus, asjade internet füüsilise aktiivsuse ja intelligentse elukeskkonna jaoks)

0 %

0 %

020

VKEde ettevõtlustaristu (sh tööstuspargid ja tootmiskohad)

0 %

0 %

021

VKEde ettevõtluse arendamine ja rahvusvahelistumine, sealhulgas tulusad investeeringud

0 %

0 %

022

Toetus suurettevõtjatele rahastamisvahendite, sealhulgas tulusate investeeringute kaudu

0 %

0 %

023

Aruka spetsialiseerumise, tööstusliku ülemineku ja ettevõtluse oskuste arendamine ning ettevõtjate kohanemine muutustega

0 %

0 %

024

Kvaliteetsed tugiteenused VKEdele ja VKEde rühmadele (sh juhtimis-, turundus- ja kujundamisega seotud teenused)

0 %

0 %

025

Ettevõtlusinkubatsioon ning toetus võrse- ja idufirmadele

0 %

0 %

026

Toetus innovatsiooniklastritele, mis on moodustatud muu hulgas ettevõtete, teadusorganisatsioonide ja avaliku sektori asutuste ning ettevõtlusvõrgustike vahel ja millest saavad peamiselt kasu VKEd

0 %

0 %

027

Innovatsiooniprotsessid VKEdes (protsessidest, organisatsioonist, turundusest, koosloomisest, kasutajatest ja nõudlusest lähtuv innovatsioon)

0 %

0 %

028

Tehnosiire ning ettevõtjate, teaduskeskuste ja kõrgharidussektori vaheline koostöö

0 %

0 %

029

Teadus- ja innovatsiooniprotsessid, tehnosiire ning ettevõtjate, teaduskeskuste ja ülikoolide vaheline koostöö, milles keskendutakse vähese CO2-heitega majanduse edendamisele ning kliimamuutustele vastupanuvõimele ja kliimamuutustega kohanemisele

100 %

40 %

030

Teadus- ja innovatsiooniprotsessid, tehnosiire ja ettevõtjate koostöö, milles keskendutakse ringmajandusele

40 %

100 %

031

VKEde käibekapitali rahastamine toetustena hädaolukorra lahendamiseks (7)

0 %

0 %

032

IKT: väga suure läbilaskevõimega lairibavõrk (sh tuumik-/tagasiühenduse võrk)

0 %

0 %

033

IKT: väga suure läbilaskevõimega lairibavõrk (juurdepääs/kliendiliin samaväärne võrgu jõudlusega, mis saavutatakse korterelamutele teenuse osutamise kohas asuva jaotuspunktini paigaldatud kiudoptikaga)

0 %

0 %

034

IKT: väga suure läbilaskevõimega lairibavõrk (juurdepääs/kliendiliin samaväärne võrgu jõudlusega, mis saavutatakse elumajadele või ärihoonetele teenuse osutamise kohas asuva jaotuspunktini paigaldatud kiudoptikaga)

0 %

0 %

035

IKT: väga suure läbilaskevõimega lairibavõrk (juurdepääs/kliendiliin samaväärne võrgu jõudlusega, mis saavutatakse täiustatud traadita andmeside tugijaamani paigaldatud kiudoptikaga)

0 %

0 %

036

IKT: muud liiki IKT-taristu (sealhulgas suuremahulised arvutisüsteemid/-seadmed, andmekeskused, sensorid ja muud traadita seadmed)

0 %

0 %

037

IKT: muud liiki IKT-taristu (sealhulgas suuremahulised arvutisüsteemid/-seadmed, andmekeskused, sensorid ja muud traadita seadmed) kooskõlas CO2 heite vähendamise ja energiatõhususe kriteeriumidega (8)

40 %

0 %

Poliitikaeesmärk 2. Keskkonnahoidlikum, vähese CO2-heitega majanduselt CO2-neutraalsele majandusele üleminev ja vastupanuvõimeline Euroopa puhtale energeetikale õiglase ülemineku, roheliste ja siniste investeeringute, ringmajanduse, kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise ning riskiennetuse ja -juhtimise ning kestliku linnalise liikuvuskeskkonna edendamise kaudu

038

Energiatõhusus ja näidisprojektid VKEdes ning toetusmeetmed

40 %

40 %

039

Energiatõhusus ja näidisprojektid suurettevõtjates ning toetusmeetmed

40 %

40 %

040

Energiatõhusus ja näidisprojektid VKEdes või suurettevõtjates ning toetusmeetmed, mis on kooskõlas energiatõhususe kriteeriumidega (9)

100 %

40 %

041

Olemasolevate eluruumide energiatõhususe parandamine, näidisprojektid ja toetusmeetmed

40 %

40 %

042

Olemasolevate eluruumide energiatõhususe parandamine, näidisprojektid ja toetusmeetmed, mis on kooskõlas energiatõhususe kriteeriumidega (10)

100 %

40 %

043

Uute energiatõhusate hoonete ehitamine (11)

40 %

40 %

044

Riikliku taristu energiatõhususe parandamine või selle taristu suhtes energiatõhususe meetmete võtmine, näidisprojektid ja toetusmeetmed

40 %

40 %

045

Riikliku taristu energiatõhususe parandamine või selle taristu suhtes energiatõhususe meetmete võtmine, näidisprojektid ja toetusmeetmed, mis on kooskõlas energiatõhususe kriteeriumidega (12)

100 %

40 %

046

Toetus ettevõtjatele, kes osutavad teenuseid, millega toetatakse vähese CO2 heitega majandust ja kliimamuutustele vastupanuvõimet, sealhulgas teadlikkuse suurendamise meetmed

100 %

40 %

047

Taastuvenergia: tuuleenergia

100 %

40 %

048

Taastuvenergia: päikeseenergia

100 %

40 %

049

Taastuvenergia: biomassienergia (13)

40 %

40 %

050

Taastuvenergia: biomass, mille abil on võimalik kasvuhoonegaaside heidet väga palju vähendada (14)

100 %

40 %

051

Taastuvenergia: mereenergia

100 %

40 %

052

Muu taastuvenergia (sh geotermiline energia)

100 %

40 %

053

Arukad energiasüsteemid (sh nutivõrgud ja IKT-süsteemid) ning nendega seotud salvestus

100 %

40 %

054

Tõhus koostootmine, kaugküte ja -jahutus

40 %

40 %

055 (15)

Tõhus koostootmine ning tõhus kaugküte ja -jahutus, mille olelusringi heide on väike (16)

100 %

40 %

056

Kivisöel põhinevate küttesüsteemide asendamine gaasil põhinevate küttesüsteemidega kliimamuutuste leevendamise eesmärgil

0 %

0 %

057

Kivisütt asendava maagaasi jaotamine ja transport

0 %

0 %

058

Kliimamuutustega kohanemise meetmed ning kliimaga seotud riskide ennetamine ja ohjamine: üleujutused ja maalihked (sealhulgas teadlikkuse suurendamine, elanikkonnakaitse ning katastroofi tagajärgedega toimetulemise süsteemid, taristud ja ökosüsteemipõhised tegutsemisviisid)

100 %

100 %

059

Kliimamuutustega kohanemise meetmed ning kliimaga seotud riskide ennetamine ja ohjamine: tulekahjud (sealhulgas teadlikkuse suurendamine, elanikkonnakaitse ning katastroofi tagajärgedega toimetulemise süsteemid, taristud ja ökosüsteemipõhised tegutsemisviisid)

100 %

100 %

060

Kliimamuutustega kohanemise meetmed ning kliimaga seotud riskide ennetamine ja ohjamine: muu, nt tormid ja põud (sealhulgas teadlikkuse suurendamine, elanikkonnakaitse ning katastroofi tagajärgedega toimetulemise süsteemid, taristud ja ökosüsteemipõhised tegutsemisviisid)

100 %

100 %

061

Muude kui kliimaga seotud loodusriskide (st maavärinad) ning inimtegevusega seotud riskide (nagu näiteks tehnikaga seotud õnnetusjuhtumid) ennetamine ja ohjamine, sealhulgas teadlikkuse suurendamine, elanikkonnakaitse ning katastroofi tagajärgedega toimetulemise süsteemid, taristud ja ökosüsteemipõhised tegutsemisviisid

0 %

100 %

062

Olmeveevarustus (veevõtu, vee puhastamise, hoidmise ja jaotamise taristu, tõhustamismeetmed, joogiveevarustus)

0 %

100 %

063

Olmeveevarustus (veevõtu, vee puhastamise, hoidmise ja jaotamise taristu, tõhustamismeetmed, joogiveevarustus) kooskõlas energiatõhususe kriteeriumidega (17)

40 %

100 %

064

Veemajandus ja veevarude kaitse (sh vesikonna majandamine, spetsiaalsed kliimamuutustega kohanemise meetmed, korduskasutus, lekete vähendamine)

40 %

100 %

065

Reovee kogumine ja -käitlus

0 %

100 %

066

Reovee kogumine ja -käitlus kooskõlas energiatõhususe kriteeriumidega (18)

40 %

100 %

067

Kodumajapidamisjäätmete käitlus: vältimis-, vähendus-, sorteerimis-, korduskasutus- ja ringlussevõtumeetmed

40 %

100 %

068

Kodumajapidamisjäätmete käitlus: jäätmejääkide käitlus

0 %

100 %

069

Kaubandus- ja tööstusjäätmete käitlus: vältimis-, vähendus-, sorteerimis-, korduskasutus- ja ringlussevõtumeetmed

40 %

100 %

070

Kaubandus- ja tööstusjäätmete käitlus: jäätmejäägid ja ohtlikud jäätmed

0 %

100 %

071

Ringlussevõetud materjalide toormena kasutamise soodustamine

0 %

100 %

072

Ringlussevõetud materjalide toormena kasutamine kooskõlas tõhususkriteeriumidega (19)

100 %

100 %

073

Tööstuspiirkondade ja saastunud maa taastamine

0 %

100 %

074

Tööstuspiirkondade ja saastunud maa taastamine kooskõlas tõhususkriteeriumidega (20)

40 %

100 %

075

Keskkonnahoidlike tootmisprotsesside ja ressursitõhususe toetamine VKEdes

40 %

40 %

076

Keskkonnahoidlike tootmisprotsesside ja ressursitõhususe toetamine suurettevõtjates

40 %

40 %

077

Õhukvaliteedi parandamise ja müra vähendamise meetmed

40 %

100 %

078

Natura 2000 alade kaitse, taastamine ja kestlik kasutamine

40 %

100 %

079

Looduse ja elurikkuse kaitse, looduspärand ja loodusvarad, roheline ja sinine taristu

40 %

100 %

080

Muud meetmed kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks suure CO2 sidumise ja säilitamise potentsiaaliga looduslike alade säilitamise ja taastamise vallas, nt rabade taassoostamise, prügilagaaside kogumise teel

100 %

100 %

081

Puhta linnatranspordi taristu (21)

100 %

40 %

082

Puhta linnatranspordi veerem (22)

100 %

40 %

083

Jalgrattataristu

100 %

100 %

084

Linnatranspordi digitaliseerimine

0 %

0 %

085

Transpordi digitaliseerimine, kui osaliselt on selle eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside heidet: linnatransport

40 %

0 %

086

Alternatiivkütuste taristu (23)

100 %

40 %

Poliitikaeesmärk 3. Paremini ühendatud Euroopa liikuvuse tõhustamise kaudu

087 (24)

Uued või uuendatud kiirteed ja maanteed – TEN-T põhivõrk

0 %

0 %

088

Uued või uuendatud kiirteed ja maanteed – TEN-T üldvõrk

0 %

0 %

089

Uued või uuendatud kõrvalmaanteede ühendused TEN-T teedevõrgu ja -sõlmedega

0 %

0 %

090

Muud uued või uuendatud riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud juurdepääsuteed

0 %

0 %

091

Taastatud või ajakohastatud kiirteed ja maanteed – TEN-T põhivõrk

0 %

0 %

092

Taastatud või ajakohastatud kiirteed ja maanteed – TEN-T üldvõrk

0 %

0 %

093

Muud taastatud või ajakohastatud teed (kiirteed, riiklikud, piirkondlikud või kohalikud teed)

0 %

0 %

094

Transpordi digitaliseerimine: maanteetransport

0 %

0 %

095

Transpordi digitaliseerimine, kui osaliselt on selle eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside heidet: maanteetransport

40 %

0 %

096

Uued või uuendatud raudteed – TEN-T põhivõrk

100 %

40 %

097

Uued või uuendatud raudteed – TEN-T üldvõrk

100 %

40 %

098

Muud uued või uuendatud raudteed

40 %

40 %

099

Muud uued või uuendatud raudteed – elektrilised/heitevabad (25)

100 %

40 %

100

Taastatud või ajakohastatud raudteed – TEN-T põhivõrk

100 %

40 %

101

Taastatud või ajakohastatud raudteed – TEN-T üldvõrk

100 %

40 %

102

Muud taastatud või ajakohastatud raudteed

40 %

40 %

103

Muud taastatud või ajakohastatud raudteed – elektrilised/heitevabad (26)

100 %

40 %

104

Transpordi digitaliseerimine: raudteetransport

40 %

0 %

105

Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteem (ERTMS)

40 %

40 %

106

Raudteeveerem

0 %

40 %

107

Heitevaba/elektrimootoriga (26) raudteeveerem

100 %

40 %

108

Mitmeliigiline transport (TEN-T)

40 %

40 %

109

Mitmeliigiline transport (v.a linnatransport)

40 %

40 %

110

Meresadamad (TEN-T)

0 %

0 %

111

Meresadamad (TEN-T), v.a fossiilkütuste transpordiks ette nähtud rajatised

40 %

0 %

112

Muud meresadamad

0 %

0 %

113

Muud meresadamad, v.a fossiilkütuste transpordiks ette nähtud rajatised

40 %

0 %

114

Siseveeteed ja -sadamad (TEN-T)

0 %

0 %

115

Siseveeteed ja -sadamad (TEN-T), v.a fossiilkütuste transpordiks ette nähtud rajatised

40 %

0 %

116

Siseveeteed ja -sadamad (piirkondlikud ja kohalikud)

0 %

0 %

117

Siseveeteed ja -sadamad (piirkondlikud ja kohalikud), v.a fossiilkütuste transpordiks ette nähtud rajatised

40 %

0 %

118

Olemasolevate lennujaamade turvalisuse, ohutuse ja lennuliikluse korraldamise süsteemid

0 %

0 %

119

Transpordi digitaliseerimine: muud transpordiliigid

0 %

0 %

120

Transpordi digitaliseerimine, kui osaliselt on selle eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside heidet: muud transpordiliigid

40 %

0 %

Poliitikaeesmärk 4. Sotsiaalsem ja kaasavam Euroopa, rakendades Euroopa sotsiaalõiguste sammast

121

Alushariduse ja lapsehoiu jaoks vajalik taristu

0 %

0 %

122

Põhi- ja keskhariduse jaoks vajalik taristu

0 %

0 %

123

Kolmanda taseme hariduse jaoks vajalik taristu

0 %

0 %

124

Kutsehariduse ja -koolituse ning täiskasvanuhariduse jaoks vajalik taristu

0 %

0 %

125

Eluasemetaristu rändajate, pagulaste ja rahvusvahelise kaitse all olevate või seda taotlevate isikute jaoks

0 %

0 %

126

Eluasemetaristu (v.a rändajate, pagulaste ja rahvusvahelise kaitse all olevate või seda taotlevate isikute jaoks)

0 %

0 %

127

Muu sotsiaaltaristu, mis hõlbustab kogukonda sotsiaalset kaasamist

0 %

0 %

128

Tervishoiutaristu

0 %

0 %

129

Tervishoiuseadmed

0 %

0 %

130

Tervishoiusektori vallasvara

0 %

0 %

131

Tervishoiuteenuste digitaliseerimine

0 %

0 %

132

Hädaolukorra lahendamiseks vajalikud elutähtsad seadmed ja varustus

0 %

0 %

133

Rändajate, pagulaste ja rahvusvahelise kaitse all olevate või seda taotlevate isikute ajutine vastuvõtutaristu

0 %

0 %

134

Meetmed tööturule juurdepääsu parandamiseks

0 %

0 %

135

Meetmed pikaajaliste töötute töövõimaluste edendamiseks

0 %

0 %

136

Eritoetus noorte tööhõive ja sotsiaal-majandusliku integratsiooni jaoks

0 %

0 %

137

Füüsilisest isikust ettevõtjana tegevuse alustamise ja ettevõtete asutamise toetamine

0 %

0 %

138

Sotsiaalmajanduse ja sotsiaalsete ettevõtjate toetamine

0 %

0 %

139

Tööturuasutuste ja -teenuste ajakohastamise ja tugevdamise meetmed vajalike oskuste hindamiseks ja prognoosimiseks ning õigeaegse ja vajadusekohase abi tagamiseks

0 %

0 %

140

Tööturu ja oskuste sobitamise ning tööturustaatuste vahelise liikumise toetamine

0 %

0 %

141

Tööjõu liikuvuse toetamine

0 %

0 %

142

Naiste tööturul osalemise edendamise ja tööturul esineva soopõhise segregatsiooni vähendamise meetmed

0 %

0 %

143

Töö- ja eraelu tasakaalu edendamise meetmed, sh lapsehoiu ja ülalpeetavate hooldusteenuse kättesaadavuse hõlbustamine

0 %

0 %

144

Meetmed tervisliku ja hästi kohandatud töökeskkonna loomiseks, kus ohjatakse terviseriske, sh kehalise aktiivsuse edendamine

0 %

0 %

145

Digioskuste arendamise toetamine

0 %

0 %

146

Töötajate, ettevõtete ja ettevõtjate toetamine muutustega kohanemisel

0 %

0 %

147

Aktiivsena ja tervena vananemist edendavad meetmed

0 %

0 %

148

Alushariduse ja lapsehoiu toetamine (v.a taristu)

0 %

0 %

149

Alg-, põhi- ja keskhariduse toetamine (v.a taristu)

0 %

0 %

150

Kolmanda taseme hariduse toetamine (v.a taristu)

0 %

0 %

151

Täiskasvanuhariduse toetamine (v.a taristu)

0 %

0 %

152

Võrdsete võimaluste ja ühiskonnaelus aktiivse osalemise edendamise meetmed

0 %

0 %

153

Ebasoodsas olukorras olevate inimeste kaasamine tööhõivesse ja uuesti tööturule toomine

0 %

0 %

154

Meetmed tõrjutud rühmade (nt romad) haridusele ja tööle juurdepääsu parandamiseks ning nende sotsiaalse kaasamise edendamiseks

0 %

0 %

155

Tõrjutud rühmadega (nt romad) töötava kodanikuühiskonna toetamine

0 %

0 %

156

Konkreetsed meetmed kolmandate riikide kodanike osaluse suurendamiseks tööhõives

0 %

0 %

157

Kolmandate riikide kodanike sotsiaalse integratsiooni meetmed

0 %

0 %

156

Meetmed kvaliteetsete, kestlike ja taskukohaste teenuste võrdse ja õigeaegse kättesaadavuse parandamiseks

0 %

0 %

158

Pere- ja kogukonnapõhiste hooldusteenuste edendamise meetmed

0 %

0 %

160

Tervishoiusüsteemide kättesaadavamaks, tulemuslikumaks ja vastupanuvõimelisemaks muutmise meetmed (v.a taristu)

0 %

0 %

161

Pikaajalise hoolduse kättesaadavamaks muutmise meetmed (v.a taristu)

0 %

0 %

162

Sotsiaalkaitsesüsteemide ajakohastamise meetmed, sh sotsiaalkaitse kättesaadavuse edendamine

0 %

0 %

163

Vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus elavate inimeste, sh enim puudust kannatavate isikute ja laste sotsiaalse integratsiooni edendamine

0 %

0 %

164

Materiaalse puuduse vähendamine toidu ja/või materiaalse abi pakkumisega enim puudust kannatavate isikutele, sh kaasnevad meetmed

0 %

0 %

Poliitikaeesmärk 5. Kodanikele lähemal olev Euroopa, kus edendatakse igat liiki piirkondade kestlikku ja terviklikku arengut ning kohalikke algatusi

165

Riigi turismialaste väärtuste kaitse, arendamine ja edendamine ning turismiteenused

0 %

0 %

166

Kultuuripärandi kaitse, arendamine ja edendamine ning kultuuriteenused

0 %

0 %

167

Looduspärandi kaitse, arendamine ja edendamine ning ökoturism, v.a Natura 2000 alad

0 %

100 %

168

Avaliku ruumi taaselustamine ja turvalisus

0 %

0 %

169

Territoriaalse arengu algatused, sealhulgas territoriaalsete strateegiate koostamine

0 %

0 %

Muud poliitikaeesmärkidega 1–5 seotud koodid

170

Programme haldavate asutuste ja fondide rakendamisega seotud asutuste suutlikkuse parandamine

0 %

0 %

171

Partneritega tehtava koostöö tõhustamine nii liikmesriigis kui ka sellest väljaspool

0 %

0 %

172

Ristfinantseerimine ERFi vahenditest (toetus ESF+ tüüpi meetmetele, mis on vajalikud tegevuse ERFi osa rakendamiseks ja sellega vahetult seotud)

0 %

0 %

173

Riigiasutuste ja sidusrühmade institutsioonilise suutlikkuse parandamine territoriaalse koostöö projektide ja algatuste rakendamiseks piiriüleses, riikidevahelises, merendusalases ja piirkondadevahelises kontekstis

0 %

0 %

174

Interreg: piiriületuse haldamine ning liikuvus ja rände haldamine

0 %

0 %

175

Äärepoolseimad piirkonnad: kõigi juurdepääsuga seotud probleemidest ja territoriaalsest killustatusest tulenevate lisakulude hüvitamine

0 %

0 %

176

Äärepoolseimad piirkonnad: erimeetmed turu suurusega seotud teguritest tulenevate lisakulude hüvitamiseks

0 %

0 %

177

Äärepoolseimad piirkonnad: toetus kliimatingimustest ja pinnamoest tulenevate lisakulude hüvitamiseks

40 %

40 %

178

Äärepoolseimad piirkonnad: lennujaamad

0 %

0 %

Tehniline abi

179

Teave ja teabevahetus

0 %

0 %

180

Ettevalmistamine, rakendamine, seire ja kontroll

0 %

0 %

181

Hindamine ja uuringud ning andmete kogumine

0 %

0 %

182

Liikmesriikide asutuste, toetusesaajate ja asjaomaste partnerite suutlikkuse suurendamine

0 %

0 %

TABEL 2. TOETUSE VORMI KÄSITLEVAD KOODID (27)

| TOETUSE VORM |
| --- |
| 01 | Toetus |
| 02 | Toetus rahastamisvahendite kaudu: omakapital või kvaasiomakapital |
| 03 | Toetus rahastamisvahendite kaudu: laen |
| 04 | Toetus rahastamisvahendite kaudu: tagatis |
| 05 | Toetus rahastamisvahendite kaudu: toetused rahastamisvahendi toimingute raames |
| 06 | Auhind |

TOETUSE VORM

01

Toetus

02

Toetus rahastamisvahendite kaudu: omakapital või kvaasiomakapital

03

Toetus rahastamisvahendite kaudu: laen

04

Toetus rahastamisvahendite kaudu: tagatis

05

Toetus rahastamisvahendite kaudu: toetused rahastamisvahendi toimingute raames

06

Auhind

TABEL 3. TERRITORIAALSET RAKENDUSMEHHANISMI JA TERRITORIAALSET SUUNITLUST KÄSITLEVAD KOODID

| TERRITORIAALNE RAKENDUSMEHHANISM JA TERRITORIAALNE SUUNITLUS |
| --- |
| Integreeritud territoriaalsed investeeringud (ITI) | Kestlikule linnaarengule suunatud ITI |
| 01 | Linnapiirkonnad | x |
| 02 | Suurlinnad, linnad ja äärelinnad | x |
| 03 | Funktsionaalsed linnapiirkonnad | x |
| 04 | Maapiirkonnad | |
| 05 | Mägipiirkonnad | |
| 06 | Saared ja rannikualad | |
| 07 | Hõreda asustusega alad | |
| 08 | Muud liiki sihtterritooriumid | |
| Kogukonna juhitud kohalik areng (CLLD) | Kestlikule linnaarengule suunatud CLLD |
| 09 | Linnapiirkonnad | x |
| 10 | Suurlinnad, linnad ja äärelinnad | x |
| 11 | Funktsionaalsed linnapiirkonnad | x |
| 12 | Maapiirkonnad | |
| 13 | Mägipiirkonnad | |
| 14 | Saared ja rannikualad | |
| 15 | Hõreda asustusega alad | |
| 16 | Muud liiki sihtterritooriumid | |
| Muud liiki territoriaalne vahend | Kestlikule linnaarengule suunatud muud liiki territoriaalne vahend |
| 17 | Linnapiirkonnad | x |
| 18 | Suurlinnad, linnad ja äärelinnad | x |
| 19 | Funktsionaalsed linnapiirkonnad | x |
| 20 | Maapiirkonnad | |
| 21 | Mägipiirkonnad | |
| 22 | Saared ja rannikualad | |
| 23 | Hõreda asustusega alad | |
| 24 | Muud liiki sihtterritooriumid | |
| Muud lähenemisviisid (28) |
| 25 | Linnapiirkonnad |
| 26 | Suurlinnad, linnad ja äärelinnad |
| 27 | Funktsionaalsed linnapiirkonnad |
| 28 | Maapiirkonnad |
| 29 | Mägipiirkonnad |
| 30 | Saared ja rannikualad |
| 31 | Hõreda asustusega alad |
| 32 | Muud liiki sihtterritooriumid |
| 33 | Sihtterritoorium puudub |

TERRITORIAALNE RAKENDUSMEHHANISM JA TERRITORIAALNE SUUNITLUS

Integreeritud territoriaalsed investeeringud (ITI)

Kestlikule linnaarengule suunatud ITI

01

Linnapiirkonnad

x

02

Suurlinnad, linnad ja äärelinnad

x

03

Funktsionaalsed linnapiirkonnad

x

04

Maapiirkonnad

05

Mägipiirkonnad

06

Saared ja rannikualad

07

Hõreda asustusega alad

08

Muud liiki sihtterritooriumid

Kogukonna juhitud kohalik areng (CLLD)

Kestlikule linnaarengule suunatud CLLD

09

Linnapiirkonnad

x

10

Suurlinnad, linnad ja äärelinnad

x

11

Funktsionaalsed linnapiirkonnad

x

12

Maapiirkonnad

13

Mägipiirkonnad

14

Saared ja rannikualad

15

Hõreda asustusega alad

16

Muud liiki sihtterritooriumid

Muud liiki territoriaalne vahend

Kestlikule linnaarengule suunatud muud liiki territoriaalne vahend

17

Linnapiirkonnad

x

18

Suurlinnad, linnad ja äärelinnad

x

19

Funktsionaalsed linnapiirkonnad

x

20

Maapiirkonnad

21

Mägipiirkonnad

22

Saared ja rannikualad

23

Hõreda asustusega alad

24

Muud liiki sihtterritooriumid

Muud lähenemisviisid (28)

25

Linnapiirkonnad

26

Suurlinnad, linnad ja äärelinnad

27

Funktsionaalsed linnapiirkonnad

28

Maapiirkonnad

29

Mägipiirkonnad

30

Saared ja rannikualad

31

Hõreda asustusega alad

32

Muud liiki sihtterritooriumid

33

Sihtterritoorium puudub

TABEL 4. MAJANDUSTEGEVUST KÄSITLEVAD KOODID

| 01 | Põllumajandus ja metsandus |
| --- | --- |
| 02 | Kalandus |
| 03 | Vesiviljelus |
| 04 | Muud sinise majanduse sektorid |
| 05 | Toiduainete ja jookide tootmine |
| 06 | Tekstiili ja tekstiiltoodete tootmine |
| 07 | Transpordivahendite tootmine |
| 08 | Arvutite, elektroonika- ja optikaseadmete tootmine |
| 09 | Muu mujal liigitamata tootmine |
| 10 | Ehitustööstus |
| 11 | Mäetööstus |
| 12 | Elektrienergia, gaas, aur, kuum vesi ja õhu konditsioneerimine |
| 13 | Veevarustus, kanalisatsioon, jäätme- ja saastekäitlus |
| 14 | Veondus ja laondus |
| 15 | Info- ja kommunikatsioonitegevus, sh telekommunikatsioon |
| 16 | Hulgi- ja jaekaubandus |
| 17 | Turism, majutus ja toitlustus |
| 18 | Finants- ja kindlustustegevus |
| 19 | Kinnisvara-, rendi- ja ettevõtlusteenused |
| 20 | Avalik haldus |
| 21 | Haridus |
| 22 | Tervishoid |
| 23 | Sotsiaaltöö, ühiskonna-, sotsiaal- ja isikuteenused |
| 24 | Keskkonnaga seotud tegevus |
| 25 | Kunst, meelelahutus, loomemajandus ja vaba aeg |
| 26 | Mujal liigitamata teenused |

01

Põllumajandus ja metsandus

02

Kalandus

03

Vesiviljelus

04

Muud sinise majanduse sektorid

05

Toiduainete ja jookide tootmine

06

Tekstiili ja tekstiiltoodete tootmine

07

Transpordivahendite tootmine

08

Arvutite, elektroonika- ja optikaseadmete tootmine

09

Muu mujal liigitamata tootmine

10

Ehitustööstus

11

Mäetööstus

12

Elektrienergia, gaas, aur, kuum vesi ja õhu konditsioneerimine

13

Veevarustus, kanalisatsioon, jäätme- ja saastekäitlus

14

Veondus ja laondus

15

Info- ja kommunikatsioonitegevus, sh telekommunikatsioon

16

Hulgi- ja jaekaubandus

17

Turism, majutus ja toitlustus

18

Finants- ja kindlustustegevus

19

Kinnisvara-, rendi- ja ettevõtlusteenused

20

Avalik haldus

21

Haridus

22

Tervishoid

23

Sotsiaaltöö, ühiskonna-, sotsiaal- ja isikuteenused

24

Keskkonnaga seotud tegevus

25

Kunst, meelelahutus, loomemajandus ja vaba aeg

26

Mujal liigitamata teenused

TABEL 5. ASUKOHTA KÄSITLEVAD KOODID

| ASUKOHT |
| --- |
| Kood | Asukoht |
| | Tegevuse asukoha või toimumiskoha piirkonna või ala kood, nagu on sätestatud statistiliste territoriaalüksuste liigituses (NUTS) määruse (EÜ) nr 1059/2003 I lisas. |

ASUKOHT

Kood

Asukoht

Tegevuse asukoha või toimumiskoha piirkonna või ala kood, nagu on sätestatud statistiliste territoriaalüksuste liigituses (NUTS) määruse (EÜ) nr 1059/2003 I lisas.

TABEL 6. ESF+ TEISESTE VALDKONDADE KOODID

| ESF+ TEISENE VALDKOND | Koefitsient kliimamuutuste alaste eesmärkide saavutamiseks antava toetuse arvutamiseks |
| --- | --- |
| 01 | Roheliste kutseoskuste ja töökohtade ning rohelise majanduse toetamine | 100 % |
| 02 | Digivaldkonna oskuste ja töökohtade arendamine | 0 % |
| 03 | Investeerimine teadusesse ja innovatsiooni ning arukasse spetsialiseerumisse | 0 % |
| 04 | Investeerimine väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtjatesse (VKEd) | 0 % |
| 05 | Mittediskrimineerimine | 0 % |
| 06 | Laste vaesusega tegelemine | 0 % |
| 07 | Sotsiaalpartnerite suutlikkuse suurendamine | 0 % |
| 08 | Kodanikuühiskonna organisatsioonide suutlikkuse suurendamine | 0 % |
| 09 | Ei kohaldata | 0 % |
| 10 | Euroopa poolaasta raames tuvastatud probleemidega tegelemine (29) | 0 % |

ESF+ TEISENE VALDKOND

Koefitsient kliimamuutuste alaste eesmärkide saavutamiseks antava toetuse arvutamiseks

01

Roheliste kutseoskuste ja töökohtade ning rohelise majanduse toetamine

100 %

02

Digivaldkonna oskuste ja töökohtade arendamine

0 %

03

Investeerimine teadusesse ja innovatsiooni ning arukasse spetsialiseerumisse

0 %

04

Investeerimine väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtjatesse (VKEd)

0 %

05

Mittediskrimineerimine

0 %

06

Laste vaesusega tegelemine

0 %

07

Sotsiaalpartnerite suutlikkuse suurendamine

0 %

08

Kodanikuühiskonna organisatsioonide suutlikkuse suurendamine

0 %

09

Ei kohaldata

0 %

10

Euroopa poolaasta raames tuvastatud probleemidega tegelemine (29)

0 %

TABEL 7. ESF+/ERFi/ÜHTEKUULUVUSFONDI/JTFi SOOLISE VÕRDÕIGUSLIKKUSE KOODID

| ESF+/ERFi/Ühtekuuluvusfondi/JTFi soolise võrdõiguslikkuse valdkond | Koefitsient soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks antava toetuse arvutamiseks |
| --- | --- |
| 01 | Sooline võrdõiguslikkus kui eesmärk | 100 % |
| 02 | Soolise aspekti arvestamine | 40 % |
| 03 | Sooneutraalne | 0 % |

ESF+/ERFi/Ühtekuuluvusfondi/JTFi soolise võrdõiguslikkuse valdkond

Koefitsient soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks antava toetuse arvutamiseks

01

Sooline võrdõiguslikkus kui eesmärk

100 %

02

Soolise aspekti arvestamine

40 %

03

Sooneutraalne

0 %

TABEL 8. MAKROPIIRKONDLIKE JA MERE VESIKONNA STRATEEGIATE KOODID

| MAKROPIIRKONDLIKUD JA MERE VESIKONNA STRATEEGIAD |
| --- |
| 01 | Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia |
| 02 | Alpi piirkonna strateegia |
| 03 | Läänemere piirkonna strateegia |
| 04 | Doonau piirkonna strateegia |
| 05 | Põhja-Jäämeri |
| 06 | Atlandi ookeani strateegia |
| 07 | Must meri |
| 08 | Vahemeri |
| 09 | Põhjameri |
| 10 | Vahemere lääneosa strateegia |
| 11 | Osalus makropiirkondlikes või mere vesikonna strateegiates puudub |

MAKROPIIRKONDLIKUD JA MERE VESIKONNA STRATEEGIAD

01

Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia

02

Alpi piirkonna strateegia

03

Läänemere piirkonna strateegia

04

Doonau piirkonna strateegia

05

Põhja-Jäämeri

06

Atlandi ookeani strateegia

07

Must meri

08

Vahemeri

09

Põhjameri

10

Vahemere lääneosa strateegia

11

Osalus makropiirkondlikes või mere vesikonna strateegiates puudub

---

(1)  JTFist toetatava erieesmärgi „võimaldada piirkondadel ja inimestel tegeleda liidu 2030. aasta energia-ja kliimaeesmärkide saavutamise ja Pariisi kokkuleppe alusel 2050. aastaks liidu kliimaneutraalsele majandusele ülemineku sotsiaalsete, tööhõivealaste, majanduslike ja keskkonnamõjudega“ puhul võib kasutada mis tahes poliitikaeesmärgi sekkumisvaldkondi, tingimusel et need on kooskõlas JTF määruse artiklitega 8 ja 9 ning asjakohase õiglase ülemineku territoriaalse kavaga. Selle erieesmärgi raames on koefitsient kliimamuutuste alaste eesmärkide saavutamiseks antavate toetuste arvutamiseks kõigi kasutatud sekkumisvaldkondade puhul 100 %.

(2)  Kui liikmesriigi summat, mis on määratud riigi taaste- ja vastupidavuskava kohaste kliimaeesmärkide toetamiseks, on pärast taaste ja vastupidavusrahastu määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõike 4 punkti e kohaldamist suurendatud, kohaldatakse ka ühtekuuluvuspoliitika raames proportsionaalselt identset suurendamist kõnealuse liikmesriigi poolt kliimaeesmärkide saavutamiseks antavas panuses.

(3)  Sekkumisvaldkonnad on rühmitatud poliitikaeesmärkide kaupa, kuid nende kasutamine ei ole nende eesmärkidega piiratud. Kõiki sekkumisvaldkondi võib kasutada mis tahes poliitikaeesmärgi raames. Eeskätt poliitikaeesmärgi 5 puhul võib lisaks kõnealuse poliitikaeesmärgi all loetletutele valida ka kõik poliitikaeesmärkide 1–4 raames loetletud valdkonnakoodid.

(4)  Suurettevõtjad on kõik ettevõtjad, mis ei ole VKEd, sealhulgas väikesed keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad.

(5)  Kui meetme eesmärk on, et töödeldaks või kogutaks andmeid, et kasvuhoonegaaside heidet oleks võimalik vähendada ja selle tulemusel on kasvuhoonegaaside heide olelusringi jooksul tõendatult palju väiksem või kui meetme eesmärgi kohaselt peavad andmekeskused järgima „Euroopa andmekeskuste energiatõhususe käitumisjuhendit“.

(6)  Kui meetme eesmärk on, et tegevus peab töötlema või koguma andmeid kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise võimaldamiseks, mille tulemuseks on kasvuhoonegaaside heitkoguste elutsükli jooksul märkimisväärne kokkuhoid; või kui meetme eesmärk nõuab, et andmekeskused järgiksid „Euroopa andmekeskuste energiatõhususe käitumisjuhendit“.

(7)  See kood on ette nähtud kasutamiseks üksnes juhul, kui vastavalt ERFi ja Ühtekuuluvusfondi määruse artikli 5 lõikele 6 rakendatakse ajutisi meetmeid ERFi kasutamiseks erandlikel asjaoludel.

(8)  Kui meetme eesmärk on, et tegevus peab töötlema või koguma andmeid kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise võimaldamiseks, mille tulemuseks on kasvuhoonegaaside heitkoguste elutsükli jooksul märkimisväärne kokkuhoid; või kui meetme eesmärk nõuab, et andmekeskused järgiksid „Euroopa andmekeskuste energiatõhususe käitumisjuhendit“.

(9)  Kui meetme eesmärk on a) saavutada renoveerimisel keskmiselt vähemalt keskmine tase, mis on kindlaks määratud komisjoni 8. mai 2019. aasta soovituses (EL) 2019/786 hoonete renoveerimise kohta (ELT L 127, 16.5.2019, lk 34), või b) vähendada kasvuhoonegaaside otsest ja kaudset heidet varasema heitega võrreldes keskmiselt vähemalt 30 %.

(10)  Kui meetme eesmärk on saavutada renoveerimisel keskmiselt vähemalt keskmine tase, mis on kindlaks määratud komisjoni soovituses (EL) 2019/786. Hoonete renoveerimine hõlmab ka taristut 120.–127. sekkumisvaldkonna tähenduses.

(11)  Kui meetmete eesmärk puudutab selliste uute hoonete ehitamist, mille primaarenergiatarbimine on vähemalt 20 % väiksem kui energiasäästuhoonetel (riigisisesed õigusaktid). Uute energiatõhusate hoonete ehitamine hõlmab ka taristut 120.–127. sekkumisvaldkonna tähenduses.

(12)  Kui meetme eesmärk on saavutada a) renoveerimisel keskmiselt vähemalt keskmine tase, mis on kindlaks määratud komisjoni soovituses (EL) 2019/786, või b) kasvuhoonegaaside otsese ja kaudse heite vähendamine varasema heitega võrreldes keskmiselt vähemalt 30 %. Hoonete renoveerimine hõlmab ka taristut 120.–127. sekkumisvaldkonna tähenduses.

(13)  Kui meetme eesmärk on seotud biomassist elektri- või soojusenergia tootmisega kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiviga (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

(14)  Kui meetme eesmärk on seotud biomassist elektri- või soojusenergia tootmisega kooskõlas direktiiviga (EL) 2018/2001; ning kui meetme eesmärk on vähendada käitises kasvuhoonegaaside heidet biomassi kasutamise abil vähemalt 80 % vastavalt kasvuhoonegaaside heite vähendamise metoodikale ja fossiilkütuste võrdlusväärtusele, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 VI lisas. Kui meetme eesmärk on seotud kooskõlas direktiiviga (EL) 2018/2001 biomassist (v.a toidu- ja söödakultuurid) biokütuse tootmisega; ning kui meetme eesmärk on vähendada käitises kasvuhoonegaaside heidet biomassi kasutamise abil vähemalt 65 % vastavalt kasvuhoonegaaside heite vähendamise metoodikale ja fossiilkütuste võrdlusväärtusele, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 V lisas.

(15)  Seda valdkonda ei saa kasutada ERFi ja Ühtekuuluvusfondi määruse artikli 7 lõike 1 punkti h kohasel fossiilkütuste toetamisel.

(16)  See kehtib tõhusa koostootmise korral, kui meetme eesmärk on saavutada olelusringi jooksul tekkiv heide, mis on väiksem kui 100 g CO2e/kWh, või heitsoojusest toodetud soojus-/jahutusenergia. See kehtib kaugkütte/-jahutuse puhul, kui sellega seotud taristu järgib Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1), või kui olemasolevat taristut on renoveeritud, et see vastaks tõhusa kaugkütte ja -jahutuse määratlusele, või kui projekt on täiustatud katsesüsteem (kontrolli- ja energiahaldussüsteemid, asjade internet) või kui selle tulemusel hakatakse kaugkütte- ja jahutussüsteemis kasutama madalama temperatuuriga režiimi.

(17)  Kui meetme eesmärk on, et ehitatud süsteemi keskmine energiatarbimine oleks <= 0,5 kWh või taristu lekkeindeks (ILI) oleks <= 1,5 ning et renoveerimise tulemusel väheneks keskmine energiatarbimine rohkem kui 20 % või leke rohkem kui 20 %.

(18)  Kui meetme eesmärk on, et kogu ehitatava reoveesüsteemi energia netotarbimine oleks null või et kogu reoveesüsteemi uuendamisel väheneks keskmine energiatarbimine vähemalt 10 % (üksnes energiatõhususmeetmete, mitte materjali ega koormuse muutmise abil).

(19)  Kui meetme eesmärk on muuta vähemalt 50 % liigiti kogutud tavajäätmete massist teiseseks toormeks.

(20)  Kui meetme eesmärk on muuta tööstusalad ja saastunud maa looduslikuks CO2 sidujaks.

(21)  Puhta linnatranspordi taristu tähendab taristut, mis võimaldab kasutada heiteta veeremit.

(22)  Puhta linnatranspordi veerem tähendab heiteta veeremit.

(23)  Kui meetme eesmärk on kooskõlas direktiiviga (EL) 2018/2001.

(24)  087.–091. sekkumisvaldkonna meetmete puhul võib selliste elementide jaoks, mis on seotud sekkumisega alternatiivkütuste, sealhulgas elektrisõidukite laadimise, või ühistranspordi valdkonnas, kasutada 081., 082. ja 086. sekkumisvaldkonda.

(25)  Kui meetme eesmärk on seotud raudteeäärsete elektrifitseeritud süsteemide ja nendega seotud allsüsteemidega või kui on olemas elektrifitseerimiskava või kui raudteel saavad kümne aasta jooksul sõita rongid, mille summutitoru heide on null.

(26)  Kohaldatakse ka kaherežiimiliste rongide suhtes.

(27)  Seda tabelit kohaldatakse EMKVF-i suhtes VII lisa tabeli 12 puhul.

(28)  Muude poliitikaeesmärkide kui poliitikaeesmärgi 5 raames kasutatud lähenemisviisid muus vormis kui integreeritud territoriaalsed investeeringud või kogukonna juhitud kohalik areng.

(29)  Sealhulgas oma riiklikes reformikavades ja asjaomastes riigipõhistes soovitustes (vastu võetud kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 121 lõikega 2 ja artikli 148 lõikega 4).

---

II LISA

Partnerluslepingu vorm – Artikli 10 Lõige 6
   (1)

Viide: Määruse (EL) 2021/1060 (ühissätete määrus) artikli 10 lõige 5. Käesoleva lisa punktides 1–10 esitatud põhjendused ja tekstiväljad ei ületa 35 lehekülge, kusjuures ühel leheküljel on keskmiselt 3 000 tühikuteta tähemärki.

| CCI | [15] (2) |
| --- | --- |
| Nimetus | [255] |
| Versioon | |
| Esimene aasta | [4] |
| Viimane aasta | [4] |
| Komisjoni otsuse number | |
| Komisjoni otsuse kuupäev | |

CCI

[15] (2)

Nimetus

[255]

Versioon

Esimene aasta

[4]

Viimane aasta

[4]

Komisjoni otsuse number

Komisjoni otsuse kuupäev

1.   Poliitikaeesmärkide ja JTFi erieesmärgi valik

Viide: ühissätete määruse artikli 11 lõike 1 punkt a

Tabel 1. Poliitikaeesmärgi ja JTFi erieesmärgi valik koos põhjendusega

| Valitud eesmärk | Programm | Fond | Poliitikaeesmärgi või JTFi erieesmärgi valimise põhjendus |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | [3 500 eesmärgi kohta] |

Valitud eesmärk

Programm

Fond

Poliitikaeesmärgi või JTFi erieesmärgi valimise põhjendus

[3 500 eesmärgi kohta]

2.   Poliitikavalikud, koordineerimine ja vastastikune täiendavus (3)

Viide: ühissätete määruse artikli 11 lõike 1 punkti b alapunktid i, ii ja iii

Kokkuvõte poliitikavalikutest ja peamistest tulemustest, mida oodatakse partnerluslepinguga hõlmatud iga fondi puhul – ühissätete määruse artikli 11 lõike 1 punkti b alapunkt i

| Tekstiväli |
| --- |

Tekstiväli

Fondide koordineerimine, piiritlemine ja vastastikune täiendavus ning, kui see on asjakohane, riiklike ja piirkondlike programmide koordineerimine – ühissätete määruse artikli 11 lõike 1 punkti b alapunkt ii

| Tekstiväli |
| --- |

Tekstiväli

Partnerluslepinguga hõlmatud fondide, AMIFi, ISFi ja BMVI ning muude liidu vahendite vastastikune täiendavus ja koostoime – ühissätete määruse artikli 11 lõike 1 punkti b alapunkt iii

| Tekstiväli |
| --- |

Tekstiväli

3.   InvestEU raames eelarvelise tagatise vormis antav panus koos põhjendusega (4)

Viide: ühissätete määruse artikli 11 lõike 1 punkt g ja artikkel 14

Tabel 2A. Panus InvestEU-le (jaotus aastate kaupa)

| Panuse allikas | Panuse siht | Jaotus aastate kaupa |
| --- | --- | --- |
| Fond | Piirkonnakategooria | InvestEU haru(d) | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Kokku |
| ERF | Enam arenenud piirkonnad | | | | | | | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | | | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | | | | | | | |
| ESF+ | Enam arenenud piirkonnad | | | | | | | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | | | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | | | | | | | |
| Ühtekuuluvusfond | Ei kohaldata | | | | | | | | | |
| EMKVF | Ei kohaldata | | | | | | | | | |

Panuse allikas

Panuse siht

Jaotus aastate kaupa

Fond

Piirkonnakategooria

InvestEU haru(d)

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Kokku

ERF

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

ESF+

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Ühtekuuluvusfond

Ei kohaldata

EMKVF

Ei kohaldata

Tabel 2B. Panus InvestEU-le (kokkuvõte)

| | Piirkonnakategooria | Esimene haru. Kestlik taristu | Teine haru. Teadusuuringud, innovatsioon ja digitaliseerimine | Kolmas haru. VKEd | Neljas haru.
  Sotsiaalvaldkonna investeeringud ja oskused | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | (a) | (b) | (c) | (d) | (f)=(a)+(b)+(c)+(d) |
| ERF | Enam arenenud piirkonnad | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | | | |
| ESF+ | Enam arenenud piirkonnad | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | | | |
| Ühtekuuluvusfond | | | | | | |
| EMKVF | | | | | | |
| Kokku | | | | | | |

Piirkonnakategooria

Esimene haru. Kestlik taristu

Teine haru. Teadusuuringud, innovatsioon ja digitaliseerimine

Kolmas haru. VKEd

Neljas haru.

Sotsiaalvaldkonna investeeringud ja oskused

Kokku

(a)

(b)

(c)

(d)

(f)=(a)+(b)+(c)+(d)

ERF

Enam arenenud piirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

ESF+

Enam arenenud piirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Ühtekuuluvusfond

EMKVF

Kokku

| Tekstiväli [3 500] (põhjendus, võttes arvesse, kuidas need summad aitavad kaasa partnerluslepingus valitud poliitikaeesmärkide saavutamisele kooskõlas InvestEU määruse artikli 10 lõikega 1) |
| --- |

Tekstiväli [3 500] (põhjendus, võttes arvesse, kuidas need summad aitavad kaasa partnerluslepingus valitud poliitikaeesmärkide saavutamisele kooskõlas InvestEU määruse artikli 10 lõikega 1)

4.   Ümberpaigutamised (5)

| Liikmesriik taotleb | ☐ | ümberpaigutamist piirkonnakategooriate vahel |
| --- | --- | --- |

Liikmesriik taotleb

☐

ümberpaigutamist piirkonnakategooriate vahel

| ☐ | ümberpaigutamist eelarve otsese või kaudse täitmise all kuuluvatesse rahastamisvahenditesse |
| --- | --- |

☐

ümberpaigutamist eelarve otsese või kaudse täitmise all kuuluvatesse rahastamisvahenditesse

| ☐ | ümberpaigutamist ERFi, ESF+ ja Ühtekuuluvusfondi vahel või muusse fondi või muudesse fondidesse |
| --- | --- |

☐

ümberpaigutamist ERFi, ESF+ ja Ühtekuuluvusfondi vahel või muusse fondi või muudesse fondidesse

| ☐ | ERFi ja ESF+ vahendite ümberpaigutamist JTFi täiendava toetusena |
| --- | --- |

☐

ERFi ja ESF+ vahendite ümberpaigutamist JTFi täiendava toetusena

| ☐ | ümberpaigutamisi Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi alt tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärki |
| --- | --- |

☐

ümberpaigutamisi Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi alt tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärki

4.1.   Piirkonnakategooriate vahelised ümberpaigutamised

Viide: ühissätete määruse artikli 11 lõike 1 punkt e ja artikkel 111

Tabel 3A. Piirkonnakategooriate vahelised ümberpaigutamised (jaotus aastate kaupa)

| Ümberpaigutamise allikas | Ümberpaigutamise siht | Jaotus aastate kaupa |
| --- | --- | --- |
| Piirkonnakategooria | Piirkonnakategooria | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Kokku |
| Enam arenenud piirkonnad | Enam arenenud piirkonnad /
  Üleminekupiirkonnad /
  Vähem arenenud piirkonnad | | | | | | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | | | | | | |

Ümberpaigutamise allikas

Ümberpaigutamise siht

Jaotus aastate kaupa

Piirkonnakategooria

Piirkonnakategooria

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Kokku

Enam arenenud piirkonnad

Enam arenenud piirkonnad /

Üleminekupiirkonnad /

Vähem arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Tabel 3B. Piirkonnakategooriate vahelised ümberpaigutamised (kokkuvõte)

| Piirkonnakategooria | Jaotus piirkonnakategooriate lõikes | Ümberpaigutamise siht | Ümberpaigutatav summa | Osa esialgsest ümberpaigutatud eraldisest | Eraldised piirkonnakategooriate lõikes pärast ümberpaigutamist |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vähem arenenud piirkonnad | | Enam arenenud piirkonnad | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | |
| Enam arenenud piirkonnad | | Üleminekupiirkonnad | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | Enam arenenud piirkonnad | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | |

Piirkonnakategooria

Jaotus piirkonnakategooriate lõikes

Ümberpaigutamise siht

Ümberpaigutatav summa

Osa esialgsest ümberpaigutatud eraldisest

Eraldised piirkonnakategooriate lõikes pärast ümberpaigutamist

Vähem arenenud piirkonnad

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Enam arenenud piirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

| Tekstiväli [3 500] (põhjendus) |
| --- |

Tekstiväli [3 500] (põhjendus)

4.2.   Ümberpaigutamised eelarve otsese või kaudse täitmise alla kuuluvatesse rahastamisvahenditesse

Viide: ühissätete määruse artikli 26 lõige 1

Tabel 4A. Ümberpaigutamised eelarve otsese või kaudse täitmise alla kuuluvatesse rahastamisvahenditesse, kui selline võimalus on ette nähtud alusaktis (*1) (jaotus aastate kaupa)

| Ümberpaigutamise allikas | Ümberpaigutamise siht | Jaotus aastate kaupa |
| --- | --- | --- |
| Fond | Piirkonnakategooria | Rahastamisvahend | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Kokku |
| ERF | Enam arenenud piirkonnad | | | | | | | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | | | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | | | | | | | |
| ESF+ | Enam arenenud piirkonnad | | | | | | | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | | | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | | | | | | | |
| Ühtekuuluvusfond | Ei kohaldata | | | | | | | | | |
| EMKVF | Ei kohaldata | | | | | | | | | |

Ümberpaigutamise allikas

Ümberpaigutamise siht

Jaotus aastate kaupa

Fond

Piirkonnakategooria

Rahastamisvahend

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Kokku

ERF

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

ESF+

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Ühtekuuluvusfond

Ei kohaldata

EMKVF

Ei kohaldata

Tabel 4B. Ümberpaigutamised eelarve otsese või kaudse täitmise alla kuuluvatesse rahastamisvahenditesse, kui selline võimalus on ette nähtud alusaktis (*2) (kokkuvõte)

| Fond | Piirkonna kategooria | Rahastamis vahend 1 | Rahastamis vahend 2 | Rahastamis vahend 3 | Rahastamis vahend 4 | Rahastamis vahend 5 | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ERF | Enam arenenud piirkonnad | | | | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | | | | |
| ESF+ | Enam arenenud piirkonnad | | | | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | | | | |
| Ühtekuuluvusfond | | | | | | | |
| EMKVF | | | | | | | |
| Kokku | | | | | | | |

Fond

Piirkonna kategooria

Rahastamis vahend 1

Rahastamis vahend 2

Rahastamis vahend 3

Rahastamis vahend 4

Rahastamis vahend 5

Kokku

ERF

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

ESF+

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Ühtekuuluvusfond

EMKVF

Kokku

| Tekstiväli [3 500] (põhjendus) |
| --- |

Tekstiväli [3 500] (põhjendus)

4.3.   Ümberpaigutamised ERFi, ESF+ ja Ühtekuuluvusfondi vahel või muusse fondi või muudesse fondidesse

Viide: ühissätete määruse artikli 26 lõige 1

Tabel 5A. Ümberpaigutamised ERFi, ESF+ ja Ühtekuuluvusfondi vahel või muusse fondi või muudesse fondidesse (*3) (jaotus aastate kaupa)

| Ümberpaigutamiste allikas | Ümberpaigutamiste siht | Jaotus aastate kaupa |
| --- | --- | --- |
| Fond | Piirkonnakategooria | Fond | Piirkonnakategooria (asjakohasel juhul) | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Kokku |
| ERF | Enam arenenud piirkonnad | ERF, ESF+ või Ühtekuuluvusfond, EMKVF, AMIF, ISF, BMVI | | | | | | | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | | | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | | | | | | | |
| ESF+ | Enam arenenud piirkonnad | | | | | | | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | | | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | | | | | | | |
| Ühtekuuluvusfond | Ei kohaldata | | | | | | | | | |
| EMKVF | Ei kohaldata | | | | | | | | | |

Ümberpaigutamiste allikas

Ümberpaigutamiste siht

Jaotus aastate kaupa

Fond

Piirkonnakategooria

Fond

Piirkonnakategooria (asjakohasel juhul)

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Kokku

ERF

Enam arenenud piirkonnad

ERF, ESF+ või Ühtekuuluvusfond, EMKVF, AMIF, ISF, BMVI

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

ESF+

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Ühtekuuluvusfond

Ei kohaldata

EMKVF

Ei kohaldata

Tabel 5B. Ümberpaigutamised ERFi, ESF+ ja Ühtekuuluvusfondi vahel või muusse fondi või muudesse fondidesse (kokkuvõte) (*4)

| Ümberpaigutamise siht/Ümberpaigutamise allikas | ERF | ESF+ | Ühtekuuluvusfond | EMKVF | AMIF | ISF | BMVI | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enam arenenud piirkonnad | Üleminekupiirkonnad | Vähem arenenud piirkonnad | Enam arenenud piirkonnad | Üleminekupiirkonnad | Vähem arenenud piirkonnad |
| ERF | Enam arenenud piirkonnad | | | | | | | | | | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | | | | | | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | | | | | | | | | | |
| ESF+ | Enam arenenud piirkonnad | | | | | | | | | | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | | | | | | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | | | | | | | | | | |
| Ühtekuuluvusfond | | | | | | | | | | | | | |
| EMKVF | | | | | | | | | | | | | |
| Kokku | | | | | | | | | | | | | |

Ümberpaigutamise siht/Ümberpaigutamise allikas

ERF

ESF+

Ühtekuuluvusfond

EMKVF

AMIF

ISF

BMVI

Kokku

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

ERF

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

ESF+

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Ühtekuuluvusfond

EMKVF

Kokku

| Tekstiväli [3 500] (põhjendus) |
| --- |

Tekstiväli [3 500] (põhjendus)

4.4.   ERFi ja ESF+ vahendite ümberpaigutamine JTFi täiendava toetusena, põhjendusega (6)

Viide: ühissätete määruse artikkel 27

Tabel 6A. ERFi ja ESF+ vahendite ümberpaigutamine JTFi täiendava toetusena (jaotus aastate kaupa)

| Fond | Piirkonnakategooria | Fond | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ERF | Enam arenenud piirkonnad | JTF (*5) | | | | | | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | | | | | | |
| ESF+ | Enam arenenud piirkonnad | JTF | | | | | | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | | | | | | |

Fond

Piirkonnakategooria

Fond

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Kokku

ERF

Enam arenenud piirkonnad

JTF (*5)

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

ESF+

Enam arenenud piirkonnad

JTF

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Tabel 6B. ERFi ja ESF+ vahendite ümberpaigutamine JTFi täiendava toetusena (kokkuvõte)

| | JTFi määruse artikli 3 kohane eraldis enne ümberpaigutamisi |
| --- | --- |
| |
| Ümberpaigutamised JTFi, territooriumile, mis asub:  (*6) |
| Ümberpaigutamine (täiendav toetus) piirkonnakategooriate kaupa järgmisest allikast: | |
| ERF | Enam arenenud piirkonnad | |
| Üleminekupiirkonnad | |
| Vähem arenenud piirkonnad | |
| ESF+ | Enam arenenud piirkonnad | |
| Üleminekupiirkonnad | |
| Vähem arenenud piirkonnad | |
| Kokku | Enam arenenud piirkonnad | |
| | Üleminekupiirkonnad | |
| | Vähem arenenud piirkonnad | |

JTFi määruse artikli 3 kohane eraldis enne ümberpaigutamisi

Ümberpaigutamised JTFi, territooriumile, mis asub:  (*6)

Ümberpaigutamine (täiendav toetus) piirkonnakategooriate kaupa järgmisest allikast:

ERF

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

ESF+

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Kokku

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

| Tekstiväli [3 500] (põhjendus) |
| --- |

Tekstiväli [3 500] (põhjendus)

4.5.   Ümberpaigutamised Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi (Interreg) alt tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärki

Viide: ühissätete määruse artikli 111 lõige 3

Tabel 7. Ümberpaigutamised Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi (Interreg) alt tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärki

| Ümberpaigutamine Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi (Interreg) alt |
| --- |
| | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Kokku |
| Piiriülesed | | | | | | | | |
| Riikidevahelised | | | | | | | | |
| Äärepoolseimad piirkonnad | | | | | | | | |
| Ümberpaigutamine tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärki |
| Fond | Piirkonnakategooria | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Kokku |
| ERF | Enam arenenud piirkonnad | | | | | | | | |
| | Üleminekupiirkonnad | | | | | | | | |
| | Vähem arenenud piirkonnad | | | | | | | | |
| ESF+ | Enam arenenud piirkonnad | | | | | | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | | | | | | |
| JTF | Ei kohaldata | | | | | | | | |
| Ühtekuuluvusfond | Ei kohaldata | | | | | | | | |

Ümberpaigutamine Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi (Interreg) alt

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Kokku

Piiriülesed

Riikidevahelised

Äärepoolseimad piirkonnad

Ümberpaigutamine tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärki

Fond

Piirkonnakategooria

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Kokku

ERF

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

ESF+

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

JTF

Ei kohaldata

Ühtekuuluvusfond

Ei kohaldata

| Tekstiväli [3 500] (põhjendus) |
| --- |

Tekstiväli [3 500] (põhjendus)

5.   Tehnilise abi liidu osaluse vorm

Viide: ühissätete määruse artikli 11 lõike 1 punkt f

| Tehnilise abi liidu osaluse vormi valik | ☐ | Artikli 36 lõike 4 kohane tehniline abi (*7) |
| --- | --- | --- |

Tehnilise abi liidu osaluse vormi valik

☐

Artikli 36 lõike 4 kohane tehniline abi (*7)

| ☐ | Artikli 36 lõike 5 kohane tehniline abi (*8) |
| --- | --- |

☐

Artikli 36 lõike 5 kohane tehniline abi (*8)

| Tekstiväli [3 500] (põhjendus) |
| --- |

Tekstiväli [3 500] (põhjendus)

6.   Valdkondlik keskendamine

6.1.

Viide: ERFi ja Ühtekuuluvusfondi määruse artikli 4 lõige 3.

| Liikmesriik otsustab | ☐ | järgida valdkondlikku keskendamist riiklikul tasandil |
| --- | --- | --- |

Liikmesriik otsustab

☐

järgida valdkondlikku keskendamist riiklikul tasandil

| ☐ | järgida valdkondlikku keskendamist piirkonnakategooria tasandil |
| --- | --- |

☐

järgida valdkondlikku keskendamist piirkonnakategooria tasandil

| ☐ | võtta valdkondliku keskendamise eesmärgil arvesse Ühtekuuluvusfondi vahendeid |
| --- | --- |

☐

võtta valdkondliku keskendamise eesmärgil arvesse Ühtekuuluvusfondi vahendeid

6.2.

Viide: ühissätete määruse artikli 11 lõike 1 punkt c ja ESF+ määruse artikkel 7

| Liikmesriik täidab valdkondliku keskendamise nõudeid | ... % sotsiaalse kaasatuse puhul
  Kavandatud ESF+ määruse artikli 4 erieesmärkide h–l raames | Kavandatud ESF+ programmid
  1
  2 |
| --- | --- | --- |
| ... % enim puudust kannatavatele isikutele mõeldud toetuse puhul
  Kavandatud ESF+ määruse artikli 4 erieesmärgi m ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel erieesmärgi l raames | Kavandatud ESF+ programmid
  1
  2 |
| ... % noorte tööhõive jaoks ette nähtud toetuse puhul
  Kavandatud ESF+ määruse artikli 4 erieesmärkide a, f ja l raames | Kavandatud ESF+ programmid
  1
  2 |
| | ... % laste vaesuse vastu võitlemise toetuse puhul
  Kavandatud ESF+ määruse artikli 4 erieesmärkide f ja h–l raames | Kavandatud ESF+ programmid
  1
  2 |
| ... % sotsiaalpartnerite ja valitsusväliste organisatsioonide suutlikkuse suurendamise puhul
  Kavandatud ESF+ määruse artikli 4 kõikide erieesmärkide (välja arvatud m) raames | Kavandatud ESF+ programmid
  1
  2 |

Liikmesriik täidab valdkondliku keskendamise nõudeid

... % sotsiaalse kaasatuse puhul

Kavandatud ESF+ määruse artikli 4 erieesmärkide h–l raames

Kavandatud ESF+ programmid

1

2

... % enim puudust kannatavatele isikutele mõeldud toetuse puhul

Kavandatud ESF+ määruse artikli 4 erieesmärgi m ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel erieesmärgi l raames

Kavandatud ESF+ programmid

1

2

... % noorte tööhõive jaoks ette nähtud toetuse puhul

Kavandatud ESF+ määruse artikli 4 erieesmärkide a, f ja l raames

Kavandatud ESF+ programmid

1

2

... % laste vaesuse vastu võitlemise toetuse puhul

Kavandatud ESF+ määruse artikli 4 erieesmärkide f ja h–l raames

Kavandatud ESF+ programmid

1

2

... % sotsiaalpartnerite ja valitsusväliste organisatsioonide suutlikkuse suurendamise puhul

Kavandatud ESF+ määruse artikli 4 kõikide erieesmärkide (välja arvatud m) raames

Kavandatud ESF+ programmid

1

2

7.   Partnerluslepinguga hõlmatud iga fondi esialgsed rahaeraldised poliitikaeesmärkide, JTFi erieesmärgi ja tehnilise abi kaupa riiklikul ja asjakohasel juhul piirkondlikul tasandil

Viide: ühissätete määruse artikli 11 lõike 1 punkt c

Tabel 8. Esialgsed rahaeraldised ERFist, Ühtekuuluvusfondist, JTFist, ESF+-ist, EMKVFist poliitikaeesmärkide, JTFi erieesmärgi ja tehnilise abi kaupa (*9)

| Poliitika eesmärgid, JTFi erieesmärk või tehniline abi | ERF | Ühtekuuluvusfondi jaotus riiklikul tasandil | JTF (*10) | ESF+ | EMKVFi jaotus riiklikul tasandil | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jaotus riik likul tasandil | Piirkonna kategooria | Jaotus piirkonna kategooriate lõikes | Jaotus riiklikul tasandil | JTFi määruse vahendid artikli 3 alusel | JTFi määruse vahendid artikli 4 alusel | Jaotus riiklikul tasandil | Piirkonnakategooria | Jaotus piirkonnakategooriate lõikes | | |
| Poliitika eesmärk 1 | | Enam arenenud piirkonnad | | | | | | | Enam arenenud piirkonnad | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | | | Üleminekupiirkonnad | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | | | Vähem arenenud piirkonnad | |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | | | | | Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | |
| Poliitika eesmärk 2 | | Enam arenenud piirkonnad | | | | | | | Enam arenenud piirkonnad | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | | | Üleminekupiirkonnad | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | | | Vähem arenenud piirkonnad | |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | | | | | Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | |
| Poliitikaeesmärk 3 | | Enam arenenud piirkonnad | | | | | | | Enam arenenud piirkonnad | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | | | Üleminekupiirkonnad | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | | | Vähem arenenud piirkonnad | |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | | | | | Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | |
| Poliitikaeesmärk 4 | | Enam arenenud piirkonnad | | | | | | | Enam arenenud piirkonnad | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | | | Üleminekupiirkonnad | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | | | Vähem arenenud piirkonnad | |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | | | | | Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | |
| Poliitikaeesmärk 5 | | Enam arenenud piirkonnad | | | | | | | Enam arenenud piirkonnad | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | | | Üleminekupiirkonnad | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | | | Vähem arenenud piirkonnad | |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | | | | | Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | |
| JTFi erieesmärk | | | | | | | | |
| Ühissätete määruse artikli 36 lõike 4 kohane tehniline abi (kui see on asjakohane) | | Enam arenenud piirkonnad | | | | | | | Enam arenenud piirkonnad | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | Üleminekupiirkonnad | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | Vähem arenenud piirkonnad | |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | | Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | |
| Ühissätete määruse artikli 36 lõike 5 kohane tehniline abi (kui see on asjakohane) | | Enam arenenud piirkonnad | | | | | | | Enam arenenud piirkonnad | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | Üleminekupiirkonnad | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | Vähem arenenud piirkonnad | |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | | Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | |
| Ühissätete määruse artikli 37 kohane tehniline abi (kui see on asjakohane) | | Enam arenenud piirkonnad | | | | | | | Enam arenenud piirkonnad | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | Üleminekupiirkonnad | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | Vähem arenenud piirkonnad | |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | | Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | |
| Kokku | | Enam arenenud piirkonnad | | | | | | | Enam arenenud piirkonnad | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | | | Üleminekupiirkonnad | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | | | Vähem arenenud piirkonnad | |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | | | | | Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | |
| Ühissätete määruse artikli 7 kohased JTFi vahendid, mis on seotud ühissätete määruse artikli 3 kohaste JTFi vahenditega | | | | | | | | | | | | |
| Ühissätete määruse artikli 7 kohased JTFi vahendid, mis on seotud ühissätete määruse artikli 4 kohaste JTFi vahenditega | | | | | | | | | | | | |
| Kokku | | | | | | | | | | | | |

Poliitika eesmärgid, JTFi erieesmärk või tehniline abi

ERF

Ühtekuuluvusfondi jaotus riiklikul tasandil

JTF (*10)

ESF+

EMKVFi jaotus riiklikul tasandil

Kokku

Jaotus riik likul tasandil

Piirkonna kategooria

Jaotus piirkonna kategooriate lõikes

Jaotus riiklikul tasandil

JTFi määruse vahendid artikli 3 alusel

JTFi määruse vahendid artikli 4 alusel

Jaotus riiklikul tasandil

Piirkonnakategooria

Jaotus piirkonnakategooriate lõikes

Poliitika eesmärk 1

Enam arenenud piirkonnad

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

Poliitika eesmärk 2

Enam arenenud piirkonnad

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

Poliitikaeesmärk 3

Enam arenenud piirkonnad

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

Poliitikaeesmärk 4

Enam arenenud piirkonnad

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

Poliitikaeesmärk 5

Enam arenenud piirkonnad

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

JTFi erieesmärk

Ühissätete määruse artikli 36 lõike 4 kohane tehniline abi (kui see on asjakohane)

Enam arenenud piirkonnad

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

Ühissätete määruse artikli 36 lõike 5 kohane tehniline abi (kui see on asjakohane)

Enam arenenud piirkonnad

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

Ühissätete määruse artikli 37 kohane tehniline abi (kui see on asjakohane)

Enam arenenud piirkonnad

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

Kokku

Enam arenenud piirkonnad

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

Ühissätete määruse artikli 7 kohased JTFi vahendid, mis on seotud ühissätete määruse artikli 3 kohaste JTFi vahenditega

Ühissätete määruse artikli 7 kohased JTFi vahendid, mis on seotud ühissätete määruse artikli 4 kohaste JTFi vahenditega

Kokku

| Tekstiväli [3 500] (põhjendus) |
| --- |

Tekstiväli [3 500] (põhjendus)

8.   Partnerluslepinguga hõlmatud fondidest rahastatavate kavandatud programmide loetelu, kus on esitatud asjaomased esialgsed rahalised eraldised fondide kaupa ja vastavad liikmesriigi osalused piirkonnakategooriate kaupa

Viide: ühissätete määruse artikli 11 lõike 1 punkt h ja artikkel 110

Tabel 9A. Kavandatud programmide loetelu (7) koos esialgsete rahaliste eraldistega (*11)

| Nimetus [255] | Fond | Piirkonnakategooria | Liidu osalus | Liikmesriigi osalus | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Programm (*12) 1 | ERF | Enam arenenud piirkonnad | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | | | |
| Programm 2 | Ühtekuuluvusfond | Ei kohaldata | | | |
| Programm 3 | ESF+ | Enam arenenud piirkonnad | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | | | |
| Programm 4 | JTF – eraldis (artikkel 3, JTFi määrus) | Ei kohaldata | | | |
| JTF – eraldis (artikkel 4, JTFi määrus) | Ei kohaldata | | | |
| Kokku | ERF, Ühtekuuluvusfond, JTF, ESF+ | | | | |
| Programm 5 | EMKVF | Ei kohaldata | | | |
| | | | | | |

Nimetus [255]

Fond

Piirkonnakategooria

Liidu osalus

Liikmesriigi osalus

Kokku

Programm (*12) 1

ERF

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

Programm 2

Ühtekuuluvusfond

Ei kohaldata

Programm 3

ESF+

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

Programm 4

JTF – eraldis (artikkel 3, JTFi määrus)

Ei kohaldata

JTF – eraldis (artikkel 4, JTFi määrus)

Ei kohaldata

Kokku

ERF, Ühtekuuluvusfond, JTF, ESF+

Programm 5

EMKVF

Ei kohaldata

Tabel 9B. Kavandatud programmide loetelu (8) koos esialgsete rahaliste eraldistega (*13)

| Nimetus [255] | Fond | Piirkonnakategooria | Liidu osalus | Liikmesriigiosalus | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu osalus, v.a ühissätete määruse artikli 36 lõike 5 kohane tehniline abi | Liidu osalus ühissätete määruse artikli 36 lõike 5 kohaseks tehniliseks abiks | | |
| Programm (*14) 1 | ERF | Enam arenenud piirkonnad | | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | | |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | | | | |
| Programm 2 | Ühtekuuluvusfond | Ei kohaldata | | | | |
| Programm 3 | ESF+ | Enam arenenud piirkonnad | | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | | |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | | | | |
| Programm 4 | JTF – eraldis (artikkel 3, JTFi määrus) | Ei kohaldata | | | | |
| JTF – eraldis (artikkel 4, JTFi määrus) | Ei kohaldata | | | | |
| Kokku | ERF, Ühtekuuluvusfond, ESF+, JTF | | | | | |
| Programm 5 | EMKVF | Ei kohaldata | | | | |
| Kokku | Kõik fondid | | | | | |

Nimetus [255]

Fond

Piirkonnakategooria

Liidu osalus

Liikmesriigiosalus

Kokku

Liidu osalus, v.a ühissätete määruse artikli 36 lõike 5 kohane tehniline abi

Liidu osalus ühissätete määruse artikli 36 lõike 5 kohaseks tehniliseks abiks

Programm (*14) 1

ERF

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

Programm 2

Ühtekuuluvusfond

Ei kohaldata

Programm 3

ESF+

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

Programm 4

JTF – eraldis (artikkel 3, JTFi määrus)

Ei kohaldata

JTF – eraldis (artikkel 4, JTFi määrus)

Ei kohaldata

Kokku

ERF, Ühtekuuluvusfond, ESF+, JTF

Programm 5

EMKVF

Ei kohaldata

Kokku

Kõik fondid

Viide: ühissätete määruse artikkel 11

Tabel 10. Kavandatud Interregi programmide loetelu

| Programm 1 | Nimetus 1 [255] |
| --- | --- |
| Programm 2 | Nimetus 1 [255] |

Programm 1

Nimetus 1 [255]

Programm 2

Nimetus 1 [255]

9.   Kokkuvõte meetmetest, mida kavatsetakse võtta, et tugevdada haldussuutlikkust partnerluslepinguga hõlmatud fondide rakendamisel

Viide: ühissätete määruse artikli 11 lõike 1 punkt i

| Tekstiväli [4 500] |
| --- |

Tekstiväli [4 500]

10.   Demograafiliste probleemide või piirkondade ja alade erivajadustega tegelemise integreeritud käsitus (kui see on asjakohane)

Viide: ühissätete määruse artikli 11 lõike 1 punkt j ja ERFi ja Ühtekuuluvusfondi määruse artikkel 10

| Tekstiväli [3 500] |
| --- |

Tekstiväli [3 500]

11.   Kokkuvõte artiklis 15 ning III ja IV lisas osutatud asjaomaste eeltingimuste täitmise hindamisest (valikuline)

Viide: ühissätete määruse artikkel 11

Tabel 11. Eeltingimused

| Eeltingimus | Fond | Valitud erieesmärk
  (Ei kohaldata EMKVFi puhul) | Hindamise kokkuvõte |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | [1 000 ] |

Eeltingimus

Fond

Valitud erieesmärk

(Ei kohaldata EMKVFi puhul)

Hindamise kokkuvõte

[1 000 ]

12.   Esialgne kliimaalase panuse eesmärk

Viide: ühissätete määruse artikli 6 lõige 2 ja artikli 11 lõike 2 punkt d

| Fond | Esialgne kliimaalane panus (9) |
| --- | --- |
| ERF | |
| Ühtekuuluvusfond | |

Fond

Esialgne kliimaalane panus (9)

ERF

Ühtekuuluvusfond

---

(1)  ERFi puhul on Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi (Interreg) raames asjakohane ainult osa 8 tabel 2 ning kogu ülejäänud jagudes ja tabelites esitatud teave käsitleb ainult tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärki.

(2)  Nurksulgudes esitatud arv viitab tühikuteta tähemärkide arvule.

(3)  Kolmele olevale tekstiväljale sisestatava teksti kogupikkus on 10 000 – 30 000 tähemärki.

(4)  Toetus ei mõjuta liikmesriigile ette nähtud rahaliste assigneeringute iga-aastast jaotust mitmeaastase finantsraamistiku tasandil.

(5)  Ümberpaigutamised ei mõjuta liikmesriigile ette nähtud rahaliste assigneeringute iga-aastast jaotust mitmeaastase finantsraamistiku tasandil.

(*1)  Ümberpaigutamisi võib teha mis tahes muusse eelarve otsese või kaudse täitmise alla kuuluvasse rahastamisvahendisse, kui selline võimalus on ette nähtud alusaktis. Asjaomaste liidu rahastamisvahendite number ja nimed täpsustatakse vastavalt.

(*2)  Ümberpaigutamisi võib teha mis tahes muusse eelarve otsese või kaudse täitmise alla kuuluvasse rahastamisvahendisse, kui selline võimalus on ette nähtud alusaktis. Asjaomaste liidu rahastamisvahendite number ja nimed täpsustatakse vastavalt.

(*3)  ERFi ja ESF+ vahelisi ümberpaigutamisi saab teha ainult sama piirkonnakategooria raames.

(*4)  Ümberpaigutamine teistesse programmidesse. ERFi ja ESF+ vahelisi ümberpaigutamisi saab teha ainult sama piirkonnakategooria raames.

(6)  Kõnealune ümberpaigutamine on esialgne. JTFi eraldisega programmide esmakordsel vastuvõtmisel tuleb see kinnitada või seda parandada nagu on osutatud V lisas.

(*5)  JTFi vahendeid tuleks täiendada selle piirkonnakategooria ERFi või ESF+ vahenditega, kus asjaomane territoorium asub.

(*6)  JTFi vahendeid tuleks täiendada selle piirkonnakategooria ERFi või ESF+ vahenditega, kus asjaomane territoorium asub.

(*7)  Valimise korral tuleb täita osa 8 tabel 1.

(*8)  Valimise korral tuleb täita osa 8 tabel 2.

(*9)  Summa peaks sisaldama ühissätete määruse artikli 18 kohaselt esialgu eraldatud kohandatavaid summasid. Kohandatava summade tegelik jaotus kinnitatakse alles vahehindamisel.

(*10)  JTFi summad pärast kavandatavat täiendavat toetust ERFist ja ESF+-ist.

(*11)  Summa peaks sisaldama ühissätete määruse artikli 18 kohaselt esialgu eraldatud kohandatavaid summasid. Kohandatavate summade tegelik jaotus kinnitatakse alles vahehindamisel.

(*12)  Programme võib toetada kooskõlas ühissätete määruse artikli 25 lõikega 1 fondidest ühiselt (kuna ühissätete määruse artikli 22 lõike 2 kohaselt võib prioriteeti toetada ühest või mitmest fondist). Kui programmi toetatakse JTFist, peab JTFi eraldis hõlmama täiendavaid ümberpaigutamisi ja see tuleb jagada, et esitada summad vastavalt JTFi määruse artiklitele 3 ja 4.

(7)  Kui valiti ühissätete määruse artikli 36 lõike 4 kohane tehniline abi.

(*13)  Summa peaks sisaldama ühissätete määruse artikli 18 kohaselt esialgu eraldatud kohandatavaid summasid. Kohandatavate summade tegelik jaotus kinnitatakse alles vahehindamisel.

(*14)  Programme võib toetada kooskõlas ühissätete määruse artikli 25 lõikega 1 fondidest ühiselt (kuna ühissätete määruse artikli 22 lõike 2 kohaselt võib prioriteeti toetada ühest või mitmest fondist). Kui programmi toetatakse JTFist, peab JTFi eraldis hõlmama täiendavaid ümberpaigutamisi ja see tuleb jagada, et esitada summad vastavalt JTFi määruse artiklitele 3 ja 4.

(8)  Kui valiti ühissätete määruse artikli 36 lõike 5 kohane tehniline abi.

(9)  Vastavalt sekkumisliikide tulemusena programmidesse lisatud või neisse lisatavale teabele ja ühissätete määruse artikli 22 lõike 3 punkti d alapunkti viii kohasele vahendite esialgsele jaotusele.

---

III LISA

HORISONTAALSED EELTINGIMUSED – ARTIKLI 15 LÕIGE 1

| Kohaldatakse kõikide erieesmärkide suhtes |
| --- |
| Eeltingimuse nimetus | Täitmise kriteeriumid |
| Tõhusad riigihanketuru seiremehhanismid | Olemas on seiremehhanismid, mis katavad kõiki riigihankelepinguid ja vastavaid hankemenetlusi fondide raames kooskõlas riigihankeid käsitlevate liidu õigusaktidega. Käesolev nõue hõlmab järgmist.






  1. | Kord, millega tagatakse tõhusate ja usaldusväärsete andmete kogumine liidu piirmäärasid ületavate riigihankemenetluste kohta kooskõlas direktiivi 2014/24/EL artiklite 83 ja 84 ning direktiivi 2014/25/EL artiklite 99 ja 100 kohaste aruandluskohustustega. |

Kohaldatakse kõikide erieesmärkide suhtes

Eeltingimuse nimetus

Täitmise kriteeriumid

Tõhusad riigihanketuru seiremehhanismid

Olemas on seiremehhanismid, mis katavad kõiki riigihankelepinguid ja vastavaid hankemenetlusi fondide raames kooskõlas riigihankeid käsitlevate liidu õigusaktidega. Käesolev nõue hõlmab järgmist.

1.

Kord, millega tagatakse tõhusate ja usaldusväärsete andmete kogumine liidu piirmäärasid ületavate riigihankemenetluste kohta kooskõlas direktiivi 2014/24/EL artiklite 83 ja 84 ning direktiivi 2014/25/EL artiklite 99 ja 100 kohaste aruandluskohustustega.

| 2. | Kord, millega tagatakse, et need andmed sisaldavad vähemalt järgmist:






  a) | konkurentsi kvaliteet ja tugevus: hankemenetluse võitja nimi, esialgsete pakkujate arv ning lepingu väärtus; |
| --- | --- | --- |

2.

Kord, millega tagatakse, et need andmed sisaldavad vähemalt järgmist:

a)

konkurentsi kvaliteet ja tugevus: hankemenetluse võitja nimi, esialgsete pakkujate arv ning lepingu väärtus;

| b) | teave lõpliku hinna kohta pärast menetluse lõpuleviimist ning VKEde otsepakkujatena osalemise kohta, kui riiklikes süsteemides on selline teave olemas. |
| --- | --- |

b)

teave lõpliku hinna kohta pärast menetluse lõpuleviimist ning VKEde otsepakkujatena osalemise kohta, kui riiklikes süsteemides on selline teave olemas.

| 3. | Kord, millega tagatakse andmete seire ja analüüsimine pädevate riigiasutuste poolt kooskõlas direktiivi 2014/24/EL artikli 83 lõikega 2 ning direktiivi 2014/25/EL artikli 99 lõikega 2. |
| --- | --- |

3.

Kord, millega tagatakse andmete seire ja analüüsimine pädevate riigiasutuste poolt kooskõlas direktiivi 2014/24/EL artikli 83 lõikega 2 ning direktiivi 2014/25/EL artikli 99 lõikega 2.

| 4. | Kord, millega tagatakse analüüsi tulemuste üldsusele kättesaadavaks tegemine kooskõlas direktiivi 2014/24/EL artikli 83 lõikega 3 ning direktiivi 2014/25/EL artikli 99 lõikega 3. |
| --- | --- |

4.

Kord, millega tagatakse analüüsi tulemuste üldsusele kättesaadavaks tegemine kooskõlas direktiivi 2014/24/EL artikli 83 lõikega 3 ning direktiivi 2014/25/EL artikli 99 lõikega 3.

| 5. | Kord, millega tagatakse, et kogu pakkumismahhinatsioonide kahtlusega olukordadele osutav teave edastatakse pädevatele riigiasutustele kooskõlas direktiivi 2014/24/EL artikli 83 lõikega 2 ning direktiivi 2014/25/EL artikli 99 lõikega 2. |
| --- | --- |

5.

Kord, millega tagatakse, et kogu pakkumismahhinatsioonide kahtlusega olukordadele osutav teave edastatakse pädevatele riigiasutustele kooskõlas direktiivi 2014/24/EL artikli 83 lõikega 2 ning direktiivi 2014/25/EL artikli 99 lõikega 2.

Vahendid ja suutlikkus riigiabi eeskirjade tõhusaks rakendamiseks

Korraldusasutustel on vahendid ja suutlikkus riigiabi eeskirjadele vastavuse kontrollimiseks:

| 1. | raskustes ettevõtjate ja tagasimakse nõudega ettevõtjate puhul; |
| --- | --- |

1.

raskustes ettevõtjate ja tagasimakse nõudega ettevõtjate puhul;

| 2. | juurdepääsuga riigiabi käsitlevatele nõuannetele ja suunistele, mida annavad kohalike või riiklike organite riigiabieksperdid. |
| --- | --- |

2.

juurdepääsuga riigiabi käsitlevatele nõuannetele ja suunistele, mida annavad kohalike või riiklike organite riigiabieksperdid.

Põhiõiguste harta tõhus kohaldamine ja rakendamine

Olemas on tõhusad mehhanismid kooskõla tagamiseks Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga (edaspidi „harta“) ja need sisaldavad järgmist.

| 1. | Kord, millega tagatakse fondidest toetatavate programmide ning nende rakendamise kooskõla harta asjaomaste sätetega. |
| --- | --- |

1.

Kord, millega tagatakse fondidest toetatavate programmide ning nende rakendamise kooskõla harta asjaomaste sätetega.

| 2. | Kord, mille kohaselt antakse seirekomisjonile aru juhtumitest, mille puhul ei vasta fondidest toetatav tegevus hartale, ning hartat käsitlevatest kaebustest, mis on esitatud artikli 69 lõikes 7 ette nähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

2.

Kord, mille kohaselt antakse seirekomisjonile aru juhtumitest, mille puhul ei vasta fondidest toetatav tegevus hartale, ning hartat käsitlevatest kaebustest, mis on esitatud artikli 69 lõikes 7 ette nähtud korra kohaselt.

ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamine ja kohaldamine vastavalt nõukogu otsusele 2010/48/EÜ (1)

Olemas on riiklik raamistik ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise tagamiseks ja see sisaldab järgmist.

| 1. | Mõõdetavate tulemustega eesmärgid, andmete kogumine ja seiremehhanismid. |
| --- | --- |

1.

Mõõdetavate tulemustega eesmärgid, andmete kogumine ja seiremehhanismid.

| 2. | Kord, millega tagatakse, et juurdepääsetavuse poliitikat, õigusakte ja standardeid kajastatakse programmide ettevalmistamisel ja rakendamisel nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

2.

Kord, millega tagatakse, et juurdepääsetavuse poliitikat, õigusakte ja standardeid kajastatakse programmide ettevalmistamisel ja rakendamisel nõuetekohaselt.

| 3. | Kord, mille kohaselt antakse seirekomisjonile aru juhtumitest, mille puhul ei vasta fondidest toetatav tegevus ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonile, ning kõnealust konventsiooni käsitlevatest kaebustest, mis on esitatud artikli 69 lõikes 7 ette nähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Kord, mille kohaselt antakse seirekomisjonile aru juhtumitest, mille puhul ei vasta fondidest toetatav tegevus ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonile, ning kõnealust konventsiooni käsitlevatest kaebustest, mis on esitatud artikli 69 lõikes 7 ette nähtud korra kohaselt.

---

(1)  Nõukogu 26. novembri 2009. aasta otsus, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (ELT L 23, 27.1.2010, lk 35).

---

IV LISA

ERFI, ESF+ JA ÜHTEKUULUVUSFONDI SUHTES KOHALDATAVAD VALDKONDLIKUD EELTINGIMUSED – ARTIKLI 15 LÕIGE 1

| Poliitikaeesmärk | Erieesmärk | Eeltingimuse nimetus | Eeltingimuse täitmise kriteeriumid |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Konkurentsivõimelisem ja arukam Euroopa majanduse uuendusliku ja aruka ümberkujundamise ja piirkondliku IKT-ühenduvuse edendamise kaudu |

Poliitikaeesmärk

Erieesmärk

Eeltingimuse nimetus

Eeltingimuse täitmise kriteeriumid

1.

Konkurentsivõimelisem ja arukam Euroopa majanduse uuendusliku ja aruka ümberkujundamise ja piirkondliku IKT-ühenduvuse edendamise kaudu

ERF

| | Teadus- ja innovatsioonivõime ning kõrgetasemeliste tehnoloogiate kasutuselevõtu arendamine ja suurendamine |
| --- | --- |

Teadus- ja innovatsioonivõime ning kõrgetasemeliste tehnoloogiate kasutuselevõtu arendamine ja suurendamine

| | Aruka spetsialiseerumise, tööstusliku ülemineku ja ettevõtluse oskuste arendamine |
| --- | --- |

Aruka spetsialiseerumise, tööstusliku ülemineku ja ettevõtluse oskuste arendamine

| 1.1. | Riikliku või piirkondliku aruka spetsialiseerumise strateegia hea juhtimine |
| --- | --- |

1.1.

Riikliku või piirkondliku aruka spetsialiseerumise strateegia hea juhtimine

Aruka spetsialiseerumise strateegiat või strateegiaid toetatakse järgmiselt:

| 1. | Innovatsiooni levitamise ja digitaliseerimise kitsaskohtade ajakohane analüüs |
| --- | --- |

1.

Innovatsiooni levitamise ja digitaliseerimise kitsaskohtade ajakohane analüüs

| 2. | Aruka spetsialiseerumise strateegia juhtimise eest vastutava pädeva piirkondliku või riikliku institutsiooni või asutuse olemasolu. |
| --- | --- |

2.

Aruka spetsialiseerumise strateegia juhtimise eest vastutava pädeva piirkondliku või riikliku institutsiooni või asutuse olemasolu.

| 3. | Seire- ja hindamisvahendid strateegiaeesmärkide saavutamise tulemuslikkuse hindamiseks. |
| --- | --- |

3.

Seire- ja hindamisvahendid strateegiaeesmärkide saavutamise tulemuslikkuse hindamiseks.

| 4. | Sidusrühmade koostöö toimimine („ettevõtluse vaimus toimuv avastamisprotsess“) |
| --- | --- |

4.

Sidusrühmade koostöö toimimine („ettevõtluse vaimus toimuv avastamisprotsess“)

| 5. | Riiklike või piirkondlike teadus- ja innovatsioonisüsteemide parandamiseks vajalikud meetmed, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

5.

Riiklike või piirkondlike teadus- ja innovatsioonisüsteemide parandamiseks vajalikud meetmed, kui see on asjakohane.

| 6. | Kui see on asjakohane, meetmed tööstusliku ülemineku toetamiseks. |
| --- | --- |

6.

Kui see on asjakohane, meetmed tööstusliku ülemineku toetamiseks.

| 7. | Meetmed koostöö tõhustamiseks liikmesriigiväliste partneritega prioriteetsetes valdkondades, mida toetatakse aruka spetsialiseerumise strateegiaga. |
| --- | --- |

7.

Meetmed koostöö tõhustamiseks liikmesriigiväliste partneritega prioriteetsetes valdkondades, mida toetatakse aruka spetsialiseerumise strateegiaga.

ERF

Digitaalse ühenduvuse suurendamine

| 1.2. | Riiklik või piirkondlik lairibaühenduse kava |
| --- | --- |

1.2.

Riiklik või piirkondlik lairibaühenduse kava

Olemas on riiklik või piirkondlik lairibaühenduse kava, mis sisaldab järgmist:

| 1. | Hinnang investeerimispuudujäägi kohta, millega tuleb tegeleda, et tagada kõigile liidu kodanikele juurdepääs ülisuure läbilaskevõimega võrkudele, (1) tuginedes järgmisele:






  a) | hiljutine olemasoleva avaliku ja erasektori taristu ning teenusekvaliteedi kaardistus (2), milles kasutati standardseid lairibaühenduse kaardistamisnäitajaid; |
| --- | --- | --- |

1.

Hinnang investeerimispuudujäägi kohta, millega tuleb tegeleda, et tagada kõigile liidu kodanikele juurdepääs ülisuure läbilaskevõimega võrkudele, (1) tuginedes järgmisele:

a)

hiljutine olemasoleva avaliku ja erasektori taristu ning teenusekvaliteedi kaardistus (2), milles kasutati standardseid lairibaühenduse kaardistamisnäitajaid;

| b) | konsultatsioon kavandatud investeeringute kohta kooskõlas riigiabi nõuetega. |
| --- | --- |

b)

konsultatsioon kavandatud investeeringute kohta kooskõlas riigiabi nõuetega.

| 2. | Avaliku sektori kavandatud sekkumise põhjendus kestliku investeerimise mudelite alusel, mis:






  a) | aitavad muuta avatud, kvaliteetseid ja tulevikukindlaid taristuid ja teenuseid taskukohaseks ja kättesaadavaks; |
| --- | --- | --- |

2.

Avaliku sektori kavandatud sekkumise põhjendus kestliku investeerimise mudelite alusel, mis:

a)

aitavad muuta avatud, kvaliteetseid ja tulevikukindlaid taristuid ja teenuseid taskukohaseks ja kättesaadavaks;

| b) | kohandavad finantsabi vorme tuvastatud turutõrgetega; |
| --- | --- |

b)

kohandavad finantsabi vorme tuvastatud turutõrgetega;

| c) | võimaldavad liidu, riiklikest või piirkondlikest allikatest rahastamise eri vormide täiendavat kasutamist. |
| --- | --- |

c)

võimaldavad liidu, riiklikest või piirkondlikest allikatest rahastamise eri vormide täiendavat kasutamist.

| 3. | Ülisuure läbilaskevõimega võrkude nõudlust ja kasutust toetavad meetmed, sh nende kasutuselevõtu hõlbustamise meetmed, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/61/EL (3) tõhusa rakendamise kaudu. |
| --- | --- |

3.

Ülisuure läbilaskevõimega võrkude nõudlust ja kasutust toetavad meetmed, sh nende kasutuselevõtu hõlbustamise meetmed, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/61/EL (3) tõhusa rakendamise kaudu.

| 4. | Tehnilise abi ja eksperdiabi mehhanismid, näiteks pädev lairibaühenduse asutus, et suurendada kohalike sidusrühmade suutlikkust ja nõustada projektiedendajaid. |
| --- | --- |

4.

Tehnilise abi ja eksperdiabi mehhanismid, näiteks pädev lairibaühenduse asutus, et suurendada kohalike sidusrühmade suutlikkust ja nõustada projektiedendajaid.

| 5. | Standardsetel lairibaühenduse kaardistamisnäitajatel põhinev seiremehhanism. |
| --- | --- |

5.

Standardsetel lairibaühenduse kaardistamisnäitajatel põhinev seiremehhanism.

| 2. | Keskkonnahoidlikum, vähese CO2-heitega majanduselt CO2-neutraalsele majandusele üleminev ja vastupanuvõimeline Euroopa, edendades õiglast üleminekut puhtale energiale, rohelisi ja siniseid investeeringuid, ringmajandust, kliimamuutuste leevendamist ja nendega kohanemist, riskiennetust ja -juhtimist ning säästvat linnalist liikumiskeskkonda |
| --- | --- |

2.

Keskkonnahoidlikum, vähese CO2-heitega majanduselt CO2-neutraalsele majandusele üleminev ja vastupanuvõimeline Euroopa, edendades õiglast üleminekut puhtale energiale, rohelisi ja siniseid investeeringuid, ringmajandust, kliimamuutuste leevendamist ja nendega kohanemist, riskiennetust ja -juhtimist ning säästvat linnalist liikumiskeskkonda

ERF ja Ühtekuuluvusfond

Energiatõhususe edendamine ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine

| 2.1. | Strateegiline poliitikaraamistik elu- ja mitteeluhoonete energiatõhususe parandamise toetamiseks |
| --- | --- |

2.1.

Strateegiline poliitikaraamistik elu- ja mitteeluhoonete energiatõhususe parandamise toetamiseks

| 1. | Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/844 (4) nõuetega on vastu võetud riiklik pikaajaline renoveerimisstrateegia elu- ja mitteeluhoonete renoveerimise toetamiseks, milles:






  a) | esitatakse esialgsed vahe-eesmärgid aastateks 2030, 2040 ja 2050; |
| --- | --- | --- |

1.

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/844 (4) nõuetega on vastu võetud riiklik pikaajaline renoveerimisstrateegia elu- ja mitteeluhoonete renoveerimise toetamiseks, milles:

a)

esitatakse esialgsed vahe-eesmärgid aastateks 2030, 2040 ja 2050;

| b) | esitatakse esialgne rahaliste vahendite kava strateegia rakendamise toetamiseks; |
| --- | --- |

b)

esitatakse esialgne rahaliste vahendite kava strateegia rakendamise toetamiseks;

| c) | määratletakse tõhusad mehhanismid hoonete renoveerimisse tehtavate investeeringute edendamiseks. |
| --- | --- |

c)

määratletakse tõhusad mehhanismid hoonete renoveerimisse tehtavate investeeringute edendamiseks.

| 2. | Energiatõhususe parandamise meetmed nõutava energiasäästu saavutamiseks |
| --- | --- |

2.

Energiatõhususe parandamise meetmed nõutava energiasäästu saavutamiseks

ERF ja Ühtekuuluvusfond

| | Energiatõhususe edendamine ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine |
| --- | --- |

Energiatõhususe edendamine ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine

| | Taastuvenergia edendamine kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2018/2001, (5) sealhulgas selles sätestatud säästlikkuse kriteeriumidega |
| --- | --- |

Taastuvenergia edendamine kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2018/2001, (5) sealhulgas selles sätestatud säästlikkuse kriteeriumidega

| 2.2. | Energeetikasektori juhtimine |
| --- | --- |

2.2.

Energeetikasektori juhtimine

Integreeritud riiklik energia- ja kliimakava on esitatud komisjonile kooskõlas määruse (EL) 2018/1999 artikliga 3 ja järgides Pariisi kokkuleppe kohaseid kasvuhoonegaaside heite vähendamise pikaajalisi eesmärke, mis sisaldab järgmist:

| 1. | Kõik määruse (EL) 2018/1999 I lisas sätestatud vormis nõutud osad |
| --- | --- |

1.

Kõik määruse (EL) 2018/1999 I lisas sätestatud vormis nõutud osad

| 2. | Vähese CO2-heitega energiat edendavate meetmete jaoks kavandatud rahaliste vahendite ja mehhanismide kava |
| --- | --- |

2.

Vähese CO2-heitega energiat edendavate meetmete jaoks kavandatud rahaliste vahendite ja mehhanismide kava

ERF ja Ühtekuuluvusfond

Taastuvenergia edendamine kooskõlas direktiiviga (EL) 2018/2001, sealhulgas selles sätestatud säästlikkuse kriteeriumidega

| 2.3. | Taastuvenergia kasutamise tulemuslik edendamine eri sektorites ja kogu liidus |
| --- | --- |

2.3.

Taastuvenergia kasutamise tulemuslik edendamine eri sektorites ja kogu liidus

Võetud on meetmed, mis tagavad järgmise:

| 1. | Vastavus 2020. aasta siduvale riiklikule taastuvenergia eesmärgile ja sellele taastuvenergia osakaalule kui lähtetasemele kuni 2030. aastani või on võetud täiendavaid meetmeid, kui lähtetaset ei ole säilitatud kauem kui ühe aasta jooksul kooskõlas direktiiviga (EL) 2018/2001 ja määrusega (EL) 2018/1999. |
| --- | --- |

1.

Vastavus 2020. aasta siduvale riiklikule taastuvenergia eesmärgile ja sellele taastuvenergia osakaalule kui lähtetasemele kuni 2030. aastani või on võetud täiendavaid meetmeid, kui lähtetaset ei ole säilitatud kauem kui ühe aasta jooksul kooskõlas direktiiviga (EL) 2018/2001 ja määrusega (EL) 2018/1999.

| 2. | Kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 ja määruse (EL) 2018/1999 nõuetega taastuvenergiaallikate osakaalu suurenemine kütte- ja jahutussektoris vastavalt direktiivi (EL) 2018/2001 artiklile 23 |
| --- | --- |

2.

Kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 ja määruse (EL) 2018/1999 nõuetega taastuvenergiaallikate osakaalu suurenemine kütte- ja jahutussektoris vastavalt direktiivi (EL) 2018/2001 artiklile 23

ERF ja Ühtekuuluvusfond

Kliimamuutustega kohanemise ja katastroofiriski ennetamise ning vastupanuvõime edendamine, võttes arvesse ökosüsteemipõhiseid lähenemisviise

| 2.4. | Tõhus katastroofiriski juhtimise raamistik. |
| --- | --- |

2.4.

Tõhus katastroofiriski juhtimise raamistik.

Olemas on riiklik või piirkondlik katastroofiriski juhtimise kava, mis on koostatud riskihindamise alusel ja milles võetakse nõuetekohaselt arvesse kliimamuutuste tõenäolist mõju ja olemasolevaid kliimamuutustega kohanemise strateegiaid. Kava sisaldab järgmist:

| 1. | Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1313/2013/EL (6) artikli 6 lõikega 1 hinnatud peamiste riskide kirjeldus, milles on kajastatud aktuaalne ja muutuv riskiprofiil soovitavalt 25–35aastase kestusega. Kliimaga seotud riskide puhul põhineb hinnang kliimamuutuste prognoosidel ja stsenaariumidel. |
| --- | --- |

1.

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1313/2013/EL (6) artikli 6 lõikega 1 hinnatud peamiste riskide kirjeldus, milles on kajastatud aktuaalne ja muutuv riskiprofiil soovitavalt 25–35aastase kestusega. Kliimaga seotud riskide puhul põhineb hinnang kliimamuutuste prognoosidel ja stsenaariumidel.

| 2. | Tuvastatud peamiste riskidega tegelemiseks võetud katastroofiennetuse, katastroofiks valmisoleku ja katastroofile reageerimise meetmete kirjeldus. Meetmed seatakse tähtsuse järjekorda vastavalt riskidele ja nende majanduslikule mõjule, reageerimissuutlikkuse puudujääkidele (7), tulemuslikkusele ja tõhususele, võttes arvesse võimalikke alternatiive. |
| --- | --- |

2.

Tuvastatud peamiste riskidega tegelemiseks võetud katastroofiennetuse, katastroofiks valmisoleku ja katastroofile reageerimise meetmete kirjeldus. Meetmed seatakse tähtsuse järjekorda vastavalt riskidele ja nende majanduslikule mõjule, reageerimissuutlikkuse puudujääkidele (7), tulemuslikkusele ja tõhususele, võttes arvesse võimalikke alternatiive.

| 3. | Teave ennetuse, valmisoleku ja reageerimisega seotud tegevus- ja hoolduskulude katmiseks kättesaadavate rahastamisvahendite ja mehhanismide kohta. |
| --- | --- |

3.

Teave ennetuse, valmisoleku ja reageerimisega seotud tegevus- ja hoolduskulude katmiseks kättesaadavate rahastamisvahendite ja mehhanismide kohta.

ERF ja Ühtekuuluvusfond

Veele juurdepääsu ja säästva veemajanduse edendamine

| 2.5. | Ajakohastatud kava vee- ja reoveesektori vajalike investeeringute kohta |
| --- | --- |

2.5.

Ajakohastatud kava vee- ja reoveesektori vajalike investeeringute kohta

Mõlemas sektoris on olemas riiklik investeerimiskava, mis sisaldab järgmist.

| 1. | Hinnang nõukogu direktiivi 91/271/EMÜ (8) ja nõukogu direktiivi 98/83/EÜ (9) rakendamise seisule. |
| --- | --- |

1.

Hinnang nõukogu direktiivi 91/271/EMÜ (8) ja nõukogu direktiivi 98/83/EÜ (9) rakendamise seisule.

| 2. | Selliste avaliku sektori investeeringute kindlaksmääramine ja kavandamine (sh orienteeruv kulude prognoos), mida on vaja:






  a) | direktiivi 91/271/EMÜ rakendamiseks, sealhulgas tähtsuse järjekorda seadmine aglomeratsiooni suuruse ja keskkonnamõju alusel koos investeeringute näitamisega iga reovee aglomeratsiooni kohta; |
| --- | --- | --- |

2.

Selliste avaliku sektori investeeringute kindlaksmääramine ja kavandamine (sh orienteeruv kulude prognoos), mida on vaja:

a)

direktiivi 91/271/EMÜ rakendamiseks, sealhulgas tähtsuse järjekorda seadmine aglomeratsiooni suuruse ja keskkonnamõju alusel koos investeeringute näitamisega iga reovee aglomeratsiooni kohta;

| b) | direktiivi 98/83/EÜ rakendamiseks; |
| --- | --- |

b)

direktiivi 98/83/EÜ rakendamiseks;

| c) | direktiivist (EL) 2020/2184 (10) tulenevate vajaduste katmiseks, eelkõige seoses nimetatud direktiivi I lisas sätestatud läbivaadatud kvaliteedinäitajatega. |
| --- | --- |

c)

direktiivist (EL) 2020/2184 (10) tulenevate vajaduste katmiseks, eelkõige seoses nimetatud direktiivi I lisas sätestatud läbivaadatud kvaliteedinäitajatega.

| 3. | Olemasolevate reovee- ja veevarustustaristute (sh võrgud) uuendamiseks vajalike investeeringute hinnanguline suurus nende vanuse ja amortisatsioonikavade põhjal. |
| --- | --- |

3.

Olemasolevate reovee- ja veevarustustaristute (sh võrgud) uuendamiseks vajalike investeeringute hinnanguline suurus nende vanuse ja amortisatsioonikavade põhjal.

| 4. | Võimalike avaliku sektori rahastamisallikate märkimine, kui neid on vaja kasutustasude täiendamiseks. |
| --- | --- |

4.

Võimalike avaliku sektori rahastamisallikate märkimine, kui neid on vaja kasutustasude täiendamiseks.

ERF ja Ühtekuuluvusfond

Ring- ja ressursitõhusale majandusele ülemineku edendamine

| 2.6. | Ajakohastatud kava jäätmekäitluse kohta |
| --- | --- |

2.6.

Ajakohastatud kava jäätmekäitluse kohta

Olemas on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (11) artiklis 28 osutatud üks või rohkem jäätmekava, mis hõlmab (hõlmavad) kogu liikmesriigi territooriumi ning sisaldab (sisaldavad) järgmist:

| 1. | Praeguse jäätmekäitlusalase olukorra analüüs asjaomases geograafilises üksuses, sealhulgas tekkivate jäätmete liik, kogus ja allikas ning hinnang nende arengule tulevikus, võttes arvesse direktiivi 2008/98/EÜ artikli 29 kohaselt välja töötatud jäätmetekke vältimise programmi(de)s sätestatud meetmete oodatavat mõju. |
| --- | --- |

1.

Praeguse jäätmekäitlusalase olukorra analüüs asjaomases geograafilises üksuses, sealhulgas tekkivate jäätmete liik, kogus ja allikas ning hinnang nende arengule tulevikus, võttes arvesse direktiivi 2008/98/EÜ artikli 29 kohaselt välja töötatud jäätmetekke vältimise programmi(de)s sätestatud meetmete oodatavat mõju.

| 2. | Hinnang olemasolevatele jäätmekogumissüsteemidele, sh milliseid materjale ja millistes piirkondades liigiti kogutakse ning meetmed selle toimimise parandamiseks, samuti uute kogumissüsteemide vajadusele. |
| --- | --- |

2.

Hinnang olemasolevatele jäätmekogumissüsteemidele, sh milliseid materjale ja millistes piirkondades liigiti kogutakse ning meetmed selle toimimise parandamiseks, samuti uute kogumissüsteemide vajadusele.

| 3. | Hinnang investeerimispuudujäägi kohta, milles põhjendatakse vajadust olemasolevate jäätmekõrvaldusrajatiste sulgemise ja täiendava või täiustatud jäätmetaristu järele, koos teabega tegevus- ja hoolduskulude katmiseks kättesaadavate tuluallikate kohta. |
| --- | --- |

3.

Hinnang investeerimispuudujäägi kohta, milles põhjendatakse vajadust olemasolevate jäätmekõrvaldusrajatiste sulgemise ja täiendava või täiustatud jäätmetaristu järele, koos teabega tegevus- ja hoolduskulude katmiseks kättesaadavate tuluallikate kohta.

| 4. | Teave edaspidi loodavate rajatiste asukohtade kindlaksmääramise kriteeriumide kohta ja tulevaste jäätmekäitlusrajatiste võimsuse kohta. |
| --- | --- |

4.

Teave edaspidi loodavate rajatiste asukohtade kindlaksmääramise kriteeriumide kohta ja tulevaste jäätmekäitlusrajatiste võimsuse kohta.

ERF ja Ühtekuuluvusfond

Looduse ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja säilitamise ning rohelise taristu tugevdamine, muu hulgas linnapiirkondades, ning kõigi saastevormide vähendamine.

| 2.7. | Prioriteetse tegevuse raamistik vajalike kaitsemeetmete jaoks, sh liidu kaasrahastamine. |
| --- | --- |

2.7.

Prioriteetse tegevuse raamistik vajalike kaitsemeetmete jaoks, sh liidu kaasrahastamine.

Nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ (12) kohaldamisalasse kuuluvate Natura 2000 aladega seotud looduskaitsemeetmeid toetavate sekkumiste puhul:

Olemas on direktiivi 92/43/EMÜ artikli 8 kohane prioriteetse tegevuse raamistik ja see sisaldab kõiki elemente, mis on nõutud komisjoni ja liikmesriikide vahel kokku lepitud 2021.–2027. aasta prioriteetse tegevuse raamistikku käsitlevas vormis, sh prioriteetsete meetmete kindlaksmääramist ja rahastamisvajaduste prognoosi.

| 3. | Paremini ühendatud Euroopa liikuvuse tõhustamise kaudu |
| --- | --- |

3.

Paremini ühendatud Euroopa liikuvuse tõhustamise kaudu

ERF ja Ühtekuuluvusfond:

| | Kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise, intelligentse, turvalise, kestliku ja mitmeliigilise üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) arendamine; |
| --- | --- |

Kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise, intelligentse, turvalise, kestliku ja mitmeliigilise üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) arendamine;

| | Säästva, kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise, intelligentse ja mitmeliigilise riigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi liikuvuse arendamine ja edendamine, sealhulgas TEN-T võrgule juurdepääsu ja piiriülese liikuvuse parandamine |
| --- | --- |

Säästva, kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise, intelligentse ja mitmeliigilise riigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi liikuvuse arendamine ja edendamine, sealhulgas TEN-T võrgule juurdepääsu ja piiriülese liikuvuse parandamine

| 3.1. | Laiahaardeline transpordiplaneerimine asjakohasel tasandil |
| --- | --- |

3.1.

Laiahaardeline transpordiplaneerimine asjakohasel tasandil

Olemas on olemasolevate ja kavandatud taristute mitmeliigilise transpordi kaardistus 2030. aastani (v.a kohalikul tasandil), mis:

| 1. | sisaldab kavandatud investeeringute majanduslikku hindamist, mida toetab nõudluse analüüs ja liikluse modelleerimine ja milles tuleks arvesse võtta raudteeteenuste turgude avamise eeldatavat mõju; |
| --- | --- |

1.

sisaldab kavandatud investeeringute majanduslikku hindamist, mida toetab nõudluse analüüs ja liikluse modelleerimine ja milles tuleks arvesse võtta raudteeteenuste turgude avamise eeldatavat mõju;

| 2. | on kooskõlas integreeritud riikliku energia- ja kliimakava transpordiga seotud osadega; |
| --- | --- |

2.

on kooskõlas integreeritud riikliku energia- ja kliimakava transpordiga seotud osadega;

| 3. | sisaldab investeeringuid TEN-T põhivõrgukoridoridesse, nagu on määratletud CEFi määruses, kooskõlas vastavate TEN-T põhivõrgukoridoride töökavadega; |
| --- | --- |

3.

sisaldab investeeringuid TEN-T põhivõrgukoridoridesse, nagu on määratletud CEFi määruses, kooskõlas vastavate TEN-T põhivõrgukoridoride töökavadega;

| 4. | tagab väljaspool TEN-T põhivõrgukoridore, sealhulgas piiriülestes osades tehtavate investeeringute puhul vastastikuse täiendavuse, pakkudes linnade võrgustikele, piirkondadele ja kohalikele kogukondadele piisavat ühendatust TEN-T põhivõrkude ja transpordisõlmedega; |
| --- | --- |

4.

tagab väljaspool TEN-T põhivõrgukoridore, sealhulgas piiriülestes osades tehtavate investeeringute puhul vastastikuse täiendavuse, pakkudes linnade võrgustikele, piirkondadele ja kohalikele kogukondadele piisavat ühendatust TEN-T põhivõrkude ja transpordisõlmedega;

| 5. | tagab raudteevõrgu koostalitlusvõime ja asjakohasel juhul annab aru ERTMSi kasutuselevõtust vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2017/6 (13). |
| --- | --- |

5.

tagab raudteevõrgu koostalitlusvõime ja asjakohasel juhul annab aru ERTMSi kasutuselevõtust vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2017/6 (13).

| 6. | edendab mitmeliigilist transporti, selgitades välja mitmeliigiliste või ümberlaadimisega kaubavedude ning reisijate terminalide vajaduse; |
| --- | --- |

6.

edendab mitmeliigilist transporti, selgitades välja mitmeliigiliste või ümberlaadimisega kaubavedude ning reisijate terminalide vajaduse;

| 7. | sisaldab taristu kavandamise seisukohalt asjakohaseid meetmeid, mille eesmärk on kooskõlas asjaomaste riiklike poliitikaraamistikega propageerida alternatiivseid kütuseid; |
| --- | --- |

7.

sisaldab taristu kavandamise seisukohalt asjakohaseid meetmeid, mille eesmärk on kooskõlas asjaomaste riiklike poliitikaraamistikega propageerida alternatiivseid kütuseid;

| 8. | esitab olemasolevate riiklike liiklusohutuse strateegiatega kooskõlas oleva liiklusohutuse riskide hindamise tulemused koos asjaomaste teede ja teelõikude kaardistusega ja vastavate investeeringute tähtsuse järjekorraga; |
| --- | --- |

8.

esitab olemasolevate riiklike liiklusohutuse strateegiatega kooskõlas oleva liiklusohutuse riskide hindamise tulemused koos asjaomaste teede ja teelõikude kaardistusega ja vastavate investeeringute tähtsuse järjekorraga;

| 9. | pakub teavet kavandatud investeeringutele vastavate rahastamisvahendite kohta, mis peavad katma olemasolevate ja kavandatud taristute tegevus- ja hoolduskulud. |
| --- | --- |

9.

pakub teavet kavandatud investeeringutele vastavate rahastamisvahendite kohta, mis peavad katma olemasolevate ja kavandatud taristute tegevus- ja hoolduskulud.

| 4. | Sotsiaalsem ja kaasavam Euroopa, rakendades Euroopa sotsiaalõiguste sammast |
| --- | --- |

4.

Sotsiaalsem ja kaasavam Euroopa, rakendades Euroopa sotsiaalõiguste sammast

ERF

Tööturgude tulemuslikkuse ja kaasavuse ning kvaliteetsetele töökohtadele juurdepääsu parandamine sotsiaalse taristu arendamise ja sotsiaalmajanduse edendamise kaudu

ESF+

| | Kõigi tööotsijate, eelkõige noorte (eeskätt noortegarantii rakendamise abil) ja pikaajaliste töötute ning tööturul ebasoodsas olukorras olevatesse rühmadesse kuuluvate isikute ja tööturult eemalejäänute töölesaamise võimaluste parandamine ja aktiveerimismeetmed, samuti edendades füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist ja sotsiaalmajandust |
| --- | --- |

Kõigi tööotsijate, eelkõige noorte (eeskätt noortegarantii rakendamise abil) ja pikaajaliste töötute ning tööturul ebasoodsas olukorras olevatesse rühmadesse kuuluvate isikute ja tööturult eemalejäänute töölesaamise võimaluste parandamine ja aktiveerimismeetmed, samuti edendades füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist ja sotsiaalmajandust

| | Tööturuasutuste ja -teenuste ajakohastamine, et hinnata ja prognoosida vajalikke oskusi ning tagada õigeaegne ja vajadusekohane abi ja tugi tööturu ja oskuste sobitamiseks, tööturustaatuste vaheliseks liikumiseks ning liikuvuseks tööturul |
| --- | --- |

Tööturuasutuste ja -teenuste ajakohastamine, et hinnata ja prognoosida vajalikke oskusi ning tagada õigeaegne ja vajadusekohane abi ja tugi tööturu ja oskuste sobitamiseks, tööturustaatuste vaheliseks liikumiseks ning liikuvuseks tööturul

| 4.1. | Aktiivse tööturupoliitika strateegiline poliitikaraamistik |
| --- | --- |

4.1.

Aktiivse tööturupoliitika strateegiline poliitikaraamistik

Olemas on tööhõivesuuniseid arvesse võttev strateegiline poliitikaraamistik aktiivse tööturupoliitika jaoks ja see sisaldab järgmist:

| 1. | Tööotsijate profiili koostamise ja nende vajaduste hindamise kord. |
| --- | --- |

1.

Tööotsijate profiili koostamise ja nende vajaduste hindamise kord.

| 2. | Teave vabade töökohtade ja töövõimaluste kohta, võttes arvesse tööturu vajadusi. |
| --- | --- |

2.

Teave vabade töökohtade ja töövõimaluste kohta, võttes arvesse tööturu vajadusi.

| 3. | Kord, millega tagatakse, et raamistiku kavandamine, rakendamine, seire ja läbivaatamine toimub tihedas koostöös asjaomaste sidusrühmadega. |
| --- | --- |

3.

Kord, millega tagatakse, et raamistiku kavandamine, rakendamine, seire ja läbivaatamine toimub tihedas koostöös asjaomaste sidusrühmadega.

| 4. | Aktiivse tööturupoliitika seire, hindamise ja läbivaatamise kord. |
| --- | --- |

4.

Aktiivse tööturupoliitika seire, hindamise ja läbivaatamise kord.

| 5. | Noorte tööhõivet käsitlevate sekkumiste korral tõendipõhised ning mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele suunatud võimalused, sh kaasamismeetmed, mis põhinevad kvaliteedinõuetel, mille puhul võetakse arvesse kvaliteetse õpipoisiõppe ja praktika kriteeriume, sealhulgas noortegarantii kavade rakendamise raames. |
| --- | --- |

5.

Noorte tööhõivet käsitlevate sekkumiste korral tõendipõhised ning mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele suunatud võimalused, sh kaasamismeetmed, mis põhinevad kvaliteedinõuetel, mille puhul võetakse arvesse kvaliteetse õpipoisiõppe ja praktika kriteeriume, sealhulgas noortegarantii kavade rakendamise raames.

ERF

Tööturgude tulemuslikkuse ja kaasavuse ning kvaliteetsetele töökohtadele juurdepääsu parandamine sotsiaalse taristu arendamise ja sotsiaalmajanduse edendamise kaudu

ESF+

Tööjõus osalemise soolise tasakaalu, võrdsete töötingimuste ning parema töö- ja eraelu tasakaalu edendamine, sealhulgas taskukohase lapsehoiu ja ülalpeetavate hooldusteenuse kättesaadavuse kaudu

| 4.2. | Soolise võrdõiguslikkuse riiklik strateegiline raamistik |
| --- | --- |

4.2.

Soolise võrdõiguslikkuse riiklik strateegiline raamistik

Olemas on soolise võrdõiguslikkuse riiklik strateegiline poliitikaraamistik ja see sisaldab järgmist.

| 1. | Tõendipõhine soolise võrdõiguslikkuse probleemide tuvastamine. |
| --- | --- |

1.

Tõendipõhine soolise võrdõiguslikkuse probleemide tuvastamine.

| 2. | Meetmed soolise ebavõrdsuse kõrvaldamiseks tööhõives, palgas ja pensionites ning naiste ja meeste töö- ja eraelu tasakaalu edendamiseks, sealhulgas alusharidusele ja lapsehoiule juurdepääsu parandamise kaudu, koos sihtväärtustega, austades sotsiaalpartnerite rolli ja autonoomiat. |
| --- | --- |

2.

Meetmed soolise ebavõrdsuse kõrvaldamiseks tööhõives, palgas ja pensionites ning naiste ja meeste töö- ja eraelu tasakaalu edendamiseks, sealhulgas alusharidusele ja lapsehoiule juurdepääsu parandamise kaudu, koos sihtväärtustega, austades sotsiaalpartnerite rolli ja autonoomiat.

| 3. | Strateegilise poliitikaraamistiku seire, hindamise ja läbivaatamise kord ning andmekogumismeetodid, mis põhinevad sooliselt segregeeritud andmetel. |
| --- | --- |

3.

Strateegilise poliitikaraamistiku seire, hindamise ja läbivaatamise kord ning andmekogumismeetodid, mis põhinevad sooliselt segregeeritud andmetel.

| 4. | Kord, millega tagatakse, et raamistiku kavandamine, rakendamine, seire ja läbivaatamine toimub tihedas koostöös asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas võrdõiguslikkuse asutuste, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega. |
| --- | --- |

4.

Kord, millega tagatakse, et raamistiku kavandamine, rakendamine, seire ja läbivaatamine toimub tihedas koostöös asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas võrdõiguslikkuse asutuste, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega.

ERF

Hariduse, koolituse ja elukestva õppe valdkonna kaasavatele ja kvaliteetsetele teenustele võrdse juurdepääsu parandamine, arendades juurdepääsetavat taristut, sealhulgas tugevdades vastupidavust seoses kaug- ja e-õppe ja -koolitusega

ESF+

| | Haridus- ja koolitussüsteemide kvaliteetsemaks, kaasavamaks, tõhusamaks ja tööturule vastavamaks muutmine, muu hulgas mitteformaalse ja informaalse õppimise valideerimise kaudu, toetamaks võtmepädevuste, sealhulgas ettevõtlus- ja digioskuste omandamist, ning edendades duaalkoolitussüsteemide ja õpipoisiõppe kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

Haridus- ja koolitussüsteemide kvaliteetsemaks, kaasavamaks, tõhusamaks ja tööturule vastavamaks muutmine, muu hulgas mitteformaalse ja informaalse õppimise valideerimise kaudu, toetamaks võtmepädevuste, sealhulgas ettevõtlus- ja digioskuste omandamist, ning edendades duaalkoolitussüsteemide ja õpipoisiõppe kasutuselevõttu;

| | Elukestva õppe, eelkõige oskuste täiendamist ja ümberõpet puudutavate kõigile kättesaadavate ja paindlike võimaluste edendamine, võttes arvesse ettevõtlus- ja digioskusi, muutuste ja uute vajalike oskuste parem prognoosimine tööturu vajaduste põhjal, karjäärialaste üleminekute hõlbustamine ning ametialase liikuvuse soodustamine; |
| --- | --- |

Elukestva õppe, eelkõige oskuste täiendamist ja ümberõpet puudutavate kõigile kättesaadavate ja paindlike võimaluste edendamine, võttes arvesse ettevõtlus- ja digioskusi, muutuste ja uute vajalike oskuste parem prognoosimine tööturu vajaduste põhjal, karjäärialaste üleminekute hõlbustamine ning ametialase liikuvuse soodustamine;

| | Kvaliteetsele ja kaasavale haridusele ja koolitusele võrdse juurdepääsu ja selle läbimise edendamine, eelkõige ebasoodsas olukorras olevate rühmade jaoks, alates alusharidusest ja lapsehoiust kuni üld- ja kutsehariduse ja -õppeni, kolmanda taseme hariduseni, samuti hõlmates täiskasvanuharidust ja -koolitust, sealhulgas hõlbustades kõigi jaoks õpirännet ning ligipääsetavust puuetega inimeste jaoks. |
| --- | --- |

Kvaliteetsele ja kaasavale haridusele ja koolitusele võrdse juurdepääsu ja selle läbimise edendamine, eelkõige ebasoodsas olukorras olevate rühmade jaoks, alates alusharidusest ja lapsehoiust kuni üld- ja kutsehariduse ja -õppeni, kolmanda taseme hariduseni, samuti hõlmates täiskasvanuharidust ja -koolitust, sealhulgas hõlbustades kõigi jaoks õpirännet ning ligipääsetavust puuetega inimeste jaoks.

| 4.3. | Haridus- ja koolitussüsteemi strateegiline poliitikaraamistik kõigil tasanditel |
| --- | --- |

4.3.

Haridus- ja koolitussüsteemi strateegiline poliitikaraamistik kõigil tasanditel

Olemas on riiklik või piirkondlik haridus- ja koolitussüsteemi strateegiline poliitikaraamistik ning see sisaldab järgmist:

| 1. | Oskuste hindamise ja prognoosimise tõendipõhised süsteemid. |
| --- | --- |

1.

Oskuste hindamise ja prognoosimise tõendipõhised süsteemid.

| 2. | Haridusasutuse lõpetanute käekäigu jälgimise mehhanismid ja teenused igas vanuses õppurite kvaliteetseks ja tõhusaks juhendamiseks. |
| --- | --- |

2.

Haridusasutuse lõpetanute käekäigu jälgimise mehhanismid ja teenused igas vanuses õppurite kvaliteetseks ja tõhusaks juhendamiseks.

| 3. | Meetmed, millega tagatakse võrdne juurdepääs kvaliteetsele, taskukohasele, asjakohasele, segregatsioonita ja kaasavale haridusele ja koolitusele, selles osalemine ja selle läbimine ning võtmepädevuste omandamine kõikidel tasemetel, hõlmates ka kõrgharidust. |
| --- | --- |

3.

Meetmed, millega tagatakse võrdne juurdepääs kvaliteetsele, taskukohasele, asjakohasele, segregatsioonita ja kaasavale haridusele ja koolitusele, selles osalemine ja selle läbimine ning võtmepädevuste omandamine kõikidel tasemetel, hõlmates ka kõrgharidust.

| 4. | Kõigi tasemete haridust ja koolitust, seahulgas kõrgharidust hõlmav koordineerimismehhanism ja selge ülesannete jaotus asjaomaste riiklike ja/või piirkondlike asutuste vahel. |
| --- | --- |

4.

Kõigi tasemete haridust ja koolitust, seahulgas kõrgharidust hõlmav koordineerimismehhanism ja selge ülesannete jaotus asjaomaste riiklike ja/või piirkondlike asutuste vahel.

| 5. | Strateegilise poliitikaraamistiku seire, hindamise ja läbivaatamise kord. |
| --- | --- |

5.

Strateegilise poliitikaraamistiku seire, hindamise ja läbivaatamise kord.

| 6. | Väheste oskuste ja madala kvalifikatsiooniga ning ebasoodsa sotsiaal-majandusliku taustaga täiskasvanutele suunatud meetmed ja oskuste parandamise võimalused. |
| --- | --- |

6.

Väheste oskuste ja madala kvalifikatsiooniga ning ebasoodsa sotsiaal-majandusliku taustaga täiskasvanutele suunatud meetmed ja oskuste parandamise võimalused.

| 7. | Meetmed õpetajate, koolitajate ja akadeemilise personali toetamiseks asjaomaste õpimeetodite ning võtmepädevuste hindamise ja valideerimise osas. |
| --- | --- |

7.

Meetmed õpetajate, koolitajate ja akadeemilise personali toetamiseks asjaomaste õpimeetodite ning võtmepädevuste hindamise ja valideerimise osas.

| 8. | Meetmed õppurite ja hariduse ja koolituse valdkonna töötajate liikuvuse ning haridus- ja koolitusteenuste osutajate riikidevahelise koostöö edendamiseks, sealhulgas õpitulemuste ja kvalifikatsioonide tunnustamise kaudu. |
| --- | --- |

8.

Meetmed õppurite ja hariduse ja koolituse valdkonna töötajate liikuvuse ning haridus- ja koolitusteenuste osutajate riikidevahelise koostöö edendamiseks, sealhulgas õpitulemuste ja kvalifikatsioonide tunnustamise kaudu.

ERF

Tõrjutud kogukondade, madala sissetulekuga leibkondade ja ebasoodsas olukorras olevate rühmade, sealhulgas erivajadustega inimeste sotsiaal-majandusliku kaasamise edendamine integreeritud meetmete, muu hulgas eluaseme- ja sotsiaalteenuste kaudu;

ESF+:

Aktiivse kaasamise edendamine selleks, et edendada võrdseid võimalusi, mittediskrimineerimist ja aktiivset osalemist ning tööalase konkurentsivõime parandamine, eeskätt ebasoodsas olukorras olevate rühmade puhul;

| 4.4. | Sotsiaalse kaasatuse ja vaesuse vähendamise riiklik strateegiline poliitikaraamistik |
| --- | --- |

4.4.

Sotsiaalse kaasatuse ja vaesuse vähendamise riiklik strateegiline poliitikaraamistik

Olemas on sotsiaalse kaasatuse ja vaesuse vähendamise riiklik või piirkondlik strateegiline poliitika- või õigusraamistik ja see sisaldab järgmist:

| 1. | Tõendipõhine vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse tuvastamine, mis hõlmab muu hulgas laste vaesust, eeskätt seoses haavatavas olukorras laste võrdse juurdepääsuga kvaliteetsetele teenustele, samuti kodutust, ruumilist ja hariduslikku segregatsiooni, piiratud juurdepääsu põhiteenustele ja -taristule ning igas vanuses haavatavate isikute erivajadusi. |
| --- | --- |

1.

Tõendipõhine vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse tuvastamine, mis hõlmab muu hulgas laste vaesust, eeskätt seoses haavatavas olukorras laste võrdse juurdepääsuga kvaliteetsetele teenustele, samuti kodutust, ruumilist ja hariduslikku segregatsiooni, piiratud juurdepääsu põhiteenustele ja -taristule ning igas vanuses haavatavate isikute erivajadusi.

| 2. | Segregatsiooni ennetamise ja sellega võitlemise meetmed kõigis valdkondades, sealhulgas mis puudutab sotsiaalkaitset, kaasavaid tööturge ja kvaliteetsetele teenustele juurdepääsu võimaldamist haavatavatele isikutele, sealhulgas rändajatele ja pagulastele. |
| --- | --- |

2.

Segregatsiooni ennetamise ja sellega võitlemise meetmed kõigis valdkondades, sealhulgas mis puudutab sotsiaalkaitset, kaasavaid tööturge ja kvaliteetsetele teenustele juurdepääsu võimaldamist haavatavatele isikutele, sealhulgas rändajatele ja pagulastele.

| 3. | Meetmed üleminekuks asutusepõhiselt hoolduselt pere- ja kogukonnapõhisele hooldusele. |
| --- | --- |

3.

Meetmed üleminekuks asutusepõhiselt hoolduselt pere- ja kogukonnapõhisele hooldusele.

| 4. | Kord, millega tagatakse, et raamistiku kavandamine, rakendamine, seire ja läbivaatamine toimub tihedas koostöös asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas sotsiaalpartnerite ja asjaomaste kodanikuühiskonna organisatsioonidega. |
| --- | --- |

4.

Kord, millega tagatakse, et raamistiku kavandamine, rakendamine, seire ja läbivaatamine toimub tihedas koostöös asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas sotsiaalpartnerite ja asjaomaste kodanikuühiskonna organisatsioonidega.

ESF+

Tõrjutud kogukondade, nt romade sotsiaal-majandusliku integratsiooni edendamine

| 4.5. | Riiklik romade kaasamise strateegiline poliitikaraamistik |
| --- | --- |

4.5.

Riiklik romade kaasamise strateegiline poliitikaraamistik

Olemas on riiklik romade kaasamise strateegiline poliitikaraamistik, mis sisaldab järgmist.

| 1. | Meetmed romade integratsiooni hoogustamiseks, ning segregatsiooni ärahoidmiseks ja kaotamiseks, võttes arvesse soolist mõõdet ning roma noorte olukorda, ning lähte- ja mõõdetavad vahe-eesmärgid ja sihtväärtused. |
| --- | --- |

1.

Meetmed romade integratsiooni hoogustamiseks, ning segregatsiooni ärahoidmiseks ja kaotamiseks, võttes arvesse soolist mõõdet ning roma noorte olukorda, ning lähte- ja mõõdetavad vahe-eesmärgid ja sihtväärtused.

| 2. | Romade integreerimise meetmete seire, hindamise ja läbivaatamise kord. |
| --- | --- |

2.

Romade integreerimise meetmete seire, hindamise ja läbivaatamise kord.

| 3. | Romade piirkondlikul ja kohalikul tasandil kaasamise süvalaiendamise kord. |
| --- | --- |

3.

Romade piirkondlikul ja kohalikul tasandil kaasamise süvalaiendamise kord.

| 4. | Kord, millega tagatakse, et raamistiku kavandamine, rakendamine, seire ja läbivaatamine toimub tihedas koostöös romade kodanikuühiskonna ja kõigi teiste asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas piirkondlikul ja kohalikul tasandil. |
| --- | --- |

4.

Kord, millega tagatakse, et raamistiku kavandamine, rakendamine, seire ja läbivaatamine toimub tihedas koostöös romade kodanikuühiskonna ja kõigi teiste asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas piirkondlikul ja kohalikul tasandil.

ERF

Tervishoiule võrdse juurdepääsu tagamine ja tervisesüsteemide, sealhulgas esmatasandi tervishoiu vastupidavuse suurendamine ning asutusepõhiselt hoolduselt pere- ja kogukonnapõhisele hooldusele ülemineku edendamine

ESF+

| | Kvaliteetsete, kestlike ja taskukohaste teenuste võrdse ja õigeaegse kättesaadavuse parandamine, hõlmates ka teenuseid, millega parandatakse eluasemete ja isikukeskse hoolduse, sealhulgas tervishoiu kättesaadavust; sotsiaalkaitsesüsteemide ajakohastamine, sealhulgas parandades juurdepääsu sotsiaalkaitsele, pöörates erilist tähelepanu lastele ja ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele; tervishoiusüsteemide ja pikaajalise hoolduse teenuste kättesaadavuse (sealhulgas puuetega inimeste jaoks), tõhususe ja vastupanuvõime parandamine |
| --- | --- |

Kvaliteetsete, kestlike ja taskukohaste teenuste võrdse ja õigeaegse kättesaadavuse parandamine, hõlmates ka teenuseid, millega parandatakse eluasemete ja isikukeskse hoolduse, sealhulgas tervishoiu kättesaadavust; sotsiaalkaitsesüsteemide ajakohastamine, sealhulgas parandades juurdepääsu sotsiaalkaitsele, pöörates erilist tähelepanu lastele ja ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele; tervishoiusüsteemide ja pikaajalise hoolduse teenuste kättesaadavuse (sealhulgas puuetega inimeste jaoks), tõhususe ja vastupanuvõime parandamine

| 4.6. | Tervishoiu ja pikaajalise hoolduse strateegiline poliitikaraamistik |
| --- | --- |

4.6.

Tervishoiu ja pikaajalise hoolduse strateegiline poliitikaraamistik

Olemas on riiklik või piirkondlik tervishoiualane strateegiline poliitikaraamistik ja see sisaldab järgmist.

| 1. | Tervishoiuteenustega ja pikaajalise hooldusega seotud vajaduste kaardistamine, sealhulgas tervishoiu- ja hooldustöötajate osas, et tagada kestlikud ja koordineeritud meetmed. |
| --- | --- |

1.

Tervishoiuteenustega ja pikaajalise hooldusega seotud vajaduste kaardistamine, sealhulgas tervishoiu- ja hooldustöötajate osas, et tagada kestlikud ja koordineeritud meetmed.

| 2. | Tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse teenuste tõhususe, kestlikkuse, juurdepääsetavuse ja taskukohasuse tagamise meetmed, sealhulgas keskendudes eelkõige tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse süsteemidest eemale jäänud isikutele, sealhulgas nendele, kelleni on kõige keerulisem jõuda. |
| --- | --- |

2.

Tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse teenuste tõhususe, kestlikkuse, juurdepääsetavuse ja taskukohasuse tagamise meetmed, sealhulgas keskendudes eelkõige tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse süsteemidest eemale jäänud isikutele, sealhulgas nendele, kelleni on kõige keerulisem jõuda.

| 3. | Meetmed, millega edendatakse deinstitutsionaliseerimise kaudu kogukonna- ja perepõhiseid teenuseid, sealhulgas haigusennetust ja esmatasandi tervishoidu, koduhooldust ja kogukonnapõhiseid teenuseid. |
| --- | --- |

3.

Meetmed, millega edendatakse deinstitutsionaliseerimise kaudu kogukonna- ja perepõhiseid teenuseid, sealhulgas haigusennetust ja esmatasandi tervishoidu, koduhooldust ja kogukonnapõhiseid teenuseid.

---

(1)  Kooskõlas eesmärgiga, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/1972 (millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik) (ELT L 321, 17.12.2018, lk 36) artikli 3 lõike 2 punktis a koostoimes põhjendusega 25.

(2)  Kooskõlas direktiivi (EL) 2018/1972 artikliga 22.

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/61/EL kiire elektroonilise side võrkude kasutuselevõtukulude vähendamise meetmete kohta (ELT L 155, 23.5.2014, lk 1).

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiiv (EL) 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta (ELT L 153, 18.6.2010 , lk 13).

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta otsus nr 1313/2013/EL liidu kodanikukaitse mehhanismi kohta (ELT L 347, 20.12.2013, lk 924).

(7)  Nagu on hinnatud otsuse nr 1313/2013 artikli 6 lõike 1 punkti b kohaselt nõutud riskijuhtimissuutlikkuse hindamise raames.

(8)  Nõukogu 21. mai 1991. aasta direktiiv 91/271/EMÜ asulareovee puhastamise kohta (EÜT L 135, 30.5.1991, lk 40).

(9)  Nõukogu 3. novembri 1998. aasta direktiiv 98/83/EÜ olmevee kvaliteedi kohta (EÜT L 330, 5.12.1998, lk 32).

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta direktiiv (EL) 2020/2184 olmevee kvaliteedi kohta (ELT L 435, 23.12.2020, lk 1).

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).

(12)  Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).

(13)  Komisjoni 5. jaanuari 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/6 Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi Euroopa arenduskava kohta (ELT L 3, 6.1.2017, lk 6).

---

V LISA

VORM ERFIST (TÖÖHÕIVESSE JA MAJANDUSKASVU INVESTEERIMISE EESMÄRK), ESF+-IST, JTFIST, ÜHTEKUULUVUSFONDIST JA EMKVFIST TOETATAVATE PROGRAMMIDE JAOKS – ARTIKLI 21 LÕIGE 3

| CCI | |
| --- | --- |
| Nimetus inglise keeles | [255] (1) |
| Nimetus liikmesriigi keel(t)es | [255] |
| Versioon | |
| Esimene aasta | [4] |
| Viimane aasta | [4] |
| Rahastamiskõlblik alates | |
| Rahastamiskõlblik kuni | |
| Komisjoni otsuse number | |
| Komisjoni otsuse kuupäev | |
| Liikmesriigi muutmisotsuse number | |
| Liikmesriigi muutmisotsuse jõustumise kuupäev | |
| Mitteoluline ümberpaigutamine (ühissätete määruse artikli 24 lõige 5) | Jah/Ei |
| Selle programmiga hõlmatud NUTS piirkonnad (ei kohaldata EMKVFi suhtes) | |
| Asjaomane fond (asjaomased fondid) | ☐ | ERF |

CCI

Nimetus inglise keeles

[255] (1)

Nimetus liikmesriigi keel(t)es

[255]

Versioon

Esimene aasta

[4]

Viimane aasta

[4]

Rahastamiskõlblik alates

Rahastamiskõlblik kuni

Komisjoni otsuse number

Komisjoni otsuse kuupäev

Liikmesriigi muutmisotsuse number

Liikmesriigi muutmisotsuse jõustumise kuupäev

Mitteoluline ümberpaigutamine (ühissätete määruse artikli 24 lõige 5)

Jah/Ei

Selle programmiga hõlmatud NUTS piirkonnad (ei kohaldata EMKVFi suhtes)

Asjaomane fond (asjaomased fondid)

☐

ERF

| ☐ | Ühtekuuluvusfond |
| --- | --- |

☐

Ühtekuuluvusfond

| ☐ | ESF+ |
| --- | --- |

☐

ESF+

| ☐ | JTF |
| --- | --- |

☐

JTF

| ☐ | EMKVF |
| --- | --- |

☐

EMKVF

Programm

| ☐ | tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi raames üksnes äärepoolseimate piirkondade jaoks |
| --- | --- |

☐

tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi raames üksnes äärepoolseimate piirkondade jaoks

1.   Programmi strateegia: peamised arenguga seotud katsumused ja poliitilised lahendused (2)

Viide: artikli 22 lõike 3 punkti a alapunktid i–viii ja punkti a alapunkt x ning määruse (EL) 2021/1060 (ühissätete määrus) artikli 22 lõike 3 punkt b

| Tekstiväli [30 000 ] |
| --- |

Tekstiväli [30 000 ]

Tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi jaoks:

Tabel 1

| Poliitikaeesmärk või JTFi erieesmärk | Erieesmärk või spetsiaalne prioriteet (*1) | Põhjendus (kokkuvõte) |
| --- | --- | --- |
| | | [2 000 erieesmärgi või spetsiaalse ESF+ prioriteedi või JTFi erieesmärgi kohta] |

Poliitikaeesmärk või JTFi erieesmärk

Erieesmärk või spetsiaalne prioriteet (*1)

Põhjendus (kokkuvõte)

[2 000 erieesmärgi või spetsiaalse ESF+ prioriteedi või JTFi erieesmärgi kohta]

EMKVFi puhul:

Tabel 1A

| Poliitikaeesmärk | Prioriteet | SWOT-analüüs (iga prioriteedi kohta) | Põhjendus (kokkuvõte) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Tugevad küljed
  [10 000 prioriteedi kohta] | [20 000 prioriteedi kohta] |
| Nõrgad küljed
  [10 000 prioriteedi kohta] |
| Võimalused
  [10 000 prioriteedi kohta] |
| Ohutegurid
  [10 000 prioriteedi kohta] |
| Vajaduste kindlakstegemine SWOT-analüüsi põhjal ja võttes arvesse EMKVFi määruse artikli 8 lõikes 5 sätestatud elemente
  [10 000 prioriteedi kohta] |

Poliitikaeesmärk

Prioriteet

SWOT-analüüs (iga prioriteedi kohta)

Põhjendus (kokkuvõte)

Tugevad küljed

[10 000 prioriteedi kohta]

[20 000 prioriteedi kohta]

Nõrgad küljed

[10 000 prioriteedi kohta]

Võimalused

[10 000 prioriteedi kohta]

Ohutegurid

[10 000 prioriteedi kohta]

Vajaduste kindlakstegemine SWOT-analüüsi põhjal ja võttes arvesse EMKVFi määruse artikli 8 lõikes 5 sätestatud elemente

[10 000 prioriteedi kohta]

2.   Prioriteedid

Viide: ühissätete määruse artikli 22 lõige 2 ja artikli 22 lõike 3 punkt c

2.1.   Muud prioriteedid kui tehniline abi

2.1.1.   Prioriteedi pealkiri [300] (korratakse iga prioriteedi puhul)

| ☐ | See on noorte tööhõivet käsitlev spetsiaalne prioriteet |
| --- | --- |

☐

See on noorte tööhõivet käsitlev spetsiaalne prioriteet

| ☐ | See on sotsiaalse innovatsiooni meetmeteid käsitlev spetsiaalne prioriteet |
| --- | --- |

☐

See on sotsiaalse innovatsiooni meetmeteid käsitlev spetsiaalne prioriteet

| ☐ | See on spetsiaalne prioriteet, mis käsitleb enim puudust kannatavate isikute toetamist erieesmärgi kohaselt, mis on sätestatud ESF+ määruse (*2) artikli 4 lõike 1 punktis m |
| --- | --- |

☐

See on spetsiaalne prioriteet, mis käsitleb enim puudust kannatavate isikute toetamist erieesmärgi kohaselt, mis on sätestatud ESF+ määruse (*2) artikli 4 lõike 1 punktis m

| ☐ | See on spetsiaalne prioriteet, mis käsitleb enim puudust kannatavate isikute toetamist erieesmärgi kohaselt, mis on sätestatud ESF+ määruse (3) artikli 4 lõike 1 punktis l |
| --- | --- |

☐

See on spetsiaalne prioriteet, mis käsitleb enim puudust kannatavate isikute toetamist erieesmärgi kohaselt, mis on sätestatud ESF+ määruse (3) artikli 4 lõike 1 punktis l

| ☐ | See on spetsiaalne prioriteet, mis käsitleb ERFi ja Ühtekuuluvusfondi määruse artikli 3 lõike 1 punkti b alapunktis viii sätestatud linnalise liikumiskeskkonna erieesmärki |
| --- | --- |

☐

See on spetsiaalne prioriteet, mis käsitleb ERFi ja Ühtekuuluvusfondi määruse artikli 3 lõike 1 punkti b alapunktis viii sätestatud linnalise liikumiskeskkonna erieesmärki

| ☐ | See on spetsiaalne prioriteet, mis käsitleb ERFi ja Ühtekuuluvusfondi määruse artikli 3 lõike 1 punkti b alapunktis v sätestatud digitaalse ühenduvuse erieesmärki |
| --- | --- |

☐

See on spetsiaalne prioriteet, mis käsitleb ERFi ja Ühtekuuluvusfondi määruse artikli 3 lõike 1 punkti b alapunktis v sätestatud digitaalse ühenduvuse erieesmärki

2.1.1.1.   Erieesmärk (4) (korratakse iga valitud erieesmärgi puhul, välja arvatud tehnilise abi prioriteedid)

2.1.1.1.1.   Fondide sekkumised

Viide: ühissätete määruse artikli 22 lõike 3 punkti d alapunktid i, iii, iv, v, vi ja vii;

Seonduvate meetmete liigid – ühissätete määruse artikli 22 lõike 3 punkti d alapunkt i; ESF+ määruse artikli 6 lõige 2

| Tekstiväli [8 000 ] |
| --- |

Tekstiväli [8 000 ]

Peamised sihtrühmad – ühissätete määruse artikli 22 lõike 3 punkti d alapunkt iii

| Tekstiväli [1 000 ] |
| --- |

Tekstiväli [1 000 ]

Võrdõiguslikkuse, kaasatuse ja mittediskrimineerimise tagamise meetmed – ühissätete määruse artikli 22 lõike 3 punkti d alapunkt iv ja ESF+ määruse artikkel 6

| Tekstiväli [2 000 ] |
| --- |

Tekstiväli [2 000 ]

Konkreetsed sihtpiirkonnad, sealhulgas territoriaalsete vahendite kavandatud kasutamine – ühissätete määruse artikli 22 lõike 3 punkti d alapunkt v

| Tekstiväli [2 000 ] |
| --- |

Tekstiväli [2 000 ]

Piirkondadevahelised, piiriülesed ja riikidevahelised meetmed – ühissätete määruse artikli 22 lõike 3 punkti d alapunkt vi

| Tekstiväli [2 000 ] |
| --- |

Tekstiväli [2 000 ]

Rahastamisvahendite kavandatav kasutamine – ühissätete määruse artikli 22 lõike 3 punkti d alapunkt vii

| Tekstiväli [1 000 ] |
| --- |

Tekstiväli [1 000 ]

2.1.1.1.2.   Näitajad

Viide: ühissätete määruse artikli 22 lõike 3 punkti d alapunkt ii, ERFi ja Ühtekuuluvusfondi määruse artikkel 8.

Tabel 2. Väljundnäitajad

| Prioriteet | Erieesmärk | Fond | Piirkonnakategooria | Tunnuskood [5] | Näitaja [255] | Mõõtühik | Vahe-eesmärk (2024) | Sihtväärtus (2029) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Prioriteet

Erieesmärk

Fond

Piirkonnakategooria

Tunnuskood [5]

Näitaja [255]

Mõõtühik

Vahe-eesmärk (2024)

Sihtväärtus (2029)

Viide: ühissätete määruse artikli 22 lõike 3 punkti d alapunkt ii

Tabel 3. Tulemusnäitajad

| Prioriteet | Eri eesmärk | Fond | Piirkonna kategooria | Tunnus kood [5] | Näitaja [255] | Mõõt ühik | Lähtetase või võrdlusväärtus | Võrdlus aasta | Sihtväärtus (2029) | Andmete allikas [200] | Märkused [200] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

Prioriteet

Eri eesmärk

Fond

Piirkonna kategooria

Tunnus kood [5]

Näitaja [255]

Mõõt ühik

Lähtetase või võrdlusväärtus

Võrdlus aasta

Sihtväärtus (2029)

Andmete allikas [200]

Märkused [200]

2.1.1.1.3.   Programmi rahaliste vahendite (EL) esialgne jaotus sekkumise liigi järgi (ei kohaldata EMKVFi puhul)

Viide: ühissätete määruse artikli 22 lõike 3 punkti d alapunkt viii

Tabel 4. Mõõde 1 – sekkumise valdkond

| Prioriteedi number | Fond | Piirkonnakategooria | Erieesmärk | Kood | Summa (eurodes) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |

Prioriteedi number

Fond

Piirkonnakategooria

Erieesmärk

Kood

Summa (eurodes)

Tabel 5. Mõõde 2 – rahastamise vorm

| Prioriteedi number | Fond | Piirkonnakategooria | Erieesmärk | Kood | Summa (eurodes) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |

Prioriteedi number

Fond

Piirkonnakategooria

Erieesmärk

Kood

Summa (eurodes)

Tabel 6. Mõõde 3 – territoriaalne rakendusmehhanism ja territoriaalne suunitlus

| Prioriteedi number | Fond | Piirkonnakategooria | Erieesmärk | Kood | Summa (eurodes) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |

Prioriteedi number

Fond

Piirkonnakategooria

Erieesmärk

Kood

Summa (eurodes)

Tabel 7. Mõõde 6 – ESF+ teisesed valdkonnad

| Prioriteedi number | Fond | Piirkonnakategooria | Erieesmärk | Kood | Summa (eurodes) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |

Prioriteedi number

Fond

Piirkonnakategooria

Erieesmärk

Kood

Summa (eurodes)

Tabel 8. Mõõde 7 – ESF+ (*3), ERFi, Ühtekuuluvusfondi ja JTFi soolise võrdõiguslikkuse valdkond

| Prioriteedi number | Fond | Piirkonnakategooria | Erieesmärk | Kood | Summa (eurodes) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |

Prioriteedi number

Fond

Piirkonnakategooria

Erieesmärk

Kood

Summa (eurodes)

2.1.1.1.4.   Programmile eraldatud vahendite (EL) esialgne jaotus sekkumise liigi järgi EMKVFi puhul

Viide: ühissätete määruse artikli 22 lõike 3 punkt c

Tabel 9: Programmile eraldatud vahendite (EL) esialgne jaotus sekkumise liigi järgi EMKVFi puhul

| Prioriteedi number | Erieesmärk | Sekkumise liik | Kood | Summa (eurodes) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Prioriteedi number

Erieesmärk

Sekkumise liik

Kood

Summa (eurodes)

2.1.1.2.   Erieesmärk materiaalse puudusega tegelemiseks (5)

2.1.1.2.1.   Fondide sekkumine

Viide: ühissätete määruse artikli 22 lõige 3 ja ESF+ määruse artikkel 20 ja artikli 23 lõiked 1 ja 2

Toetuse liigid

| Tekstiväli [2 000 ] |
| --- |

Tekstiväli [2 000 ]

Peamised sihtrühmad

| Tekstiväli [2 000 ] |
| --- |

Tekstiväli [2 000 ]

Riiklike või piirkondlike toetuskavade kirjeldus

| Tekstiväli [2 000 ] |
| --- |

Tekstiväli [2 000 ]

Tegevuste valimise kriteeriumid (6)

| Tekstiväli [4 000 ] |
| --- |

Tekstiväli [4 000 ]

2.1.1.2.2.   Näitajad

Tabel 2: Väljundnäitajad

| Prioriteet | Erieesmärk | Fond | Piirkonnakategooria | Tunnuskood [5] | Näitaja [255] | Mõõtühik |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | |
| | | | | | | |

Prioriteet

Erieesmärk

Fond

Piirkonnakategooria

Tunnuskood [5]

Näitaja [255]

Mõõtühik

Tabel 3: Tulemusnäitajad

| Prioriteet | Eri eesmärk | Fond | Piirkonnakategooria | Tunnus kood [5] | Näitaja [255] | Mõõtühik | Võrdlus väärtus | Võrdlusaasta | Andmete allikas [200] | Märkused [200] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |

Prioriteet

Eri eesmärk

Fond

Piirkonnakategooria

Tunnus kood [5]

Näitaja [255]

Mõõtühik

Võrdlus väärtus

Võrdlusaasta

Andmete allikas [200]

Märkused [200]

2.2.   Tehnilise abi prioriteedid

2.2.1.   Tehnilise abi prioriteet vastavalt ühissätete määruse artikli 36 lõikele 4 (korratakse iga sellise tehnilise abi prioriteedi puhul)

Viide: ühissätete määruse artikli 22 lõike 3 punkt e

2.2.1.1.   Sekkumised fondidest

Seonduvate meetmete liigid – ühissätete määruse artikli 22 lõike 3 punkti e alapunkt i

| Tekstiväli [8 000 ] |
| --- |

Tekstiväli [8 000 ]

Peamised sihtrühmad – ühissätete määruse artikli 22 lõike 3 punkti e alapunkt iii

| Tekstiväli [1 000 ] |
| --- |

Tekstiväli [1 000 ]

2.2.1.2.   Näitajad

Väljundnäitajad koos asjaomaste vahe-eesmärkide ja sihtväärtustega

Viide: ühissätete määruse artikli 22 lõike 3 punkti e alapunkt ii

Tabel 2. Väljundnäitajad

| Prioriteet | Fond | Piirkonnakategooria | Tunnuskood [5] | Näitaja [255] | Mõõtühik | Vahe-eesmärk (2024) | Sihtväärtus (2029) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

Prioriteet

Fond

Piirkonnakategooria

Tunnuskood [5]

Näitaja [255]

Mõõtühik

Vahe-eesmärk (2024)

Sihtväärtus (2029)

2.2.1.3.   Programmile eraldatud vahendite (EL) esialgne jaotus sekkumise liigi kaupa

Viide: ühissätete määruse artikli 22 lõike 3 punkti e alapunkt iv

Tabel 4. Mõõde 1 – sekkumise valdkond

| Prioriteedi number | Fond | Piirkonnakategooria | Kood | Summa (eurodes) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Prioriteedi number

Fond

Piirkonnakategooria

Kood

Summa (eurodes)

Tabel 7. Mõõde 6 – ESF+ teisesed valdkonnad

| Prioriteedi number | Fond | Piirkonnakategooria | Kood | Summa (eurodes) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Prioriteedi number

Fond

Piirkonnakategooria

Kood

Summa (eurodes)

Tabel 8. Mõõde 7 – ESF+ (*4), ERFi, Ühtekuuluvusfondi ja JTFi soolise võrdõiguslikkuse valdkond

| Prioriteedi number | Fond | Piirkonnakategooria | Kood | Summa (eurodes) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Prioriteedi number

Fond

Piirkonnakategooria

Kood

Summa (eurodes)

Tabel 9 – Programmile eraldatud vahendite (EL) esialgne jaotus sekkumise liigi järgi EMKVFi puhul

| Prioriteedi number | Erieesmärk | Sekkumise liik | Kood | Summa (eurodes) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Prioriteedi number

Erieesmärk

Sekkumise liik

Kood

Summa (eurodes)

2.2.2.   Tehnilise abi prioriteet vastavalt ühissätete määruse artiklile 37 (korratakse iga sellise tehnilise abi prioriteedi puhul)

Viide: ühissätete määruse artikli 22 lõike 3 punkt f

2.2.2.1.   Kuludega sidumata maksete alusel toimuva tehnilise abi kirjeldus – ühissätete määruse artikkel 37

| Tekstiväli [3 000 ] |
| --- |

Tekstiväli [3 000 ]

2.2.2.2.   Programmile eraldatud vahendite (EL) esialgne jaotus sekkumise liigi kaupa

Viide: ühissätete määruse artikli 22 lõike 3 punkt f

Tabel 4. Mõõde 1 – sekkumise valdkond

| Prioriteedi number | Fond | Piirkonnakategooria | Kood | Summa (eurodes) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Prioriteedi number

Fond

Piirkonnakategooria

Kood

Summa (eurodes)

Tabel 7. Mõõde 6 – ESF+ teisesed valdkonnad

| Prioriteedi number | Fond | Piirkonnakategooria | Kood | Summa (eurodes) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Prioriteedi number

Fond

Piirkonnakategooria

Kood

Summa (eurodes)

Tabel 8. Mõõde 7 – ESF+ (*5), ERFi, Ühtekuuluvusfondi ja JTFi soolise võrdõiguslikkuse valdkond

| Prioriteedi number | Fond | Piirkonnakategooria | Kood | Summa (eurodes) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Prioriteedi number

Fond

Piirkonnakategooria

Kood

Summa (eurodes)

Tabel 9. Programmile eraldatud vahendite (EL) esialgne jaotus sekkumise liigi järgi EMKVFi puhul

| Prioriteedi number | Erieesmärk | Sekkumise liik | Kood | Summa (eurodes) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Prioriteedi number

Erieesmärk

Sekkumise liik

Kood

Summa (eurodes)

3.   Rahastamiskava

Viide: ühissätete määruse artikli 22 lõike 3 punkti g alapunktid i–iii; artikli 112 lõiked 1, 2 ja 3, ning artiklid 14 ja 26

3.1.   Ümberpaigutamised ja panused (7)

Viide: ühissätete määruse artiklid 14, 26 ja 27

| Programmi muutmine, mis puudutab | ☐ | panust InvestEU-le |
| --- | --- | --- |

Programmi muutmine, mis puudutab

☐

panust InvestEU-le

| ☐ | ümberpaigutamist eelarve otsese või kaudse täitmise alla kuuluvatesse rahastamisvahenditesse |
| --- | --- |

☐

ümberpaigutamist eelarve otsese või kaudse täitmise alla kuuluvatesse rahastamisvahenditesse

| ☐ | ümberpaigutamist ERFi, ESF+ ja Ühtekuuluvusfondi vahel või muusse fondi või muudesse fondidesse |
| --- | --- |

☐

ümberpaigutamist ERFi, ESF+ ja Ühtekuuluvusfondi vahel või muusse fondi või muudesse fondidesse

Tabel 15A. Panus InvestEU-le (*6) (jaotus aastate kaupa)

| Panuse allikas | Panuse siht | Jaotus aastate kaupa |
| --- | --- | --- |
| Fond | Piirkonnakategooria | InvestEU haru(d) | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Kokku |
| ERF | Enam arenenud piirkonnad | | | | | | | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | | | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | | | | | | | |
| ESF+ | Enam arenenud piirkonnad | | | | | | | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | | | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | | | | | | | |
| Ühtekuuluvusfond | Ei kohaldata | | | | | | | | | |
| EMKVF | Ei kohaldata | | | | | | | | | |

Panuse allikas

Panuse siht

Jaotus aastate kaupa

Fond

Piirkonnakategooria

InvestEU haru(d)

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Kokku

ERF

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

ESF+

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Ühtekuuluvusfond

Ei kohaldata

EMKVF

Ei kohaldata

Tabel 15B. Panused InvestEU-le (*7) (kokkuvõte)

| | Piirkonnakategooria | Esimene haru. Kestlik taristu | Teine haru. Innovatsioon ja digitaliseerimine | Kolmas haru. VKEd | Neljas haru. Sotsiaalvaldkonna investeeringud ja oskused | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | (a) | (b) | (c) | (d) | (f)=(a)+(b)+(c)+(d) |
| ERF | Enam arenenud piirkonnad | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | | | |
| ESF+ | Enam arenenud piirkonnad | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | | | |
| Ühtekuuluvusfond | Ei kohaldata | | | | | |
| EMKVF | Ei kohaldata | | | | | |
| Kokku | | | | | | |

Piirkonnakategooria

Esimene haru. Kestlik taristu

Teine haru. Innovatsioon ja digitaliseerimine

Kolmas haru. VKEd

Neljas haru. Sotsiaalvaldkonna investeeringud ja oskused

Kokku

(a)

(b)

(c)

(d)

(f)=(a)+(b)+(c)+(d)

ERF

Enam arenenud piirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

ESF+

Enam arenenud piirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Ühtekuuluvusfond

Ei kohaldata

EMKVF

Ei kohaldata

Kokku

| Tekstiväli [3 500 ] (põhjendus), võttes arvesse, kuidas see summa aitab kaasaprogrammis valitud poliitikaeesmärkide saavutamisele kooskõlas InvestEU määruse artikli 10 lõikega 1. |
| --- |

Tekstiväli [3 500 ] (põhjendus), võttes arvesse, kuidas see summa aitab kaasaprogrammis valitud poliitikaeesmärkide saavutamisele kooskõlas InvestEU määruse artikli 10 lõikega 1.

Tabel 16A. Ümberpaigutamised eelarve otsese või kaudse täitmise all kuuluvatesse rahastamisvahenditesse (jaotus aastate kaupa)

| Ümberpaigutamise allikas | Ümberpaigutamise siht | Jaotus aastate kaupa |
| --- | --- | --- |
| Fond | Piirkonnakategooria | Rahastamisvahend | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Kokku |
| ERF | Enam arenenud piirkonnad | | | | | | | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | | | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | | | | | | | |
| ESF+ | Enam arenenud piirkonnad | | | | | | | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | | | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | | | | | | | |
| Ühtekuuluvusfond | Ei kohaldata | | | | | | | | | |
| EMKVF | Ei kohaldata | | | | | | | | | |

Ümberpaigutamise allikas

Ümberpaigutamise siht

Jaotus aastate kaupa

Fond

Piirkonnakategooria

Rahastamisvahend

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Kokku

ERF

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

ESF+

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Ühtekuuluvusfond

Ei kohaldata

EMKVF

Ei kohaldata

Tabel 16B. Ümberpaigutamised eelarve otsese või kaudse täitmise alla kuuluvatesse rahastamisvahenditesse (*8) (kokkuvõte)

| Fond | Piirkonnakategooria | Rahastamisvahend 1 | Rahastamisvahend 2 | Rahastamisvahend 3 | Rahastamisvahend 4 | Rahastamisvahend 5 (*9) | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | (a) | (b) | (c) | (d) | (e) | (f)=(a)+(b)+(c)+(d)+(e) |
| ERF | Enam arenenud piirkonnad | | | | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | | | | |
| ESF+ | Enam arenenud piirkonnad | | | | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | | | | |
| Ühtekuuluvusfond | Ei kohaldata | | | | | | |
| EMKVF | Ei kohaldata | | | | | | |
| Kokku | | | | | | | |

Fond

Piirkonnakategooria

Rahastamisvahend 1

Rahastamisvahend 2

Rahastamisvahend 3

Rahastamisvahend 4

Rahastamisvahend 5 (*9)

Kokku

(a)

(b)

(c)

(d)

(e)

(f)=(a)+(b)+(c)+(d)+(e)

ERF

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

ESF+

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Ühtekuuluvusfond

Ei kohaldata

EMKVF

Ei kohaldata

Kokku

| Tekstiväli [3 500 ] (põhjendus) |
| --- |

Tekstiväli [3 500 ] (põhjendus)

Tabel 17A. Ümberpaigutamised ERFi, ESF+ ja Ühtekuuluvusfondi vahel või muusse fondi või muudesse fondidesse (*10) (jaotus aastate kaupa)

| Ümberpaigutamiste allikas | Ümberpaigutamiste siht | Jaotus aastate kaupa |
| --- | --- | --- |
| Fond | Piirkonnakategooria | Fond | Piirkonnakategooria (kui asjakohane) | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Kokku |
| ERF | Enam arenenud piirkonnad | ERF, ESF+ või Ühtekuuluvusfond, EMKVF, AMIF, ISF, BMVI | | | | | | | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | | | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | | | | | | | |
| ESF+ | Enam arenenud piirkonnad | | | | | | | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | | | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | | | | | | | |
| Ühtekuuluvusfond | Ei kohaldata | | | | | | | | | |
| EMKVF | Ei kohaldata | | | | | | | | | |

Ümberpaigutamiste allikas

Ümberpaigutamiste siht

Jaotus aastate kaupa

Fond

Piirkonnakategooria

Fond

Piirkonnakategooria (kui asjakohane)

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Kokku

ERF

Enam arenenud piirkonnad

ERF, ESF+ või Ühtekuuluvusfond, EMKVF, AMIF, ISF, BMVI

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

ESF+

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Ühtekuuluvusfond

Ei kohaldata

EMKVF

Ei kohaldata

Tabel 17B. Ümberpaigutamised ERFi, ESF+ ja Ühtekuuluvusfondi vahel või muusse fondi või muudesse fondidesse (*11) (kokkuvõte)

| | ERF | ESF+ | Ühte kuuluvusfond | EMKVF | AMIF | ISF | BMVI | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enam arenenud piirkonnad | Üleminekupiirkonnad | Vähem arenenud piirkonnad | Enam arenenud piirkonnad | Üleminekupiirkonnad | Vähem arenenud piirkonnad |
| ERF | Enam arenenud piirkonnad | | | | | | | | | | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | | | | | | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | | | | | | | | | | |
| ESF+ | Enam arenenud piirkonnad | | | | | | | | | | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | | | | | | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | | | | | | | | | | |
| Ühtekuuluvusfond | Ei kohaldata | | | | | | | | | | | | |
| EMKVF | Ei kohaldata | | | | | | | | | | | | |
| Kokku | | | | | | | | | | | | | |

ERF

ESF+

Ühte kuuluvusfond

EMKVF

AMIF

ISF

BMVI

Kokku

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

ERF

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

ESF+

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Ühtekuuluvusfond

Ei kohaldata

EMKVF

Ei kohaldata

Kokku

| Tekstiväli [3 500 ] (põhjendus) |
| --- |

Tekstiväli [3 500 ] (põhjendus)

3.2.   JTF: eraldised programmis ja ümberpaigutamised (8)

3.2.1.   JTFi eraldis programmile enne ümberpaigutamisi prioriteetide kaupa (kui asjakohane) (9)

Viide: ühissätete määruse artikkel 27

Tabel 18. JTFi eraldis programmile kooskõlas JTFi määruse artikliga 3 enne ümberpaigutamisi

| JTFi prioriteet 1 | |
| --- | --- |
| JTFi prioriteet 2 | |
| | Kokku |

JTFi prioriteet 1

JTFi prioriteet 2

Kokku

3.2.2.   Ümberpaigutamised JTFi täiendava toetusena (10) (kui asjakohane)

| Ümberpaigutamine JTFi | ☐ | hõlmab JTFi eraldisega programmi siseseid ümberpaigutamisi |
| --- | --- | --- |

Ümberpaigutamine JTFi

☐

hõlmab JTFi eraldisega programmi siseseid ümberpaigutamisi

| ☐ | hõlmab ümberpaigutamisi muudest programmidest JTFi eraldisega programmi |
| --- | --- |

☐

hõlmab ümberpaigutamisi muudest programmidest JTFi eraldisega programmi

Tabel 18A. Ümberpaigutamised JTFi programmi raames (jaotus aastate kaupa)

| Ümberpaigutamise allikas | Ümberpaigutamise siht | Jaotus aastate kaupa |
| --- | --- | --- |
| Fond | Piirkonnakategooria | JTFi prioriteet (*12) | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Kokku |
| ERF | Enam arenenud piirkonnad | JTFi prioriteet 1 | | | | | | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | | | | | | |
| ESF+ | Enam arenenud piirkonnad | JTFi prioriteet 2 | | | | | | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | | | | | | |

Ümberpaigutamise allikas

Ümberpaigutamise siht

Jaotus aastate kaupa

Fond

Piirkonnakategooria

JTFi prioriteet (*12)

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Kokku

ERF

Enam arenenud piirkonnad

JTFi prioriteet 1

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

ESF+

Enam arenenud piirkonnad

JTFi prioriteet 2

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Tabel 18B. ERFi ja ESF+ vahendite ümberpaigutamine JTFi programmi raames

| | JTFi eraldis programmis (*13) nende piirkonnakategooriate kaupa, kus territoorium asub (*14) (JTFi prioriteetide kaupa) |
| --- | --- |
| JTFi prioriteet (iga JTFi prioriteedi puhul) | Summa |
| Programmi (*13) raames tehtav ümberpaigutamine (täiendav toetus) piirkonnakategooriate kaupa | | |
| ERF | Enam arenenud piirkonnad | | |
| Üleminekupiirkonnad | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | |
| ESF+ | Enam arenenud piirkonnad | | |
| Üleminekupiirkonnad | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | |
| Kokku | Enam arenenud piirkonnad | | |
| | Üleminekupiirkonnad | | |
| | Vähem arenenud piirkonnad | | |

JTFi eraldis programmis (*13) nende piirkonnakategooriate kaupa, kus territoorium asub (*14) (JTFi prioriteetide kaupa)

JTFi prioriteet (iga JTFi prioriteedi puhul)

Summa

Programmi (*13) raames tehtav ümberpaigutamine (täiendav toetus) piirkonnakategooriate kaupa

ERF

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

ESF+

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Kokku

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Tabel 18C. Ümberpaigutamised JTFi muu(de)st programmi(de)st (jaotus aastate kaupa)

| Ümberpaigutamise allikas | Ümberpaigutamise siht | Jaotus aastate kaupa |
| --- | --- | --- |
| Fond | Piirkonnakategooria | JTFi prioriteet (*15) | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Kokku |
| ERF | Enam arenenud piirkonnad | JTFi prioriteet 1 | | | | | | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | | | | | | |
| ESF+ | Enam arenenud piirkonnad | JTFi prioriteet 2 | | | | | | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | | | | | | |

Ümberpaigutamise allikas

Ümberpaigutamise siht

Jaotus aastate kaupa

Fond

Piirkonnakategooria

JTFi prioriteet (*15)

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Kokku

ERF

Enam arenenud piirkonnad

JTFi prioriteet 1

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

ESF+

Enam arenenud piirkonnad

JTFi prioriteet 2

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Tabel 18D. ERFi ja ESF+ vahendite ümberpaigutamine muudest programmidest JTFi selles programmis

| | Täiendav toetus JTFile selles programmis (*16) territooriumi jaoks, mis asub asjaomases piirkonnakategoorias (*18) (prioriteetide kaupa): |
| --- | --- |
| JTFi prioriteet | Summa |
| Ümberpaigutamised muu(de)st programmi(de)st (*17) piirkonnakategooriate kaupa | | |
| ERF | Enam arenenud piirkonnad | | |
| Üleminekupiirkonnad | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | |
| ESF+ | Enam arenenud piirkonnad | | |
| Üleminekupiirkonnad | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | |
| Kokku | | |

Täiendav toetus JTFile selles programmis (*16) territooriumi jaoks, mis asub asjaomases piirkonnakategoorias (*18) (prioriteetide kaupa):

JTFi prioriteet

Summa

Ümberpaigutamised muu(de)st programmi(de)st (*17) piirkonnakategooriate kaupa

ERF

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

ESF+

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Kokku

| Tekstiväli [3 000 ] ERFist või ESF+-ist tehtava täiendava ümberpaigutamise põhjendus kavandatud sekkumiste liikide alusel – ühissätete määruse artikli 22 lõike 3 punkti d alapunkt ix |
| --- |

Tekstiväli [3 000 ] ERFist või ESF+-ist tehtava täiendava ümberpaigutamise põhjendus kavandatud sekkumiste liikide alusel – ühissätete määruse artikli 22 lõike 3 punkti d alapunkt ix

3.3.   Ümberpaigutamised piirkonnakategooriate vahel vahehindamise tulemusel

Tabel 19A. Ümberpaigutamised piirkonnakategooriate vahel vahehindamise tulemusel programmi raames (jaotus aastate kaupa)

| Ümberpaigutamise allikas | Ümberpaigutamise siht | Jaotus aastate kaupa |
| --- | --- | --- |
| Piirkonnakategooria (*19) | Piirkonnakategooria (*19) | 2025 | 2026 | 2027 | Kokku |
| Enam arenenud piirkonnad | Enam arenenud piirkonnad /
  Üleminekupiirkonnad /
  Vähem arenenud piirkonnad | | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | | |

Ümberpaigutamise allikas

Ümberpaigutamise siht

Jaotus aastate kaupa

Piirkonnakategooria (*19)

Piirkonnakategooria (*19)

2025

2026

2027

Kokku

Enam arenenud piirkonnad

Enam arenenud piirkonnad /

Üleminekupiirkonnad /

Vähem arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Tabel 19B. Ümberpaigutamised piirkonnakategooriate vahel vahehindamise tulemusel muudesse programmidesse (jaotus aastate kaupa)

| Ümberpaigutamise allikas | Ümberpaigutamise siht | Jaotus aastate kaupa |
| --- | --- | --- |
| Piirkonnakategooria (*20) | Piirkonnakategooria (*20) | 2025 | 2026 | 2027 | Kokku |
| Enam arenenud piirkonnad | Enam arenenud piirkonnad /
  Üleminekupiirkonnad /
  Vähem arenenud piirkonnad | | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | | |

Ümberpaigutamise allikas

Ümberpaigutamise siht

Jaotus aastate kaupa

Piirkonnakategooria (*20)

Piirkonnakategooria (*20)

2025

2026

2027

Kokku

Enam arenenud piirkonnad

Enam arenenud piirkonnad /

Üleminekupiirkonnad /

Vähem arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

3.4.   Ümberpaigutamised tagasi (11)

Tabel 20A. Ümberpaigutamised tagasi (jaotus aastate kaupa)

| Ümberpaigutamise allikas | Ümberpaigutamise siht | Jaotus aastate kaupa |
| --- | --- | --- |
| InvestEU või muu liidu vahend | Fond | Piirkonnakategooria | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Kokku |
| InvestEU
  haru 1
  haru 2
  haru 3
  haru 4
  Liidu vahend 1
  Liidu vahend 2
  [...] | ERF | Enam arenenud piirkonnad | | | | | | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | | | | | | |
| ESF+ | Enam arenenud piirkonnad | | | | | | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | | | | | | |
| Ühtekuuluvusfond | Ei kohaldata | | | | | | | | |
| EMKVF | Ei kohaldata | | | | | | | | |

Ümberpaigutamise allikas

Ümberpaigutamise siht

Jaotus aastate kaupa

InvestEU või muu liidu vahend

Fond

Piirkonnakategooria

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Kokku

InvestEU

haru 1

haru 2

haru 3

haru 4

Liidu vahend 1

Liidu vahend 2

[...]

ERF

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

ESF+

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Ühtekuuluvusfond

Ei kohaldata

EMKVF

Ei kohaldata

Tabel 20B. Ümberpaigutamised tagasi (*21) (kokkuvõte)

| Allikas / Siht | ERF | ESF+ | Ühtekuuluvusfond | EMKVF |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enam arenenud piirkonnad | Üleminekupiirkonnad | Vähem arenenud piirkonnad | Enam arenenud piirkonnad | Üleminekupiirkonnad | Vähem arenenud piirkonnad | | |
| InvestEU | | | | | | | | |
| Haru 1 | | | | | | | | |
| Haru 2 | | | | | | | | |
| Haru 3 | | | | | | | | |
| Haru 4 | | | | | | | | |
| Rahastamisvahend 1 | | | | | | | | |
| Rahastamisvahend 2 | | | | | | | | |
| Rahastamisvahend 3 | | | | | | | | |
| Rahastamisvahend 4 (*22) | | | | | | | | |

Allikas / Siht

ERF

ESF+

Ühtekuuluvusfond

EMKVF

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

InvestEU

Haru 1

Haru 2

Haru 3

Haru 4

Rahastamisvahend 1

Rahastamisvahend 2

Rahastamisvahend 3

Rahastamisvahend 4 (*22)

3.5.   Rahalised assigneeringud aastate kaupa

Viide: ühissätete määruse artikli 22 lõike 3 punkti g alapunkt i ja JTFi määruse artiklid 3, 4 ja 7

Tabel 10. Rahalised assigneeringud aastate kaupa

| Fond | Piirkonna kategooria | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2026
  ainult EMKVFi puhul | 2027 | 2027
  ainult EMKVFi puhul | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahaline assigneering ilma kohandatava summata | Kohandatav summa | Rahaline assigneering ilma kohandatava summata | Kohandatav summa |
| ERF (*23) | Enam arenenud piirkonnad | | | | | | | | | | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | | | | | | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | | | | | | | | | | |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | | | | | | | | | | | | |
| Kokku | | | | | | | | | | | | | |
| ESF+ (*23) | Enam arenenud piirkonnad | | | | | | | | | | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | | | | | | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | | | | | | | | | | |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | | | | | | | | | | | | |
| Kokku | | | | | | | | | | | | | |
| JTF (*23) | JTFi määruse artikli 3 kohased vahendid | | | | | | | | | | | | | |
| JTFi määruse artikli 4 kohased vahendid | | | | | | | | | | | | | |
| JTFi määruse artikli 7 kohased vahendid (mis on seotud JTFi määruse artikli 3 kohaste vahenditega) | | | | | | | | | | | | | |
| JTFi määruse artikli 7 kohased vahendid (mis on seotud JTFi määruse artikli 4 kohaste vahenditega) | | | | | | | | | | | | | |
| Kokku | | | | | | | | | | | | | | |
| Ühtekuuluvusfond | | Ei kohaldata | | | | | | | | | | | | |
| EMKVF | | Ei kohaldata | | | | | | | | | | | | |
| Kokku | | | | | | | | | | | | | | |

Fond

Piirkonna kategooria

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2026

ainult EMKVFi puhul

2027

2027

ainult EMKVFi puhul

Kokku

Rahaline assigneering ilma kohandatava summata

Kohandatav summa

Rahaline assigneering ilma kohandatava summata

Kohandatav summa

ERF (*23)

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

Kokku

ESF+ (*23)

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

Kokku

JTF (*23)

JTFi määruse artikli 3 kohased vahendid

JTFi määruse artikli 4 kohased vahendid

JTFi määruse artikli 7 kohased vahendid (mis on seotud JTFi määruse artikli 3 kohaste vahenditega)

JTFi määruse artikli 7 kohased vahendid (mis on seotud JTFi määruse artikli 4 kohaste vahenditega)

Kokku

Ühtekuuluvusfond

Ei kohaldata

EMKVF

Ei kohaldata

Kokku

3.6.   Kõik rahalised assigneeringud fondide ja riiklike kaasrahastamiste kaupa

Viide: ühissätete määruse artikli 22 lõike 3 punkti g alapunkt ii, artikli 22 lõige 6 ja artikkel 36

Tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi alla kuuluvate programmide puhul, kui partnerluslepingus oli valitud ühissätete määruse artikli 36 lõike 4 kohane tehniline abi.

Tabel 11. Kõik rahalised assigneeringud fondide ja riiklike kaasrahastamiste kaupa

| Poliitikaeesmärk / JTFi erieesmärk number või tehniline abi | Prioriteet | Liidu toetuse arvutamise alus (rahastamiskõlblikud kulud või avaliku sektori osalus kokku) | Fond | Piirkonnakategooria (*24) | Liidu osalus
  (a) = (g)+(h) | Liidu osaluse jaotus | Liikmesriigiosalus | Liikmesriigi osaluse esialgne jaotus | Kokku | Kaasrahastamise määr |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu osalus, millest on maha arvatud kohandatav summa g) | Kohandatav summa
  (h) | Avalikud allikad | Eraallikad |
| (b)=(c)+(d) | (c) | (d) | (e)=(a)+(b) | (f)=(a)/(e) |
| | Prioriteet 1 | avalik sektor / kokku | ERF | Enam arenenud piirkonnad | | | | | | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | | | | | | |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | | | | | | | | |
| | Prioriteet 2 | | ESF+ | Enam arenenud piirkonnad | | | | | | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | | | | | | |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | | | | | | | | |
| | Prioriteet 3 | | JTF (*25) | JTFi määruse artikli 3 kohased vahendid | | | | | | | | | |
| JTFi määruse artikli 4 kohased vahendid | | | | | | | | | |
| Kokku | | | | | | | | | |
| | Prioriteet 4 | | Ühtekuuluvusfond | | | | | | | | | |
| Tehniline abi | Prioriteet 5
  Artikli 36 lõike 4 kohane tehniline abi | | ERF või ESF+ või JTF või Ühtekuuluvusfond | | | | | | | | | |
| Tehniline abi | Prioriteet 6
  Ühissätete määruse artikli 37 kohane tehniline abi | | ERF või ESF+ või JTF või Ühtekuuluvusfond | | | | | | | | | |
| | | ERF kokku | Enam arenenud piirkonnad | | | | | | | | |
| | Üleminekupiirkonnad | | | | | | | | |
| | Vähem arenenud piirkonnad | | | | | | | | |
| | Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | | | | | | | | |
| | | ESF+ kokku | Enam arenenud piirkonnad | | | | | | | | |
| | Üleminekupiirkonnad | | | | | | | | |
| | Vähem arenenud piirkonnad | | | | | | | | |
| | Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | | | | | | | | |
| | | JTF (*25) | JTFi määruse artikli 3 kohased vahendid | | | | | | | | | |
| | JTFi määruse artikli 4 kohased vahendid | | | | | | | | | |
| | | Ühtekuuluvusfond kokku | | | | | | | | | |
| | | Kogusumma | | | | | | | | | |

Poliitikaeesmärk / JTFi erieesmärk number või tehniline abi

Prioriteet

Liidu toetuse arvutamise alus (rahastamiskõlblikud kulud või avaliku sektori osalus kokku)

Fond

Piirkonnakategooria (*24)

Liidu osalus

(a) = (g)+(h)

Liidu osaluse jaotus

Liikmesriigiosalus

Liikmesriigi osaluse esialgne jaotus

Kokku

Kaasrahastamise määr

Liidu osalus, millest on maha arvatud kohandatav summa g)

Kohandatav summa

(h)

Avalikud allikad

Eraallikad

(b)=(c)+(d)

(c)

(d)

(e)=(a)+(b)

(f)=(a)/(e)

Prioriteet 1

avalik sektor / kokku

ERF

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

Prioriteet 2

ESF+

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

Prioriteet 3

JTF (*25)

JTFi määruse artikli 3 kohased vahendid

JTFi määruse artikli 4 kohased vahendid

Kokku

Prioriteet 4

Ühtekuuluvusfond

Tehniline abi

Prioriteet 5

Artikli 36 lõike 4 kohane tehniline abi

ERF või ESF+ või JTF või Ühtekuuluvusfond

Tehniline abi

Prioriteet 6

Ühissätete määruse artikli 37 kohane tehniline abi

ERF või ESF+ või JTF või Ühtekuuluvusfond

ERF kokku

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

ESF+ kokku

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

JTF (*25)

JTFi määruse artikli 3 kohased vahendid

JTFi määruse artikli 4 kohased vahendid

Ühtekuuluvusfond kokku

Kogusumma

Tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi puhul: programmid, mille puhul kasutatakse artikli 36 lõike 5 kohast tehnilist abi kooskõlas partnerluslepingus tehtud valikuga.

Tabel 11. Kõik rahalised eraldised fondide ja liikmesriigi osaluste kaupa

| Poliitikaeesmärk / JTFi erieesmärk number või tehniline abi | Prioriteet | Liidu toetuse arvutamise alus (rahastamiskõlblikud kulud või avaliku sektori osalus kokku) | Fond | Piirkonnakategooria (*26) | Liidu osalus
  (a)=(b)+(c)+(i)+(j) | Liidu osaluse jaotus | Liikmesriigi osalus | Liikmesriigi osaluse esialgne jaotus | Kokku | Kaasrahastamise määr |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avalikud allikad | Eraallikad |
| | (d)=(e)+(f) | (e) | (f) | (g)=(a)+(d) | (h)=(a)/(g) |
| Liidu osalus | Kohandatav summa | | | | | |
| ilma artikli 36 lõike 5 kohase tehnilise abita | artikli 36 lõike 5 kohase tehnilise abi jaoks | ilma artikli 36 lõike 5 kohase tehnilise abita | artikli 36 lõike 5 kohase tehnilise abi jaoks |
| (b) | (c) | (i) | (j) |
| | Prioriteet 1 | avalik sektor / kokku | ERF | Enam arenenud piirkonnad | | | | | | | | | | |
| | | | | Üleminekupiirkonnad | | | | | | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | | | | | | | | |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | | | | | | | | | | |
| | Prioriteet 2 | | ESF+ | Enam arenenud piirkonnad | | | | | | | | | | |
| Üleminekupiirkonnad | | | | | | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | | | | | | | | | |
| | | | | Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | | | | | | | | | | |
| | Prioriteet 3 | | JTF (*27) | JTFi määruse artikli 3 kohased vahendid | | | | | | | | | | | |
| JTFi määruse artikli 4 kohased vahendid | | | | | | | | | | | |
| Kokku | | | | | | | | | | | |
| | Prioriteet 4 | | Ühtekuuluvusfond | | | | | | | | | | | |
| Tehniline abi | Prioriteet 5
  Ühissätete määruse artikli 37 kohane tehniline abi | | ERF või ESF+ või JTF või Ühtekuuluvusfond | | | | | | | | | | | |
| | | ERF kokku | Enam arenenud piirkonnad | | | | | | | | | | |
| | Üleminekupiirkonnad | | | | | | | | | | |
| | Vähem arenenud piirkonnad | | | | | | | | | | |
| | | | Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | | | | | | | | | | |
| | | ESF+ kokku | Enam arenenud piirkonnad | | | | | | | | | | |
| | Üleminekupiirkonnad | | | | | | | | | | |
| | Vähem arenenud piirkonnad | | | | | | | | | | |
| | | | Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | | | | | | | | | | |
| | | JTF (*27) | JTFi määruse artikli 3 kohased vahendid | | | | | | | | | | | |
| | | | JTFi määruse artikli 4 kohased vahendid | | | | | | | | | | | |
| | | Ühtekuuluvusfond kokku | | | | | | | | | | | |
| Kogusumma | | | | | | | | | | | | | |

Poliitikaeesmärk / JTFi erieesmärk number või tehniline abi

Prioriteet

Liidu toetuse arvutamise alus (rahastamiskõlblikud kulud või avaliku sektori osalus kokku)

Fond

Piirkonnakategooria (*26)

Liidu osalus

(a)=(b)+(c)+(i)+(j)

Liidu osaluse jaotus

Liikmesriigi osalus

Liikmesriigi osaluse esialgne jaotus

Kokku

Kaasrahastamise määr

Avalikud allikad

Eraallikad

(d)=(e)+(f)

(e)

(f)

(g)=(a)+(d)

(h)=(a)/(g)

Liidu osalus

Kohandatav summa

ilma artikli 36 lõike 5 kohase tehnilise abita

artikli 36 lõike 5 kohase tehnilise abi jaoks

ilma artikli 36 lõike 5 kohase tehnilise abita

artikli 36 lõike 5 kohase tehnilise abi jaoks

(b)

(c)

(i)

(j)

Prioriteet 1

avalik sektor / kokku

ERF

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

Prioriteet 2

ESF+

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

Prioriteet 3

JTF (*27)

JTFi määruse artikli 3 kohased vahendid

JTFi määruse artikli 4 kohased vahendid

Kokku

Prioriteet 4

Ühtekuuluvusfond

Tehniline abi

Prioriteet 5

Ühissätete määruse artikli 37 kohane tehniline abi

ERF või ESF+ või JTF või Ühtekuuluvusfond

ERF kokku

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

ESF+ kokku

Enam arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Vähem arenenud piirkonnad

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

JTF (*27)

JTFi määruse artikli 3 kohased vahendid

JTFi määruse artikli 4 kohased vahendid

Ühtekuuluvusfond kokku

Kogusumma

EMKVFi puhul

Viide: ühissätete määruse artikli 22 lõike 3 punkti g alapunkt iii

EMKVFi programmid, mille puhul kasutatakse ühissätete määruse artikli 36 lõike 4 kohast tehnilist abi kooskõlas partnerluslepingus tehtud valikuga.

Tabel 11A. Kõik rahalised eraldised fondide ja liikmesriigi osaluste kaupa

| Prioriteet | Erieesmärk (nomenklatuur on sätestatud EMKVFi määruses) | Liidu toetuse arvutamise alus | Liidu osalus | Riigi avaliku sektori osalus | Kokku | Kaasrahastamise määr |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prioriteet 1 | 1.1.1 | Avalik sektor | | | | |
| 1.1.2 | Avalik sektor | | | | |
| 1.2 | Avalik sektor | | | | |
| 1.3 | Avalik sektor | | | | |
| 1.4 | Avalik sektor | | | | |
| 1.5 | Avalik sektor | | | | |
| 1.6 | Avalik sektor | | | | |
| Prioriteet 2 | 2.1 | Avalik sektor | | | | |
| 2.2 | Avalik sektor | | | | |
| Prioriteet 3 | 3.1 | Avalik sektor | | | | |
| Prioriteet 4 | 4.1 | Avalik sektor | | | | |
| Ühissätete määruse artikli 36 lõike 4 kohane tehniline abi | 5.1 | Avalik sektor | | | | |
| Ühissätete määruse artikli 37 kohane tehniline abi | 5.2 | Avalik sektor | | | | |

Prioriteet

Erieesmärk (nomenklatuur on sätestatud EMKVFi määruses)

Liidu toetuse arvutamise alus

Liidu osalus

Riigi avaliku sektori osalus

Kokku

Kaasrahastamise määr

Prioriteet 1

1.1.1

Avalik sektor

1.1.2

Avalik sektor

1.2

Avalik sektor

1.3

Avalik sektor

1.4

Avalik sektor

1.5

Avalik sektor

1.6

Avalik sektor

Prioriteet 2

2.1

Avalik sektor

2.2

Avalik sektor

Prioriteet 3

3.1

Avalik sektor

Prioriteet 4

4.1

Avalik sektor

Ühissätete määruse artikli 36 lõike 4 kohane tehniline abi

5.1

Avalik sektor

Ühissätete määruse artikli 37 kohane tehniline abi

5.2

Avalik sektor

EMKVFi programmid, mille puhul kasutatakse ühissätete määruse artikli 36 lõike 5 kohast tehnilist abi kooskõlas partnerluslepingus tehtud valikuga.

Tabel 11A. Kõik rahalised eraldised fondide ja liikmesriigi osaluste kaupa

| Prioriteet | Erieesmärk (nomenklatuur on sätestatud EMKVFi määruses) | Liidu toetuse arvutamise alus | Liidu toetus | Riigi avaliku sektori osalus | Kokku | Kaasrahastamise määr |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu osalus, v.a ühissätete määruse artikli 36 lõike 5 kohane tehniline abi | Liidu osalus ühissätete määruse artikli 36 lõike 5 kohaseks tehniliseks abiks |
| Prioriteet 1 | 1.1.1 | Avalik sektor | | | | | |
| 1.1.2 | Avalik sektor | | | | | |
| 1.2 | Avalik sektor | | | | | |
| 1.3 | Avalik sektor | | | | | |
| 1.4 | Avalik sektor | | | | | |
| 1.5 | Avalik sektor | | | | | |
| 1.6 | Avalik sektor | | | | | |
| Prioriteet 2 | 2.1 | Avalik sektor | | | | | |
| 2.2 | Avalik sektor | | | | | |
| Prioriteet 3 | 3.1 | Avalik sektor | | | | | |
| Prioriteet 4 | 4.1 | Avalik sektor | | | | | |
| Tehniline abi (ühissätete määruse artikkel 37) | 5.1 | Avalik sektor | | | | | |

Prioriteet

Erieesmärk (nomenklatuur on sätestatud EMKVFi määruses)

Liidu toetuse arvutamise alus

Liidu toetus

Riigi avaliku sektori osalus

Kokku

Kaasrahastamise määr

Liidu osalus, v.a ühissätete määruse artikli 36 lõike 5 kohane tehniline abi

Liidu osalus ühissätete määruse artikli 36 lõike 5 kohaseks tehniliseks abiks

Prioriteet 1

1.1.1

Avalik sektor

1.1.2

Avalik sektor

1.2

Avalik sektor

1.3

Avalik sektor

1.4

Avalik sektor

1.5

Avalik sektor

1.6

Avalik sektor

Prioriteet 2

2.1

Avalik sektor

2.2

Avalik sektor

Prioriteet 3

3.1

Avalik sektor

Prioriteet 4

4.1

Avalik sektor

Tehniline abi (ühissätete määruse artikkel 37)

5.1

Avalik sektor

4.   Eeltingimused

Viide: ühissätete määruse artikli 22 lõike 3 punkt i

Tabel 12. Eeltingimused

| Eeltingimused | Fond | Erieesmärk (Ei kohaldata EMKVFi puhul) | Eeltingimuse täitmine | Kriteeriumid | Kriteeriumide täitmine | Viide asjakohastele dokumentidele | Põhjendus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | Jah/Ei | Kriteerium 1 | JAH/EI | [500] | [1 000 ] |
| | | | | Kriteerium 2 | JAH/EI | | |

Eeltingimused

Fond

Erieesmärk (Ei kohaldata EMKVFi puhul)

Eeltingimuse täitmine

Kriteeriumid

Kriteeriumide täitmine

Viide asjakohastele dokumentidele

Põhjendus

Jah/Ei

Kriteerium 1

JAH/EI

[500]

[1 000 ]

Kriteerium 2

JAH/EI

5.   Programmi haldavad asutused

Viide: ühissätete määruse artikli 22 lõike 3 punkt k ning artiklid 71 ja 84

Tabel 13. Programmi haldavad asutused

| Programmi haldavad asutused | Asutuse nimetus [500] | Kontakti nimi [200] | E-post [200] |
| --- | --- | --- | --- |
| Korraldusasutus | | | |
| Auditeerimisasutus | | | |
| Asutus, kellele laekuvad komisjoni maksed | | | |
| Kui kohaldatav, asutus või asutused, kellele laekuvad komisjoni maksed ühissätete määruse artikli 36 lõike 5 kohase tehnilise abi puhul | | | |
| Raamatupidamisülesanne, kui selle ülesande täitmine on antud asutusele, mis ei ole korraldusasutus | | | |

Programmi haldavad asutused

Asutuse nimetus [500]

Kontakti nimi [200]

E-post [200]

Korraldusasutus

Auditeerimisasutus

Asutus, kellele laekuvad komisjoni maksed

Kui kohaldatav, asutus või asutused, kellele laekuvad komisjoni maksed ühissätete määruse artikli 36 lõike 5 kohase tehnilise abi puhul

Raamatupidamisülesanne, kui selle ülesande täitmine on antud asutusele, mis ei ole korraldusasutus

Artikli 36 lõike 5 kohase tehnilise abi hüvitatud summade jaotus, kui komisjonilt saavad makseid rohkem asutusi

Viide: ühissätete määruse artikli 22 lõige 3

Tabel 13A. See osa ühissätete määruse artikli 36 lõike 5 punktis b sätestatud protsendimääradest, mis hüvitatakse asutustele, kes saavad komisjonilt makseid ühissätete määruse artikli 36 lõike 5 kohase tehnilise abi puhul (protsendipunktides)

| Asutus 1 | protsendipunktid |
| --- | --- |
| Asutus 2 (*28) | protsendipunktid |

Asutus 1

protsendipunktid

Asutus 2 (*28)

protsendipunktid

6.   Partnerlus

Viide: ühissätete määruse artikli 22 lõike 3 punkt h

| Tekstiväli [10 000 ] |
| --- |

Tekstiväli [10 000 ]

7.   Teabevahetus ja nähtavus

Viide: ühissätete määruse artikli 22 lõike 3 punkt j

| Tekstiväli [4 500 ] |
| --- |

Tekstiväli [4 500 ]

8.   Ühikuhindade, kindlasummaliste maksete, ühtsete määrade ja kuludega sidumata rahastamise kasutamine

Viide: ühissätete määruse artiklid 94 ja 95

Tabel 14. Ühikuhindade, kindlasummaliste maksete, ühtsete määrade ja kuludega sidumata rahastamise kasutamine

| Ühissätete määruse artiklite 94 ja 95 kavandatud kasutamine | JAH | EI |
| --- | --- | --- |
| Programm kasutab alates vastuvõtmisest prioriteedi raames liidu osaluse hüvitamist ühikuhindade, kindlasummaliste maksete ja ühtsete määrade alusel vastavalt ühissätete määruse artiklile 94 (kui jah, täitke 1. liide) | ☐ | ☐ |
| Programm kasutab alates vastuvõtmisest liidu osaluse hüvitamist kuludega sidumata rahastamise alusel vastavalt ühissätete määruse artiklile 95 (kui jah, täitke 2. liide) | ☐ | ☐ |

Ühissätete määruse artiklite 94 ja 95 kavandatud kasutamine

JAH

EI

Programm kasutab alates vastuvõtmisest prioriteedi raames liidu osaluse hüvitamist ühikuhindade, kindlasummaliste maksete ja ühtsete määrade alusel vastavalt ühissätete määruse artiklile 94 (kui jah, täitke 1. liide)

☐

☐

Programm kasutab alates vastuvõtmisest liidu osaluse hüvitamist kuludega sidumata rahastamise alusel vastavalt ühissätete määruse artiklile 95 (kui jah, täitke 2. liide)

☐

☐

1. liide

Ühikuhindadel, kindlasummalistel maksetel ja ühtsetel määradel põhinev liidu osalus

Vorm andmete esitamiseks komisjonile läbivaatamiseks (Ühissätete määruse artikkel 94)

| Ettepaneku esitamise kuupäev | |
| --- | --- |
| | |

Ettepaneku esitamise kuupäev

Käesolevat liidet ei nõuta, kui kasutatakse ühissätete määruse artikli 94 lõikes 4 osutatud delegeeritud õigusaktiga kehtestatud liidu tasandi lihtsustatud kuluvõimalusi.

A.   Peamiste elementide kokkuvõte

| Prioriteet | Fond | Erieesmärk | Piirkonnakategooria | Rahalise kogueraldise hinnanguline osa, mille suhtes kohaldatakse prioriteedi raames lihtsustatud kuluvõimalusi (%) | Hõlmatud tegevuste liik/liigid | Hüvitamise aluseks olev näitaja | Hüvitamise aluseks oleva näitaja mõõtühik | Lihtsustatud kuluvõimaluse tüüp (ühikuhindade standardiseeritud astmik, kindlasummalised maksed või ühtsed määrad) | Lihtsustatud kuluvõimaluste summa (eurodes) või protsent (ühtsete määrade puhul) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | Kood (12) | Kirjeldus | Kood (13) | Kirjeldus | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

Prioriteet

Fond

Erieesmärk

Piirkonnakategooria

Rahalise kogueraldise hinnanguline osa, mille suhtes kohaldatakse prioriteedi raames lihtsustatud kuluvõimalusi (%)

Hõlmatud tegevuste liik/liigid

Hüvitamise aluseks olev näitaja

Hüvitamise aluseks oleva näitaja mõõtühik

Lihtsustatud kuluvõimaluse tüüp (ühikuhindade standardiseeritud astmik, kindlasummalised maksed või ühtsed määrad)

Lihtsustatud kuluvõimaluste summa (eurodes) või protsent (ühtsete määrade puhul)

Kood (12)

Kirjeldus

Kood (13)

Kirjeldus

B.   Andmed tegevuse liikide lõikes (täita iga tegevuse liigi kohta)

Kas korraldusasutus on saanud abi väliselt ettevõtjalt allpool toodud lihtsustatud kulude esitamiseks?

| Kui jah, palun täpsustada, milliselt väliselt ettevõtjalt | : | Jah/Ei – välise ettevõtja nimi |
| --- | --- | --- |

Kui jah, palun täpsustada, milliselt väliselt ettevõtjalt

:

Jah/Ei – välise ettevõtja nimi

| 1. | Tegevuse liigi kirjeldus, sealhulgas rakendamise ajakava (14) |
| --- | --- |

1.

Tegevuse liigi kirjeldus, sealhulgas rakendamise ajakava (14)

| 2. | Erieesmärk/erieesmärgid |
| --- | --- |

2.

Erieesmärk/erieesmärgid

| 3. | Hüvitamise aluseks olev näitaja (15) |
| --- | --- |

3.

Hüvitamise aluseks olev näitaja (15)

| 4. | Hüvitamise aluseks oleva näitaja mõõtühik |
| --- | --- |

4.

Hüvitamise aluseks oleva näitaja mõõtühik

| 5. | Ühikuhindade standardiseeritud astmik, kindlasummalised maksed või ühtsed määrad |
| --- | --- |

5.

Ühikuhindade standardiseeritud astmik, kindlasummalised maksed või ühtsed määrad

| 6. | Lihtsustatud kuluvõimaluste summa ühe mõõtühiku kohta või protsent (ühtsete määrade puhul) |
| --- | --- |

6.

Lihtsustatud kuluvõimaluste summa ühe mõõtühiku kohta või protsent (ühtsete määrade puhul)

| 7. | Kulukategooriad, mis on kaetud ühikuhinna, kindlasummalise makse või ühtse määraga |
| --- | --- |

7.

Kulukategooriad, mis on kaetud ühikuhinna, kindlasummalise makse või ühtse määraga

| 8. | Kas need kulukategooriad hõlmavad tegevuse kõiki rahastamiskõlblikke kulusid? (JAH/EI) |
| --- | --- |

8.

Kas need kulukategooriad hõlmavad tegevuse kõiki rahastamiskõlblikke kulusid? (JAH/EI)

| 9. | Kohandamismeetod(id) (16) |
| --- | --- |

9.

Kohandamismeetod(id) (16)

| 10. | Ühikute saavutamise kontrollimine






  — | kirjeldada, millist dokumenti / milliseid dokumente / millist süsteemi kasutatakse saadud ühikute saavutamise kontrollimiseks |
| --- | --- | --- |

10.

Ühikute saavutamise kontrollimine

—

kirjeldada, millist dokumenti / milliseid dokumente / millist süsteemi kasutatakse saadud ühikute saavutamise kontrollimiseks

| — | kirjeldada, mida juhtimiskontrollide ajal kontrollitakse ja kes seda teeb |
| --- | --- |

—

kirjeldada, mida juhtimiskontrollide ajal kontrollitakse ja kes seda teeb

| — | kirjeldada, kuidas toimub asjakohaste andmete/dokumentide kogumine ja säilitamine |
| --- | --- |

—

kirjeldada, kuidas toimub asjakohaste andmete/dokumentide kogumine ja säilitamine

| 11. | Võimalikud kahjulikud stiimulid, leevendusmeetmed (17) ja hinnanguline riskitase (kõrge/keskmine/madal) |
| --- | --- |

11.

Võimalikud kahjulikud stiimulid, leevendusmeetmed (17) ja hinnanguline riskitase (kõrge/keskmine/madal)

| 12. | Kogusumma (riiklik ja liidu), mille hüvitamist komisjonilt selle alusel oodatakse |
| --- | --- |

12.

Kogusumma (riiklik ja liidu), mille hüvitamist komisjonilt selle alusel oodatakse

C.   Ühikuhindade, kindlasummaliste maksete või ühtsete määrade standardiseeritud astmiku arvutamine

| 1. | Andmete allikas, mida kasutatakse ühikuhindade, kindlasummaliste maksete või ühtsete määrade standardiseeritud astmiku arvutamisel (kes tootis, kogus ja salvestas andmed; kus andmeid säilitatakse; tähtpäevad; valideerimine jne). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Palun täpsustage, miks on artikli 94 lõike 2 alusel välja pakutud meetod ja arvutus selle tegevuse liigi puhul asjakohased. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Palun täpsustage, kuidas tehti arvutused, lisades eelkõige eeldused seoses kvaliteedi või kvantiteediga. Kui see on asjakohane, tuleks kasutada statistilisi tõendeid ja võrdlusaluseid ning, kui see on nõutud, tuleks need esitada komisjoni kasutatavas vormingus. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Palun selgitage, kuidas olete taganud, et ühikuhindade, kindlasummaliste maksete või ühtsete määrade standardiseeritud astmike arvutamisel on kasutatud üksnes rahastamiskõlblikke kulusid. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Auditeerimisasutus(t)e hinnang arvutamise metoodika ja summade ning korra kohta, millega tagatakse andmete kontroll, kvaliteet, kogumine ja säilitamine. |
| --- | --- |

5.

2. liide

Kuludega sidumata rahastamisel põhinev liidu osalus

Vorm andmete esitamiseks komisjonile läbivaatamiseks

(Ühissätete määruse artikkel 95)

| Ettepaneku esitamise kuupäev | |
| --- | --- |
| | |

Ettepaneku esitamise kuupäev

Käesolevat liidet ei nõuta, kui kasutatakse ühissätete määruse artikli 95 lõikes 4 osutatud delegeeritud õigusaktiga kehtestatud kuludega sidumata liidu tasandi rahastamist.

A.   Peamiste elementide kokkuvõte

| Prioriteet | Fond | Erieesmärk | Piirkonnakategooria | Summa, mis on kaetud kuludega sidumata rahastamisega | Hõlmatud tegevuste liik/liigid | Komisjonipoolse hüvitamise aluseks olevad vajalikud täidetavad tingimused/saavutatavad tulemused | näitaja | Komisjonipoolse hüvitamise aluseks olevate vajalike täidetavate tingimuste/saavutatavate tulemuste mõõtühik | Toetusesaaja(te)le hüvitise maksmiseks kasutatava hüvitamismeetodi kavandatav liik |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | Kood (18) | Kirjeldus | | Kood (19) | Kirjeldus | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

Prioriteet

Fond

Erieesmärk

Piirkonnakategooria

Summa, mis on kaetud kuludega sidumata rahastamisega

Hõlmatud tegevuste liik/liigid

Komisjonipoolse hüvitamise aluseks olevad vajalikud täidetavad tingimused/saavutatavad tulemused

näitaja

Komisjonipoolse hüvitamise aluseks olevate vajalike täidetavate tingimuste/saavutatavate tulemuste mõõtühik

Toetusesaaja(te)le hüvitise maksmiseks kasutatava hüvitamismeetodi kavandatav liik

Kood (18)

Kirjeldus

Kood (19)

Kirjeldus

B.   Andmed tegevuse liikide lõikes (täita iga tegevuse liigi kohta)

| 1. | Tegevuse liigi kirjeldus |
| --- | --- |

1.

Tegevuse liigi kirjeldus

| 2. | Erieesmärk / erieesmärgid |
| --- | --- |

2.

Erieesmärk / erieesmärgid

| 3. | Täidetavad tingimused või saavutatavad tulemused |
| --- | --- |

3.

Täidetavad tingimused või saavutatavad tulemused

| 4. | Tingimuste täitmise või tulemuste saavutamise tähtaeg |
| --- | --- |

4.

Tingimuste täitmise või tulemuste saavutamise tähtaeg

| 5. | Näitaja määratlus |
| --- | --- |

5.

Näitaja määratlus

| 6. | Komisjonipoolse hüvitamise aluseks olevate vajalike täidetavate tingimuste/saavutatavate tulemuste mõõtühik |
| --- | --- |

6.

Komisjonipoolse hüvitamise aluseks olevate vajalike täidetavate tingimuste/saavutatavate tulemuste mõõtühik

| 7. | Vahetulemused (kui kohaldatav), mille komisjon võtab hüvitamisel aluseks, ja hüvitamise ajakava |
| --- | --- |

7.

Vahetulemused (kui kohaldatav), mille komisjon võtab hüvitamisel aluseks, ja hüvitamise ajakava

Vahetulemused

Kavandatud kuupäev

Summad (eurodes)

| 8. | Kogusumma (sealhulgas liidu ja liikmesriigi rahastamine) |
| --- | --- |

8.

Kogusumma (sealhulgas liidu ja liikmesriigi rahastamine)

| 9. | Kohandamismeetod(id) |
| --- | --- |

9.

Kohandamismeetod(id)

| 10. | Tulemuse saavutamise või tingimuse täitmise kontrollimine (ja kui on asjakohane, vahetulemused):






  — | kirjeldada, millist dokumenti / milliseid dokumente / millist süsteemi kasutatakse tulemuse saavutamise või tingimuse täitmise kontrollimiseks (ja kui asjakohane, iga vahetulemuse kontrollimiseks); |
| --- | --- | --- |

10.

Tulemuse saavutamise või tingimuse täitmise kontrollimine (ja kui on asjakohane, vahetulemused):

—

kirjeldada, millist dokumenti / milliseid dokumente / millist süsteemi kasutatakse tulemuse saavutamise või tingimuse täitmise kontrollimiseks (ja kui asjakohane, iga vahetulemuse kontrollimiseks);

| — | kirjeldada, kuidas juhtimiskontrolle (sealhulgas kohapealseid kontrolle) tehakse ja kes neid teeb; |
| --- | --- |

—

kirjeldada, kuidas juhtimiskontrolle (sealhulgas kohapealseid kontrolle) tehakse ja kes neid teeb;

| — | kirjeldada, kuidas toimub asjakohaste andmete/dokumentide kogumine ja säilitamine. |
| --- | --- |

—

kirjeldada, kuidas toimub asjakohaste andmete/dokumentide kogumine ja säilitamine.

| 11. | Kuludega sidumata rahastamise vormis antavate toetuste kasutamine
  Kas liikmesriik annab toetusesaajatele toetust kuludega sidumata rahastamise kujul? [JAH/EI] |
| --- | --- |

11.

Kuludega sidumata rahastamise vormis antavate toetuste kasutamine

Kas liikmesriik annab toetusesaajatele toetust kuludega sidumata rahastamise kujul? [JAH/EI]

| 12. | Kontrolljälje tagamise kord
  Palun märkige selle korra eest vastutav(ad) asutus(ed). |
| --- | --- |

12.

Kontrolljälje tagamise kord

Palun märkige selle korra eest vastutav(ad) asutus(ed).

3. liide

Kavandatud strateegiliselt oluliste tegevuste loetelu ja ajakava

(Ühissätete määruse artikli 22 lõige 3)

| Tekstiväli [2 000 ] |
| --- |

Tekstiväli [2 000 ]

4. liide

EMKVFi tegevuskava iga äärepoolseima piirkonna jaoks

NB: märkida uuesti iga äärepoolseima piirkonna puhul

Vorm andmete esitamiseks komisjonile läbivaatamiseks

| Äärepoolseima piirkonna nimi | |
| --- | --- |

Äärepoolseima piirkonna nimi

A.   Kalavarude kestliku kasutamise ja kestliku sinise majanduse arendamise strateegia kirjeldus

| Tekstiväli [30 000 ] |
| --- |

Tekstiväli [30 000 ]

B.   Peamiste kavandatud meetmete ja neile vastavate finantsvahendite kirjeldus

| Peamiste meetmete kirjeldus | EMKVFi eraldatud summa (eurodes) |
| --- | --- |
| Kalandus- ja vesiviljelussektori struktuuriabi EMKVFi raames
  Tekstiväli [10 000 ] | |
| Lisakulude hüvitamine EMKVFi määruse artikli 24 kohaselt
  Tekstiväli [10 000 ] | |
| Muud kestlikku sinisesse majandusse tehtavad investeeringud, mis on vajalikud rannikualade kestlikuks arenguks
  Tekstiväli [10 000 ] | |
| KOKKU | |

Peamiste meetmete kirjeldus

EMKVFi eraldatud summa (eurodes)

Kalandus- ja vesiviljelussektori struktuuriabi EMKVFi raames

Tekstiväli [10 000 ]

Lisakulude hüvitamine EMKVFi määruse artikli 24 kohaselt

Tekstiväli [10 000 ]

Muud kestlikku sinisesse majandusse tehtavad investeeringud, mis on vajalikud rannikualade kestlikuks arenguks

Tekstiväli [10 000 ]

KOKKU

C.   Muude liidu rahastamisallikatega saavutatava koosmõju kirjeldus

| Tekstiväli [10 000 ] |
| --- |

Tekstiväli [10 000 ]

D.   Täiendav rahastamine lisakulude hüvitamise rakendamiseks (riigiabi)

Teave tuleb esitada iga kavandatava kava/sihtotstarbelise üksikabi kohta

| Piirkond | Piirkonna/piirkondade nimi (NUTS) (20) | ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |
| Abi andev asutus | Nimi | ... |
| Postiaadress
  Veebiaadress | ...
  ... |
| Abimeetme nimetus | ... |
| Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele) | ...
  ...
  ... |
| Veebilink abimeetme tervikteksti juurde | ... |
| Meetmeliik | ☐ | Kava |

Piirkond

Piirkonna/piirkondade nimi (NUTS) (20)

...

...

...

Abi andev asutus

Nimi

...

Postiaadress

Veebiaadress

...

...

Abimeetme nimetus

...

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

...

...

...

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde

...

Meetmeliik

☐

Kava

| ☐ | Sihtotstarbeline üksikabi |
| --- | --- |

☐

Sihtotstarbeline üksikabi

Abisaaja nimi ja grupp, (21) kuhu ta kuulub

...

...

Olemasoleva abikava või sihtotstarbelise üksikabi muutmine

Komisjoni abi number

| ☐ | Pikendamine |
| --- | --- |

☐

Pikendamine

...

...

| ☐ | Muudatus |
| --- | --- |

☐

Muudatus

...

...

Kestus (22)

| ☐ | Kava |
| --- | --- |

☐

Kava

pp/kk/aaaa–pp/kk/aaaa

Abi andmise kuupäev (23)

| ☐ | Sihtotstarbeline üksikabi |
| --- | --- |

☐

Sihtotstarbeline üksikabi

kk/pp/aaaa

Asjaomane majandussektor / asjaomased majandussektorid

| ☐ | Kõik abikõlblikud majandussektorid |
| --- | --- |

☐

Kõik abikõlblikud majandussektorid

| ☐ | Piiratud konkreetsete sektoritega: palun täpsustada NACE grupi tasandil (24) |
| --- | --- |

☐

Piiratud konkreetsete sektoritega: palun täpsustada NACE grupi tasandil (24)

...

...

...

...

Abisaaja liik

| ☐ | VKE |
| --- | --- |

☐

VKE

| ☐ | Suured ettevõtjad |
| --- | --- |

☐

Suured ettevõtjad

Eelarve

Abikava raames planeeritud eelarve aastane kogusumma (25)

Omavääring ... (täissummad)

...

Ettevõtjale antava sihtotstarbelise üksikabi üldsumma (26)

Omavääring ... (täissummad)

...

| ☐ | Tagatised (27) |
| --- | --- |

☐

Tagatised (27)

Omavääring ... (täissummad)

...

Abi osutamise vahend

| ☐ | Toetus/intressitoetus |
| --- | --- |

☐

Toetus/intressitoetus

| ☐ | Laen/tagasimakstavad ettemaksed |
| --- | --- |

☐

Laen/tagasimakstavad ettemaksed

| ☐ | Tagatis (asjakohasel juhul viitega komisjoni otsusele (28) |
| --- | --- |

☐

Tagatis (asjakohasel juhul viitega komisjoni otsusele (28)

| ☐ | Maksusoodustus või -vabastus |
| --- | --- |

☐

Maksusoodustus või -vabastus

| ☐ | Riskifinantseerimise pakkumine |
| --- | --- |

☐

Riskifinantseerimise pakkumine

| ☐ | Muu (palun täpsustage) |
| --- | --- |

☐

Muu (palun täpsustage)

...

Motivatsioon

Märkida, miks on võetud kasutusele riigiabikava või antud sihtotstarbelist üksikabi, selle asemel et taotleda abi EMKVFi raames:

| ☐ | meetmed, mis ei ole hõlmatud riikliku programmiga; |
| --- | --- |

☐

meetmed, mis ei ole hõlmatud riikliku programmiga;

| ☐ | prioriteedid vahendite jaotuses riikliku programmi raames; |
| --- | --- |

☐

prioriteedid vahendite jaotuses riikliku programmi raames;

| ☐ | ei rahastata enam EMKVFi raames; |
| --- | --- |

☐

ei rahastata enam EMKVFi raames;

| ☐ | muu (palun täpsustage) |
| --- | --- |

☐

muu (palun täpsustage)

---

(1)  Nurksulgudes esitatud arv viitab tühikuteta tähemärkide arvule.

(2)  ESF+ määruse artikli 4 lõike 1 punktis m sätestatud erieesmärgi toetamisega piirduvate programmide puhul ei pea programmi strateegia kirjeldus olema seotud ühissätete määruse artikli 22 lõike 3 punkti a alapunktides i, ii ja vi osutatud katsumustega.

(*1)  Spetsiaalsed prioriteedid vastavalt ESF+ määrusele.

(*2)  Kui märgistatud, minna edasi punkti 2.1.1.2.

(3)  Kui ESF+ määruse artikli 7 lõike 4 kohaldamisel võetakse arvesse ESF+ määruse artikli 4 lõike 1 punktis l sätestatud erieesmärgi kohaseid vahendeid.

(4)  Välja arvatud erieesmärk, mis on sätestatud ESF+ määruse artikli 4 lõike 1 punktis m.

(*3)  Põhimõtteliselt aitab 40 % ESF+ vahenditest kaasa soolise võrdõiguslikkuse jälgimisele. 100 % on kohaldatav, kui liikmesriik otsustab kasutada ESF+ määruse artiklit 6 ja programmipõhiseid meetmeid soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas.

(5)  Ühissätete määruse artikli 22 lõike 3 punkti d ei kohaldata erieesmärgi suhtes, mis on sätestatud ESF+ määruse artikli 4 lõike 1 punktis m.

(6)  Üksnes programmide puhul, mis on piiratud ESF+ määruse artikli 4 lõike 1 punktis m sätestatud erieesmärgiga.

(*4)  Põhimõtteliselt aitab 40 % ESF+ vahenditest kaasa soolise võrdõiguslikkuse jälgimisele. 100 % on kohaldatav, kui liikmesriik otsustab kasutada ESF+ määruse artiklit 6 ja programmipõhiseid meetmeid soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas.

(*5)  Põhimõtteliselt aitab 40 % ESF+ vahenditest kaasa soolise võrdõiguslikkuse jälgimisele. 100 % on kohaldatav, kui liikmesriik otsustab kasutada ESF+ määruse artiklit 6 ja programmipõhiseid meetmeid soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas.

(7)  Kohaldatakse üksnes programmi muutmiste suhtes kooskõlas ühissätete määruse artiklitega 14 ja 26, välja arvatud täiendavad ümberpaigutamised JTFi kooskõlas ühissätete määruse artikliga 27. Ümberpaigutamised ei mõjuta liikmesriigile ette nähtud rahaliste assigneeringute iga-aastast jaotust mitmeaastase finantsraamistiku tasandil.

(*6)  Iga uue panuse taotlemise puhul näidatakse programmi muutmises ära igal aastal kogusummad fondide ja piirkonnakategooriate kaupa.

(*7)  Programmi muutmistega programmitöö perioodi jooksul tehtud kõigi panuste kumulatiivsed summad. Iga uue panuse taotlemise puhul näidatakse programmi muutmises ära igal aastal kogusummad fondide ja piirkonnakategooriate kaupa.

(*8)  Programmi muutmistega programmitöö perioodi jooksul tehtud kõigi ümberpaigutamiste kumulatiivsed summad. Iga uue ümberpaigutamise taotlemise puhul näidatakse programmi muutmises ära igal aastal ümberpaigutatud kogusummad fondide ja piirkonnakategooriate kaupa.

(*9)  Ümberpaigutamisi võib teha mis tahes muusse eelarve otsese või kaudse täitmise alla kuuluvasse rahastamisvahendisse, kui selline võimalus on ette nähtud alusaktis. Asjaomaste liidu rahastamisvahendite number ja nimed täpsustatakse.

(*10)  Ümberpaigutamine teistesse programmidesse. ERFi ja ESF+ vahelisi ümberpaigutamisi saab teha ainult sama piirkonnakategooria raames.

(*11)  Programmi muutmistega programmitöö perioodi jooksul tehtud kõigi ümberpaigutamiste kumulatiivsed summad. Iga uue ümberpaigutamise taotlemise puhul näidatakse programmi muutmises ära igal aastal ümberpaigutatud kogusummad fondide ja piirkonnakategooriate kaupa.

(8)  Ümberpaigutamised ei mõjuta liikmesriigile ette nähtud rahaliste assigneeringute iga-aastast jaotust mitmeaastase finantsraamistiku tasandil.

(9)  Kohaldatakse JTFi eraldistega programmide esmakordsel vastuvõtmisel.

(10)  Osa täidetakse vastuvõtva programmi poolt. Kui JTFist toetatav programm saab programmiga ja muude programmidega täiendavat toetust (vt ühissätete määruse artikkel 27), tuleb täita kõik käesoleva osa tabelid. Esmakordsel vastuvõtmisel koos JTFi eraldisega tuleb käesolevas osas kinnitada või parandada partnerluslepingus kavandatud esialgsed ümberpaigutamised.

(*12)  JTFi vahendeid tuleks täiendada selle piirkonnakategooria ERFi või ESF+ vahenditega, kus asjaomane territoorium asub.

(*13)  Programm koos JTFi eraldisega.

(*14)  JTFi vahendeid tuleks täiendada nende piirkonnakategooriate ERFi või ESF+ vahenditega, kus asjaomane territoorium asub.

(*15)  JTFi vahendeid tuleks täiendada nende piirkonnakategooriate ERFi või ESF+ vahenditega, kus asjaomane territoorium asub.

(*16)  JTFi eraldisega programm, mis saab ERFist ja ESF+-ist täiendavat toetust.

(*17)  Programm, millega antakse täiendavat toetust ERFist ja ESF+-ist (allikas).

(*18)  JTFi vahendeid tuleks täiendada nende piirkonnakategooriate ERFi või ESF+ vahenditega, kus asjaomane territoorium asub.

(*19)  Kohaldatakse ainult ERFi ja ESF+ suhtes.

(*20)  Kohaldatakse ainult ERFi ja ESF+ suhtes.

(11)  Kohaldatakse üksnes programmi muutmiste suhtes, mis on seotud muudest liidu rahastamisvahenditest, sealhulgas AMIFi, ISFi ja BMVI elementidest tagasi ümber paigutatud vahenditega eelarve otsese või kaudse täitmise raames või InvestEU-st tagasi ümber paigutatud vahenditega.

(*21)  Programmi muutmistega programmitöö perioodi jooksul tehtud kõigi ümberpaigutamiste kumulatiivsed summad. Iga uue ümberpaigutamise taotlemise puhul näidatakse programmi muutmises ära igal aastal ümberpaigutatud kogusummad fondide ja piirkonnakategooriate kaupa.

(*22)  Ümberpaigutamisi võib teha mis tahes muusse eelarve otsese või kaudse täitmise alla kuuluvasse rahastamisvahendisse, kui selline võimalus on ette nähtud alusaktis. Asjaomaste liidu rahastamisvahendite number ja nimed täpsustatakse.

(*23)  Summad pärast täiendavat ümberpaigutamist JTFi.

(*24)  ERFi puhul: vähem arenenud piirkonnad, üleminekupiirkonnad, enam arenenud piirkonnad ja, kui kohaldatav, eritoetus äärepoolseimatele ja põhjapoolsetele hõredalt asustatud piirkondadele. ESF+ puhul: vähem arenenud piirkonnad, üleminekupiirkonnad, enam arenenud piirkonnad ja, kui kohaldatav, lisatoetus äärepoolseimatele piirkondadele. Ühtekuuluvusfondi puhul: ei kohaldata. Tehnilise abi puhul sõltub piirkonnakategooria kohaldamine fondist, mis on valitud.

(*25)  Märkige JTFi vahendite kogusumma, sealhulgas ERFist ja ESF+-ist ümberpaigutatud täiendav toetus. Tabel ei sisalda JTFi määruse artikli 7 kohaseid summasid. JTFist rahastatava tehnilise abi puhul tuleks JTFi vahendid jagada JTFi määruse artiklitega 3 ja 4 seotud vahenditeks. JTFi määruse artikli 4 puhul kohandatavat summat ei ole.

(*26)  ERFi ja ESF+ puhul: vähem arenenud piirkonnad, üleminekupiirkonnad, enam arenenud piirkonnad ja, kui kohaldatav, eritoetus äärepoolseimatele ja põhjapoolsetele hõredalt asustatud piirkondadele. Ühtekuuluvusfondi puhul: ei kohaldata. Tehnilise abi puhul sõltuvad piirkonnakategooriad fondist, mis on valitud.

(*27)  Märkige JTFi vahendite kogusumma, sealhulgas ERFist ja ESF+-ist ümberpaigutatud täiendav toetus. Tabel ei sisalda JTFi määruse artikli 7 kohaseid summasid. JTFist rahastatava tehnilise abi puhul tuleks JTFi vahendid jagada JTFi määruse artiklitega 3 ja 4 seotud vahenditeks. JTFi määruse artikli 4 puhul kohandatavat summat ei ole.

(*28)  Asutuste arvu määrab liikmesriik.

(12)  See viitab ühissätete määruse I lisa tabelis 1 ja EMKVFi määruse IV lisas esitatud sekkumisvaldkonna koodile.

(13)  See viitab ühise näitaja koodile, kui see on kohaldatav.

(14)  Tegevuste valimise kavandatud alguskuupäev ja nende lõpuleviimise kavandatud lõppkuupäev (viide: ühissätete määruse artikli 63 lõige 5).

(15)  Erinevaid kulukategooriaid hõlmava mitme lihtsustatud kuluvõimalusega kaetud tegevuste, erinevate projektide või ühe tegevuse järjestikuste etappide puhul tuleb täita lahtrid 3–11 iga hüvitamise aluseks oleva näitaja kohta.

(16)  Kui kohaldatav, märkida kohandamise sagedus ja ajastus ning selge viide konkreetsele näitajale (sealhulgas olemasolu korral link veebisaidile, kus see näitaja avaldatakse).

(17)  Kas võib olla potentsiaalne negatiivne mõju toetatavate tegevuste kvaliteedile ning, kui jah, siis milliseid meetmeid (nt kvaliteedi tagamine) võetakse selle riski tasakaalustamiseks?

(18)  See viitab ühissätete määruse I lisa tabelis 1 ja EMKVFi määruse IV lisas esitatud sekkumisvaldkonna koodile.

(19)  See viitab ühise näitaja koodile, kui see on kohaldatav.

(20)  NUTS — ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (Nomenclature of Territorial Units for Statistics). Tavaliselt on märgitud 2. tasandi piirkond. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) (ELT L 154, 21.6.2003, lk 1) muudetud komisjoni määrusega (EL) 2016/2066, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1059/2003 millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS)) lisasid (ELT L 322, 29.11.2016, lk 1).

(21)  Aluslepingu konkurentsinormide ja käesoleva osa kohaldamisel on ettevõtja igasugune majandustegevusega tegelev üksus, olenemata tema õiguslikust seisundist ja rahastamisviisist. (vt Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas C-222/04, Ministero dell’Economia e delle Finanze vs. Cassa di Risparmio di Firenze SpA et al. EKL 2006, lk I-289). Euroopa Kohus on otsustanud, et sama üksuse (õiguslikult või faktiliselt) kontrollitavaid üksusi tuleks käsitada ühe ettevõtjana. (Otsus kohtuasjas C-382/99 Madalmaad vs. komisjon, EKL 2002, lk I-5163).

(22)  Ajavahemik, mille kestel abi andev ametiasutus saab võtta kohustuse abi andmiseks.

(23)  
  „Abi andmise kuupäev“ – kuupäev, mil abisaajal tekib vastavalt liikmesriigi kohaldatavale õigusaktidele seaduslik õigus abi saada.

(24)  NACE Rev.2 — Euroopa Liidu majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator. Tavaliselt märgitakse sektor grupi tasandil.

(25)  Abikava korral: näidake abikava raames planeeritud eelarve aastane kogusumma või prognoositud saamata jääv aastane maksutulu kõigi abikava raamesse kuuluvate abimeetmete puhul.

(26)  Sihtotstarbelise üksikabi andmise korral: märkiga abi üldsumma / saamata jääv maksutulu.

(27)  Tagatiste puhul näidake tagatavate laenude (maksimaalne) summa.

(28)  Asjakohasel juhul viidata komisjoni otsusele, millega kiidetakse heaks brutotoetusekvivalendi arvutamise metoodika.

---

VI LISA

PROGRAMMI VORM AMIFI, ISFI JA BMVI JAOKS – ARTIKLI 21 LÕIGE 3

| CCI number | |
| --- | --- |
| Nimetus inglise keeles | [255] (1) |
| Nimetus liikmesriigi keeles | [255] |
| Versioon | |
| Esimene aasta | [4] |
| Viimane aasta | [4] |
| Rahastamiskõlblik alates | |
| Rahastamiskõlblik kuni | |
| Komisjoni otsuse number | |
| Komisjoni otsuse kuupäev | |
| Liikmesriigi muutmisotsuse number | |
| Liikmesriigi muutmisotsuse jõustumise kuupäev | |
| Mitteoluline ümberpaigutamine (ühissätete määruse artikli 24 lõige 5) | Jah/Ei |

CCI number

Nimetus inglise keeles

[255] (1)

Nimetus liikmesriigi keeles

[255]

Versioon

Esimene aasta

[4]

Viimane aasta

[4]

Rahastamiskõlblik alates

Rahastamiskõlblik kuni

Komisjoni otsuse number

Komisjoni otsuse kuupäev

Liikmesriigi muutmisotsuse number

Liikmesriigi muutmisotsuse jõustumise kuupäev

Mitteoluline ümberpaigutamine (ühissätete määruse artikli 24 lõige 5)

Jah/Ei

1.   Programmi strateegia: peamised katsumused ja poliitilised lahendused

Viide: Määruse (EL) 2021/1060 (ühissätete määrus) artikli 22 lõike 3 punkti a alapunktid iii, iv, v ja ix

| Selles osas selgitatakse, kuidas programm aitab lahendada riigi tasandil kindlaks tehtud peamisi katsumusi, tuginedes kohalike, piirkondlike ja riiklike vajaduste hindamisele ja/või strateegiatele. Antakse ülevaade asjaomase liidu õigustiku rakendamise seisust ning liidu tegevuskavadega saavutatud edusammudest ning kirjeldatakse, kuidas fondi kaudu toetatakse nende arendamist programmitöö perioodil. |
| --- |

Selles osas selgitatakse, kuidas programm aitab lahendada riigi tasandil kindlaks tehtud peamisi katsumusi, tuginedes kohalike, piirkondlike ja riiklike vajaduste hindamisele ja/või strateegiatele. Antakse ülevaade asjaomase liidu õigustiku rakendamise seisust ning liidu tegevuskavadega saavutatud edusammudest ning kirjeldatakse, kuidas fondi kaudu toetatakse nende arendamist programmitöö perioodil.

| Tekstiväli [15 000 ] |
| --- |

Tekstiväli [15 000 ]

2.   Erieesmärgid (korratakse iga erieesmärgi puhul, välja arvatud tehniline abi)

Viide: ühissätete määruse artikli 22 lõiked 2 ja 4

2.1.   Erieesmärgi nimetus [300]

2.1.1.   Erieesmärgi kirjeldus

| Käesolevas osas kirjeldatakse iga erieesmärgi puhul esialgset olukorda, peamisi katsumusi ja pakutakse välja lahendused, mida fondist toetatakse. Siin kirjeldatakse, milliseid rakendusmeetmeid fondi toetusel käsitletakse; samuti esitatakse esialgne loetelu meetmetest, mis kuuluvad AMIFi, ISFi või BMVI määruse artiklite 3 ja 5 kohaldamisalasse.
  Täpsemalt: tegevustoetuse puhul esitatakse selgitus kooskõlas AMIFi määruse artikliga 21, ISFi määruse artikliga 16 või BMVI määruse artiklitega 16 ja 17. See sisaldab soovituslikku loetelu toetusesaajatest koos nende seadusjärgsete kohustustega ja põhiülesandeid, mida tuleb toetada.
  Rahastamisvahendite kavandatud kasutamine, kui kohaldatav.
  Tekstiväli [16 000 tähemärki] |
| --- |

Käesolevas osas kirjeldatakse iga erieesmärgi puhul esialgset olukorda, peamisi katsumusi ja pakutakse välja lahendused, mida fondist toetatakse. Siin kirjeldatakse, milliseid rakendusmeetmeid fondi toetusel käsitletakse; samuti esitatakse esialgne loetelu meetmetest, mis kuuluvad AMIFi, ISFi või BMVI määruse artiklite 3 ja 5 kohaldamisalasse.

Täpsemalt: tegevustoetuse puhul esitatakse selgitus kooskõlas AMIFi määruse artikliga 21, ISFi määruse artikliga 16 või BMVI määruse artiklitega 16 ja 17. See sisaldab soovituslikku loetelu toetusesaajatest koos nende seadusjärgsete kohustustega ja põhiülesandeid, mida tuleb toetada.

Rahastamisvahendite kavandatud kasutamine, kui kohaldatav.

Tekstiväli [16 000 tähemärki]

2.1.2.   Näitajad

Viide: ühissätete määruse artikli 22 lõike 4 punkt e

Tabel 1. Väljundnäitajad

| Erieesmärk | Tunnuskood [5] | Näitaja [255] | Mõõtühik | Vahe-eesmärk (2024) | Sihtväärtus (2029) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |

Erieesmärk

Tunnuskood [5]

Näitaja [255]

Mõõtühik

Vahe-eesmärk (2024)

Sihtväärtus (2029)

Tabel 2. Tulemusnäitajad

| Erieesmärk | Tunnuskood [5] | Näitaja [255] | Mõõtühik | Lähtetase | Lähtetaseme mõõtühik | Võrdlusaasta(d) | Sihtväärtus (2029) | Sihtväärtuse mõõtühik | Andmete allikas [200] | Märkused [200] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | | |

Erieesmärk

Tunnuskood [5]

Näitaja [255]

Mõõtühik

Lähtetase

Lähtetaseme mõõtühik

Võrdlusaasta(d)

Sihtväärtus (2029)

Sihtväärtuse mõõtühik

Andmete allikas [200]

Märkused [200]

2.1.3.   Programmile eraldatud vahendite (EL) esialgne jaotus sekkumise liigi kaupa

Viide: ühissätete määruse artikli 22 lõige 5, AMIFI määruse artikli 16 lõige 12, ISFi määruse artikli 13 lõige 12 või BMVI määruse artikli 13 lõige 18

Tabel 3: Esialgne jaotus

| Erieesmärk | Sekkumise liik | Kood | Esialgne summa (eurodes) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |

Erieesmärk

Sekkumise liik

Kood

Esialgne summa (eurodes)

2.2.   Tehniline abi

2.2.1.   Kirjeldus

Viide: ühissätete määruse artikli 22 lõike 3 punkt f, artikli 36 lõige 5, artikkel 37 ja artikkel 95

| Tekstiväli [5 000 ] (ühissätete määruse artikli 36 lõike 5 kohane tehniline abi) |
| --- |
| Tekstiväli [3 000 ] (ühissätete määruse artikli 37 kohane tehniline abi) |

Tekstiväli [5 000 ] (ühissätete määruse artikli 36 lõike 5 kohane tehniline abi)

Tekstiväli [3 000 ] (ühissätete määruse artikli 37 kohane tehniline abi)

2.2.2.   Tehnilisele abile eraldatud esialgne jaotus vastavalt artikli 36 lõikele 5 ja artiklile 37

Tabel 4: Esialgne jaotus

| Sekkumise liik | Kood | Esialgne summa (eurodes) |
| --- | --- | --- |
| | | |

Sekkumise liik

Kood

Esialgne summa (eurodes)

3.   Rahastamiskava

Viide: ühissätete määruse artikli 22 lõike 3 punkt g

3.1.   Rahalised assigneeringud aastate kaupa

Tabel 5. Rahalised assigneeringud aastate kaupa

| Fond | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | |

Fond

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Kokku

3.2.   Rahalised eraldised kokku

Tabel 6. Kõik rahalised eraldised fondide ja liikmesriigi osaluste kaupa

| Erieesmärk | Meetme liik | Liidu toetuse arvutamise alus (kogusumma või avalik sektor) | Liidu osalus (a) | Liikmesriigiosalus (b)=(c)+(d) | Liikmesriigi osaluse esialgne jaotus | Kokku
  e=(a)+(b) | Kaasrahastamismäär (f)=(a)/(e) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| avalik c) | erasektor d) |
| Erieesmärk 1 | ISFi määruse artikli 12 lõike 1 või BMVI määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | | | | | | | |
| | ISFi määruse artikli 12 lõike 2 või BMVI määruse artikli 12 lõike 2 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | | | | | | | |
| | ISFi määruse artikli 12 lõike 3 või BMVI määruse artikli 12 lõike 3 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | | | | | | | |
| | ISFi määruse artikli 12 lõike 4 või BMVI määruse artikli 12 lõike 4 (v.a transiidi eriskeem) või AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | | | | | | | |
| | BMVI määruse artikli 12 lõike 4 (transiidi eriskeem) kohaselt kaasrahastatavad meetmed | | | | | | | |
| | ISFi määruse artikli 12 lõike 5 või BMVI määruse artikli 12 lõike 6 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | | | | | | | |
| | BMVI määruse artikli 12 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | | | | | | | |
| Erieesmärk 1 kokku | | | | | | | | |
| Erieesmärk 2 | ISFi määruse artikli 12 lõike 1 või BMVI määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | | | | | | | |
| | ISFi määruse artikli 12 lõike 2 või BMVI määruse artikli 12 lõike 2 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | | | | | | | |
| | ISFi määruse artikli 12 lõike 3 või BMVI määruse artikli 12 lõike 3 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | | | | | | | |
| | ISFi määruse artikli 12 lõike 4 või AMIFi määruse artikli 12 lõike 4 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | | | | | | | |
| | ISFi määruse artikli 12 lõike 5 või BMVI määruse artikli 12 lõike 6 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | | | | | | | |
| Erieesmärk 2 kokku | | | | | | | | |
| Prioriteet 3 | ISFi määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | | | | | | | |
| | ISFi määruse artikli 12 lõike 2 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | | | | | | | |
| | ISFi määruse artikli 12 lõike 3 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | | | | | | | |
| | ISFi määruse artikli 12 lõike 4 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | | | | | | | |
| | ISFi määruse artikli 12 lõike 5 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | | | | | | | |
| Erieesmärk 3 kokku | | | | | | | | |
| Erieesmärk 4 | AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | | | | | | | |
| | AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | | | | | | | |
| | AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | | | | | | | |
| | AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | | | | | | | |
| | AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | | | | | | | |
| | AMIFi määruse artikli 19 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | | | | | | | |
| | AMIFi määruse artikli 20 kohaselt kaasrahastatavad meetmed („ümberpaigutamine riiki“) | | | | | | | |
| | AMIFi määruse artikli 20 kohaselt kaasrahastatavad meetmed („ümberpaigutamine riigist“) | | | | | | | |
| Erieesmärk 4 kokku | | | | | | | | |
| Ühissätete määruse artikli 36 lõike 5 kohane tehniline abi | | | | | | | | |
| Ühissätete määruse artikli 37 kohane tehniline abi | | | | | | | | |
| Kogusumma | | | | | | | | |

Erieesmärk

Meetme liik

Liidu toetuse arvutamise alus (kogusumma või avalik sektor)

Liidu osalus (a)

Liikmesriigiosalus (b)=(c)+(d)

Liikmesriigi osaluse esialgne jaotus

Kokku

e=(a)+(b)

Kaasrahastamismäär (f)=(a)/(e)

avalik c)

erasektor d)

Erieesmärk 1

ISFi määruse artikli 12 lõike 1 või BMVI määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

ISFi määruse artikli 12 lõike 2 või BMVI määruse artikli 12 lõike 2 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

ISFi määruse artikli 12 lõike 3 või BMVI määruse artikli 12 lõike 3 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

ISFi määruse artikli 12 lõike 4 või BMVI määruse artikli 12 lõike 4 (v.a transiidi eriskeem) või AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

BMVI määruse artikli 12 lõike 4 (transiidi eriskeem) kohaselt kaasrahastatavad meetmed

ISFi määruse artikli 12 lõike 5 või BMVI määruse artikli 12 lõike 6 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

BMVI määruse artikli 12 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

Erieesmärk 1 kokku

Erieesmärk 2

ISFi määruse artikli 12 lõike 1 või BMVI määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

ISFi määruse artikli 12 lõike 2 või BMVI määruse artikli 12 lõike 2 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

ISFi määruse artikli 12 lõike 3 või BMVI määruse artikli 12 lõike 3 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

ISFi määruse artikli 12 lõike 4 või AMIFi määruse artikli 12 lõike 4 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

ISFi määruse artikli 12 lõike 5 või BMVI määruse artikli 12 lõike 6 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

Erieesmärk 2 kokku

Prioriteet 3

ISFi määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

ISFi määruse artikli 12 lõike 2 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

ISFi määruse artikli 12 lõike 3 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

ISFi määruse artikli 12 lõike 4 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

ISFi määruse artikli 12 lõike 5 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

Erieesmärk 3 kokku

Erieesmärk 4

AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

AMIFi määruse artikli 19 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

AMIFi määruse artikli 20 kohaselt kaasrahastatavad meetmed („ümberpaigutamine riiki“)

AMIFi määruse artikli 20 kohaselt kaasrahastatavad meetmed („ümberpaigutamine riigist“)

Erieesmärk 4 kokku

Ühissätete määruse artikli 36 lõike 5 kohane tehniline abi

Ühissätete määruse artikli 37 kohane tehniline abi

Kogusumma

Tabel 6A Kohustuste kava

| | Inimeste arv aasta kohta |
| --- | --- |
| Kategooria | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 |
| Ümberasustamine | | | | | | | |
| Humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmine AMIFi määruse artikli 19 lõike 2 kohaselt | | | | | | | |
| Haavatavate isikute humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmine AMIFi määruse artikli 19 lõike 3 kohaselt | | | | | | | |
| Rahvusvahelise kaitse taotlejate või saajate üleandmine („ümberpaigutamine riiki“) | | | | | | | |
| Rahvusvahelise kaitse taotlejate või saajate üleandmine („ümberpaigutamine riigist“) | | | | | | | |
| [muud kategooriad] | | | | | | | |

Inimeste arv aasta kohta

Kategooria

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Ümberasustamine

Humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmine AMIFi määruse artikli 19 lõike 2 kohaselt

Haavatavate isikute humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmine AMIFi määruse artikli 19 lõike 3 kohaselt

Rahvusvahelise kaitse taotlejate või saajate üleandmine („ümberpaigutamine riiki“)

Rahvusvahelise kaitse taotlejate või saajate üleandmine („ümberpaigutamine riigist“)

[muud kategooriad]

3.3.   Ümberpaigutamised

Tabel 7. Eelarve jagatud täitmist korras hallatavate fondide vahelised ümberpaigutamised (2)

| Saaja fond/vahend
  Ümberpaigutav fond/vahend | AMIF | ISF | BMVI | ERF | ESF+ | Ühtekuuluvusfond | EMKVF | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AMIF | | | | | | | | |
| ISF | | | | | | | | |
| BMVI | | | | | | | | |
| Kokku | | | | | | | | |

Saaja fond/vahend

Ümberpaigutav fond/vahend

AMIF

ISF

BMVI

ERF

ESF+

Ühtekuuluvusfond

EMKVF

Kokku

AMIF

ISF

BMVI

Kokku

Tabel 8. Ümberpaigutamised eelarve otsese või kaudse täitmise alla kuuluvatesse rahastamisvahenditesse (3)

| | Ümberpaigutatav summa |
| --- | --- |
| Vahend 1[nimi] | |
| Vahend 2[nimi] | |
| Kokku | |

Ümberpaigutatav summa

Vahend 1[nimi]

Vahend 2[nimi]

Kokku

4.   Eeltingimused

Viide: ühissätete määruse artikli 22 lõike 3 punkt i

Tabel 9: Horisontaalsed eeltingimused

| Eeltingimus | Eeltingimuse täitmine | Kriteeriumid | Kriteeriumide täitmine | Viide asjakohastele dokumentidele | Põhjendus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Kriteerium 1 | JAH/EI | [500] | [1 000 ] |
| | | Kriteerium 2 | | | |

Eeltingimus

Eeltingimuse täitmine

Kriteeriumid

Kriteeriumide täitmine

Viide asjakohastele dokumentidele

Põhjendus

Kriteerium 1

JAH/EI

[500]

[1 000 ]

Kriteerium 2

5.   Programmi haldavad asutused

Viide: ühissätete määruse artikli 22 lõike 3 punkt k ning artiklid 71 ja 84

Tabel 10: Programmi haldavad asutused

| | Asutuse nimetus [500] | Kontaktisiku nimi ja ametikoht [200] | E-post [200] |
| --- | --- | --- | --- |
| Korraldusasutus | | | |
| Auditeerimisasutus | | | |
| Asutus, kellele laekuvad komisjoni maksed | | | |

Asutuse nimetus [500]

Kontaktisiku nimi ja ametikoht [200]

E-post [200]

Korraldusasutus

Auditeerimisasutus

Asutus, kellele laekuvad komisjoni maksed

6.   Partnerlus

Viide: ühissätete määruse artikli 22 lõike 3 punkt h

| Tekstiväli [10 000 ] |
| --- |

Tekstiväli [10 000 ]

7.   Teabevahetus ja nähtavus

Viide: ühissätete määruse artikli 22 lõike 3 punkt j

| Tekstiväli [4 500 ] |
| --- |

Tekstiväli [4 500 ]

8.   Ühikuhindade, kindlasummaliste maksete, ühtsete määrade ja kuludega sidumata rahastamise kasutamine

Viide: ühissätete määruse artiklid 94 ja 95

| Ühissätete määruse artiklite 94 ja 95 kavandatud kasutamine | JAH | EI |
| --- | --- | --- |
| Programm kasutab alates vastuvõtmisest prioriteedi raames liidu osaluse hüvitamist ühikuhindade, kindlasummaliste maksete ja ühtsete määrade alusel vastavalt ühissätete määruse artiklile 94 (kui jah, täitke 1. liide) | ☐ | ☐ |
| Programm kasutab alates vastuvõtmisest liidu osaluse hüvitamist kuludega sidumata rahastamise alusel vastavalt ühissätete määruse artiklile 95 (kui jah, täitke 2. liide) | ☐ | ☐ |

Ühissätete määruse artiklite 94 ja 95 kavandatud kasutamine

JAH

EI

Programm kasutab alates vastuvõtmisest prioriteedi raames liidu osaluse hüvitamist ühikuhindade, kindlasummaliste maksete ja ühtsete määrade alusel vastavalt ühissätete määruse artiklile 94 (kui jah, täitke 1. liide)

☐

☐

Programm kasutab alates vastuvõtmisest liidu osaluse hüvitamist kuludega sidumata rahastamise alusel vastavalt ühissätete määruse artiklile 95 (kui jah, täitke 2. liide)

☐

☐

1. liide

Ühikuhindadel, kindlasummalistel maksetel ja ühtsetel määradel põhinev liidu osalus

Vorm andmete esitamiseks komisjonile läbivaatamiseks

(Ühissätete määruse artikkel 94)

| Ettepaneku esitamise kuupäev | |
| --- | --- |
| | |

Ettepaneku esitamise kuupäev

Käesolevat liidet ei nõuta, kui kasutatakse ühissätete määruse artikli 94 lõikes 4 osutatud delegeeritud õigusaktiga kehtestatud liidu tasandi lihtsustatud kuluvõimalusi.

A.   Peamiste elementide kokkuvõte

| Erieesmärk | Rahalise kogueraldise hinnanguline osa, mille suhtes kohaldatakse erieesmärgi raames lihtsustatud kuluvõimalusi (%) | Hõlmatud tegevuste liik/liigid | Hüvitamise aluseks olev näitaja | Hüvitamise aluseks oleva näitaja mõõtühik | Lihtsustatud kuluvõimaluse tüüp (ühikuhindade, kindlasummaliste maksete või ühtsete määrade standardiseeritud astmik) | Lihtsustatud kuluvõimaluste summa (eurodes) või protsent (ühtsete määrade puhul) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Kood (4) | Kirjeldus | Kood (5) | Kirjeldus | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Erieesmärk

Rahalise kogueraldise hinnanguline osa, mille suhtes kohaldatakse erieesmärgi raames lihtsustatud kuluvõimalusi (%)

Hõlmatud tegevuste liik/liigid

Hüvitamise aluseks olev näitaja

Hüvitamise aluseks oleva näitaja mõõtühik

Lihtsustatud kuluvõimaluse tüüp (ühikuhindade, kindlasummaliste maksete või ühtsete määrade standardiseeritud astmik)

Lihtsustatud kuluvõimaluste summa (eurodes) või protsent (ühtsete määrade puhul)

Kood (4)

Kirjeldus

Kood (5)

Kirjeldus

B.   Andmed tegevuse liikide lõikes (täita iga tegevuse liigi kohta)

Kas korraldusasutus on saanud abi väliselt ettevõtjalt allpool toodud lihtsustatud kulude esitamiseks?

Kui jah, palun täpsustada, milliselt väliselt ettevõtjalt: Jah/Ei – välise ettevõtja nimi

| 1. | Tegevuse liigi kirjeldus, sealhulgas rakendamise ajakava (6) |
| --- | --- |

1.

Tegevuse liigi kirjeldus, sealhulgas rakendamise ajakava (6)

| 2. | Erieesmärk / erieesmärgid |
| --- | --- |

2.

Erieesmärk / erieesmärgid

| 3. | Hüvitamise aluseks olev näitaja (7) |
| --- | --- |

3.

Hüvitamise aluseks olev näitaja (7)

| 4. | Hüvitamise aluseks oleva näitaja mõõtühik |
| --- | --- |

4.

Hüvitamise aluseks oleva näitaja mõõtühik

| 5. | Ühikuhindade, kindlasummaliste maksete või ühtsete määrade standardiseeritud astmik |
| --- | --- |

5.

Ühikuhindade, kindlasummaliste maksete või ühtsete määrade standardiseeritud astmik

| 6. | Lihtsustatud kuluvõimaluste summa ühe mõõtühiku kohta või protsent (ühtsete määrade puhul) |
| --- | --- |

6.

Lihtsustatud kuluvõimaluste summa ühe mõõtühiku kohta või protsent (ühtsete määrade puhul)

| 7. | Kulukategooriad, mis on kaetud ühikuhinna, kindlasummalise makse või ühtse määraga |
| --- | --- |

7.

Kulukategooriad, mis on kaetud ühikuhinna, kindlasummalise makse või ühtse määraga

| 8. | Kas need kulukategooriad hõlmavad tegevuse kõiki rahastamiskõlblikke kulusid? (JAH/EI) |
| --- | --- |

8.

Kas need kulukategooriad hõlmavad tegevuse kõiki rahastamiskõlblikke kulusid? (JAH/EI)

| 9. | Kohandamismeetod(id) (8) |
| --- | --- |

9.

Kohandamismeetod(id) (8)

| 10. | [Saadud] ühikute saavutamise kontrollimine






  — | kirjeldada, millist dokumenti / milliseid dokumente / millist süsteemi kasutatakse saadud ühikute saavutamise kontrollimiseks? |
| --- | --- | --- |

10.

[Saadud] ühikute saavutamise kontrollimine

—

kirjeldada, millist dokumenti / milliseid dokumente / millist süsteemi kasutatakse saadud ühikute saavutamise kontrollimiseks?

| — | kirjeldada, mida juhtimiskontrollide ajal kontrollitakse ja kes seda teeb. |
| --- | --- |

—

kirjeldada, mida juhtimiskontrollide ajal kontrollitakse ja kes seda teeb.

| — | kirjeldada, kuidas toimub asjakohaste andmete/dokumentide kogumine ja säilitamine |
| --- | --- |

—

kirjeldada, kuidas toimub asjakohaste andmete/dokumentide kogumine ja säilitamine

| 11. | Võimalikud kahjulikud stiimulid, leevendusmeetmed (9) ja hinnanguline riskitase (kõrge/keskmine/madal) |
| --- | --- |

11.

Võimalikud kahjulikud stiimulid, leevendusmeetmed (9) ja hinnanguline riskitase (kõrge/keskmine/madal)

| 12. | Kogusumma (riiklik ja liidu), mille komisjon selle alusel tõenäoliselt hüvitab |
| --- | --- |

12.

Kogusumma (riiklik ja liidu), mille komisjon selle alusel tõenäoliselt hüvitab

C.   Ühikuhindade, kindlasummaliste maksete või ühtsete määrade standardiseeritud astmiku arvutamine

| 1. | Andmete allikas, mida kasutatakse ühikuhindade, kindlasummaliste maksete või ühtsete määrade standardiseeritud astmiku arvutamisel (kes tootis, kogus ja salvestas andmed; kus andmeid säilitatakse; tähtpäevad; valideerimine jne). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Palun täpsustage, miks on ühissätete määruse artikli 94 lõike 2 alusel välja pakutud meetod ja arvutus selle tegevuse liigi puhul asjakohased. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Palun täpsustage, kuidas tehti arvutused, lisades eelkõige eeldused seoses kvaliteedi või kvantiteediga. Kui see on asjakohane, tuleks kasutada statistilisi tõendeid ja võrdlusaluseid ning, kui see on nõutud, tuleks need esitada komisjoni kasutatavas vormingus. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Palun selgitage, kuidas olete taganud, et ühikuhindade, kindlasummaliste maksete või ühtsete määrade standardiseeritud astmike arvutamisel on kasutatud üksnes rahastamiskõlblikke kulusid. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Auditeerimisasutus(t)e hinnang arvutamise metoodika ja summade ning korra kohta, millega tagatakse andmete kontroll, kvaliteet, kogumine ja säilitamine. |
| --- | --- |

5.

2. liide

Kuludega sidumata rahastamisel põhinev liidu osalus

Vorm andmete esitamiseks komisjonile läbivaatamiseks

(Ühissätete määruse artikkel 95)

| Ettepaneku esitamise kuupäev | |
| --- | --- |
| | |

Ettepaneku esitamise kuupäev

Käesolevat liidet ei nõuta, kui kasutatakse ühissätete määruse artikli 95 lõikes 4 osutatud delegeeritud õigusaktiga kehtestatud kuludega sidumata liidu tasandi rahastamist.

A.   Peamiste elementide kokkuvõte

| Erieesmärk | Summa, mille suhtes kohaldatakse kuludega sidumata rahastamist | Hõlmatud tegevuste liik/liigid | Komisjonipoolse hüvitamise aluseks olevad vajalikud täidetavad tingimused/saavutatavad tulemused | näitaja | Komisjonipoolse hüvitamise aluseks olevate vajalike täidetavate tingimuste/saavutatavate tulemuste mõõtühik | Toetusesaaja(te)le hüvitise maksmiseks kasutatava hüvitamismeetodi kavandatav liik |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Kood (10) | Kirjeldus | | Kood (11) | Kirjeldus | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Erieesmärk

Summa, mille suhtes kohaldatakse kuludega sidumata rahastamist

Hõlmatud tegevuste liik/liigid

Komisjonipoolse hüvitamise aluseks olevad vajalikud täidetavad tingimused/saavutatavad tulemused

näitaja

Komisjonipoolse hüvitamise aluseks olevate vajalike täidetavate tingimuste/saavutatavate tulemuste mõõtühik

Toetusesaaja(te)le hüvitise maksmiseks kasutatava hüvitamismeetodi kavandatav liik

Kood (10)

Kirjeldus

Kood (11)

Kirjeldus

B.   Andmed tegevuse liikide lõikes (täita iga tegevuse liigi kohta)

| 1. | Tegevuse liigi kirjeldus |
| --- | --- |

1.

Tegevuse liigi kirjeldus

| 2. | Erieesmärk |
| --- | --- |

2.

Erieesmärk

| 3. | Täidetavad tingimused või saavutatavad tulemused |
| --- | --- |

3.

Täidetavad tingimused või saavutatavad tulemused

| 4. | Tingimuste täitmise või tulemuste saavutamise tähtaeg |
| --- | --- |

4.

Tingimuste täitmise või tulemuste saavutamise tähtaeg

| 5. | Näitaja määratlus |
| --- | --- |

5.

Näitaja määratlus

| 6. | Komisjonipoolse hüvitamise aluseks olevate vajalike täidetavate tingimuste/saavutatavate tulemuste mõõtühik |
| --- | --- |

6.

Komisjonipoolse hüvitamise aluseks olevate vajalike täidetavate tingimuste/saavutatavate tulemuste mõõtühik

| 7. | Vahetulemused (kui kohaldatavad), mille komisjon võtab hüvitamisel aluseks, ja hüvitamise ajakava |
| --- | --- |

7.

Vahetulemused (kui kohaldatavad), mille komisjon võtab hüvitamisel aluseks, ja hüvitamise ajakava

Vahetulemused

Kavandatud kuupäev

Summad (eurodes)

| 8. | Kogusumma (sealhulgas liidu ja liikmesriigi rahastamine) |
| --- | --- |

8.

Kogusumma (sealhulgas liidu ja liikmesriigi rahastamine)

| 9. | Kohandamismeetod(id) |
| --- | --- |

9.

Kohandamismeetod(id)

| 10. | Tulemuse saavutamise või tingimuse täitmise kontrollimine (ja kui on asjakohane, vahetulemused):






  — | kirjeldada, millist dokumenti/milliseid dokumente/millist süsteemi kasutatakse tulemuse saavutamise või tingimuse täitmise kontrollimiseks (ja kui asjakohane, iga vahetulemuse kontrollimiseks); |
| --- | --- | --- |

10.

Tulemuse saavutamise või tingimuse täitmise kontrollimine (ja kui on asjakohane, vahetulemused):

—

kirjeldada, millist dokumenti/milliseid dokumente/millist süsteemi kasutatakse tulemuse saavutamise või tingimuse täitmise kontrollimiseks (ja kui asjakohane, iga vahetulemuse kontrollimiseks);

| — | kirjeldada, mida juhtimiskontrolli käigus kontrollitakse (sealhulgas kohapeal) ning kes ja kuidas kontrollib; |
| --- | --- |

—

kirjeldada, mida juhtimiskontrolli käigus kontrollitakse (sealhulgas kohapeal) ning kes ja kuidas kontrollib;

| — | kirjeldada, kuidas toimub asjakohaste andmete/dokumentide kogumine ja säilitamine. |
| --- | --- |

—

kirjeldada, kuidas toimub asjakohaste andmete/dokumentide kogumine ja säilitamine.

| 11. | Kuludega sidumata rahastamise vormis antavate toetuste kasutamine.
  Kas liikmesriik annab toetusesaajatele toetust kuludega sidumata rahastamise kujul? [JAH/EI] |
| --- | --- |

11.

Kuludega sidumata rahastamise vormis antavate toetuste kasutamine.

Kas liikmesriik annab toetusesaajatele toetust kuludega sidumata rahastamise kujul? [JAH/EI]

| 12. | Kontrolljälje tagamise kord
  Palun märkige selle korra eest vastutav(ad) asutus(ed). |
| --- | --- |

12.

Kontrolljälje tagamise kord

Palun märkige selle korra eest vastutav(ad) asutus(ed).

3. liide

Temaatiline rahastu

| Menetluse viide | Erieesmärk | Kord: erimeede / hädaabi / ümberasustamine ja humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmine / rahvusvahelise kaitse taotlejate või saajate üleviimine | Sekkumise liik | Liidu osalus (eurodes) | Eelmakse määr |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <tüüp=„N“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“> | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„M“> |
| Meetme kirjeldus | [tekst] |
| Liikmesriik esitab temaatilise rahastu muudatuse/loobub | Kuupäev: <tüüp=„N“ sisestamisviis=„M“>
  Esitab/Loobub: <tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“> |
| Märkus (kui liikmesriik loobub või kui näitajaid, sihtväärtuseid ja vahe-eesmärke ei ajakohastata, tuleks lisada põhjendus; käesoleva lisa punkti 2.1.3 tabel 1, punkti 3.1 tabel 1 ja punkti 3.2 tabel 1 tuleks läbi vaadata.) | [tekst] |

Menetluse viide

Erieesmärk

Kord: erimeede / hädaabi / ümberasustamine ja humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmine / rahvusvahelise kaitse taotlejate või saajate üleviimine

Sekkumise liik

Liidu osalus (eurodes)

Eelmakse määr

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“>

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„M“>

Meetme kirjeldus

[tekst]

Liikmesriik esitab temaatilise rahastu muudatuse/loobub

Kuupäev: <tüüp=„N“ sisestamisviis=„M“>

Esitab/Loobub: <tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“>

Märkus (kui liikmesriik loobub või kui näitajaid, sihtväärtuseid ja vahe-eesmärke ei ajakohastata, tuleks lisada põhjendus; käesoleva lisa punkti 2.1.3 tabel 1, punkti 3.1 tabel 1 ja punkti 3.2 tabel 1 tuleks läbi vaadata.)

[tekst]

---

(1)  Nurksulgudes esitatud arv viitab tühikuteta tähemärkide arvule.

(2)  Kõikide programmitöö perioodil tehtavate ümberpaigutamiste kumulatiivsed summad.

(3)  Kõikide programmitöö perioodil tehtavate ümberpaigutamiste kumulatiivsed summad.

(4)  See viitab AMIFi, BMVI ja ISFi määruste VI lisas esitatud koodile.

(5)  See viitab ühise näitaja koodile, kui see on asjakohane.

(6)  Tegevuste valimise kavandatud alguskuupäev ja nende lõpuleviimise kavandatud lõppkuupäev (viide: ühissätete määruse artikli 63 lõige 5).

(7)  Erinevaid kulukategooriaid hõlmava mitme lihtsustatud kuluvõimalusega kaetud tegevuste, erinevate projektide või ühe tegevuse järjestikuste etappide puhul tuleb täita lahtrid 3–11 iga hüvitamise aluseks oleva näitaja kohta.

(8)  Kui kohaldatav, märkida kohandamise sagedus ja ajastus ning selge viide konkreetsele näitajale (sealhulgas olemasolu korral link veebisaidile, kus see näitaja avaldatakse).

(9)  Kas võib olla potentsiaalne negatiivne mõju toetatavate tegevuste kvaliteedile ning, kui jah, siis milliseid meetmeid (nt kvaliteedi tagamine) võetakse selle riski tasakaalustamiseks?

(10)  Viitab AMIFi, BMVI ja ISFi määruste VI lisas esitatud koodile.

(11)  Viitab ühise näitaja koodile, kui see on asjakohane.

---

VII LISA

ANDMETE edastamise vorm – Artikkel 42
   (1)

Tabel 1. ERFi, Ühtekuuluvusfondi, ESF+, JTFi ja EMKVFi finantsteave prioriteedi ja programmi tasandil (artikli 42 lõike 2 punkt a)

| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10. | 11. | 12. | 13. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Programmi kohaselt prioriteedile vastav rahaline eraldis | Kumulatiivsed andmed programmi finantsedusammude kohta |
| Prioriteet | Erieesmärk | Fond | Piirkonnakategooria (2) | Liidu osaluse arvutamise alus (*1)

  (osaluse kogusumma või avaliku sektori osalus)  (*2) | Kõik rahalised eraldised fondide ja liikmesriigi osaluste kaupa (eurodes) | Kaasrahastamise määr
  (%) | Valitud tegevuste rahastamiskõlblikud kulud kokku (eurodes) | Valitud tegevuste toetus fondidest (eurodes) | Valitud tegevustega kaetud osa rahalisest kogueraldisest (3) (%)
  [veerg 8/ veerg 6x 100] | Toetusesaajate deklareeritud rahastamiskõlblikud kulud kokku | Toetusesaajate deklareeritud rahastamiskõlblike kulude osa rahalisest kogueraldisest (%)
  [veerg 11/veerg 6x100] | Valitud tegevuste arv |
| | | | Arvutamine | | Arvutamine | |
| <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | | <tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„M“> |
| | | | | | | | | | | | | |
| Prioriteet 1 | Erieesmärk 1 | ERF | | | | | | | | | | |
| Prioriteet 2 | Erieesmärk 2 | ESF+ | | | | | | | | | | |
| Prioriteet 3 | Erieesmärk 3 | Ühtekuuluvusfond | Ei kohaldata | | | | | | | | | |
| Prioriteet 4 | JTFi erieesmärk | JTF (*1) | | | | | | | | | | |
| Kokku | | ERF | Vähem arenenud piirkonnad | | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“> | | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | | <tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“> |
| Kokku | | ERF | Üleminekupiirkonnad | | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“> | | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | | <tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“> |
| Kokku | | ERF | Enam arenenud piirkonnad | | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“> | | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | | <tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“> |
| Kokku | | ERF | Äärepoolseimatele piirkondadele või põhjapoolsetele hõredalt asustatud piirkondadele antav eritoetus | | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“> | | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | | <tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“> |
| Kokku | | ESF+ | Vähem arenenud piirkonnad | | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“> | | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | | <tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“> |
| Kokku | | ESF+ | Üleminekupiirkonnad | | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“> | | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | | <tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“> |
| Kokku | | ESF+ | Enam arenenud piirkonnad | | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“> | | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | | <tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“> |
| Kokku | | ESF+ | Äärepoolseimatele piirkondadele või põhjapoolsetele hõredalt asustatud piirkondadele antav eritoetus | | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“> | | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | | <tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“> |
| Kokku | | Ühtekuuluvusfond | Ei kohaldata | | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“> | | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | | <tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“> |
| Kokku | | EMKVF | Ei kohaldata | | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“> | | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | | <tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“> |
| Kokku | | JTF (*1) | Ei kohaldata | | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“> | | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | | <tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“> |
| Kõik kokku | | Kõik fondid | | | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“> | | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“> | | <tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“> |

1.

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8.

9.

10.

11.

12.

13.

Programmi kohaselt prioriteedile vastav rahaline eraldis

Kumulatiivsed andmed programmi finantsedusammude kohta

Prioriteet

Erieesmärk

Fond

Piirkonnakategooria (2)

Liidu osaluse arvutamise alus (*1)

(osaluse kogusumma või avaliku sektori osalus)  (*2)

Kõik rahalised eraldised fondide ja liikmesriigi osaluste kaupa (eurodes)

Kaasrahastamise määr

(%)

Valitud tegevuste rahastamiskõlblikud kulud kokku (eurodes)

Valitud tegevuste toetus fondidest (eurodes)

Valitud tegevustega kaetud osa rahalisest kogueraldisest (3) (%)

[veerg 8/ veerg 6x 100]

Toetusesaajate deklareeritud rahastamiskõlblikud kulud kokku

Toetusesaajate deklareeritud rahastamiskõlblike kulude osa rahalisest kogueraldisest (%)

[veerg 11/veerg 6x100]

Valitud tegevuste arv

Arvutamine

Arvutamine

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„M“>

Prioriteet 1

Erieesmärk 1

ERF

Prioriteet 2

Erieesmärk 2

ESF+

Prioriteet 3

Erieesmärk 3

Ühtekuuluvusfond

Ei kohaldata

Prioriteet 4

JTFi erieesmärk

JTF (*1)

Kokku

ERF

Vähem arenenud piirkonnad

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“>

Kokku

ERF

Üleminekupiirkonnad

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“>

Kokku

ERF

Enam arenenud piirkonnad

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“>

Kokku

ERF

Äärepoolseimatele piirkondadele või põhjapoolsetele hõredalt asustatud piirkondadele antav eritoetus

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“>

Kokku

ESF+

Vähem arenenud piirkonnad

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“>

Kokku

ESF+

Üleminekupiirkonnad

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“>

Kokku

ESF+

Enam arenenud piirkonnad

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“>

Kokku

ESF+

Äärepoolseimatele piirkondadele või põhjapoolsetele hõredalt asustatud piirkondadele antav eritoetus

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“>

Kokku

Ühtekuuluvusfond

Ei kohaldata

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“>

Kokku

EMKVF

Ei kohaldata

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“>

Kokku

JTF (*1)

Ei kohaldata

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“>

Kõik kokku

Kõik fondid

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“>

Tabel 2. Kumulatiivsete finantsandmete jaotus sekkumisliikide kaupa ERFi, ESF+, Ühtekuuluvusfondi ja JTFi puhul (artikli 42 lõike 2 punkt a)

| Prioriteet | Erieesmärk | Kulude omadused | Liigitamismõõde | Finantsandmed |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Fond | Piirkonnakategooria (4) | 1
  Sekkumisvaldkond | 2
  Toetuse vorm | 3
  Territoriaalne rakendus | 4
  Majandustegevuse mõõde | 5
  Asukoha mõõde | 6 ESF+ teisene valdkond | 7
  Sooline võrdõiguslikkus | 8
  Makropiirkondlik ja mere vesikonna mõõde | Valitud tegevuste rahastamiskõlblikud kulud kokku (eurodes) | Toetusesaajate deklareeritud rahastamiskõlblikud kulud kokku | Valitud tegevuste arv |
| <tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„M“> |

Prioriteet

Erieesmärk

Kulude omadused

Liigitamismõõde

Finantsandmed

Fond

Piirkonnakategooria (4)

1

Sekkumisvaldkond

2

Toetuse vorm

3

Territoriaalne rakendus

4

Majandustegevuse mõõde

5

Asukoha mõõde

6 ESF+ teisene valdkond

7

Sooline võrdõiguslikkus

8

Makropiirkondlik ja mere vesikonna mõõde

Valitud tegevuste rahastamiskõlblikud kulud kokku (eurodes)

Toetusesaajate deklareeritud rahastamiskõlblikud kulud kokku

Valitud tegevuste arv

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„M“>

Tabel 3. Finantsteave ja selle jaotus sekkumisliikide kaupa AMIFi, ISFi ja BMVI puhul (artikli 42 lõike 2 punkt a)

| Erieesmärk (korratakse iga erieesmärgi puhul) | Kaasrahastamise määr (VI lisa) | Liigitamismõõde | Finantsandmed |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| | | Sekkumise liik (fondispetsiifiline määrus, VI lisa tabel 1) | Sekkumise liik (fondispetsiifiline määrus, VI lisa tabel 2) | Sekkumise liik (fondispetsiifiline määrus, VI lisa tabel 3) | Sekkumise liik (fondispetsiifiline määrus, VI lisa tabel 4) | Fondist makstava rahalise eraldise kogusumma (eurodes) ning liikmesriigi osalus | Valitud tegevuste rahastamiskõlblikud kulud kokku (eurodes) | Valitud tegevuste toetus fondidest (eurodes) | Valitud tegevustega kaetud osa rahalisest kogueraldisest (%)
  [veerg 8/ veerg 7x 100] | Toetusesaajate deklareeritud rahastamiskõlblikud kulud kokku (eurodes) | Toetusesaajate deklareeritud rahastamiskõlblike kulude osa rahalisest kogueraldisest (%)
  [veerg 11/ veerg 7x 100] | Valitud tegevuste arv |
| <tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“> | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Erieesmärgid kokku | Erieesmärk 1 | | | | | | | | | | | |

Erieesmärk (korratakse iga erieesmärgi puhul)

Kaasrahastamise määr (VI lisa)

Liigitamismõõde

Finantsandmed

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

Sekkumise liik (fondispetsiifiline määrus, VI lisa tabel 1)

Sekkumise liik (fondispetsiifiline määrus, VI lisa tabel 2)

Sekkumise liik (fondispetsiifiline määrus, VI lisa tabel 3)

Sekkumise liik (fondispetsiifiline määrus, VI lisa tabel 4)

Fondist makstava rahalise eraldise kogusumma (eurodes) ning liikmesriigi osalus

Valitud tegevuste rahastamiskõlblikud kulud kokku (eurodes)

Valitud tegevuste toetus fondidest (eurodes)

Valitud tegevustega kaetud osa rahalisest kogueraldisest (%)

[veerg 8/ veerg 7x 100]

Toetusesaajate deklareeritud rahastamiskõlblikud kulud kokku (eurodes)

Toetusesaajate deklareeritud rahastamiskõlblike kulude osa rahalisest kogueraldisest (%)

[veerg 11/ veerg 7x 100]

Valitud tegevuste arv

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“>

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„P“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Erieesmärgid kokku

Erieesmärk 1

Tabel 4. Kumulatiivsete finantsandmete jaotus sekkumisliikide kaupa EMKVFi puhul (artikli 42 lõike 2 punkt a)

| Prioriteet | Erieesmärk | Sekkumise liik
  (EMKVFi määruse IV lisa) | Finantsandmed |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | Valitud tegevuste rahastamiskõlblikud kulud kokku (eurodes) | Toetusesaajate deklareeritud rahastamiskõlblikud kulud kokku | Valitud tegevuste arv |
| <tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„M“> |

Prioriteet

Erieesmärk

Sekkumise liik

(EMKVFi määruse IV lisa)

Finantsandmed

Valitud tegevuste rahastamiskõlblikud kulud kokku (eurodes)

Toetusesaajate deklareeritud rahastamiskõlblikud kulud kokku

Valitud tegevuste arv

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„M“>

Tabel 5. Ühised ja programmispetsiifilised väljundnäitajad ERFi, Ühtekuuluvusfondi, JTFi ja EMKVFi puhul (artikli 42 lõike 2 punkt b)

| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10. | 11. | 12. | 13. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Programmi väljundnäitajate andmed
  [väljavõte V lisa punkti 2.1.1.1.2 tabelist 2] | Väljundnäitajate senine areng |
| Prioriteet | Erieesmärk | Fond | Piirkonnakategooria (5) | Tunnuskood | Näitaja nimetus | Näitaja jaotus (6)

  (millest:) | Mõõtühik | Vahe-eesmärk (2024) | Sihtväärtus 2029 | Valitud tegevused [pp/kk/aa] | Rakendatud tegevused [pp/kk/aa] | Märkused |
| <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> (7) | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„M“> |
| ... | | | | | | | | | | | | |

1.

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8.

9.

10.

11.

12.

13.

Programmi väljundnäitajate andmed

[väljavõte V lisa punkti 2.1.1.1.2 tabelist 2]

Väljundnäitajate senine areng

Prioriteet

Erieesmärk

Fond

Piirkonnakategooria (5)

Tunnuskood

Näitaja nimetus

Näitaja jaotus (6)

(millest:)

Mõõtühik

Vahe-eesmärk (2024)

Sihtväärtus 2029

Valitud tegevused [pp/kk/aa]

Rakendatud tegevused [pp/kk/aa]

Märkused

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> (7)

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„M“>

...

Tabel 6. Ühised ja programmispetsiifilised väljundnäitajad ESF+ puhul (artikli 42 lõike 2 punkt b)

| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8 (8). | 9. | 10. | 11. | 12. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Andmed kõigi ühiste väljundnäitajate kohta, nagu on sätestatud ESF+ määruse I, II ja III lisas, ja programmispetsiifiliste näitajate kohta [väljavõte V lisa punkti 2.1.1.1.2 tabelist 2 ja V lisa punkti 2.1.1.2.2 tabelist 2] | Väljundnäitajate areng |
| Prioriteet | Erieesmärk | Fond | Piirkonnakategooria | Tunnuskood | Näitaja nimetus | Mõõtühik | Vahe-eesmärk (2024) | Sihtväärtus 2029 (sooline jaotus vabatahtlik) | Seni saavutatud väärtused
  [pp/kk/aa] | Saavutatu suhtarv | Märkused |
| <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> (9) | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„M“> |
| | | | | | | | | M | F | N | T | M | F | N | T | M | F | N | T | |
| ... | | | | | | | | | | | |

1.

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8 (8).

9.

10.

11.

12.

Andmed kõigi ühiste väljundnäitajate kohta, nagu on sätestatud ESF+ määruse I, II ja III lisas, ja programmispetsiifiliste näitajate kohta [väljavõte V lisa punkti 2.1.1.1.2 tabelist 2 ja V lisa punkti 2.1.1.2.2 tabelist 2]

Väljundnäitajate areng

Prioriteet

Erieesmärk

Fond

Piirkonnakategooria

Tunnuskood

Näitaja nimetus

Mõõtühik

Vahe-eesmärk (2024)

Sihtväärtus 2029 (sooline jaotus vabatahtlik)

Seni saavutatud väärtused

[pp/kk/aa]

Saavutatu suhtarv

Märkused

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> (9)

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„M“>

M

F

N

T

M

F

N

T

M

F

N

T

...

Tabel 7. AMIFi, ISFi ja BMVI ühised väljundnäitajad (artikli 42 lõike 2 punkt b)

| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Andmed kõigi AMIFi/ISFi/BMVI määruse VIII lisas loetletud ühiste väljundnäitajate kohta iga erieesmärgi puhul [väljavõte VI lisa punkti 2.1.2 tabelist 1] | Väljundnäitajate senine areng |
| Erieesmärk | Tunnuskood | Näitaja nimetus | Näitaja jaotus (millest) | Mõõtühik | Vahe-eesmärk (2024) | Sihtväärtus (2029) | Valitud tegevuste kavandatud väärtused (10) | Saavutatud väärtused (11) | Märkused |
| [pp/kk/aa] | [pp/kk/aa] |
| <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„M“> |

1.

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8.

9.

10.

Andmed kõigi AMIFi/ISFi/BMVI määruse VIII lisas loetletud ühiste väljundnäitajate kohta iga erieesmärgi puhul [väljavõte VI lisa punkti 2.1.2 tabelist 1]

Väljundnäitajate senine areng

Erieesmärk

Tunnuskood

Näitaja nimetus

Näitaja jaotus (millest)

Mõõtühik

Vahe-eesmärk (2024)

Sihtväärtus (2029)

Valitud tegevuste kavandatud väärtused (10)

Saavutatud väärtused (11)

Märkused

[pp/kk/aa]

[pp/kk/aa]

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„M“>

Tabel 8. Mitmekordne toetus ettevõtjatele, mida rahastatakse programmi tasandil ERFist, Ühtekuuluvusfondist ja JTFist (artikli 42 lõike 2 punkt b)

| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tunnuskood | Näitaja nimetus | Näitaja jaotus
  (millest:) | Ettevõtjate arv, võtmata arvesse mitmekordseid toetusi
  [pp/kk/aa] | Märkused |
| <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„M“> |
| RCO 01 | Toetust saavad ettevõtjad | Mikroettevõtjad | | |
| RCO 01 | Toetust saavad ettevõtjad | Väikeettevõtjad | | |
| RCO 01 | Toetust saavad ettevõtjad | Keskmise suurusega ettevõtjad | | |
| RCO 01 | Toetust saavad ettevõtjad | Suurettevõtjad | | |
| RCO 01 | Toetust saavad ettevõtjad | Kokku | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“> | |

1.

2.

3.

4.

5.

Tunnuskood

Näitaja nimetus

Näitaja jaotus

(millest:)

Ettevõtjate arv, võtmata arvesse mitmekordseid toetusi

[pp/kk/aa]

Märkused

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„M“>

RCO 01

Toetust saavad ettevõtjad

Mikroettevõtjad

RCO 01

Toetust saavad ettevõtjad

Väikeettevõtjad

RCO 01

Toetust saavad ettevõtjad

Keskmise suurusega ettevõtjad

RCO 01

Toetust saavad ettevõtjad

Suurettevõtjad

RCO 01

Toetust saavad ettevõtjad

Kokku

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“>

Tabel 9. Ühised ja programmispetsiifilised tulemusnäitajad ERFi, Ühtekuuluvusfondi, JTFi ja EMKVFi puhul (artikli 42 lõike 2 punkt b)

| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10. | 11. | 12. | 13. | 14. | 15. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Programmi tulemusnäitajate andmed [väljavõte VII lisa tabelist 5] | Tulemusnäitajate senine areng |
| Prioriteet | Erieesmärk | Fond | Piirkonnakategooria (12) | Tunnuskood | Näitaja nimetus | Näitaja jaotus (13)

  (millest:) | Mõõtühik | Programmi lähtetase | Sihtväärtus 2029 | Valitud tegevused [pp/kk/aa] | Rakendatud tegevused [pp/kk/aa] | Märkused |
| Lähtetase | Kavandatud saavutused | Lähtetase | Saavutatud |
| <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> (14) | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„M“> |
| ... | | | | | | | | | | | | | | |

1.

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8.

9.

10.

11.

12.

13.

14.

15.

Programmi tulemusnäitajate andmed [väljavõte VII lisa tabelist 5]

Tulemusnäitajate senine areng

Prioriteet

Erieesmärk

Fond

Piirkonnakategooria (12)

Tunnuskood

Näitaja nimetus

Näitaja jaotus (13)

(millest:)

Mõõtühik

Programmi lähtetase

Sihtväärtus 2029

Valitud tegevused [pp/kk/aa]

Rakendatud tegevused [pp/kk/aa]

Märkused

Lähtetase

Kavandatud saavutused

Lähtetase

Saavutatud

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> (14)

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„M“>

...

Tabel 10. Ühised ja programmispetsiifilised tulemusäitajad ESF+ puhul (artikli 42 lõike 2 punkt b)

| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10 (15). | 11. | 12. | 13. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Andmed kõigi ühiste tulemusnäitajate kohta, nagu on sätestatud ESF+ määruse I, II ja III lisas, ja programmispetsiifiliste näitajate kohta [väljavõte VII lisa tabelist 5 ja V lisa punkti 2.1.1.2.2 tabelist 3] | Tulemusnäitajate areng |
| Prioriteet | Erieesmärk | Fond | Piirkonnakategooria | Tunnuskood | Näitaja nimetus | Sihtväärtuste seadmisel aluseks võetud väljundnäitaja | Näitaja mõõtühik | Sihtväärtuse mõõtühik | Sihtväärtus 2029 (sooline jaotus vabatahtlik) | Seni saavutatud väärtused
  [pp/kk/aa] | Saavutatu suhtarv | Märkused |
| <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„M“> |
| | | | | | | | | | M | F | N | T | M (*3) | F | N (*3) | T | M | F | N | T | |
| ... | | | | | | | | | | | | |

1.

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8.

9.

10 (15).

11.

12.

13.

Andmed kõigi ühiste tulemusnäitajate kohta, nagu on sätestatud ESF+ määruse I, II ja III lisas, ja programmispetsiifiliste näitajate kohta [väljavõte VII lisa tabelist 5 ja V lisa punkti 2.1.1.2.2 tabelist 3]

Tulemusnäitajate areng

Prioriteet

Erieesmärk

Fond

Piirkonnakategooria

Tunnuskood

Näitaja nimetus

Sihtväärtuste seadmisel aluseks võetud väljundnäitaja

Näitaja mõõtühik

Sihtväärtuse mõõtühik

Sihtväärtus 2029 (sooline jaotus vabatahtlik)

Seni saavutatud väärtused

[pp/kk/aa]

Saavutatu suhtarv

Märkused

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„M“>

M

F

N

T

M (*3)

F

N (*3)

T

M

F

N

T

...

Tabel 11. AMIFi, ISFi ja BMVI ühised tulemusnäitajad (artikli 42 lõike 2 punkt a)

| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10. | 11. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Andmed kõigi AMIFi/ISFi/BMVI määruse VIII lisas loetletud ühiste tulemusnäitajate kohta iga erieesmärgi puhul [väljavõte VI lisa punkti 2.1.2 tabelist 2] | | Tulemusnäitajate senine areng |
| Erieesmärk | Tunnuskood | Näitaja nimetus | Näitaja jaotus (millest) | Mõõtühik (näitajate ja lähtetaseme puhul) | Lähtetase | Sihtväärtus 2029 | Mõõtühik (sihtväärtuse puhul) | Valitud tegevuste kavandatud väärtused (16) | Saavutatud väärtused (17) | Märkused |
| [pp/kk/aa] | [pp/kk/aa] |
| <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„M“> |

1.

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8.

9.

10.

11.

Andmed kõigi AMIFi/ISFi/BMVI määruse VIII lisas loetletud ühiste tulemusnäitajate kohta iga erieesmärgi puhul [väljavõte VI lisa punkti 2.1.2 tabelist 2]

Tulemusnäitajate senine areng

Erieesmärk

Tunnuskood

Näitaja nimetus

Näitaja jaotus (millest)

Mõõtühik (näitajate ja lähtetaseme puhul)

Lähtetase

Sihtväärtus 2029

Mõõtühik (sihtväärtuse puhul)

Valitud tegevuste kavandatud väärtused (16)

Saavutatud väärtused (17)

Märkused

[pp/kk/aa]

[pp/kk/aa]

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„M“>

Tabel 12. Rahastamisvahendite andmed fondide puhul (artikli 42 lõige 3)

| Prioriteet (18) | Kulude omadused | Rahastamiskõlblikud kulud toote kaupa | Lisaks fondidest antud toetusele avaliku ja erasektori kaasatud vahendite summa | Rahastamiskõlbliku kuluna deklareeritud halduskulude ja -tasude summa, sh (halduskulud ja -tasud teatatakse eraldi otselepingu sõlmimise ja võistupakkumise korral) (19): | Fondide toetusest rahastamisvahendile tekkiv intress ja muud tulud, nagu on osutatud artiklis 60 | Fondidest saadud toetusest tagastatud vahendid, nagu on osutatud artiklis 62 | Tagatiste puhul lõplikele vahendite saajatele antud selliste laenude ning neisse tehtud omakapitali- või kvaasiomakapitali investeeringute koguväärtus, mis olid tagatud programmi vahenditega ja maksti lõplikele vahendite saajatele tegelikult välja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Fond | Erieesmärk | Piirkonnakategooria (20) | Laenud
  (finantsasutuse toetuskoodi vorm) | Tagatis
  (finantsasutuse toetuskoodi vorm) | Omakapital või kvaasiomakapital (finantsasutuse toetuskoodi vorm) | Toetused rahastamisvahendi tegevuse raames (finantsasutuse toetuskoodi vorm) | Laenud
  (finantsasutuse toetuskoodi vorm) | Tagatis
  (finantsasutuse toetuskoodi vorm) | Omakapital või kvaasiomakapital
  (finantsasutuse toetuskoodi vorm) | Toetused rahastamisvahendi tegevuse raames
  (finantsasutuse toetuskoodi vorm) | Haldusfondide halduskulud ja -tasud sõltuvalt haldusfondi struktuuris toimivast finantstootest | Konkreetsete fondide halduskulud ja -tasud (kas koos haldusfondi struktuuriga või ilma selleta) finantstoodete kaupa |
| Laenud | Tagatised | Omakapital | Laenud | Tagatised | Omakapital | | | |
| Sisestamisviis=valiku hulgast | Sisestamisviis=valiku hulgast | Sisestamisviis=valiku hulgast | Sisestamisviis=valiku hulgast | Sisestamisviis = käsitsi | Sisestamisviis = käsitsi | Sisestamisviis = käsitsi | Sisestamisviis = käsitsi | Sisestamisviis = käsitsi | Sisestamisviis = käsitsi | Sisestamisviis = käsitsi | Sisestamisviis = käsitsi | Sisestamisviis = käsitsi | Sisestamisviis = käsitsi | Sisestamisviis = käsitsi | Sisestamisviis = käsitsi | Sisestamisviis = käsitsi | Sisestamisviis = käsitsi | Sisestamisviis = käsitsi | Sisestamisviis = käsitsi | Sisestamisviis = käsitsi |

Prioriteet (18)

Kulude omadused

Rahastamiskõlblikud kulud toote kaupa

Lisaks fondidest antud toetusele avaliku ja erasektori kaasatud vahendite summa

Rahastamiskõlbliku kuluna deklareeritud halduskulude ja -tasude summa, sh (halduskulud ja -tasud teatatakse eraldi otselepingu sõlmimise ja võistupakkumise korral) (19):

Fondide toetusest rahastamisvahendile tekkiv intress ja muud tulud, nagu on osutatud artiklis 60

Fondidest saadud toetusest tagastatud vahendid, nagu on osutatud artiklis 62

Tagatiste puhul lõplikele vahendite saajatele antud selliste laenude ning neisse tehtud omakapitali- või kvaasiomakapitali investeeringute koguväärtus, mis olid tagatud programmi vahenditega ja maksti lõplikele vahendite saajatele tegelikult välja

Fond

Erieesmärk

Piirkonnakategooria (20)

Laenud

(finantsasutuse toetuskoodi vorm)

Tagatis

(finantsasutuse toetuskoodi vorm)

Omakapital või kvaasiomakapital (finantsasutuse toetuskoodi vorm)

Toetused rahastamisvahendi tegevuse raames (finantsasutuse toetuskoodi vorm)

Laenud

(finantsasutuse toetuskoodi vorm)

Tagatis

(finantsasutuse toetuskoodi vorm)

Omakapital või kvaasiomakapital

(finantsasutuse toetuskoodi vorm)

Toetused rahastamisvahendi tegevuse raames

(finantsasutuse toetuskoodi vorm)

Haldusfondide halduskulud ja -tasud sõltuvalt haldusfondi struktuuris toimivast finantstootest

Konkreetsete fondide halduskulud ja -tasud (kas koos haldusfondi struktuuriga või ilma selleta) finantstoodete kaupa

Laenud

Tagatised

Omakapital

Laenud

Tagatised

Omakapital

Sisestamisviis=valiku hulgast

Sisestamisviis=valiku hulgast

Sisestamisviis=valiku hulgast

Sisestamisviis=valiku hulgast

Sisestamisviis = käsitsi

Sisestamisviis = käsitsi

Sisestamisviis = käsitsi

Sisestamisviis = käsitsi

Sisestamisviis = käsitsi

Sisestamisviis = käsitsi

Sisestamisviis = käsitsi

Sisestamisviis = käsitsi

Sisestamisviis = käsitsi

Sisestamisviis = käsitsi

Sisestamisviis = käsitsi

Sisestamisviis = käsitsi

Sisestamisviis = käsitsi

Sisestamisviis = käsitsi

Sisestamisviis = käsitsi

Sisestamisviis = käsitsi

Sisestamisviis = käsitsi

---

(1)  Väljaelementide seletus:

tüüp: N = number, D = kuupäev, S = string, C = märkeruut, P = protsendimäär, B = kahendmuutuja, Cu = rahaühik sisestamisviis: M = käsitsi, S = valiku hulgast, G = sisestati süsteemis.

(*1)  Summad sisaldavad ERFist ja ESF+-ist ümberpaigutatud täiendavat toetust.

(*2)  Ainult avaliku sektori kogutoetus EMKVFile.

(2)  Seda ei kohaldata Ühtekuuluvusfondi, JTFi ja EMKVFi suhtes.

(3)  Käesoleva lisa kohaldamisel põhinevad valitud tegevuste andmed toetuse tingimusi käsitleval dokumendil vastavalt artikli 73 lõikele 3.

(4)  Seda ei kohaldata Ühtekuuluvusfondi ja JTFi suhtes.

(5)  Seda ei kohaldata Ühtekuuluvusfondi, JTFi ja EMKVFi suhtes.

(6)  Kohaldatakse ainult teatavate näitajate suhtes. Vt lisateavet komisjoni suunistest.

(7)  Väljaelementide seletus: N = number, S = string, C = märkeruut; sisestamisviis: M = käsitsi, S = valiku hulgast, G = sisestati süsteemis.

(8)  Veerge 8, 9, 10 ja 11 ei kohaldata näitajate suhtes, mis on esitatud ESF+ määruse III lisas – ESF+ materiaalse puuduse vähendamise toetuse ühised näitajad (ESF+ määruse artikli 4 lõike 1 punkt m).

(9)  Väljaelementide seletus: N = number, S = string, C = märkeruut; sisestamisviis: M = käsitsi, S = valiku hulgast, G = sisestati süsteemis.

(10)  Sealhulgas, kus nõutud, sooline ja vanuseline jaotus.

(11)  Sealhulgas, kus nõutud, sooline ja vanuseline jaotus.

(12)  Seda ei kohaldata Ühtekuuluvusfondi, JTFi ja EMKVFi suhtes.

(13)  Kohaldatakse ainult teatavate näitajate suhtes. Vt lisateavet komisjoni suunistest.

(14)  Väljaelementide seletus: N = number, S = string, C = märkeruut; sisestamisviis: M = käsitsi [hõlmab ka automaatset üleslaadimist], S = valiku hulgast, G = sisestati süsteemis.

(*3)  Ei ole nõutud erieesmärgi puhul, mis on esitatud ESF+ määruse artikli 4 lõike 1 punktis m.

(15)  Veerge 9, 10 ja 12 ei kohaldata näitajate suhtes, mis on esitatud ESF+ määruse III lisas – ESF+ materiaalse puuduse vähendamise toetuse ühised näitajad (ESF+ määruse artikli 4 lõike 1 punkt m).

(16)  Sealhulgas, kus nõutud, sooline ja vanuseline jaotus.

(17)  Sealhulgas, kus nõutud, sooline ja vanuseline jaotus.

(18)  Ei kohaldata AMIFi, ISFi või BMVI suhtes.

(19)  Andmevahetussüsteemis SFC2021 peaks selles veerus olema võimalus anda eraldi teada makstud halduskuludest ja -tasudest otselepingu sõlmimise korral ja võistupakkumise korral.

(20)  Ei kohaldata Ühtekuuluvusfondi, JTFi, AMIFi, BMVI, ISFi või EMKVFi suhtes.

---

VIII LISA

PROGNOOSITAV SUMMA, MILLE KOHTA LIIKMESRIIK KAVATSEB ESITADA MAKSETAOTLUSI JOOKSVA JA JÄRGMISE KALENDRIAASTA KOHTA (ARTIKLI 69 LÕIGE 10)

Täita iga programmi kohta fondi ja piirkonnakategooria kaupa, nagu on asjakohane

| Fond | Piirkonnakategooria | Eeldatav liidu toetus |
| --- | --- | --- |
| [jooksev kalendriaasta] | [järgmine kalendriaasta] |
| Jaanuar–oktoober | November–detsember | Jaanuar–detsember |
| ERF | Vähem arenenud piirkonnad | <type="S" input="G"> | <type="S" input="G"> | <type="S" input="G"> |
| | Üleminekupiirkonnad | <type="S" input="G"> | <type="S" input="G"> | <type="S" input="G"> |
| | Enam arenenud piirkonnad | <type="S" input="G"> | <type="S" input="G"> | <type="S" input="G"> |
| | Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad (1) | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Interreg | | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| ESF+ | Vähem arenenud piirkonnad | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| | Üleminekupiirkonnad | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| | Enam arenenud piirkonnad | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| | Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad (2) | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| Ühtekuuluvusfond | | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| JTF (*1) | | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| EMKVF | | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| AMIF | | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| ISF | | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |
| BMVI | | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> | <type="Cu" input="M"> |

Fond

Piirkonnakategooria

Eeldatav liidu toetus

[jooksev kalendriaasta]

[järgmine kalendriaasta]

Jaanuar–oktoober

November–detsember

Jaanuar–detsember

ERF

Vähem arenenud piirkonnad

<type="S" input="G">

<type="S" input="G">

<type="S" input="G">

Üleminekupiirkonnad

<type="S" input="G">

<type="S" input="G">

<type="S" input="G">

Enam arenenud piirkonnad

<type="S" input="G">

<type="S" input="G">

<type="S" input="G">

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad (1)

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Interreg

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

ESF+

Vähem arenenud piirkonnad

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Üleminekupiirkonnad

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Enam arenenud piirkonnad

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad (2)

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

Ühtekuuluvusfond

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

JTF (*1)

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

EMKVF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

AMIF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

ISF

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

BMVI

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

<type="Cu" input="M">

---

(*1)  Summad sisaldavad ERFist ja ESF+-ist ümberpaigutatud täiendavat toetust, nagu on asjakohane.

(1)  Siin tuleks näidata üksnes konkreetset eraldist äärepoolseimate piirkondade / põhjapoolsete hõredalt asustatud piirkondade jaoks.

(2)  Siin tuleks näidata üksnes konkreetset eraldist äärepoolseimate piirkondade / põhjapoolsete hõredalt asustatud piirkondade jaoks.

---

IX LISA

TEAVITAMINE JA NÄHTAVUS – ARTIKLID 47, 49 JA 50

1.

Liidu embleemi kasutamine ja tehnilised näitajad

1.1.

Tegevuse elluviimisel esitatakse liidu embleem (edaspidi „embleem“) hästi nähtavalt kõikides teabematerjalides, nii trükistes kui ka digitoodetes, veebisaitidel ja nende mobiilsetes esitustes avalikkusele või tegevuses osalejatele.

1.2.

Embleemi juures esitatakse täielikult välja kirjutatult kas tekst „Rahastanud Euroopa Liit“ või „Kaasrahastanud Euroopa Liit“.

1.3.

Embleemiga koos võib kasutada mis tahes järgmist kirjatüüpi: Arial, Auto, Calibri, Garamond, Trebuchet, Tahoma, Verdana, Ubuntu. Kaldkirja, allajoonitud teksti ja teisi teksti esiletõstmise viise ei tohi kasutada.

1.4.

Tekst ei tohi embleemiga mingil viisil kattuda.

1.5.

Kasutatav kirjatüübi suurus peab olema vastavuses embleemi suurusega.

1.6.

Kirjatüübi värv peab sõltuvalt taustast olema kas Reflex Blue, must või valge.

1.7.

Embleemi ei tohi muuta ning lisada ei tohi muid graafilisi elemente või tekste. Kui lisaks embleemile esitatakse teisi logosid, peab embleem olema kõrguse ja laiuse poolest vähemalt sama suur kui suurim muu logo. Lisaks embleemile ei tohi liidu toetuse esiletoomiseks kasutada muud visuaalset tähist ega logo.

1.8.

Kui ühes kohas toimub mitu tegevust, mida toetatakse kas samast rahastamisvahendist või erinevatest rahastamisvahendites või kui sama tegevuse jaoks antakse hiljem uuesti toetust, kasutatakse vähemalt ühte tahvlit või stendi.

1.9.

| (A) | SÜMBOLI KIRJELDUS
  Kaksteist kuldset tähte moodustavad taevasinisel taustal ringi, mis sümboliseerib Euroopa rahvaste ühtsust. Tähtede arv on kindlaks määratud – kaksteist on täiuslikkuse ja ühtsuse sümbol. |
| --- | --- |

(A)

SÜMBOLI KIRJELDUS

Kaksteist kuldset tähte moodustavad taevasinisel taustal ringi, mis sümboliseerib Euroopa rahvaste ühtsust. Tähtede arv on kindlaks määratud – kaksteist on täiuslikkuse ja ühtsuse sümbol.

| (B) | HERALDILINE KIRJELDUS
  Taevasinisel taustal on ring kaheteistkümnest kuldsest tähest, mille tipud ei puutu kokku. |
| --- | --- |

(B)

HERALDILINE KIRJELDUS

Taevasinisel taustal on ring kaheteistkümnest kuldsest tähest, mille tipud ei puutu kokku.

| (C) | GEOMEETRILINE KIRJELDUS





  Embleem on sinine ristkülikukujuline lipp, mille laius on poolteist korda lipu kõrgus. Lipul asuvad kaksteist võrdsete vahedega kuldset tähte, mis moodustavad mõttelise ringjoone, mille keskpunkt asub ristküliku diagonaalide ristumispunktis. Selle ringjoone raadius on 1/3 lipu kõrgusest. Kõik tähed on viisnurksed ja nende tipud paiknevad mõttelise ringjoone sees. Selle ringjoone raadius on 1/18 lipu kõrgusest. Kõik tähed on püstiasendis, st üks tipp on vertikaalselt suunaga üles ning kahe külgmise nurga tippude vahele tõmmatud sirge asetseb lipumastiga risti. Tähering on paigutatud selliselt, et iga täht vastab ühele täistunnile kella numbrilaual. Nende arv on muutumatu. |
| --- | --- |

(C)

GEOMEETRILINE KIRJELDUS

Image 1

Embleem on sinine ristkülikukujuline lipp, mille laius on poolteist korda lipu kõrgus. Lipul asuvad kaksteist võrdsete vahedega kuldset tähte, mis moodustavad mõttelise ringjoone, mille keskpunkt asub ristküliku diagonaalide ristumispunktis. Selle ringjoone raadius on 1/3 lipu kõrgusest. Kõik tähed on viisnurksed ja nende tipud paiknevad mõttelise ringjoone sees. Selle ringjoone raadius on 1/18 lipu kõrgusest. Kõik tähed on püstiasendis, st üks tipp on vertikaalselt suunaga üles ning kahe külgmise nurga tippude vahele tõmmatud sirge asetseb lipumastiga risti. Tähering on paigutatud selliselt, et iga täht vastab ühele täistunnile kella numbrilaual. Nende arv on muutumatu.

| (D) | NÕUETEKOHASED VÄRVID
  Embleem on järgmistes värvides: PANTONE REFLEX BLUE: ristküliku pind, PANTONE YELLOW: tähed. |
| --- | --- |

(D)

NÕUETEKOHASED VÄRVID

Embleem on järgmistes värvides: PANTONE REFLEX BLUE: ristküliku pind, PANTONE YELLOW: tähed.

| (E) | NELJAVÄRVITRÜKK
  Kui kasutatakse neljavärvitrükki, tuleb kahe standardvärvi saamiseks kasutada neljavärvitrüki nelja värvi.
  PANTONE YELLOW saadakse 100 %lise „Process Yellow“ kasutamise teel.
  PANTONE REFLEX BLUE saadakse 100 %lise „Process Cyan“ ja 80 %lise „Process Magenta“ segamisel.
  INTERNET
  PANTONE REFLEX BLUE vastab veebipaleti värvile RGB:0/51/153 (kuueteistkümnendsüsteemis: 003399) ja PANTONE YELLOW vastab veebipaleti värvile RGB: 255/204/0 (kuueteistkümnendsüsteemis: FFCC00).
  MUSTVALGE TRÜKK
  Kui kasutatakse ainult musta värvi, siis peab ristküliku raam olema must ning tähed tuleb trükkida mustana valgel taustal.





  Kasutades ainult sinist värvi (Reflex Blue), trükitakse kogu taust sinine ja tähed valgena negatiivis.





  EMBLEEMI PAIGUTAMINE VÄRVILISELE TAUSTALE
  Kui värvilisest taustast loobuda ei saa, tuleb ristkülikule ümber trükkida valge piirjoon laiusega 1/25 ristküliku kõrgusest.





  Liidu embleemi kolmandate isikute poolt kasutamise põhimõtted on sätestatud Euroopa Nõukoguga sõlmitud halduskokkuleppes, milles käsitletakse Euroopa embleemi kasutamist kolmandate isikute poolt (1). |
| --- | --- |

(E)

NELJAVÄRVITRÜKK

Kui kasutatakse neljavärvitrükki, tuleb kahe standardvärvi saamiseks kasutada neljavärvitrüki nelja värvi.

PANTONE YELLOW saadakse 100 %lise „Process Yellow“ kasutamise teel.

PANTONE REFLEX BLUE saadakse 100 %lise „Process Cyan“ ja 80 %lise „Process Magenta“ segamisel.

INTERNET

PANTONE REFLEX BLUE vastab veebipaleti värvile RGB:0/51/153 (kuueteistkümnendsüsteemis: 003399) ja PANTONE YELLOW vastab veebipaleti värvile RGB: 255/204/0 (kuueteistkümnendsüsteemis: FFCC00).

MUSTVALGE TRÜKK

Kui kasutatakse ainult musta värvi, siis peab ristküliku raam olema must ning tähed tuleb trükkida mustana valgel taustal.

Image 2

Kasutades ainult sinist värvi (Reflex Blue), trükitakse kogu taust sinine ja tähed valgena negatiivis.

Image 3

EMBLEEMI PAIGUTAMINE VÄRVILISELE TAUSTALE

Kui värvilisest taustast loobuda ei saa, tuleb ristkülikule ümber trükkida valge piirjoon laiusega 1/25 ristküliku kõrgusest.

Image 4

Liidu embleemi kolmandate isikute poolt kasutamise põhimõtted on sätestatud Euroopa Nõukoguga sõlmitud halduskokkuleppes, milles käsitletakse Euroopa embleemi kasutamist kolmandate isikute poolt (1).

2.

Intellektuaalomandiõiguste litsents, millele on osutatud artikli 49 lõikes 6, annab liidule vähemalt järgmised õigused:

2.1.

sisekasutuse õigus, st õigus reprodutseerida, kopeerida ja teha liidu institutsioonidele ja asutustele, liikmesriikide asutustele ja nende töötajatele kättesaadavaks teavitamise ja nähtavusega seotud materjalid;

2.2.

õigus reprodutseerida teavitamise ja nähtavusega seotud materjale igal viisil ja igal kujul, nii tervikuna kui ka osaliselt;

2.3.

õigus üldsust teavitada teavitamise ja nähtavusega seotud materjalidest igasuguste teavitusvahendite abil;

2.4.

õigus levitada teavitamise ja nähtavusega seotud materjale ja nende koopiaid üldsusele igasugusel kujul;

2.5.

õigus teavitamise ja nähtavusega seotud materjale arhiveerida ja säilitada;

2.6.

õigus anda teavitamise ja nähtavusega seotud materjale käsitlevaid õigusi edasi kolmandatele isikutele.

---

(1)  
  ELT C 271, 8.9.2012, lk 5.

1

---

X LISA

RAHASTAMISLEPINGUTE JA STRATEEGIADOKUMENTIDE OSAD – ARTIKLI 59 LÕIKED 1 JA 5

1.

| a) | investeerimisstrateegia või -poliitika, mis hõlmab rakendamiskorda, pakutavaid finantstooteid, sihtrühmaks olevaid lõplikke vahendite saajaid ja (asjakohasel juhul) kavandatud kombineerimist toetustega; |
| --- | --- |

a)

investeerimisstrateegia või -poliitika, mis hõlmab rakendamiskorda, pakutavaid finantstooteid, sihtrühmaks olevaid lõplikke vahendite saajaid ja (asjakohasel juhul) kavandatud kombineerimist toetustega;

| b) | rakendatava rahastamisvahendi äriplaan või samaväärsed dokumendid, sealhulgas artikli 58 lõike 3 punktis a osutatud hinnanguline finantsvõimendus; |
| --- | --- |

b)

rakendatava rahastamisvahendi äriplaan või samaväärsed dokumendid, sealhulgas artikli 58 lõike 3 punktis a osutatud hinnanguline finantsvõimendus;

| c) | eesmärgiks seatud tulemused, mida asjaomase rahastamisvahendi abil loodetakse saavutada, et anda panus asjakohase prioriteedi erieesmärkide ja tulemuste saavutamisse; |
| --- | --- |

c)

eesmärgiks seatud tulemused, mida asjaomase rahastamisvahendi abil loodetakse saavutada, et anda panus asjakohase prioriteedi erieesmärkide ja tulemuste saavutamisse;

| d) | sätted investeeringute kasutamise ja tehinguvoogude seire kohta, sealhulgas rahastamisvahendi aruandlus valdusfondile ja korraldusasutusele, et tagada vastavus artiklile 42; |
| --- | --- |

d)

sätted investeeringute kasutamise ja tehinguvoogude seire kohta, sealhulgas rahastamisvahendi aruandlus valdusfondile ja korraldusasutusele, et tagada vastavus artiklile 42;

| e) | auditeerimisnõuded, näiteks miinimumnõuded rahastamisvahendi tasandil (ja asjakohasel juhul valdusfondi tasandil) säilitatava dokumentatsiooni kohta kooskõlas artikliga 82, ning, kui kohaldatav, nõuded seoses eraldi arvepidamisega erinevat liiki toetuste vormide kohta kooskõlas artikli 58 lõikega 6, sealhulgas sätted ja nõuded liikmesriikide auditeerimisasutuste, komisjoni audiitorite ja Euroopa Kontrollikoja juurdepääsu kohta dokumentidele, et tagada selge kontrolljälg; |
| --- | --- |

e)

auditeerimisnõuded, näiteks miinimumnõuded rahastamisvahendi tasandil (ja asjakohasel juhul valdusfondi tasandil) säilitatava dokumentatsiooni kohta kooskõlas artikliga 82, ning, kui kohaldatav, nõuded seoses eraldi arvepidamisega erinevat liiki toetuste vormide kohta kooskõlas artikli 58 lõikega 6, sealhulgas sätted ja nõuded liikmesriikide auditeerimisasutuste, komisjoni audiitorite ja Euroopa Kontrollikoja juurdepääsu kohta dokumentidele, et tagada selge kontrolljälg;

| f) | nõuded ja menetlused programmist vastavalt artiklile 92 saadava toetuse haldamiseks ja tehinguvoogude prognoosimiseks, sealhulgas nõuded usalduskontode või eraldi arvepidamise kohta, nagu on sätestatud artiklis 59; |
| --- | --- |

f)

nõuded ja menetlused programmist vastavalt artiklile 92 saadava toetuse haldamiseks ja tehinguvoogude prognoosimiseks, sealhulgas nõuded usalduskontode või eraldi arvepidamise kohta, nagu on sätestatud artiklis 59;

| g) | nõuded ja menetlused artiklis 60 osutatu kohaselt tekkinud intresside ja muude tulude haldamiseks, sealhulgas nõuetekohased sularahahalduse tehingud või investeeringud ning asjaosaliste vastutus ja kohustused; |
| --- | --- |

g)

nõuded ja menetlused artiklis 60 osutatu kohaselt tekkinud intresside ja muude tulude haldamiseks, sealhulgas nõuetekohased sularahahalduse tehingud või investeeringud ning asjaosaliste vastutus ja kohustused;

| h) | sätted rahastamisvahendi halduskulude või haldustasude arvutamise ja maksmise kohta kooskõlas artikli 68 lõike 1 punktiga d; |
| --- | --- |

h)

sätted rahastamisvahendi halduskulude või haldustasude arvutamise ja maksmise kohta kooskõlas artikli 68 lõike 1 punktiga d;

| i) | sätted fondidest saadud toetusel põhinevate vahendite uuesti kasutamise kohta vastavalt artiklile 62 ning fondidest saadud toetuste rahastamisvahendi koosseisust eraldamise poliitika; |
| --- | --- |

i)

sätted fondidest saadud toetusel põhinevate vahendite uuesti kasutamise kohta vastavalt artiklile 62 ning fondidest saadud toetuste rahastamisvahendi koosseisust eraldamise poliitika;

| j) | tingimused programmimaksete võimalikuks täielikuks või osaliseks väljaviimiseks programmidest rahastamisvahenditesse, sealhulgas, kui kohaldatav, haldusfondi; |
| --- | --- |

j)

tingimused programmimaksete võimalikuks täielikuks või osaliseks väljaviimiseks programmidest rahastamisvahenditesse, sealhulgas, kui kohaldatav, haldusfondi;

| k) | sätted, millega tagatakse, et rahastamisvahendeid rakendavad asutused haldavad rahastamisvahendeid sõltumatult ja kooskõlas vastavate kutsenõuetega ning tegutsevad vaid rahastamisvahendisse toetust andvate poolte huvides; |
| --- | --- |

k)

sätted, millega tagatakse, et rahastamisvahendeid rakendavad asutused haldavad rahastamisvahendeid sõltumatult ja kooskõlas vastavate kutsenõuetega ning tegutsevad vaid rahastamisvahendisse toetust andvate poolte huvides;

| l) | sätted rahastamisvahendi tegevuse lõpetamise kohta; |
| --- | --- |

l)

sätted rahastamisvahendi tegevuse lõpetamise kohta;

| m) | muud programmist rahastamisvahendisse maksete tegemise tingimused; |
| --- | --- |

m)

muud programmist rahastamisvahendisse maksete tegemise tingimused;

| n) | tingimused, millega tagatakse, et lõplikud vahendite saajad täidavad lepingupõhiste kokkulepete kaudu püsitahvlite või stend nähtavasse kohta paigutamise nõudeid kooskõlas artikli 50 lõike 1 punktiga c, ja muud kokkulepped, et tagada artikli 50 ja IX lisa järgimine fondidest saadud toetuse tunnustamiseks; |
| --- | --- |

n)

tingimused, millega tagatakse, et lõplikud vahendite saajad täidavad lepingupõhiste kokkulepete kaudu püsitahvlite või stend nähtavasse kohta paigutamise nõudeid kooskõlas artikli 50 lõike 1 punktiga c, ja muud kokkulepped, et tagada artikli 50 ja IX lisa järgimine fondidest saadud toetuse tunnustamiseks;

| o) | rahastamisvahendeid rakendavate asutuste hindamine ja valimine, hõlmates ka osalemiskutseid või hankemenetlusi (ainult juhul, kui rahastamisvahendid on korraldatud valdusfondi kaudu). |
| --- | --- |

o)

rahastamisvahendeid rakendavate asutuste hindamine ja valimine, hõlmates ka osalemiskutseid või hankemenetlusi (ainult juhul, kui rahastamisvahendid on korraldatud valdusfondi kaudu).

2.

| a) | rahastamisvahendi investeerimisstrateegia või -poliitika, kavandatud laenutoodete üldtingimused, sihtrühmad ja toetatavad meetmed; |
| --- | --- |

a)

rahastamisvahendi investeerimisstrateegia või -poliitika, kavandatud laenutoodete üldtingimused, sihtrühmad ja toetatavad meetmed;

| b) | rakendatava rahastamisvahendi äriplaan või samaväärsed dokumendid, sealhulgas artiklis 58 osutatud hinnanguline finantsvõimendus; |
| --- | --- |

b)

rakendatava rahastamisvahendi äriplaan või samaväärsed dokumendid, sealhulgas artiklis 58 osutatud hinnanguline finantsvõimendus;

| c) | fondidest saadud toetusel põhinevate vahendite kasutamine ja uuesti kasutamine vastavalt artiklitele 60 ja 62; |
| --- | --- |

c)

fondidest saadud toetusel põhinevate vahendite kasutamine ja uuesti kasutamine vastavalt artiklitele 60 ja 62;

| d) | rahastamisvahendi rakendamise seire ja aruandlus, et tagada vastavus artiklitele 42 ja 50. |
| --- | --- |

d)

rahastamisvahendi rakendamise seire ja aruandlus, et tagada vastavus artiklitele 42 ja 50.

---

XI LISA

JUHTIMIS- JA KONTROLLISÜSTEEMIDELE ESITATAVAD PEAMISED NÕUDED NING NENDE SÜSTEEMIDE KLASSIFITSEERIMINE – ARTIKLI 69 LÕIGE 1

Tabel 1. Juhtimis- ja kontrollisüsteemidele esitatavad peamised nõuded

| | Asjaomased asutused |
| --- | --- |
| 1 | Asjakohane ülesannete lahusus ja vahendusasutusele delegeeritud ülesannete aruandluse, järelevalve ja seire kirjalik kord | Korraldusasutus |
| 2 | Tegevuste asjakohased valikukriteeriumid ja -menetlused | Korraldusasutus (1) |
| 3 | Toetusesaajate asjakohane teavitamine valitud tegevuste toetamise suhtes kohaldatavatest tingimustest | Korraldusasutus |
| 4 | Asjakohane juhtimiskontroll, sealhulgas asjakohane kord, mille alusel kontrollitakse kuludega sidumata rahastamist ja lihtsustatud kuluvõimalusi käsitlevate tingimuste täitmist | Korraldusasutus |
| 5 | Tõhus süsteem, mis aitab tagada kõigi kontrolljälje jaoks vajalike dokumentide säilitamise | Korraldusasutus |
| 6 | Usaldusväärne elektrooniline süsteem (sealhulgas ühendused toetusesaajatega elektrooniliste andmevahetussüsteemide kaudu) andmete registreerimiseks ja säilitamiseks seire, hindamise, finantsjuhtimise, kontrolli ja auditeerimise otstarbel, sealhulgas asjakohased protsessid, millega tagatakse andmete turvalisus, terviklikkus ja konfidentsiaalsus ning kasutajate autentimine | Korraldusasutus |
| 7 | Proportsionaalsete pettustevastaste meetmete tõhus rakendamine | Korraldusasutus |
| 8 | Liidu vahendite haldaja kinnituse koostamise asjakohased menetlused | Korraldusasutus |
| 9 | Asjakohased menetlused kinnitamaks, et kirjendatud kulud on seaduslikud ja korrektsed | Korraldusasutus |
| 10 | Asjakohased menetlused maksetaotluste ja raamatupidamisaruannete koostamiseks ja esitamiseks ning raamatupidamisaruannete täielikkuse, täpsuse ja õigsuse kinnitamiseks | Korraldusasutus / raamatupidamisülesandeid täitev asutus |
| 11 | Asjakohane ülesannete lahusus ning auditeerimisasutuse (ja mis tahes muu auditeerimisasutuse vastutusel auditeerimisega tegeleva asutuse, kellele auditeerimisasutus tugineb ja kelle üle ta järelevalvet teeb, kui kohaldatav) ja muude programmi haldavate asutuste vaheline tegevuse sõltumatus ning kooskõlas rahvusvaheliselt aktsepteeritud auditistandarditega tehtud auditeerimine | Auditeerimisasutus |
| 12 | Asjakohased süsteemiauditid | Auditeerimisasutus |
| 13 | Asjakohased tegevusauditid | Auditeerimisasutus |
| 14 | Asjakohased raamatupidamisaruannete auditid | Auditeerimisasutus |
| 15 | Asjakohased menetlused usaldusväärse auditiarvamuse esitamiseks ja iga-aastase kontrolliaruande koostamiseks | Auditeerimisasutus |

Asjaomased asutused

1

Asjakohane ülesannete lahusus ja vahendusasutusele delegeeritud ülesannete aruandluse, järelevalve ja seire kirjalik kord

Korraldusasutus

2

Tegevuste asjakohased valikukriteeriumid ja -menetlused

Korraldusasutus (1)

3

Toetusesaajate asjakohane teavitamine valitud tegevuste toetamise suhtes kohaldatavatest tingimustest

Korraldusasutus

4

Asjakohane juhtimiskontroll, sealhulgas asjakohane kord, mille alusel kontrollitakse kuludega sidumata rahastamist ja lihtsustatud kuluvõimalusi käsitlevate tingimuste täitmist

Korraldusasutus

5

Tõhus süsteem, mis aitab tagada kõigi kontrolljälje jaoks vajalike dokumentide säilitamise

Korraldusasutus

6

Usaldusväärne elektrooniline süsteem (sealhulgas ühendused toetusesaajatega elektrooniliste andmevahetussüsteemide kaudu) andmete registreerimiseks ja säilitamiseks seire, hindamise, finantsjuhtimise, kontrolli ja auditeerimise otstarbel, sealhulgas asjakohased protsessid, millega tagatakse andmete turvalisus, terviklikkus ja konfidentsiaalsus ning kasutajate autentimine

Korraldusasutus

7

Proportsionaalsete pettustevastaste meetmete tõhus rakendamine

Korraldusasutus

8

Liidu vahendite haldaja kinnituse koostamise asjakohased menetlused

Korraldusasutus

9

Asjakohased menetlused kinnitamaks, et kirjendatud kulud on seaduslikud ja korrektsed

Korraldusasutus

10

Asjakohased menetlused maksetaotluste ja raamatupidamisaruannete koostamiseks ja esitamiseks ning raamatupidamisaruannete täielikkuse, täpsuse ja õigsuse kinnitamiseks

Korraldusasutus / raamatupidamisülesandeid täitev asutus

11

Asjakohane ülesannete lahusus ning auditeerimisasutuse (ja mis tahes muu auditeerimisasutuse vastutusel auditeerimisega tegeleva asutuse, kellele auditeerimisasutus tugineb ja kelle üle ta järelevalvet teeb, kui kohaldatav) ja muude programmi haldavate asutuste vaheline tegevuse sõltumatus ning kooskõlas rahvusvaheliselt aktsepteeritud auditistandarditega tehtud auditeerimine

Auditeerimisasutus

12

Asjakohased süsteemiauditid

Auditeerimisasutus

13

Asjakohased tegevusauditid

Auditeerimisasutus

14

Asjakohased raamatupidamisaruannete auditid

Auditeerimisasutus

15

Asjakohased menetlused usaldusväärse auditiarvamuse esitamiseks ja iga-aastase kontrolliaruande koostamiseks

Auditeerimisasutus

Tabel 2. Juhtimis- ja kontrollisüsteemide klassifikatsioon seoses nende tulemusliku toimimisega

| Kategooria 1 | Toimib hästi. Ei vaja parandamist või vajab seda vähesel määral. |
| --- | --- |
| Kategooria 2 | Toimib. Vajab mõningast parandamist. |
| Kategooria 3 | Toimib osaliselt. Vajab olulist parandamist. |
| Kategooria 4 | Põhimõtteliselt ei toimi. |

Kategooria 1

Toimib hästi. Ei vaja parandamist või vajab seda vähesel määral.

Kategooria 2

Toimib. Vajab mõningast parandamist.

Kategooria 3

Toimib osaliselt. Vajab olulist parandamist.

Kategooria 4

Põhimõtteliselt ei toimi.

---

(1)  Kui see on kohaldatav, käesoleva määruse artikli 29 lõike 3 kohaselt territoriaalsed asutused või organid ja Interregi määruse artikli 22 lõike 2 kohaselt juhtkomitee.

---

XII LISA

ÕIGUSNORMIDE RIKKUMISEST TEATAMISE ÜKSIKASJALIKUD REEGLID JA VORM – ARTIKLI 69 LÕIKED 2 JA 12

Osa 1.

ÕIGUSNORMIDE RIKKUMISEST TEATAMISE ÜKSIKASJALIKUD REEGLID

1.1.   Õigusnormide rikkumised, millest tuleb teatada

Komisjonile teatatakse artikli 69 lõike 2 kohaselt järgmistest õigusnormide rikkumistest:

| a) | rikkumised, mille kohta on koostatud pädeva haldus- või kohtuasutuse esimene kirjalik hinnang, milles järeldatakse konkreetsete faktide põhjal, et õigusnorme on rikutud, ilma et see piiraks võimalust seda järeldust hiljem läbi vaadata või see haldus- või kohtumenetluse käigus tagasi võtta; |
| --- | --- |

a)

rikkumised, mille kohta on koostatud pädeva haldus- või kohtuasutuse esimene kirjalik hinnang, milles järeldatakse konkreetsete faktide põhjal, et õigusnorme on rikutud, ilma et see piiraks võimalust seda järeldust hiljem läbi vaadata või see haldus- või kohtumenetluse käigus tagasi võtta;

| b) | õigusnormide rikkumised, mille tõttu on riiklikul tasandil algatatud haldus- või kohtumenetlus, et teha kindlaks pettuse või muu kuriteo toimumine, nagu on osutatud direktiivi (EL) 2017/1371 artikli 3 lõike 2 punktides a ja b ning artikli 4 lõigetes 1, 2, ja 3 ning Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni (1), mis on koostatud Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel, artikli 1 lõike 1 punktis a nende liikmesriikide puhul, kelle suhtes ei ole direktiiv siduv; |
| --- | --- |

b)

õigusnormide rikkumised, mille tõttu on riiklikul tasandil algatatud haldus- või kohtumenetlus, et teha kindlaks pettuse või muu kuriteo toimumine, nagu on osutatud direktiivi (EL) 2017/1371 artikli 3 lõike 2 punktides a ja b ning artikli 4 lõigetes 1, 2, ja 3 ning Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni (1), mis on koostatud Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel, artikli 1 lõike 1 punktis a nende liikmesriikide puhul, kelle suhtes ei ole direktiiv siduv;

| c) | pankrotile eelnevad õigusormide rikkumised; |
| --- | --- |

c)

pankrotile eelnevad õigusormide rikkumised;

| d) | konkreetne õigusnormide rikkumine või konkreetsed õigusnormide rikkumised, mille puhul esitab komisjon liikmesriigile pärast liikmesriigilt esialgse teate saamist teabe saamiseks kirjaliku taotluse. |
| --- | --- |

d)

konkreetne õigusnormide rikkumine või konkreetsed õigusnormide rikkumised, mille puhul esitab komisjon liikmesriigile pärast liikmesriigilt esialgse teate saamist teabe saamiseks kirjaliku taotluse.

1.2.   Õigusnormide rikkumised, millest ei teatata

Teatamist ei toimu järgmiste õigusrikkumiste puhul:

| a) | õigusnormide rikkumised summas mis on väiksem kui 10 000 eurot fondidest makstud toetuse puhul; seda ei kohaldata õigusnormide rikkumiste puhul, mis on omavahel seotud ja mille kogusumma on suurem kui 10 000 eurot fondidest makstud toetuse puhul, isegi kui ükski neist üksi seda ülemmäära ei ületa; |
| --- | --- |

a)

õigusnormide rikkumised summas mis on väiksem kui 10 000 eurot fondidest makstud toetuse puhul; seda ei kohaldata õigusnormide rikkumiste puhul, mis on omavahel seotud ja mille kogusumma on suurem kui 10 000 eurot fondidest makstud toetuse puhul, isegi kui ükski neist üksi seda ülemmäära ei ületa;

| b) | juhtumid, kui õigusnormide rikkumine seisneb ainuüksi selles, et kaasrahastatava programmiga hõlmatud tegevust ei viida läbi täielikult või osaliselt toetusesaaja pankroti tõttu, mis ei ole seotud pettusega; |
| --- | --- |

b)

juhtumid, kui õigusnormide rikkumine seisneb ainuüksi selles, et kaasrahastatava programmiga hõlmatud tegevust ei viida läbi täielikult või osaliselt toetusesaaja pankroti tõttu, mis ei ole seotud pettusega;

| c) | juhtumid, kui toetusesaaja teatab õigusnormide rikkumisest vabatahtlikult korraldusasutusele või raamatupidamisülesannete eest vastutavale asutusele enne, kui need on selle avastanud, sõltumata sellest, kas see esitatakse enne või pärast avaliku sektori osaluse väljamaksmist; |
| --- | --- |

c)

juhtumid, kui toetusesaaja teatab õigusnormide rikkumisest vabatahtlikult korraldusasutusele või raamatupidamisülesannete eest vastutavale asutusele enne, kui need on selle avastanud, sõltumata sellest, kas see esitatakse enne või pärast avaliku sektori osaluse väljamaksmist;

| d) | juhtumid, mille korraldusasutus tuvastab ja korrigeerib enne nende lisamist komisjonile esitatavasse maksetaotlusesse. |
| --- | --- |

d)

juhtumid, mille korraldusasutus tuvastab ja korrigeerib enne nende lisamist komisjonile esitatavasse maksetaotlusesse.

Käesoleva punkti esimese lõigu punktides c ja d sätestatud erandeid ei kohaldata punkti 1.1 alapunktis b osutatud õigusnormide rikkumiste suhtes.

1.3.   Teatava liikmesriigi kindlaksmääramine

Õigusnormide rikkumisest teatamise eest kooskõlas artikli 69 lõikega 2 vastutab see liikmesriik, kus toetusesaaja õigusnormide rikkumisega seotud kulud tekkisid ja kus need tegevuse rakendamisel maksti. Euroopa territoriaalse koostöö eesmärki (Interreg) järgivate programmide puhul teatab teavitav liikmesriik programmi korraldusasutust ja auditeerimisasutust.

1.4.   Teatamise ajastamine

Liikmesriigid peavad teatama õigusnormide rikkumistest kahe kuu jooksul pärast iga kvartali lõppu alates rikkumiste avastamisest või niipea, kui saadakse lisateavet teatatud õigusnormide rikkumiste kohta. Liikmesriik teatab siiski viivitamata komisjonile avastatud või oletatavast õigusnormide rikkumisest, märkides ära kõik teised asjaomased liikmesriigid, kui õigusnormide rikkumisel võivad olla tagajärjed väljaspool tema territooriumi.

1.5.   Teatatud teabe esitamine, kasutamine ja töötlemine

Kui riigisiseste õigusnormidega on ette nähtud uurimiste konfidentsiaalsus, võib esitada üksnes teavet, milleks on liikmesriigi õigusnormide kohaselt vaja pädeva kohtu või muu asutuse luba.

Käesoleva lisa kohaselt esitatud teavet võib kasutada liidu finantshuvide kaitsmiseks, eelkõige riskianalüüsi tegemiseks ja selliste süsteemide väljatöötamiseks, mille abil saab riske tõhusamalt kindlaks teha.

Seda teavet ei kasutata muul eesmärgil kui liidu finantshuvide kaitsmiseks, välja arvatud juhul, kui teabe esitanud asutused on andnud selleks oma selgesõnalise nõusoleku.

Selle teabe kohta kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus ning seda ei tohi avaldada muudele isikutele kui need, kes asuvad liikmesriikides või liidu institutsioonides, asutustes ja organites, kelle tööülesanded nõuavad teabele juurdepääsu.

Osa 2.

Rikkumisjuhtumite haldamise süsteemi (IMS) kaudu toimuva elektroonilise teatamise vorm

| | Identifitseerimisandmed | Fond |
| --- | --- | --- |
| Liikmesriik |
| Teatav asutus |
| Aasta |
| Järjekorranumber |
| Programmitöö periood |
| Viitenumber – riiklik |
| Teave koostamise kohta | Algatav asutus – täielik nimi |
| Taotluse keel |
| Koostamise kuupäev |
| Kvartal |
| Eritaotlus | Vajadus teavitada teisi riike |
| Muu(de) juhtumi(te) puhul leitud isik |
| Staatus | Menetlemine |
| Juhtumi lõpetamine | Juhtumi lõpetamise kuupäev |
| Isikuandmed | Asjaomaste isikute identifitseerimine | Juriidiline / füüsiline isik |
| Õiguslik staatus |
| Isikutunnistuse number |
| Äriühingu nimi / perekonnanimi |
| Kaubanimi / eesnimi |
| Emaettevõtja nimi / sõltumatu eesliide |
| Tänav |
| Postiindeks |
| Linn |
| Territoriaalne üksus, kus isik on registreeritud | Liikmesriik |
| Asjakohane NUTSi tasand |
| Märgistatud finantsmääruse (2) alusel (artiklid 135–145) |
| Isikuandmete avalikustamata jätmise põhjendus |
| | Tegevuse kirjeldus | CCI number |
| Eesmärk – CCI |
| Piirkonnakategooria, kui kohaldatav |
| Eesmärk (majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimine/Interreg) |
| Programm |
| Programmi lõpukuupäev |
| Komisjoni otsus – number |
| Komisjoni otsus – kuupäev |
| Poliitikaeesmärk |
| Prioriteet |
| Erieesmärk |
| Territoriaalne üksus, kus tegevus toimub | Liikmesriik |
| Asjakohane NUTSi tasand |
| Pädev asutus |
| Tegevus – konkreetne projekt | Projekt | Projekt |
| Projekt – nimetus |
| Projekt – number |
| Kaasrahastamise määr |
| Kulude kogusumma |
| Põhjendamatute kulude kogusumma |
| Õigusnormide rikkumine | Õigusnormide rikkumise kahtluse tekitanud teave | Kuupäev |
| Allikas |
| Rikutud õigusnormid | Õigusnormid – Liit: liik, pealkiri, viide, artikkel ja lõige, nagu on asjakohane |
| Õigusnormid – riigisisesed – liik, pealkiri, viide, artikkel ja lõige, nagu on asjakohane |
| Muud asjaomased riigid | Liikmesriik (liikmesriigid) |
| Kolmas riik (kolmandad riigid) |
| Konkreetne teave õigusnormide rikkumise kohta | Rikkumise alguskuupäev |
| Rikkumise lõppkuupäev |
| Rikkumise liik – tüpoloogia |
| Rikkumise liik – kategooria |
| Toimimisviis |
| Lisateave |
| Halduslik tuvastamine |
| Rikkumise klassifikatsioon |
| | Direktiivi (EL) 2017/1371 kohased süüteod |
| Tuvastamine | | Avastamise kuupäev (esmakordne halduslik või kohtulik tuvastamine) |
| Kontrolli tegemise põhjus (miks) |
| Kontrolli liik ja/või meetod (kuidas) |
| Pärast avaliku sektori osaluse maksmist tehtud kontroll |
| Pädev asutus |
| OLAF – juhtum | OLAFi number – viide |
| OLAFi number – aasta |
| OLAFi number – järjestus |
| Staatus |
| Kogusummad | Finantsmõju | Kulud – ELi osalus |
| Kulud – liikmesriigi osalus |
| Kulud – avaliku sektori osalus |
| Kulud – erasektori toetus |
| Kulud – kokku |
| Põhjendamatu summa – ELi osalus |
| Põhjendamatu summa – liikmesriigi osalus |
| Põhjendamatu summa – avaliku sektori osalus |
| kui ei ole makstud – ELi osalus |
| kui ei ole makstud – liikmesriigi osalus |
| kui ei ole makstud – avaliku sektori osalus |
| kui on makstud – ELi osalus |
| kui on makstud – liikmesriigi osalus |
| kui on makstud – avaliku sektori osalus |
| Märkused |
| Karistused | Menetlused | Karistuste määramiseks algatatud menetlused |
| Menetluse liik |
| Menetluse alguskuupäev |
| Menetluse (eeldatav) lõppkuupäev |
| Menetluse seis |
| Sanktsioonid | Karistused |
| Karistused – kategooria |
| Karistused – liik |
| Kohaldatud karistused |
| Rahaliste karistustega seotud summad |
| Menetluse lõppkuupäev |
| Märkused | Märkused | Märkused – teatav asutus |
| Manused | Manused |
| Manuste kirjeldus |
| Tühistamistaotlus | Tühistamise põhjused |
| Tagasilükkamise põhjused |

Identifitseerimisandmed

Fond

Liikmesriik

Teatav asutus

Aasta

Järjekorranumber

Programmitöö periood

Viitenumber – riiklik

Teave koostamise kohta

Algatav asutus – täielik nimi

Taotluse keel

Koostamise kuupäev

Kvartal

Eritaotlus

Vajadus teavitada teisi riike

Muu(de) juhtumi(te) puhul leitud isik

Staatus

Menetlemine

Juhtumi lõpetamine

Juhtumi lõpetamise kuupäev

Isikuandmed

Asjaomaste isikute identifitseerimine

Juriidiline / füüsiline isik

Õiguslik staatus

Isikutunnistuse number

Äriühingu nimi / perekonnanimi

Kaubanimi / eesnimi

Emaettevõtja nimi / sõltumatu eesliide

Tänav

Postiindeks

Linn

Territoriaalne üksus, kus isik on registreeritud

Liikmesriik

Asjakohane NUTSi tasand

Märgistatud finantsmääruse (2) alusel (artiklid 135–145)

Isikuandmete avalikustamata jätmise põhjendus

Tegevuse kirjeldus

CCI number

Eesmärk – CCI

Piirkonnakategooria, kui kohaldatav

Eesmärk (majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimine/Interreg)

Programm

Programmi lõpukuupäev

Komisjoni otsus – number

Komisjoni otsus – kuupäev

Poliitikaeesmärk

Prioriteet

Erieesmärk

Territoriaalne üksus, kus tegevus toimub

Liikmesriik

Asjakohane NUTSi tasand

Pädev asutus

Tegevus – konkreetne projekt

Projekt

Projekt

Projekt – nimetus

Projekt – number

Kaasrahastamise määr

Kulude kogusumma

Põhjendamatute kulude kogusumma

Õigusnormide rikkumine

Õigusnormide rikkumise kahtluse tekitanud teave

Kuupäev

Allikas

Rikutud õigusnormid

Õigusnormid – Liit: liik, pealkiri, viide, artikkel ja lõige, nagu on asjakohane

Õigusnormid – riigisisesed – liik, pealkiri, viide, artikkel ja lõige, nagu on asjakohane

Muud asjaomased riigid

Liikmesriik (liikmesriigid)

Kolmas riik (kolmandad riigid)

Konkreetne teave õigusnormide rikkumise kohta

Rikkumise alguskuupäev

Rikkumise lõppkuupäev

Rikkumise liik – tüpoloogia

Rikkumise liik – kategooria

Toimimisviis

Lisateave

Halduslik tuvastamine

Rikkumise klassifikatsioon

Direktiivi (EL) 2017/1371 kohased süüteod

Tuvastamine

Avastamise kuupäev (esmakordne halduslik või kohtulik tuvastamine)

Kontrolli tegemise põhjus (miks)

Kontrolli liik ja/või meetod (kuidas)

Pärast avaliku sektori osaluse maksmist tehtud kontroll

Pädev asutus

OLAF – juhtum

OLAFi number – viide

OLAFi number – aasta

OLAFi number – järjestus

Staatus

Kogusummad

Finantsmõju

Kulud – ELi osalus

Kulud – liikmesriigi osalus

Kulud – avaliku sektori osalus

Kulud – erasektori toetus

Kulud – kokku

Põhjendamatu summa – ELi osalus

Põhjendamatu summa – liikmesriigi osalus

Põhjendamatu summa – avaliku sektori osalus

kui ei ole makstud – ELi osalus

kui ei ole makstud – liikmesriigi osalus

kui ei ole makstud – avaliku sektori osalus

kui on makstud – ELi osalus

kui on makstud – liikmesriigi osalus

kui on makstud – avaliku sektori osalus

Märkused

Karistused

Menetlused

Karistuste määramiseks algatatud menetlused

Menetluse liik

Menetluse alguskuupäev

Menetluse (eeldatav) lõppkuupäev

Menetluse seis

Sanktsioonid

Karistused

Karistused – kategooria

Karistused – liik

Kohaldatud karistused

Rahaliste karistustega seotud summad

Menetluse lõppkuupäev

Märkused

Märkused

Märkused – teatav asutus

Manused

Manused

Manuste kirjeldus

Tühistamistaotlus

Tühistamise põhjused

Tagasilükkamise põhjused

---

(1)  
  ELT C 316, 27.11.1995, lk 49.

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) 2018/1046, 18. juuli 2018, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

---

XIII LISA

KONTROLLJÄLJE ELEMENDID – ARTIKLI 69 LÕIGE 6

Ühikuhindadel, kindlasummalistel maksetel ja ühtsetel määradel põhineva liidu osaluse puhul, mille komisjon hüvitab artikli 94 alusel, ning kuludega sidumata rahastamise puhul, mille komisjon hüvitab artikli 95 alusel, on nõutud vaid III ja IV osa kohaselt sätestatud elemendid.

I.

| 1. | dokumendid, mis võimaldavad kontrollida valikukriteeriumide kohaldamist korraldusasutuse poolt, samuti üldise valikumenetlusega ja tegevuste heakskiitmisega seotud dokumendid; |
| --- | --- |

1.

dokumendid, mis võimaldavad kontrollida valikukriteeriumide kohaldamist korraldusasutuse poolt, samuti üldise valikumenetlusega ja tegevuste heakskiitmisega seotud dokumendid;

| 2. | dokument (toetusleping või samaväärne dokument), milles on sätestatud toetuse tingimused ja millele on alla kirjutanud toetusesaaja ja korraldusasutus/vahendusasutus; |
| --- | --- |

2.

dokument (toetusleping või samaväärne dokument), milles on sätestatud toetuse tingimused ja millele on alla kirjutanud toetusesaaja ja korraldusasutus/vahendusasutus;

| 3. | toetusesaaja esitatud maksenõuete arvestuskirjed, nagu need on registreeritud korraldusasutuse/vahendusasutuse elektroonilises süsteemis; |
| --- | --- |

3.

toetusesaaja esitatud maksenõuete arvestuskirjed, nagu need on registreeritud korraldusasutuse/vahendusasutuse elektroonilises süsteemis;

| 4. | dokumendid tegevuse ümberpaigutamisest hoidumise ja kestvust käsitlevate nõuete kontrollimise kohta, nagu on sätestatud artiklis 65, artikli 66 lõikes 2 ja artikli 73 lõike 2 punktis h; |
| --- | --- |

4.

dokumendid tegevuse ümberpaigutamisest hoidumise ja kestvust käsitlevate nõuete kontrollimise kohta, nagu on sätestatud artiklis 65, artikli 66 lõikes 2 ja artikli 73 lõike 2 punktis h;

| 5. | kinnitus toetusesaajatele avaliku sektori osaluse väljamaksmise ja makse tegemise kuupäeva kohta; |
| --- | --- |

5.

kinnitus toetusesaajatele avaliku sektori osaluse väljamaksmise ja makse tegemise kuupäeva kohta;

| 6. | dokumendid, mis tõendavad halduskontrollide ja, kui kohaldatav, ka kohapealsete kontrollide tegemist korraldusasutuse/vahendusasutuse poolt; |
| --- | --- |

6.

dokumendid, mis tõendavad halduskontrollide ja, kui kohaldatav, ka kohapealsete kontrollide tegemist korraldusasutuse/vahendusasutuse poolt;

| 7. | teave tehtud auditite kohta; |
| --- | --- |

7.

teave tehtud auditite kohta;

| 8. | dokumendid korraldusasutuse/vahendusasutuse poolt juhtimiskontrolli ja auditileidudega seoses võetud järelmeetmete kohta; |
| --- | --- |

8.

dokumendid korraldusasutuse/vahendusasutuse poolt juhtimiskontrolli ja auditileidudega seoses võetud järelmeetmete kohta;

| 9. | dokumendid, mis tõendavad kohaldatava õiguse järgimise kontrollimist; |
| --- | --- |

9.

dokumendid, mis tõendavad kohaldatava õiguse järgimise kontrollimist;

| 10. | väljund- ja tulemusnäitajatega seotud andmed, mis võimaldavad kontrollida vastavust asjakohastele sihtväärtustele ja teatatud vahe-eesmärkidele; |
| --- | --- |

10.

väljund- ja tulemusnäitajatega seotud andmed, mis võimaldavad kontrollida vastavust asjakohastele sihtväärtustele ja teatatud vahe-eesmärkidele;

| 11. | dokumendid, mis on seotud korraldusasutuse/vahendusasutuse/raamatupidamisülesandeid täitva asutuse poolt artikli 98 lõike 6 järgimise tagamiseks tehtud finantskorrektsioonide ja mahaarvamistega kulude puhul, mis on komisjonile deklareeritud; |
| --- | --- |

11.

dokumendid, mis on seotud korraldusasutuse/vahendusasutuse/raamatupidamisülesandeid täitva asutuse poolt artikli 98 lõike 6 järgimise tagamiseks tehtud finantskorrektsioonide ja mahaarvamistega kulude puhul, mis on komisjonile deklareeritud;

| 12. | artikli 53 lõike 1 punktis a sätestatud vormis toetuste puhul: arved (või samaväärse tõendusjõuga dokumendid) ning tõendid nende tasumise kohta toetusesaaja poolt, samuti toetusesaaja raamatupidamisarvestus, mis on seotud komisjonile deklareeritud kuludega; |
| --- | --- |

12.

artikli 53 lõike 1 punktis a sätestatud vormis toetuste puhul: arved (või samaväärse tõendusjõuga dokumendid) ning tõendid nende tasumise kohta toetusesaaja poolt, samuti toetusesaaja raamatupidamisarvestus, mis on seotud komisjonile deklareeritud kuludega;

| 13. | artikli 53 lõike 1 punktides b, c ja d sätestatud vormis toetuste puhul ja siis, kui see on asjakohane: dokumendid, milles selgitatakse ühikuhindade, kindlasummaliste maksete ja ühtsete määrade arvutamise meetodi valikut; arvutamise aluseks olevad kulukategooriad; dokumendid, mis tõendavad kulusid, mis on deklareeritud muude kulukategooriate all, mille suhtes kohaldatakse ühtset määra; korraldusasutuse sõnaselge nõusolek toetuse tingimusi sätestavat dokumenti käsitleva eelarveprojekti kohta; tööjõukulude brutosummat ja tunnimäära arvutamist käsitlevad dokumendid; kui kasutatakse olemasolevatel meetoditel põhinevaid lihtsustatud kuluvõimalusi: dokumendid, milles kinnitatakse vastavust sarnast liiki tegevustele ja olemasoleva meetodi puhul nõutavatele dokumentidele, kui need on olemas. |
| --- | --- |

13.

artikli 53 lõike 1 punktides b, c ja d sätestatud vormis toetuste puhul ja siis, kui see on asjakohane: dokumendid, milles selgitatakse ühikuhindade, kindlasummaliste maksete ja ühtsete määrade arvutamise meetodi valikut; arvutamise aluseks olevad kulukategooriad; dokumendid, mis tõendavad kulusid, mis on deklareeritud muude kulukategooriate all, mille suhtes kohaldatakse ühtset määra; korraldusasutuse sõnaselge nõusolek toetuse tingimusi sätestavat dokumenti käsitleva eelarveprojekti kohta; tööjõukulude brutosummat ja tunnimäära arvutamist käsitlevad dokumendid; kui kasutatakse olemasolevatel meetoditel põhinevaid lihtsustatud kuluvõimalusi: dokumendid, milles kinnitatakse vastavust sarnast liiki tegevustele ja olemasoleva meetodi puhul nõutavatele dokumentidele, kui need on olemas.

II.

| 1. | dokumendid rahastamisvahendi loomise kohta, nt rahastamislepingud jne; |
| --- | --- |

1.

dokumendid rahastamisvahendi loomise kohta, nt rahastamislepingud jne;

| 2. | dokumendid, mis näitavad rahastamisvahendile iga programmi poolt ja iga prioriteedi raames antud summasid, iga programmi raames rahastamiskõlblikke kulusid ning fondidelt saadud toetuse ja fondidele omistatavate ressursside taaskasutamise abil tekkinud intressi ja muid tulusid kooskõlas artiklitega 60 ja 62; |
| --- | --- |

2.

dokumendid, mis näitavad rahastamisvahendile iga programmi poolt ja iga prioriteedi raames antud summasid, iga programmi raames rahastamiskõlblikke kulusid ning fondidelt saadud toetuse ja fondidele omistatavate ressursside taaskasutamise abil tekkinud intressi ja muid tulusid kooskõlas artiklitega 60 ja 62;

| 3. | dokumendid rahastamisvahendi toimimise kohta, sealhulgas seire, aruandluse ja kontrollidega seotud dokumendid; |
| --- | --- |

3.

dokumendid rahastamisvahendi toimimise kohta, sealhulgas seire, aruandluse ja kontrollidega seotud dokumendid;

| 4. | dokumendid programmimaksete lõpetamise kohta ning rahastamisvahendi tegevuse lõpetamise kohta; |
| --- | --- |

4.

dokumendid programmimaksete lõpetamise kohta ning rahastamisvahendi tegevuse lõpetamise kohta;

| 5. | dokumendid halduskulude ja -tasude kohta; |
| --- | --- |

5.

dokumendid halduskulude ja -tasude kohta;

| 6. | lõplike vahendite saajate esitatud taotlusvormid või nendega samaväärsed dokumendid koos tõendavate dokumentidega, kaasa arvatud äriplaanid ja asjakohasel juhul varasemad raamatupidamise aastaaruanded; |
| --- | --- |

6.

lõplike vahendite saajate esitatud taotlusvormid või nendega samaväärsed dokumendid koos tõendavate dokumentidega, kaasa arvatud äriplaanid ja asjakohasel juhul varasemad raamatupidamise aastaaruanded;

| 7. | rahastamisvahendit rakendavate asutuste kontrollnimekirjad ja aruanded; |
| --- | --- |

7.

rahastamisvahendit rakendavate asutuste kontrollnimekirjad ja aruanded;

| 8. | vähese tähtsusega abi kohta esitatud deklaratsioonid; |
| --- | --- |

8.

vähese tähtsusega abi kohta esitatud deklaratsioonid;

| 9. | rahastamisvahendi poolt toetuse, sealhulgas omakapitali, laenude, tagatiste või muude lõplikele vahendite saajatele antud investeeringute vormide andmise kohta sõlmitud lepingud; |
| --- | --- |

9.

rahastamisvahendi poolt toetuse, sealhulgas omakapitali, laenude, tagatiste või muude lõplikele vahendite saajatele antud investeeringute vormide andmise kohta sõlmitud lepingud;

| 10. | tõendid selle kohta, et rahastamisvahendi kaudu antud toetust tuleb kasutada ettenähtud otstarbel; |
| --- | --- |

10.

tõendid selle kohta, et rahastamisvahendi kaudu antud toetust tuleb kasutada ettenähtud otstarbel;

| 11. | kirjed korraldusasutuse ja rahastamisvahendi vaheliste finantsvoogude ning kõigi rahastamisvahendi siseste finantsvoogude kohta kõigil tasanditel kuni lõplike vahendite saajateni ning tagatiste korral tõendid selle kohta, et nendega seotud laenud maksti välja; |
| --- | --- |

11.

kirjed korraldusasutuse ja rahastamisvahendi vaheliste finantsvoogude ning kõigi rahastamisvahendi siseste finantsvoogude kohta kõigil tasanditel kuni lõplike vahendite saajateni ning tagatiste korral tõendid selle kohta, et nendega seotud laenud maksti välja;

| 12. | eraldi kirjed või raamatupidamiskoodid rahastamisvahendi poolt lõpliku vahendite saaja heaks makstud programmimakse või antud tagatise kohta. |
| --- | --- |

12.

eraldi kirjed või raamatupidamiskoodid rahastamisvahendi poolt lõpliku vahendite saaja heaks makstud programmimakse või antud tagatise kohta.

III.

| 1. | dokumendid, mis tõendavad komisjoni eelnevat nõusolekut hõlmatud tegevuste liikide, ühikuhindade, kindlasummaliste maksete ja ühtsete määradega ning nendega seotud summade ja määrade määratlust, samuti summade kohandamise meetodeid (programmi heakskiitmine või muutmine); |
| --- | --- |

1.

dokumendid, mis tõendavad komisjoni eelnevat nõusolekut hõlmatud tegevuste liikide, ühikuhindade, kindlasummaliste maksete ja ühtsete määradega ning nendega seotud summade ja määrade määratlust, samuti summade kohandamise meetodeid (programmi heakskiitmine või muutmine);

| 2. | dokumendid, mis tõendavad kulukategooriaid ja summasid, mille alusel arvutatakse ühtne määr; |
| --- | --- |

2.

dokumendid, mis tõendavad kulukategooriaid ja summasid, mille alusel arvutatakse ühtne määr;

| 3. | dokumendid, mis tõendavad, et komisjonipoolse hüvitamise tingimused on täidetud; |
| --- | --- |

3.

dokumendid, mis tõendavad, et komisjonipoolse hüvitamise tingimused on täidetud;

| 4. | kui see on asjakohane, dokumendid, mis tõendavad summade kohandamist; |
| --- | --- |

4.

kui see on asjakohane, dokumendid, mis tõendavad summade kohandamist;

| 5. | dokumendid, mis tõendavad arvutusmeetodi kasutamist, kui kohaldatud on artikli 94 lõike 2 teise lõigu punkti a; |
| --- | --- |

5.

dokumendid, mis tõendavad arvutusmeetodi kasutamist, kui kohaldatud on artikli 94 lõike 2 teise lõigu punkti a;

| 6. | dokumendid, mis on seotud lihtsustatud kuluvõimaluste alusel komisjoni poolt liidu osaluse hüvitamisega hõlmatud tegevuste valimise ja heakskiitmisega; |
| --- | --- |

6.

dokumendid, mis on seotud lihtsustatud kuluvõimaluste alusel komisjoni poolt liidu osaluse hüvitamisega hõlmatud tegevuste valimise ja heakskiitmisega;

| 7. | dokument, milles on ette nähtud toetuse tingimused ja millele on alla kirjutanud toetusesaaja ja korraldusasutus/vahendusasutus ning milles on kinnitatud toetusesaajale antud toetuse vorm; |
| --- | --- |

7.

dokument, milles on ette nähtud toetuse tingimused ja millele on alla kirjutanud toetusesaaja ja korraldusasutus/vahendusasutus ning milles on kinnitatud toetusesaajale antud toetuse vorm;

| 8. | dokumendid, mis tõendavad artikli 94 lõike 3 kolmanda lõigu kohaselt tehtud juhtimiskontrolle ja auditeid; |
| --- | --- |

8.

dokumendid, mis tõendavad artikli 94 lõike 3 kolmanda lõigu kohaselt tehtud juhtimiskontrolle ja auditeid;

| 9. | kinnitus toetusesaajatele avaliku sektori osaluse väljamaksmise ja makse tegemise kuupäeva kohta. |
| --- | --- |

9.

kinnitus toetusesaajatele avaliku sektori osaluse väljamaksmise ja makse tegemise kuupäeva kohta.

IV.

| 1. | dokumendid, mis tõendavad komisjoni eelnevat nõusolekut täidetavate tingimuste või saavutatavate tulemuste ja vastavate summadega (programmi heakskiitmine või muutmine); |
| --- | --- |

1.

dokumendid, mis tõendavad komisjoni eelnevat nõusolekut täidetavate tingimuste või saavutatavate tulemuste ja vastavate summadega (programmi heakskiitmine või muutmine);

| 2. | dokumendid, mis on seotud artikli 95 (kuludega sidumata rahastamine) alusel komisjoni poolt liidu osaluse hüvitamisega hõlmatud tegevuste valimise ja heakskiitmisega; |
| --- | --- |

2.

dokumendid, mis on seotud artikli 95 (kuludega sidumata rahastamine) alusel komisjoni poolt liidu osaluse hüvitamisega hõlmatud tegevuste valimise ja heakskiitmisega;

| 3. | dokument, milles on ette nähtud toetuse tingimused ja millele on alla kirjutanud toetusesaaja ja korraldusasutus/vahendusasutus ning milles on kinnitatud toetusesaajale antud toetuse vorm; |
| --- | --- |

3.

dokument, milles on ette nähtud toetuse tingimused ja millele on alla kirjutanud toetusesaaja ja korraldusasutus/vahendusasutus ning milles on kinnitatud toetusesaajale antud toetuse vorm;

| 4. | dokumendid, mis tõendavad artikli 95 lõike 3 teise lõigu kohaselt tehtud juhtimiskontrolle ja auditeid; |
| --- | --- |

4.

dokumendid, mis tõendavad artikli 95 lõike 3 teise lõigu kohaselt tehtud juhtimiskontrolle ja auditeid;

| 5. | kinnitus toetusesaajatele avaliku sektori osaluse väljamaksmise ja makse tegemise kuupäeva kohta; |
| --- | --- |

5.

kinnitus toetusesaajatele avaliku sektori osaluse väljamaksmise ja makse tegemise kuupäeva kohta;

| 6. | dokumendid, mis tõendavad tingimuste täitmist või tulemuste saavutamist igas etapis, kui seda tehakse järk-järgult, samuti enne lõplike kulude deklareerimist komisjonile. |
| --- | --- |

6.

dokumendid, mis tõendavad tingimuste täitmist või tulemuste saavutamist igas etapis, kui seda tehakse järk-järgult, samuti enne lõplike kulude deklareerimist komisjonile.

---

XIV LISA

PROGRAMMI HALDAVATE ASUTUSTE JA TOETUSESAAJATE VAHELISED ELEKTROONILISED ANDMEVAHETUSSÜSTEEMID – ARTIKLI 69 LÕIGE 8

1.

Programmi haldavate asutuste ülesanded seoses elektrooniliste andmevahetussüsteemide omadustega

1.1.

Andmeturbe, andmeterviklikkuse, andmete konfidentsiaalsuse ning saatja autentimise tagamine kooskõlas artikli 69 lõigetega 6 ja 8, artikli 72 lõike 1 punktiga e ja artikliga 82.

1.2.

Süsteemide kättesaadavuse ja toimimise tagamine tavalisel tööajal ja väljaspool tavalist tööaega (välja arvatud tehnilise hoolduse korral).

1.3.

Selle tagamine, et süsteemi eesmärk on kasutada loogilisi, lihtsaid ja intuitiivseid funktsioone ja liideseid.

1.4.

| a) | interaktiivsed vormid ja/või vormid, mille süsteem on menetluse järjestikustes etappides salvestatud andmete alusel eelnevalt täitnud; |
| --- | --- |

a)

interaktiivsed vormid ja/või vormid, mille süsteem on menetluse järjestikustes etappides salvestatud andmete alusel eelnevalt täitnud;

| b) | automaatsed arvutused, kui kohaldatav; |
| --- | --- |

b)

automaatsed arvutused, kui kohaldatav;

| c) | sisseehitatud automaatkontrollid, mis vähendavad dokumentide või teabe korduvat vahetamist; |
| --- | --- |

c)

sisseehitatud automaatkontrollid, mis vähendavad dokumentide või teabe korduvat vahetamist;

| d) | süsteemi loodud teated, millega teavitatakse toetusesaajat teatavate tegevuste teostatavusest; |
| --- | --- |

d)

süsteemi loodud teated, millega teavitatakse toetusesaajat teatavate tegevuste teostatavusest;

| e) | veebipõhine jälgimine, mis võimaldab toetusesaajal jälgida projekti hetkestaatust; |
| --- | --- |

e)

veebipõhine jälgimine, mis võimaldab toetusesaajal jälgida projekti hetkestaatust;

| f) | kõik elektroonilise andmevahetussüsteemiga töödeldud varasemad kättesaadavad andmed ja dokumendid. |
| --- | --- |

f)

kõik elektroonilise andmevahetussüsteemiga töödeldud varasemad kättesaadavad andmed ja dokumendid.

1.5.

Dokumentide säilitamise ja andmete talletamise tagamine süsteemis, et võimaldada nii toetusesaajate poolt artikli 74 lõike 2 alusel esitatud maksetaotluste halduskontrolli kui ka auditite tegemist.

2.

Programmi haldavate asutuste ülesanded seoses kogu teabevahetuse dokumentide ja andmete edastamise korraga

2.1.

Ühele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 910/2014 (1) sätestatud kolmest elektroonilise allkirja tüübist vastava elektroonilise allkirja kasutamise tagamine.

2.2.

Tagamine, et oleks võimalik salvestada kuupäev, mil toetusesaaja edastab dokumendid ja andmed programmi haldavatele asutustele ja vastupidi.

2.3.

Juurdepääsu tagamine otse interaktiivse kasutajaliidese (veebirakendus) või sellise tehnilise liidese kaudu, mis võimaldab toetusesaajate ja liikmesriikide süsteemide vahel andmeid automaatselt sünkroniseerida ja edastada.

2.4.

Üksikisikute privaatsuse ja isikuandmete kaitse ja juriidiliste isikute puhul ärisaladuse hoidmise tagamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2002/58/EÜ (2) ning määrusele (EL) 2016/679.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 910/2014 e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 1999/93/EÜ (ELT L 257, 28.8.2014, lk 73).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37).

2

---

XV LISA

SFC2021: LIIKMESRIIKIDE JA KOMISJONI VAHELINE ELEKTROONILINE ANDMEVAHETUSSÜSTEEM – ARTIKLI 69 LÕIGE 9

1.   Komisjoni ülesanded

| 1.1. | Tagada kogu liikmesriikide ja komisjoni vahel toimuva ametliku teabevahetuse jaoks loodud elektroonilise andmevahetussüsteemi (edaspidi „SFC2021“) toimimine. SFC2021 sisaldab vähemalt teavet, mis on ette nähtud käesoleva määruse kohaselt koostatud vormides. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Tagada, et süsteemil SFC2021 on järgmised omadused:






  a) | interaktiivsed blanketid või süsteemis juba varem salvestatud andmete põhjal süsteemi poolt eeltäidetud blanketid; |
| --- | --- | --- |

1.2.

a)

interaktiivsed blanketid või süsteemis juba varem salvestatud andmete põhjal süsteemi poolt eeltäidetud blanketid;

| b) | automaatsed arvutused, kui see vähendab kasutajatepoolse kodeerimise vajadust; |
| --- | --- |

b)

automaatsed arvutused, kui see vähendab kasutajatepoolse kodeerimise vajadust;

| c) | sisseehitatud automaatkontrollid, et kontrollida edastatud andmete sisemist kooskõla ja nende andmete kooskõla kohaldatavate normidega; |
| --- | --- |

c)

sisseehitatud automaatkontrollid, et kontrollida edastatud andmete sisemist kooskõla ja nende andmete kooskõla kohaldatavate normidega;

| d) | süsteemi loodud hoiatusteated, mis hoiatavad SFC2021 kasutajaid, et teatavaid toiminguid saab või ei saa teha; |
| --- | --- |

d)

süsteemi loodud hoiatusteated, mis hoiatavad SFC2021 kasutajaid, et teatavaid toiminguid saab või ei saa teha;

| e) | veebipõhine süsteemi sisestatud teabe töötlemise jälgimine; |
| --- | --- |

e)

veebipõhine süsteemi sisestatud teabe töötlemise jälgimine;

| f) | varasemate andmete kättesaadavus programmiga seoses sisestatud kogu teabe puhul; |
| --- | --- |

f)

varasemate andmete kättesaadavus programmiga seoses sisestatud kogu teabe puhul;

| g) | kohtumenetlustes tõendina tunnustatava, määruse (EL) nr 910/2014 tähenduses kohustusliku elektroonilise allkirja kasutamise võimalus. |
| --- | --- |

g)

kohtumenetlustes tõendina tunnustatava, määruse (EL) nr 910/2014 tähenduses kohustusliku elektroonilise allkirja kasutamise võimalus.

| 1.3. | Tagada SFC2021 infoturvapoliitika, mida kohaldatakse süsteemi kasutavate töötajate suhtes vastavalt asjaomastele liidu normidele, eelkõige komisjoni otsusele (EL, Euratom) 2017/46 (1) ja selle rakendusnormidele. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Määrata üks või mitu isikut, kes vastutavad SFC2021 infoturvapoliitika määratlemise, säilitamise ja nõuetekohase kohaldamise eest. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Liikmesriikide ülesanded

| 2.1. | Tagada, et nii artikli 71 kohaselt kindlaks määratud programmi haldavad liikmesriigi asutused kui ka artikli 71 lõigete 2 ja 3 kohaselt kindlaks määratud asutused, kes täidavad teatavaid korraldusasutuse või auditeerimisasutuse vastutusalasse kuuluvaid ülesandeid, sisestavad süsteemi SFC2021 teabe, mille edastamise eest nad vastutavad, ja kõik selle ajakohastatud versioonid. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Tagada sellise teabe kontrollimine, mille on esitanud muu isik kui see, kes nimetatud ülekandes sisalduvad andmed sisestas. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Tagada eespool nimetatud ülesannete lahusus liikmesriigi infotehnoloogiliste juhtimis- ja kontrollisüsteemide kaudu, mis on süsteemiga SFC2021 automaatselt ühendatud. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Määrata isik või isikud, kelle ülesandeks on hallata juurdepääsuõigusi ning kes täidab järgmisi ülesandeid:






  a) | tuvastab juurdepääsu taotlevad kasutajad ning veendub, et kõnealused kasutajad on organisatsiooni töötajad; |
| --- | --- | --- |

2.4.

a)

tuvastab juurdepääsu taotlevad kasutajad ning veendub, et kõnealused kasutajad on organisatsiooni töötajad;

| b) | teavitab kasutajaid nende kohustusest kaitsta süsteemi turvalisust; |
| --- | --- |

b)

teavitab kasutajaid nende kohustusest kaitsta süsteemi turvalisust;

| c) | kontrollib, kas taotletav kasutusõiguse tase on vastavuses kasutaja ülesannete ja ametikohaga; |
| --- | --- |

c)

kontrollib, kas taotletav kasutusõiguse tase on vastavuses kasutaja ülesannete ja ametikohaga;

| d) | taotleb kasutusõiguste äravõtmist, kui kasutusõigusi ei ole enam vaja või kui need ei ole põhjendatud; |
| --- | --- |

d)

taotleb kasutusõiguste äravõtmist, kui kasutusõigusi ei ole enam vaja või kui need ei ole põhjendatud;

| e) | teavitab viivitamata kahtlastest juhtumitest, mis võiksid ohustada süsteemi turvalisust; |
| --- | --- |

e)

teavitab viivitamata kahtlastest juhtumitest, mis võiksid ohustada süsteemi turvalisust;

| f) | tagab kasutaja isikuandmete õigsuse ja teavitab mis tahes muudatustest isikuandmetes; |
| --- | --- |

f)

tagab kasutaja isikuandmete õigsuse ja teavitab mis tahes muudatustest isikuandmetes;

| g) | võtab vajalikud ettevaatusabinõud seoses andmekaitse ja ärisaladuse hoidmisega kooskõlas liidu ja riiklike normidega; |
| --- | --- |

g)

võtab vajalikud ettevaatusabinõud seoses andmekaitse ja ärisaladuse hoidmisega kooskõlas liidu ja riiklike normidega;

| h) | teavitab komisjoni kõigist muudatustest, mis mõjutavad liikmesriikide ametiasutuste või SFC2021 kasutajate suutlikkust täita punktis 2.1 osutatud ülesandeid või nende endi suutlikkust täita punktides a–g nimetatud ülesandeid. |
| --- | --- |

h)

teavitab komisjoni kõigist muudatustest, mis mõjutavad liikmesriikide ametiasutuste või SFC2021 kasutajate suutlikkust täita punktis 2.1 osutatud ülesandeid või nende endi suutlikkust täita punktides a–g nimetatud ülesandeid.

| 2.5. | Korra tagamine üksikisikute privaatsuse ja isikuandmete kaitse ja juriidiliste isikute puhul ärisaladuse hoidmise tagamiseks vastavalt direktiivile 2002/58/EÜ, määrusele (EL) 2016/679 ja määrusele (EL) 2018/1725. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Võtta vastu süsteemile SFC2021 juurdepääsu käsitlev riiklik, piirkondlik või kohalik infoturvapoliitika, mis põhineb kõigi SFC2021 kasutavate asutuste suhtes kohaldataval riskihinnangul ja milles käsitletakse järgmisi aspekte:






  a) | süsteemi vahetu kasutamise korral sellis(t)e isiku(te) töö infoturbe aspektid, kes vastutavad II jao punktis 2,4 osutatud juurdepääsuõiguste haldamise eest; |
| --- | --- | --- |

2.6.

a)

süsteemi vahetu kasutamise korral sellis(t)e isiku(te) töö infoturbe aspektid, kes vastutavad II jao punktis 2,4 osutatud juurdepääsuõiguste haldamise eest;

| b) | selliste riiklike, piirkondlike või kohalike arvutisüsteemide puhul, mis on ühendatud süsteemiga SFC2021 punktis 2.3 osutatud tehnilise liidese kaudu, turvameetmed, mis võimaldavad viia kõnealused süsteemid kooskõlla SFC2021 turvanõuetega ja hõlmavad järgmist:






  i) | füüsiline turvalisus; |
| --- | --- | --- |

b)

selliste riiklike, piirkondlike või kohalike arvutisüsteemide puhul, mis on ühendatud süsteemiga SFC2021 punktis 2.3 osutatud tehnilise liidese kaudu, turvameetmed, mis võimaldavad viia kõnealused süsteemid kooskõlla SFC2021 turvanõuetega ja hõlmavad järgmist:

i)

füüsiline turvalisus;

| ii) | andmekandjate ja juurdepääsu kontroll; |
| --- | --- |

ii)

andmekandjate ja juurdepääsu kontroll;

| iii) | säilitamise kontroll; |
| --- | --- |

iii)

säilitamise kontroll;

| iv) | juurdepääsu ja salasõnade kontroll; |
| --- | --- |

iv)

juurdepääsu ja salasõnade kontroll;

| v) | seire; |
| --- | --- |

v)

seire;

| vi) | ühendus süsteemiga SFC2021; |
| --- | --- |

vi)

ühendus süsteemiga SFC2021;

| vii) | sidetaristu; |
| --- | --- |

vii)

sidetaristu;

| viii) | personalijuhtimine enne töölevõtmist, töötamise ajal ja pärast töösuhte lõppu; |
| --- | --- |

viii)

personalijuhtimine enne töölevõtmist, töötamise ajal ja pärast töösuhte lõppu;

| ix) | vahejuhtumite lahendamine. |
| --- | --- |

ix)

vahejuhtumite lahendamine.

| 2.7. | Teha komisjonile taotluse korral kättesaadavaks punktis 2.6 osutatud dokument. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Määrata riikliku, piirkondliku või kohaliku infoturvapoliitika säilitamise ja kohaldamise eest vastutav(ad) ning komisjoni poolt määratud ja punktis 1.4 osutatud isiku(te) kontaktisiku(te)na tegutsev(ad) isik(ud). |
| --- | --- |

2.8.

3.   Komisjoni ja liikmesriikide ühised ülesanded

| 3.1. | Tagada juurdepääs kas otse interaktiivse kasutajaliidese (st veebirakendus) või eelnevalt kindlaks määratud protokolle kasutava tehnilise liidese (st veebiteenused) kaudu, mis võimaldab liikmesriikide infosüsteemide ja SFC2021 vahel andmeid automaatselt sünkroniseerida ja edastada. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Näha ette kuupäev, mil liikmesriik edastab elektroonilise teabevahetuse käigus teabe elektrooniliselt komisjonile ja vastupidi; see kuupäev on asjaomase dokumendi esitamise kuupäev. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Tagada, et ametlikke andmeid vahetatakse ainult SFC2021 kaudu, välja arvatud vääramatu jõu korral ja et süsteemi SFC2021 manustatud elektroonilistel vormidel esitatud teavet (edaspidi „struktureeritud andmed“) ei asendata struktureerimata andmetega ning et vasturääkivuse korral on struktureeritud andmed struktureerimata andmete suhtes ülimuslikud.
  Vääramatu jõu, SFC2021 talitlushäire või süsteemiga SFC2021 ühenduse puudumise korral kauem kui ühe tööpäeva jooksul viimasel nädalal enne teabe edastamiseks ette nähtud tähtaega või ajavahemikul 18.–26. detsember või viie tööpäeva jooksul muudel juhtudel võivad liikmesriigid ja komisjon kasutada teabe vahetamiseks paberkandjat, kasutades käesolevas määruses sätestatud vorme; sel juhul loetakse esitamise kuupäevaks asjaomase dokumendi postitempli kuupäev. Kui vääramatu jõu põhjus kõrvaldatakse, sisestab asjaomane isik paberkandjal juba esitatud teabe viivitamata süsteemi SFC2021. |
| --- | --- |

3.3.

Vääramatu jõu, SFC2021 talitlushäire või süsteemiga SFC2021 ühenduse puudumise korral kauem kui ühe tööpäeva jooksul viimasel nädalal enne teabe edastamiseks ette nähtud tähtaega või ajavahemikul 18.–26. detsember või viie tööpäeva jooksul muudel juhtudel võivad liikmesriigid ja komisjon kasutada teabe vahetamiseks paberkandjat, kasutades käesolevas määruses sätestatud vorme; sel juhul loetakse esitamise kuupäevaks asjaomase dokumendi postitempli kuupäev. Kui vääramatu jõu põhjus kõrvaldatakse, sisestab asjaomane isik paberkandjal juba esitatud teabe viivitamata süsteemi SFC2021.

| 3.4. | Tagada SFC2021-portaalis avaldatud infoturbe tingimuste ning komisjoni poolt andmeedastuse turvalisuse tagamiseks süsteemis SFC2021 rakendatavate meetmete järgmine, eelkõige seoses punktis 2.3 osutatud tehnilise liidese kasutamisega. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Rakendada süsteemis SFC2021 salvestatud ja selle kaudu edastatud andmete kaitseks võetud turvameetmeid ning tagada nende tõhusus. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Ajakohastada ja läbi vaadata igal aastal SFC2021 infoturvapoliitika ning asjaomased riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud infoturvapoliitikad tehnoloogiliste muutuste, uute ohtude tuvastamise või muude oluliste muutuste korral. |
| --- | --- |

3.6.

---

(1)  Komisjoni 10. jaanuari 2017. aasta otsus (EL, Euratom) 2017/46, Euroopa Komisjoni side- ja infosüsteemide turvalisuse kohta (ELT L 6, 11.1.2017, lk 40).

---

XVI LISA

JUHTIMIS- JA KONTROLLISÜSTEEMI KIRJELDUSE VORM – ARTIKLI 69 LÕIGE 11

1.   ÜLDANDMED

| 1.1. | Teabe esitaja:






  — | liikmesriik: |
| --- | --- | --- |

1.1.

—

liikmesriik:

| — | programmi(de) nimetus(ed) ja CCI-number(numbrid): (ühise juhtimis- ja kontrollisüsteemi korral kõik korraldusasutuse alla kuuluvad programmid): |
| --- | --- |

—

programmi(de) nimetus(ed) ja CCI-number(numbrid): (ühise juhtimis- ja kontrollisüsteemi korral kõik korraldusasutuse alla kuuluvad programmid):

| — | peamise kontaktpunkti nimi ja e-posti aadress: (kirjelduse eest vastutav organ): |
| --- | --- |

—

peamise kontaktpunkti nimi ja e-posti aadress: (kirjelduse eest vastutav organ):

| 1.2. | Esitatud teabes kirjeldatakse olukorda seisuga: (pp/kk/aa) |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Süsteemi struktuur (üldteave ja voodiagramm, mis näitab juhtimis- ja kontrollsüsteemi kuuluvate asutuste/organite vahelisi organisatsioonilisi sidemeid) |
| --- | --- |

1.3.

| 1.3.1. | Korraldusasutus (nimi, aadress ja kontaktisik korraldusasutuses): |
| --- | --- |

1.3.1.

| 1.3.2. | Vahendusasutused (nimi, aadress ja kontaktisik vahendusasutustes). |
| --- | --- |

1.3.2.

| 1.3.3. | Raamatupidamisülesandeid täitev üksus (nimi, aadress ja kontaktpunktid korraldusasutuses või raamatupidamisülesandeid täitvas programmi haldavas asutuses) |
| --- | --- |

1.3.3.

| 1.3.4. | Näidata, kuidas järgitakse programmi haldavate asutuste ülesannete lahususe põhimõtet eri asutuste vahel ja asutuse sees. |
| --- | --- |

1.3.4.

2.   KORRALDUSASUTUS

| 2.1. | Korraldusasutus – tegevuste ja ülesannetega seotud töökorralduse ja menetluste kirjeldus vastavalt artiklites 72–75 sätestatule |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Korraldusasutuse staatus (riiklik, piirkondlik või kohalik avalik või eraõiguslik organ) ja organ, kuhu asutus kuulub. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Otseselt korraldusasutuse poolt tehtavate tegevuste ja täidetavate ülesannete kirjeldus. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Kui see on kohaldatav, siis iga vahendusasutuse kohta kõigi korraldusasutuse poolt talle delegeeritud tegevuste ja ülesannete kirjeldus, vahendusasutuse andmed ja delegeerimisvorm. Viidata tuleks asjaomastele dokumentidele (kirjalikud lepingud). |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Korraldusasutuse poolt delegeeritud tegevuste ja ülesannete järelevalve kord, kui selline delegeerimine on toimunud. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | Raamistik, millega tagatakse, et vajaduse korral toimub asjakohane riskijuhtimine, eelkõige juhul, kui juhtimis- ja kontrollisüsteemi muudetakse märkimisväärselt. |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.6 | Korraldusasutuse organisatsiooni skeem ja teave tema sidemete kohta muude (asutusesiseste või -väliste) organite või üksustega, mis täidavad artiklites 72–75 sätestatud ülesandeid. |
| --- | --- |

2.1.6

| 2.1.7. | Märge korraldusasutuse eri ülesannetega seoses kavandatud vahendite kohta (sealhulgas asjakohasel juhul teave iga kavandatud tegevuse edasiandmise ja selle ulatuse kohta). |
| --- | --- |

2.1.7.

3.   RAAMATUPIDAMISÜLESANDEID TÄITEV ASUTUS

| 3.1. | Raamatupidamisülesandeid täitva asutuse staatus ning ta ülesannetega seotud menetluste ja töökorralduse kirjeldus. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Raamatupidamisülesandeid täitva asutuse staatus (riiklik, piirkondlik või kohalik avalik või eraõiguslik organ) ja organ, kuhu asutus kuulub, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Raamatupidamisülesandeid täitva asutuse tegevuste ja ülesannete kirjeldus vastavalt artiklile 76. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Töökorralduse kirjeldus (töövood, protsessid, sisejaotus), milliseid menetlusi kohaldatakse ja millal seda tehakse, kuidas selle üle järelevalvet teostatakse jne. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Märge eri raamatupidamisülesannetega seoses kavandatud vahendite kohta. |
| --- | --- |

3.1.4.

4.   ELEKTROONILINE SÜSTEEM

| 4.1. | Elektroonilis(t)e süsteemi(de) kirjeldus, sealhulgas vooskeem (kesk- või ühisvõrgusüsteem või süsteemidevaheliste linkidega detsentraliseeritud süsteem) järgmiseks otstarbeks: |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | andmete elektrooniline salvestamine ja säilitamine iga tegevuse kohta, sealhulgas asjakohasel juhul andmed tegevuses osalevate isikute kohta ja näitajaid käsitlevate andmete liigendamine, kui see on käesoleva määrusega ette nähtud; |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | selle tagamine, et iga tegevuse raamatupidamisarvestus või -koodid salvestatakse ja säilitatakse ning et see arvestus või koodid toetavad maksetaotluste ja raamatupidamisaruannete koostamiseks vajalikke andmeid; |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | komisjonile deklareeritud kulude ja toetusesaajatele makstud vastava avaliku sektori osaluse kohta raamatupidamisarvestuse või eraldi raamatupidamiskoodide pidamine; |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | kõigi artikli 98 lõike 3 punkti b kohaselt aruandeaasta jooksul tühistatud summade ja artikli 98 lõike 6 kohaselt raamatupidamisaruannetest välja jäetud summade salvestamine ja selliste tühistamiste ning väljajätmiste põhjused; |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | märge selle kohta, kas süsteemid toimivad tõhusalt ja kas nendega saab usaldusväärselt salvestada nimetatud andmeid kuupäeval, mil käesolev kirjeldus vastavalt punktile 1.2. koostatakse; |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | elektrooniliste süsteemide turvalisuse, terviklikkuse ja konfidentsiaalsuse tagamiseks vajalike menetluste kirjeldamine. |
| --- | --- |

4.1.6.

---

XVII LISA

IGA TEGEVUSE KOHTA ELEKTROONILISELT SALVESTATAVAD JA SÄILITATAVAD ANDMED – ARTIKLI 72 LÕIKE 1 PUNKT E

Käesolevas lisas nähakse ette andmed, mis tuleb salvestada, ilma et elektroonilise süsteemi struktuuri kohta oleks tehtud konkreetseid ettekirjutusi (nt võib käesoleva lisa puhul ühel real toodud teabe jagada asjaomases elektroonilises süsteemis mitme andmevälja vahel).

Tabeli esimeses veerus märgitud andmeid on vaja käesoleva määrusega hõlmatud mis tahes fondist toetatavate tegevuste jaoks, kui teises veerus ei ole ette nähtud teisiti. Täita tuleks üksnes need andmeväljad, mis on asjaomase tegevuse puhul asjakohased. Rahastamisvahendite toimingute puhul salvestatakse ja säilitatakse ka selgesõnaliselt rahastamisvahenditele viitavates osades toodud teave.

Kui tegevust toetatakse rohkem kui ühest programmist, prioriteedist, fondist või rohkem kui ühe piirkonnakategooria raames, salvestatakse käesoleva lisa väljadel 28–123 osutatud teave viisil, mis võimaldab otsida andmeid programmi, prioriteedi, fondi või piirkonnakategooria kaupa jaotatuna.

Lisaks salvestatakse käesoleva lisa väljadel 46–152 osutatud teave (artikli 42 ja VII lisa kohaste aruandlusnõuetega seotud andmed) viisil, mis võimaldab otsida andmeid jaotatuna erieesmärkide kaupa.

| Andmeväljad | Märge fondide kohta, mille puhul andmeid ei nõuta |
| --- | --- |
| Toetusesaaja andmed (1)
   (2) |
| 1. | Iga toetusesaaja nimi ja kordumatu tunnus, kui see on asjakohane |

Andmeväljad

Märge fondide kohta, mille puhul andmeid ei nõuta

Toetusesaaja andmed (1)
   (2)

1.

Iga toetusesaaja nimi ja kordumatu tunnus, kui see on asjakohane

| 2. | Teave selle kohta, kas toetusesaaja on avalik-õiguslik või eraõiguslik asutus, üksus, mis on või ei ole juriidiline isik, või füüsiline isik. Füüsilise isiku puhul sünnikuupäev ja isikutunnistuse number. Avalik-õigusliku või eraõigusliku juriidilise isiku puhul või üksuse puhul, mis on või ei ole juriidiline isik, käibemaksukohustuslasena või maksukohustuslasena registreerimise number |
| --- | --- |

2.

Teave selle kohta, kas toetusesaaja on avalik-õiguslik või eraõiguslik asutus, üksus, mis on või ei ole juriidiline isik, või füüsiline isik. Füüsilise isiku puhul sünnikuupäev ja isikutunnistuse number. Avalik-õigusliku või eraõigusliku juriidilise isiku puhul või üksuse puhul, mis on või ei ole juriidiline isik, käibemaksukohustuslasena või maksukohustuslasena registreerimise number

| 3. | Teave toetusesaaja kõikide tegelike kasusaajate kohta, kui neid on ja vastavalt direktiivi (EL) 2015/849 artikli 3 lõikes 6 toodud määratlusele, nimelt eesnimi (eesnimed) ja perekonnanimi (perekonnanimed), sünnikuupäev (sünnikuupäevad) ning käibemaksukohustuslasena või maksukohustuslasena registreerimise number (numbrid)
  Liikmesriigid võivad selle nõude järgimiseks kasutada registrites salvestatud andmeid vastavalt direktiivi (EL) 2015/849 artiklis 30 osutatule, eeldusel et need sisaldavad kordumatut identifitseerimisnumbrit. |
| --- | --- |

3.

Teave toetusesaaja kõikide tegelike kasusaajate kohta, kui neid on ja vastavalt direktiivi (EL) 2015/849 artikli 3 lõikes 6 toodud määratlusele, nimelt eesnimi (eesnimed) ja perekonnanimi (perekonnanimed), sünnikuupäev (sünnikuupäevad) ning käibemaksukohustuslasena või maksukohustuslasena registreerimise number (numbrid)

Liikmesriigid võivad selle nõude järgimiseks kasutada registrites salvestatud andmeid vastavalt direktiivi (EL) 2015/849 artiklis 30 osutatule, eeldusel et need sisaldavad kordumatut identifitseerimisnumbrit.

| 4. | Teave selle kohta, kas toetusesaaja on abi saav üksus (riigiabi kontekstis) või abi andev üksus (vähese tähtsusega abi kontekstis) |
| --- | --- |

4.

Teave selle kohta, kas toetusesaaja on abi saav üksus (riigiabi kontekstis) või abi andev üksus (vähese tähtsusega abi kontekstis)

| 5. | Avaliku ja erasektori partnerlustegevuse puhul teave selle kohta, kas toetusesaaja on kõnealuse partnerluse algatanud avaliku sektori asutus või tegevuse rakendamiseks valitud partner erasektorist |
| --- | --- |

5.

Avaliku ja erasektori partnerlustegevuse puhul teave selle kohta, kas toetusesaaja on kõnealuse partnerluse algatanud avaliku sektori asutus või tegevuse rakendamiseks valitud partner erasektorist

| 6. | Üksnes väikeprojektide fondide puhul (Interreg) teave selle kohta, kas väikeprojektide fondi toetusesaaja on piiriülene juriidiline isik, Euroopa territoriaalse koostöö rühmitus või üksus, mis on juriidiline isik |
| --- | --- |

6.

Üksnes väikeprojektide fondide puhul (Interreg) teave selle kohta, kas väikeprojektide fondi toetusesaaja on piiriülene juriidiline isik, Euroopa territoriaalse koostöö rühmitus või üksus, mis on juriidiline isik

Ei kohaldata ERFi (tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi puhul), ESF+, Ühtekuuluvusfondi, JTFi, EMKVFi, AMIFi, ISFi või BMVI puhul

| 7. | Toetusesaaja kontaktandmed |
| --- | --- |

7.

Toetusesaaja kontaktandmed

Toetusesaaja andmed rahastamisvahendite kontekstis

| 8. | Teave selle kohta, kas toetusesaaja on:






  a) | valdusfondi rakendav asutus või |
| --- | --- | --- |

8.

Teave selle kohta, kas toetusesaaja on:

a)

valdusfondi rakendav asutus või

| b) | valdusfondi struktuuri puudumise korral erifondi rakendav asutus või, |
| --- | --- |

b)

valdusfondi struktuuri puudumise korral erifondi rakendav asutus või,

| c) | kui rahastamisvahendit haldab otseselt korraldusasutus, teave korraldusasutuse kohta |
| --- | --- |

c)

kui rahastamisvahendit haldab otseselt korraldusasutus, teave korraldusasutuse kohta

Tegevuse andmed

| 9. | Tegevuse nimetus ja kordumatu tunnus |
| --- | --- |

9.

Tegevuse nimetus ja kordumatu tunnus

| 10. | Tegevuse lühikirjeldus. Teave selle kohta, mida rahastatakse, ja peamised eesmärgid |
| --- | --- |

10.

Tegevuse lühikirjeldus. Teave selle kohta, mida rahastatakse, ja peamised eesmärgid

| 11. | Teave selle kohta, kas tegevus on hõlmatud artikli 94 või 95 sätetega |
| --- | --- |

11.

Teave selle kohta, kas tegevus on hõlmatud artikli 94 või 95 sätetega

| 12. | Teave selle kohta, kas tegevus on strateegilise tähtsusega |
| --- | --- |

12.

Teave selle kohta, kas tegevus on strateegilise tähtsusega

| 13. | Teave selle kohta, kas tegevus vastab BMVI määruse artikli 12 lõikele 1, ISFi määruse artikli 12 lõikele 1 ja AMIFi määruse artikli 15 lõikele 1 või on tegemist erimeetmega või kõnealuste määruste IV lisas loetletud meetmega või tegevustoetuse või erakorralise abiga |
| --- | --- |

13.

Teave selle kohta, kas tegevus vastab BMVI määruse artikli 12 lõikele 1, ISFi määruse artikli 12 lõikele 1 ja AMIFi määruse artikli 15 lõikele 1 või on tegemist erimeetmega või kõnealuste määruste IV lisas loetletud meetmega või tegevustoetuse või erakorralise abiga

Ei kohaldata ERFi, ESF+, Ühtekuuluvusfondi, JTFi või EMKVFi suhtes

| 14. | Tegevuse kohta taotluse esitamise kuupäev |
| --- | --- |

14.

Tegevuse kohta taotluse esitamise kuupäev

| 15. | Alguskuupäev, mis on märgitud toetuse tingimusi käsitlevas dokumendis |
| --- | --- |

15.

Alguskuupäev, mis on märgitud toetuse tingimusi käsitlevas dokumendis

| 16. | Lõppkuupäev, mis on märgitud toetuse tingimusi käsitlevas dokumendis |
| --- | --- |

16.

Lõppkuupäev, mis on märgitud toetuse tingimusi käsitlevas dokumendis

| 17. | Tegelik kuupäev, mil tegevus füüsiliselt lõpule viiakse või täielikult rakendatakse |
| --- | --- |

17.

Tegelik kuupäev, mil tegevus füüsiliselt lõpule viiakse või täielikult rakendatakse

| 18. | Asutus, mis annab välja toetuse tingimusi käsitleva dokumendi |
| --- | --- |

18.

Asutus, mis annab välja toetuse tingimusi käsitleva dokumendi

| 19. | Toetuse tingimusi käsitleva dokumendi kuupäev ja muudatuste kuupäev, kui neid on |
| --- | --- |

19.

Toetuse tingimusi käsitleva dokumendi kuupäev ja muudatuste kuupäev, kui neid on

| 20. | Teave selle kohta, kas avaliku sektori osalus tegevuses on riigiabi |
| --- | --- |

20.

Teave selle kohta, kas avaliku sektori osalus tegevuses on riigiabi

| 21. | Teave selle kohta, kas avaliku sektori osalus tegevuses on vähese tähtsusega abi |
| --- | --- |

21.

Teave selle kohta, kas avaliku sektori osalus tegevuses on vähese tähtsusega abi

| 22. | Teave selle kohta, kas tegevuse puhul on tegemist avaliku ja erasektori partnerlustegevusega |
| --- | --- |

22.

Teave selle kohta, kas tegevuse puhul on tegemist avaliku ja erasektori partnerlustegevusega

| 23. | Teave selle kohta, kas toetusesaaja või muud asutused, kes tegelevad liidu hankelepingute sõlmimise korra kohaselt tegevuse rakendamisega, kasutavad töövõtjaid ning kui jah, siis pärast vastavate lepingute allkirjastamist teave, mis käsitleb järgmist:






  a) | kõik töövõtjad, sealhulgas töövõtja(te) nimi ja käibemaksukohustuslasena või maksukohustuslasena registreerimise number, |
| --- | --- | --- |

23.

Teave selle kohta, kas toetusesaaja või muud asutused, kes tegelevad liidu hankelepingute sõlmimise korra kohaselt tegevuse rakendamisega, kasutavad töövõtjaid ning kui jah, siis pärast vastavate lepingute allkirjastamist teave, mis käsitleb järgmist:

a)

kõik töövõtjad, sealhulgas töövõtja(te) nimi ja käibemaksukohustuslasena või maksukohustuslasena registreerimise number,

| b) | töövõtja tegelikud kasusaajad vastavalt direktiivi (EL) 2015/849 artikli 3 lõikes 6 toodud määratlusele, nimelt nende tegelike kasusaajate eesnimi (eesnimed) ja perekonnanimi (perekonnanimed), sünnikuupäev (sünnikuupäevad) ning käibemaksukohustuslasena või maksukohustuslasena registreerimise number (numbrid) ning |
| --- | --- |

b)

töövõtja tegelikud kasusaajad vastavalt direktiivi (EL) 2015/849 artikli 3 lõikes 6 toodud määratlusele, nimelt nende tegelike kasusaajate eesnimi (eesnimed) ja perekonnanimi (perekonnanimed), sünnikuupäev (sünnikuupäevad) ning käibemaksukohustuslasena või maksukohustuslasena registreerimise number (numbrid) ning

| c) | lepingud (lepingu kuupäev, nimetus, viide ja lepingu summa) |
| --- | --- |

c)

lepingud (lepingu kuupäev, nimetus, viide ja lepingu summa)

Liikmesriigid võivad punktis b esitatud nõude järgimiseks kasutada registrites salvestatud andmeid vastavalt direktiivi (EL) 2015/849 artiklis 30 osutatule, eeldusel et need sisaldavad kordumatut identifitseerimisnumbrit.

Selle välja teave on nõutud üksnes liidu piirmäärasid ületavate riigihankemenetluste puhul.

| 24. | Teave (3) selle kohta, kas töövõtja, kellele on osutatud väljal 23, kasutab alltöövõtjaid ning kui jah, siis pärast vastavate alltöövõtulepingute allkirjastamist teave kõigi (töövõtja) hankedokumentides loetletud alltöövõtjate kohta, nimelt nende alltöövõtjate nimed ja käibemaksukohustuslasena või maksukohustuslasena registreerimise numbrid ning teave alltöövõtulepingute kohta (lepingu kuupäev, nimetus, viide ja lepingu summa)
  Sellele väljale kantava teabe märkimise nõuet kohaldatakse ühe aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist. |
| --- | --- |

24.

Teave (3) selle kohta, kas töövõtja, kellele on osutatud väljal 23, kasutab alltöövõtjaid ning kui jah, siis pärast vastavate alltöövõtulepingute allkirjastamist teave kõigi (töövõtja) hankedokumentides loetletud alltöövõtjate kohta, nimelt nende alltöövõtjate nimed ja käibemaksukohustuslasena või maksukohustuslasena registreerimise numbrid ning teave alltöövõtulepingute kohta (lepingu kuupäev, nimetus, viide ja lepingu summa)

Sellele väljale kantava teabe märkimise nõuet kohaldatakse ühe aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

| 25. | Teave selle kohta, kas toetusesaaja annab tegevuse rakendamiseks toetust edasi muudele üksustele. Kui jah, siis teave, mis käsitleb järgmist: nende nimed, käibemaksukohustuslasena või maksukohustuslasena registreerimise numbrid ning teave nende ja toetusesaaja vaheliste lepingute kohta (lepingu kuupäev, viide ja lepingu summa) |
| --- | --- |

25.

Teave selle kohta, kas toetusesaaja annab tegevuse rakendamiseks toetust edasi muudele üksustele. Kui jah, siis teave, mis käsitleb järgmist: nende nimed, käibemaksukohustuslasena või maksukohustuslasena registreerimise numbrid ning teave nende ja toetusesaaja vaheliste lepingute kohta (lepingu kuupäev, viide ja lepingu summa)

| 26. | Üksnes siis, kui tegevuse kogumaksumus (koos käibemaksuga) ületab viit miljonit eurot, teave selle kohta, kas käibemaks toetusesaaja kuludelt on liikmesriigi käibemaksualaste õigusaktide kohaselt tagasi nõutav (artikli 64 lõike 1 punkt c). |
| --- | --- |

26.

Üksnes siis, kui tegevuse kogumaksumus (koos käibemaksuga) ületab viit miljonit eurot, teave selle kohta, kas käibemaks toetusesaaja kuludelt on liikmesriigi käibemaksualaste õigusaktide kohaselt tagasi nõutav (artikli 64 lõike 1 punkt c).

| 27. | Tegevuse valuuta (nagu on esitatud toetuse tingimusi käsitlevas dokumendis) |
| --- | --- |

27.

Tegevuse valuuta (nagu on esitatud toetuse tingimusi käsitlevas dokumendis)

| 28. | Selle programmi (nende programmide) CCI, millest tegevust toetatakse |
| --- | --- |

28.

Selle programmi (nende programmide) CCI, millest tegevust toetatakse

| 29. | Selle programmi (nende programmide) prioriteet või prioriteedid, millest tegevust toetatakse |
| --- | --- |

29.

Selle programmi (nende programmide) prioriteet või prioriteedid, millest tegevust toetatakse

| 30. | Fond(id), millest tegevust toetatakse. Kui tegevust toetatakse mitmest fondist või muust liidu vahendist, siis teave jaotuse, proportsionaalsete summade kohta jne. |
| --- | --- |

30.

Fond(id), millest tegevust toetatakse. Kui tegevust toetatakse mitmest fondist või muust liidu vahendist, siis teave jaotuse, proportsionaalsete summade kohta jne.

| 31. | Teave selle kohta, kas tegevuses osaleb mõni kolmas riik või kas tegevus toimub kolmandas riigis. Kui jah, siis milline kolmas riik |
| --- | --- |

31.

Teave selle kohta, kas tegevuses osaleb mõni kolmas riik või kas tegevus toimub kolmandas riigis. Kui jah, siis milline kolmas riik

Ei kohaldata ESF+, ERFi, Ühtekuuluvusfondi või JTFi puhul

| 32. | Üksnes artikli 4 lõike 1 punktis m sätestatud erieesmärgi kohase ESF+ toetuse puhul selle toidu kogus:






  a) | mille ostis toetusesaaja; |
| --- | --- | --- |

32.

Üksnes artikli 4 lõike 1 punktis m sätestatud erieesmärgi kohase ESF+ toetuse puhul selle toidu kogus:

a)

mille ostis toetusesaaja;

| b) | mis omandati ESF+ määruse artikli 17 lõike 2 kohaselt; |
| --- | --- |

b)

mis omandati ESF+ määruse artikli 17 lõike 2 kohaselt;

| c) | mis tarniti asutustele, kes jagavad toitu lõplikele vahendite saajatele, ning |
| --- | --- |

c)

mis tarniti asutustele, kes jagavad toitu lõplikele vahendite saajatele, ning

| d) | jagati lõplikele vahendite saajatele |
| --- | --- |

d)

jagati lõplikele vahendite saajatele

Ei kohaldata ERFi, Ühtekuuluvusfondi, JTFi, EMKVFi, AMIFi, ISFi või BMVIpuhul

| 33. | Üksnes artikli 4 lõike 1 punktis m sätestatud erieesmärgi kohase ESF+ toetuse puhul selle esmase materiaalse abi kogus:






  a) | mille ostis toetusesaaja; |
| --- | --- | --- |

33.

Üksnes artikli 4 lõike 1 punktis m sätestatud erieesmärgi kohase ESF+ toetuse puhul selle esmase materiaalse abi kogus:

a)

mille ostis toetusesaaja;

| b) | mis tarniti asutustele, kes jagavad abi lõplikele vahendite saajatele, ning |
| --- | --- |

b)

mis tarniti asutustele, kes jagavad abi lõplikele vahendite saajatele, ning

| c) | jagati lõplikele vahendite saajatele |
| --- | --- |

c)

jagati lõplikele vahendite saajatele

Ei kohaldata ERFi, Ühtekuuluvusfondi, JTFi, EMKVFi, AMIFi, ISFi või BMVI puhul

| 34. | Üksnes artikli 4 lõike 1 punktis m sätestatud erieesmärgi kohase ESF+ toetuse puhul väljastatud ning lõplikele vahendite saajatele tarnitud ning nende poolt kasutatud vautšerite või kaartide (või muude kaudselt antavate vahendite) arv ning teave lõplikele vahendite saajatele tarnitud ja nende poolt kasutatud vautšerite või kaartidega (või muudele kaudselt antavatele vahenditele) krediteeritud kulutuste kogusumma |
| --- | --- |

34.

Üksnes artikli 4 lõike 1 punktis m sätestatud erieesmärgi kohase ESF+ toetuse puhul väljastatud ning lõplikele vahendite saajatele tarnitud ning nende poolt kasutatud vautšerite või kaartide (või muude kaudselt antavate vahendite) arv ning teave lõplikele vahendite saajatele tarnitud ja nende poolt kasutatud vautšerite või kaartidega (või muudele kaudselt antavatele vahenditele) krediteeritud kulutuste kogusumma

Ei kohaldata ERFi, Ühtekuuluvusfondi, JTFi, EMKVFi, AMIFi, ISFi või BMVI puhul

| 35. | Tegevusega seotud piirkonnakategooria(d) |
| --- | --- |

35.

Tegevusega seotud piirkonnakategooria(d)

Ei kohaldata Ühtekuuluvusfondi, EMKVFi, AMIFi, ISFi või BMVI puhul

Rahastamisvahendite toimingute spetsiifilised andmed

| 36. | Teave selle kohta, kas rahastamisvahendit kombineeritakse programmi toetusega toetuste kujul artikli 58 lõike 5 tähenduses |
| --- | --- |

36.

Teave selle kohta, kas rahastamisvahendit kombineeritakse programmi toetusega toetuste kujul artikli 58 lõike 5 tähenduses

| 37. | Teave selle kohta, kas rahastamisvahendi toimingut rakendab otse korraldusasutus või rakendatakse seda korraldusasutuse vastutusel artikli 59 lõigete 1 ja 2 tähenduses |
| --- | --- |

37.

Teave selle kohta, kas rahastamisvahendi toimingut rakendab otse korraldusasutus või rakendatakse seda korraldusasutuse vastutusel artikli 59 lõigete 1 ja 2 tähenduses

| 38. | Teave selle kohta, kas rahastamisvahendi toimingut rakendatakse järjestikuste perioodide ajal ning kui jah, milliste alltoodud perioodidega on tegemist:






  a) | 2014–2020 ja 2021–2027 |
| --- | --- | --- |

38.

Teave selle kohta, kas rahastamisvahendi toimingut rakendatakse järjestikuste perioodide ajal ning kui jah, milliste alltoodud perioodidega on tegemist:

a)

2014–2020 ja 2021–2027

| b) | 2021–2027 ja pärast 2027. aastat |
| --- | --- |

b)

2021–2027 ja pärast 2027. aastat

| 39. | Kui rahastamisvahendit hallatakse valdusfondi kaudu, teave valdusfondi alla kuuluvat erifondi haldava asutuse kohta |
| --- | --- |

39.

Kui rahastamisvahendit hallatakse valdusfondi kaudu, teave valdusfondi alla kuuluvat erifondi haldava asutuse kohta

| 40. | Rahastamisvahendit haldava asutuse valimise menetlus |
| --- | --- |

40.

Rahastamisvahendit haldava asutuse valimise menetlus

| 41. | Rahastamisvahendi õiguslik staatus, kas:






  a) | programmivahendite investeering juriidilise isiku kapitali või |
| --- | --- | --- |

41.

Rahastamisvahendi õiguslik staatus, kas:

a)

programmivahendite investeering juriidilise isiku kapitali või

| b) | eraldi rahastamisblokid või usalduskontod |
| --- | --- |

b)

eraldi rahastamisblokid või usalduskontod

| 42. | Toetusesaaja kontaktandmed ja kui rahastamisvahend on loodud koos valdusfondiga, valdusfondi alla kuuluvat erifondi rakendava asutuse kontaktandmed |
| --- | --- |

42.

Toetusesaaja kontaktandmed ja kui rahastamisvahend on loodud koos valdusfondiga, valdusfondi alla kuuluvat erifondi rakendava asutuse kontaktandmed

| 43. | Korraldusasutuse ning valdusfondi või valdusfondita erifondi haldava asutuse vahelise rahastamislepingu allkirjastamise kuupäev |
| --- | --- |

43.

Korraldusasutuse ning valdusfondi või valdusfondita erifondi haldava asutuse vahelise rahastamislepingu allkirjastamise kuupäev

| 44. | Valdusfondi rakendava asutuse ja erifondi haldava asutuse vahelise rahastamislepingu allkirjastamise kuupäev |
| --- | --- |

44.

Valdusfondi rakendava asutuse ja erifondi haldava asutuse vahelise rahastamislepingu allkirjastamise kuupäev

| 45. | Artikli 58 lõikes 3 osutatud eelhindamise lõpuleviimise kuupäev |
| --- | --- |

45.

Artikli 58 lõikes 3 osutatud eelhindamise lõpuleviimise kuupäev

Sekkumisliikide andmed

| 46. | Järgmised koodid: sekkumisvaldkond, toetuse vorm, territoriaalne rakendusmehhanism ja territoriaalne suunitlus, majandustegevus, asukoht, soolise võrdõiguslikkuse jälgimine ning makropiirkondlikud ja mere vesikonna strateegiad, kui see on asjakohane, kooskõlas käesoleva määruse I lisaga ning ERFi ja Ühtekuuluvusfondi määruste VII lisaga ning AMIFi, ISFi ja BMVI määruste VI lisaga |
| --- | --- |

46.

Järgmised koodid: sekkumisvaldkond, toetuse vorm, territoriaalne rakendusmehhanism ja territoriaalne suunitlus, majandustegevus, asukoht, soolise võrdõiguslikkuse jälgimine ning makropiirkondlikud ja mere vesikonna strateegiad, kui see on asjakohane, kooskõlas käesoleva määruse I lisaga ning ERFi ja Ühtekuuluvusfondi määruste VII lisaga ning AMIFi, ISFi ja BMVI määruste VI lisaga

Ei kohaldata EMKVFi puhul

| 47. | ESF+ teisese valdkonna kood(id) kooskõlas käesoleva määruse I lisaga |
| --- | --- |

47.

ESF+ teisese valdkonna kood(id) kooskõlas käesoleva määruse I lisaga

Ei kohaldata ERFi, Ühtekuuluvusfondi, JTFi, EMKVFi, AMIFi ISFi või BMVI puhul

| 48. | Meetme liigi, rakendamise ja konkreetsete teemavaldkondade koodid kooskõlas AMIFi, ISFi ja BMVI määruste VI lisaga |
| --- | --- |

48.

Meetme liigi, rakendamise ja konkreetsete teemavaldkondade koodid kooskõlas AMIFi, ISFi ja BMVI määruste VI lisaga

Ei kohaldata ERFi, ESF+, Ühtekuuluvusfondi, JTFi või EMKVFi puhul

Kõikide tegevuste (sh rahastamisvahendite toimingute) näitajate andmed

| 49. | Iga tegevuse jaoks asjakohaste ühiste ja/või programmispetsiifiliste väljundnäitajate kordumatu tunnus ja nimetus |
| --- | --- |

49.

Iga tegevuse jaoks asjakohaste ühiste ja/või programmispetsiifiliste väljundnäitajate kordumatu tunnus ja nimetus

| 50. | Iga väljundnäitaja puhul:






  a) | mõõtühik, |
| --- | --- | --- |

50.

Iga väljundnäitaja puhul:

a)

mõõtühik,

| b) | tegevuse sihtväärtus, kui see on kohaldatav, soo alusel eristatuna, kui see on kohaldatav, |
| --- | --- |

b)

tegevuse sihtväärtus, kui see on kohaldatav, soo alusel eristatuna, kui see on kohaldatav,

| c) | seni saavutatud kumulatiivsed väärtused, kui see on kohaldatav, soo alusel eristatuna, kui see on kohaldatav, |
| --- | --- |

c)

seni saavutatud kumulatiivsed väärtused, kui see on kohaldatav, soo alusel eristatuna, kui see on kohaldatav,

| d) | saavutatu suhtarv (saavutatu väärtus / sihtväärtus), kui see on kohaldatav |
| --- | --- |

d)

saavutatu suhtarv (saavutatu väärtus / sihtväärtus), kui see on kohaldatav

Ei kohaldata EMKVFi puhul

| 51. | Iga väljundnäitaja vahe-eesmärgi väärtus, kui see on kohaldatav, soo alusel eristatuna, kui see on kohaldatav |
| --- | --- |

51.

Iga väljundnäitaja vahe-eesmärgi väärtus, kui see on kohaldatav, soo alusel eristatuna, kui see on kohaldatav

Ei kohaldata ESF+ määruse artikli 4 lõike 1 punktis m sätestatud erieesmärgi kohase ESF+ toetuse või EMKVFi, AMIFi, ISFi või BMVI suhtes

| 52. | Iga tegevuse jaoks asjakohaste ühiste ja/või programmispetsiifiliste tulemusnäitajate kordumatu tunnus ja nimetus |
| --- | --- |

52.

Iga tegevuse jaoks asjakohaste ühiste ja/või programmispetsiifiliste tulemusnäitajate kordumatu tunnus ja nimetus

| 53. | Näitajate jaotus, kui seda on fondispetsiifilistes määrustes konkreetselt nõutud |
| --- | --- |

53.

Näitajate jaotus, kui seda on fondispetsiifilistes määrustes konkreetselt nõutud

Ei kohaldata ERFi, ESF+, Ühtekuuluvusfondi, JTFi või EMKVFi puhul

| 54. | Iga tulemusnäitaja mõõtühik, kui see on asjakohane |
| --- | --- |

54.

Iga tulemusnäitaja mõõtühik, kui see on asjakohane

Ei kohaldata ERFi, Ühtekuuluvusfondi, JTFi või EMKVFi puhul

| 55. | Tegevuse iga tulemusnäitaja lähtetase ja sihtväärtus, kui see on kohaldatav ja soo alusel eristatuna, kui see on kohaldatav, ning seni saavutatud väärtused ja tulemusnäitajate saavutatu suhtarv (saavutatud väärtus / sihtväärtus) |
| --- | --- |

55.

Tegevuse iga tulemusnäitaja lähtetase ja sihtväärtus, kui see on kohaldatav ja soo alusel eristatuna, kui see on kohaldatav, ning seni saavutatud väärtused ja tulemusnäitajate saavutatu suhtarv (saavutatud väärtus / sihtväärtus)

Ei kohaldata EMKVFi puhul

Lähtetaset ei kohaldata ESF+, AMIFi, ISFi või BMVI puhul

Rahastamisvahenditega hõlmatud tegevusi käsitlevad konkreetsed finantsandmed (tegevuse puhul kasutatavas valuutas)

| 56. | Tegevuse rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis on heaks kiidetud toetuse tingimusi käsitleva dokumendi viimases versioonis |
| --- | --- |

56.

Tegevuse rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis on heaks kiidetud toetuse tingimusi käsitleva dokumendi viimases versioonis

| 57. | Nende rahastamiskõlblike kulude kogusumma, milles on avaliku sektori osalus |
| --- | --- |

57.

Nende rahastamiskõlblike kulude kogusumma, milles on avaliku sektori osalus

| 58. | Fondidest makstud või makstava toetuse summa |
| --- | --- |

58.

Fondidest makstud või makstava toetuse summa

Rahastamisvahendite toimingute spetsiifilised finantsandmed (toimingu puhul kasutatavas valuutas)

| 59. | Programmimakse summa, mis on eraldatud rahastamisvahendile ning heaks kiidetud toetuse tingimusi käsitlevas dokumendis (rahastamisleping) ja millest:






  a) | avaliku sektori osaluse summa; |
| --- | --- | --- |

59.

Programmimakse summa, mis on eraldatud rahastamisvahendile ning heaks kiidetud toetuse tingimusi käsitlevas dokumendis (rahastamisleping) ja millest:

a)

avaliku sektori osaluse summa;

| b) | fondide toetuse summa, fondide kaupa |
| --- | --- |

b)

fondide toetuse summa, fondide kaupa

| 60. | Lisaks fondidele kaasatud avaliku ja erasektori vahendite summa, toodete kaupa: laenud; tagatised; omakapital või kvaasiomakapital; toetused rahastamisvahendi toimingu raames |
| --- | --- |

60.

Lisaks fondidele kaasatud avaliku ja erasektori vahendite summa, toodete kaupa: laenud; tagatised; omakapital või kvaasiomakapital; toetused rahastamisvahendi toimingu raames

| 61. | Fondide toetusest rahastamisvahenditele tekkiv intress ja muud tulud |
| --- | --- |

61.

Fondide toetusest rahastamisvahenditele tekkiv intress ja muud tulud

| 62. | Fondidele omistatavate intresside ja muude tulude summa, mida on kasutatud enne rahastamiskõlblikkuse perioodi lõppu kapitaliinvesteeringuteks ning haldustasude maksmiseks ja halduskulude hüvitamiseks |
| --- | --- |

62.

Fondidele omistatavate intresside ja muude tulude summa, mida on kasutatud enne rahastamiskõlblikkuse perioodi lõppu kapitaliinvesteeringuteks ning haldustasude maksmiseks ja halduskulude hüvitamiseks

| 63. | Fondidele omistatavate intresside ja muude tulude summad, mida ei ole enne rahastamiskõlblikkuse perioodi lõppu kasutatud |
| --- | --- |

63.

Fondidele omistatavate intresside ja muude tulude summad, mida ei ole enne rahastamiskõlblikkuse perioodi lõppu kasutatud

| 64. | Fondidest saadud toetus, mida on kasutatud turumajanduse põhimõttel tegutsevate investorite diferentseeritud kohtlemiseks riskide ja kasumi nõuetekohase jagamise kaudu |
| --- | --- |

64.

Fondidest saadud toetus, mida on kasutatud turumajanduse põhimõttel tegutsevate investorite diferentseeritud kohtlemiseks riskide ja kasumi nõuetekohase jagamise kaudu

| 65. | Fondidest saadud toetusele omistatavad tagastatud vahendid, millest omakorda kapitali tagasimaksed või tulud või muud sissetulekud ja kasumid |
| --- | --- |

65.

Fondidest saadud toetusele omistatavad tagastatud vahendid, millest omakorda kapitali tagasimaksed või tulud või muud sissetulekud ja kasumid

| 66. | Teave fondidest saadud toetusele omistatavate tagastatud vahendite uuesti kasutamise kohta rahastamiskõlblikkuse perioodi jooksul, esitades eraldi andmed järgmiste summade kohta:






  a) | summad, mida kasutatakse uuesti sama või muu rahastamisvahendi raames täiendavate investeeringute tegemiseks vahendite lõplikesse saajatesse, |
| --- | --- | --- |

66.

Teave fondidest saadud toetusele omistatavate tagastatud vahendite uuesti kasutamise kohta rahastamiskõlblikkuse perioodi jooksul, esitades eraldi andmed järgmiste summade kohta:

a)

summad, mida kasutatakse uuesti sama või muu rahastamisvahendi raames täiendavate investeeringute tegemiseks vahendite lõplikesse saajatesse,

| b) | summa, mille eesmärk on korvata fondidest rahastamisvahendisse tehtavate maksete nimiväärtuse vähenemist, mis on tingitud negatiivsest intressist, ja/või |
| --- | --- |

b)

summa, mille eesmärk on korvata fondidest rahastamisvahendisse tehtavate maksete nimiväärtuse vähenemist, mis on tingitud negatiivsest intressist, ja/või

| c) | summa, mille eesmärk on katta selliste täiendavate investeeringutega seotud halduskulud ja -tasud |
| --- | --- |

c)

summa, mille eesmärk on katta selliste täiendavate investeeringutega seotud halduskulud ja -tasud

| 67. | Fondidest saadud toetusele omistatavate tagastatud vahendite uuesti kasutamine kaheksa aasta jooksul pärast rahastamiskõlblikkuse perioodi lõppu |
| --- | --- |

67.

Fondidest saadud toetusele omistatavate tagastatud vahendite uuesti kasutamine kaheksa aasta jooksul pärast rahastamiskõlblikkuse perioodi lõppu

| 68. | Vahendite lõplikele saajatele antud selliste laenude ning neisse tehtud omakapitali- või kvaasiomakapitali investeeringute koguväärtus, mis olid tagatud programmi vahenditega ja mis vahendite lõplikele saajatele tegelikult välja maksti |
| --- | --- |

68.

Vahendite lõplikele saajatele antud selliste laenude ning neisse tehtud omakapitali- või kvaasiomakapitali investeeringute koguväärtus, mis olid tagatud programmi vahenditega ja mis vahendite lõplikele saajatele tegelikult välja maksti

| 69. | Teave, mis käsitleb järgmist:






  a) | fondidest vahendite lõpliku saaja, nimi (nimed) ja isikutunnistuse number, |
| --- | --- | --- |

69.

Teave, mis käsitleb järgmist:

a)

fondidest vahendite lõpliku saaja, nimi (nimed) ja isikutunnistuse number,

| b) | vahendite lõpliku saaja tegelikud kasusaajad, kui neid on ja vastavalt direktiivi (EL) 2015/849 artikli 3 lõikes 6 toodud määratlusele, nimelt eesnimi (eesnimed) ja perekonnanimi (perekonnanimed), sünnikuupäev (sünnikuupäevad) ning käibemaksukohustuslasena või maksukohustuslasena registreerimise number (numbrid), |
| --- | --- |

b)

vahendite lõpliku saaja tegelikud kasusaajad, kui neid on ja vastavalt direktiivi (EL) 2015/849 artikli 3 lõikes 6 toodud määratlusele, nimelt eesnimi (eesnimed) ja perekonnanimi (perekonnanimed), sünnikuupäev (sünnikuupäevad) ning käibemaksukohustuslasena või maksukohustuslasena registreerimise number (numbrid),

| c) | saadud toetuse summa (toetus, laen, tagatud laen, omakapital) |
| --- | --- |

c)

saadud toetuse summa (toetus, laen, tagatud laen, omakapital)

Liikmesriigid võivad punktis b esitatud nõude järgimiseks kasutada registrites salvestatud andmeid vastavalt direktiivi (EL) 2015/849 artiklis 30 osutatule, eeldusel et need sisaldavad kordumatut identifitseerimisnumbrit.

Toetusesaaja esitatud maksetaotluste andmed

| 70. | Toetusesaajale iga maksetaotluse alusel tehtud makse kuupäev |
| --- | --- |

70.

Toetusesaajale iga maksetaotluse alusel tehtud makse kuupäev

| 71. | Toetusesaajale tehtud viimase makse kuupäev (dokumentide säilitamise aja alguskuupäeva määramiseks) |
| --- | --- |

71.

Toetusesaajale tehtud viimase makse kuupäev (dokumentide säilitamise aja alguskuupäeva määramiseks)

| 72. | Igas maksetaotluses esitatud rahastamiskõlblike kulude summa, mis toetusesaajale välja maksti, ning toetusesaajale tehtud makse kuupäev |
| --- | --- |

72.

Igas maksetaotluses esitatud rahastamiskõlblike kulude summa, mis toetusesaajale välja maksti, ning toetusesaajale tehtud makse kuupäev

| 73. | Raamatupidamissüsteemi(desse) kirjendatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis sisaldub asjaomase aruandeaasta lõppmaksetaotluses, ning vastava makstud või makstava avaliku sektori osaluse kogusumma |
| --- | --- |

73.

Raamatupidamissüsteemi(desse) kirjendatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis sisaldub asjaomase aruandeaasta lõppmaksetaotluses, ning vastava makstud või makstava avaliku sektori osaluse kogusumma

| 74. | Üksnes tegevuste puhul, mille kulud on seotud rohkem kui ühte piirkonnakategooriat hõlmavate tegevustega – kulude proportsionaalne jaotus piirkonnakategooriatele |
| --- | --- |

74.

Üksnes tegevuste puhul, mille kulud on seotud rohkem kui ühte piirkonnakategooriat hõlmavate tegevustega – kulude proportsionaalne jaotus piirkonnakategooriatele

Ei kohaldata ESF+, EMKVFi, AMIFi, ISFi või BMVI suhtes

| 75. | Üksnes tegevuste puhul, mille kulud on seotud ühest või mitmest fondist või ühest või mitmest programmist ja muudest liidu vahenditest toetust saavate tegevustega – kulude proportsionaalne jaotus igale fondile ja programmile või programmidele |
| --- | --- |

75.

Üksnes tegevuste puhul, mille kulud on seotud ühest või mitmest fondist või ühest või mitmest programmist ja muudest liidu vahenditest toetust saavate tegevustega – kulude proportsionaalne jaotus igale fondile ja programmile või programmidele

| 76. | Tegevuse juhtimiskontrollide tulemuste kuupäevad ja lühikirjeldus |
| --- | --- |

76.

Tegevuse juhtimiskontrollide tulemuste kuupäevad ja lühikirjeldus

| 77. | Tegevuse kohapealsete auditite tulemuste kuupäevad ja lühikirjeldus |
| --- | --- |

77.

Tegevuse kohapealsete auditite tulemuste kuupäevad ja lühikirjeldus

| 78. | Auditit või kontrolle tegev asutus |
| --- | --- |

78.

Auditit või kontrolle tegev asutus

Toetusesaaja esitatud maksetaotluse kulude andmed – üksnes tegelikel kuludel põhinevate kulude puhul

| 79. | Komisjonile deklareeritud rahastamiskõlblikud kulud, mis on määratud kindlaks tegelikult tekkinud ja makstud kulude alusel, koos mitterahaliste toetuste ja kulumiga, kui see on kohaldatav |
| --- | --- |

79.

Komisjonile deklareeritud rahastamiskõlblikud kulud, mis on määratud kindlaks tegelikult tekkinud ja makstud kulude alusel, koos mitterahaliste toetuste ja kulumiga, kui see on kohaldatav

| 80. | Avaliku sektori osalus, mis vastab komisjonile deklareeritud rahastamiskõlblikele kuludele, mis on määratud kindlaks tegelikult hüvitatud ja makstud kulude alusel, koos mitterahaliste toetuste ja kulumiga, kui see on kohaldatav |
| --- | --- |

80.

Avaliku sektori osalus, mis vastab komisjonile deklareeritud rahastamiskõlblikele kuludele, mis on määratud kindlaks tegelikult hüvitatud ja makstud kulude alusel, koos mitterahaliste toetuste ja kulumiga, kui see on kohaldatav

| 81. | Lepingu liik ja lepingu summa, kui lepingu sõlmimise suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2014/25/EL (4), 2014/24/EL (5) või 2014/23/EL (6) sätteid |
| --- | --- |

81.

Lepingu liik ja lepingu summa, kui lepingu sõlmimise suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2014/25/EL (4), 2014/24/EL (5) või 2014/23/EL (6) sätteid

| 82. | Tekkinud ja makstud rahastamiskõlblikud kulud lepingu alusel, kui lepingu sõlmimise suhtes kohaldatakse direktiivide 2014/25/EL, 2014/24/EL või 2014/23/EL sätteid |
| --- | --- |

82.

Tekkinud ja makstud rahastamiskõlblikud kulud lepingu alusel, kui lepingu sõlmimise suhtes kohaldatakse direktiivide 2014/25/EL, 2014/24/EL või 2014/23/EL sätteid

| 83. | Kasutatud hankemenetlus, kui lepingu sõlmimise suhtes kohaldatakse direktiivide 2014/25/EL, 2014/24/EL või 2014/23/EL sätteid |
| --- | --- |

83.

Kasutatud hankemenetlus, kui lepingu sõlmimise suhtes kohaldatakse direktiivide 2014/25/EL, 2014/24/EL või 2014/23/EL sätteid

| 84. | Töövõtja(te) ja alltöövõtja(te) nimed ja käibemaksukohustuslasena või maksukohustuslasena registreerimise numbrid, kui lepingu sõlmimise suhtes kohaldatakse direktiivide 2014/25/EL, 2014/24/EL või 2014/23/EL sätteid või liikmesriigi riigihangete õigusnorme (7) |
| --- | --- |

84.

Töövõtja(te) ja alltöövõtja(te) nimed ja käibemaksukohustuslasena või maksukohustuslasena registreerimise numbrid, kui lepingu sõlmimise suhtes kohaldatakse direktiivide 2014/25/EL, 2014/24/EL või 2014/23/EL sätteid või liikmesriigi riigihangete õigusnorme (7)

| 85 | Kasutatud hankemenetlus, lepingu summa ja lepingu alusel tekkinud ja makstud rahastamiskõlblikud kulud, kui lepingu sõlmimise suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/81/EÜ (8) sätteid |
| --- | --- |

85

Kasutatud hankemenetlus, lepingu summa ja lepingu alusel tekkinud ja makstud rahastamiskõlblikud kulud, kui lepingu sõlmimise suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/81/EÜ (8) sätteid

Ei kohaldata ERFi, ESF+, Ühtekuuluvusfondi, JTFi või EMKVFi puhul

Toetusesaaja esitatud iga maksetaotluse kulude andmed – üksnes ühikuhindadel põhinevate kulude puhul

| 86. | Komisjonile ühikuhindade alusel deklareeritud rahastamiskõlblike kulude summa |
| --- | --- |

86.

Komisjonile ühikuhindade alusel deklareeritud rahastamiskõlblike kulude summa

| 87. | Avaliku sektori osalus, mis vastab komisjonile deklareeritud rahastamiskõlblikele kuludele, mis on kindlaks määratud ühikuhindade alusel |
| --- | --- |

87.

Avaliku sektori osalus, mis vastab komisjonile deklareeritud rahastamiskõlblikele kuludele, mis on kindlaks määratud ühikuhindade alusel

| 88. | Iga ühikuhinna puhul kasutatava ühiku määratlus |
| --- | --- |

88.

Iga ühikuhinna puhul kasutatava ühiku määratlus

| 89. | Tarnitud ühikute arv, nagu on märgitud maksetaotluses iga ühikuhinna puhul iga ühikulise elemendi kohta |
| --- | --- |

89.

Tarnitud ühikute arv, nagu on märgitud maksetaotluses iga ühikuhinna puhul iga ühikulise elemendi kohta

| 90. | Ühe ühiku ühikuhind |
| --- | --- |

90.

Ühe ühiku ühikuhind

Toetusesaaja esitatud iga maksetaotluse kulude andmed – üksnes kindlasummalistel maksetel põhinevate kulude puhul

| 91. | Komisjonile kindlasummaliste maksete alusel deklareeritud rahastamiskõlblike kulude summa |
| --- | --- |

91.

Komisjonile kindlasummaliste maksete alusel deklareeritud rahastamiskõlblike kulude summa

| 92. | Avaliku sektori osalus, mis vastab komisjonile deklareeritud rahastamiskõlblikele kuludele, mis on kindlaks määratud kindlasummaliste maksete alusel |
| --- | --- |

92.

Avaliku sektori osalus, mis vastab komisjonile deklareeritud rahastamiskõlblikele kuludele, mis on kindlaks määratud kindlasummaliste maksete alusel

| 93. | Iga kindlasummalise makse kohta toetuse tingimusi käsitlevas dokumendis kokku lepitud tulemused (väljundid või tulemused) kindlasummaliste maksete tegemise alusena |
| --- | --- |

93.

Iga kindlasummalise makse kohta toetuse tingimusi käsitlevas dokumendis kokku lepitud tulemused (väljundid või tulemused) kindlasummaliste maksete tegemise alusena

| 94. | Iga kindlasummalise makse puhul summa vastavalt toetuse tingimusi käsitlevale dokumendile |
| --- | --- |

94.

Iga kindlasummalise makse puhul summa vastavalt toetuse tingimusi käsitlevale dokumendile

Toetusesaaja esitatud maksetaotluse kulude andmed – üksnes ühtsetel määradel põhinevate kulude puhul

| 95. | Komisjonile deklareeritud rahastamiskõlblike kulude summa ning toetuse tingimusi käsitlevas dokumendis toodud ühtne määr |
| --- | --- |

95.

Komisjonile deklareeritud rahastamiskõlblike kulude summa ning toetuse tingimusi käsitlevas dokumendis toodud ühtne määr

| 96. | Avaliku sektori osalus, mis vastab komisjonile deklareeritud rahastamiskõlblikele kuludele, mis on kindlaks määratud ühtsete määrade alusel |
| --- | --- |

96.

Avaliku sektori osalus, mis vastab komisjonile deklareeritud rahastamiskõlblikele kuludele, mis on kindlaks määratud ühtsete määrade alusel

Toetusesaajate esitatud maksetaotlustes toodud rahastamisvahendite kulude andmed

| 97. | Programmimakse kogusumma, mis maksti vahendite lõplikele saajatele laenude, omakapitali ja kvaasiomakapitali puhul, toodete kaupa:






  a) | millest fondide toetuse kogusumma, fondide kaupa |
| --- | --- | --- |

97.

Programmimakse kogusumma, mis maksti vahendite lõplikele saajatele laenude, omakapitali ja kvaasiomakapitali puhul, toodete kaupa:

a)

millest fondide toetuse kogusumma, fondide kaupa

| b) | millest riigi avaliku sektori kaasrahastamise kogusumma |
| --- | --- |

b)

millest riigi avaliku sektori kaasrahastamise kogusumma

| c) | millest riigi erasektori kaasrahastamise kogusumma |
| --- | --- |

c)

millest riigi erasektori kaasrahastamise kogusumma

| 98. | Tagatislepingute kohaselt eraldatud programmimaksete kogusumma kooskõlas artikli 68 lõike 1 punktiga b:






  a) | millest fondide toetuse kogusumma, fondide kaupa |
| --- | --- | --- |

98.

Tagatislepingute kohaselt eraldatud programmimaksete kogusumma kooskõlas artikli 68 lõike 1 punktiga b:

a)

millest fondide toetuse kogusumma, fondide kaupa

| b) | millest riigi avaliku sektori kaasrahastamise kogusumma |
| --- | --- |

b)

millest riigi avaliku sektori kaasrahastamise kogusumma

| 99. | Programmimakse kogusumma, mis vastab vahendite lõplikele saajatele või nende kasuks tehtud maksetele, kui rahastamisvahendid on kombineeritud liidu muu osalusega sama rahastamisvahendi toimingusse:






  a) | millest fondide toetuse kogusumma, fondide kaupa |
| --- | --- | --- |

99.

Programmimakse kogusumma, mis vastab vahendite lõplikele saajatele või nende kasuks tehtud maksetele, kui rahastamisvahendid on kombineeritud liidu muu osalusega sama rahastamisvahendi toimingusse:

a)

millest fondide toetuse kogusumma, fondide kaupa

| b) | millest riigi avaliku sektori kaasrahastamise kogusumma |
| --- | --- |

b)

millest riigi avaliku sektori kaasrahastamise kogusumma

| c) | millest riigi erasektori kaasrahastamise kogusumma |
| --- | --- |

c)

millest riigi erasektori kaasrahastamise kogusumma

| 100. | Teave halduskulude ja -tasude summa kohta, kui valdusfondi ja/või erifonde rakendavad asutused valitakse välja otselepingu sõlmimise teel, eristades järgmist:






  a) | valdusfondi puhul: valdusfondi struktuuris toimivate finantstoodete kaupa |
| --- | --- | --- |

100.

Teave halduskulude ja -tasude summa kohta, kui valdusfondi ja/või erifonde rakendavad asutused valitakse välja otselepingu sõlmimise teel, eristades järgmist:

a)

valdusfondi puhul: valdusfondi struktuuris toimivate finantstoodete kaupa

| b) | erifondide puhul (loodud kas valdusfondi struktuuriga või ilma): finantstoodete kaupa |
| --- | --- |

b)

erifondide puhul (loodud kas valdusfondi struktuuriga või ilma): finantstoodete kaupa

| 101. | Halduskulude ja -tasude summa, kui valdusfondi ja/või erifonde rakendavad asutused valitakse välja võistupakkumise teel |
| --- | --- |

101.

Halduskulude ja -tasude summa, kui valdusfondi ja/või erifonde rakendavad asutused valitakse välja võistupakkumise teel

Andmed raamatupidamisaruannetest välja jäetud summade kohta

| 102. | Iga väljajätmise kuupäev ja põhjendus kooskõlas artikli 98 lõikega 6 ning teave väljajätmise liigi kohta |
| --- | --- |

102.

Iga väljajätmise kuupäev ja põhjendus kooskõlas artikli 98 lõikega 6 ning teave väljajätmise liigi kohta

| 103. | Iga väljajätmise poolt mõjutatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma (millest auditeerimise tulemusel korrigeeritud summa) |
| --- | --- |

103.

Iga väljajätmise poolt mõjutatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma (millest auditeerimise tulemusel korrigeeritud summa)

| 104. | Iga väljajätmise poolt mõjutatud avaliku sektori osaluse summa (millest auditeerimise tulemusel korrigeeritud summa) |
| --- | --- |

104.

Iga väljajätmise poolt mõjutatud avaliku sektori osaluse summa (millest auditeerimise tulemusel korrigeeritud summa)

Komisjonile esitatud maksetaotluste andmed (eurodes)

| 105. | Tegevusega seotud rahastamiskõlblikke kulusid sisaldava iga maksetaotluse esitamise kuupäev |
| --- | --- |

105.

Tegevusega seotud rahastamiskõlblikke kulusid sisaldava iga maksetaotluse esitamise kuupäev

| 106. | Igas maksetaotluses sisalduvate, toetusesaajal tekkinud ja tegevuse rakendamisel makstud rahastamiskõlblike kulude kogusumma |
| --- | --- |

106.

Igas maksetaotluses sisalduvate, toetusesaajal tekkinud ja tegevuse rakendamisel makstud rahastamiskõlblike kulude kogusumma

| 107. | Igas maksetaotluses sisalduva ja tegevuseks antud avaliku sektori osaluse kogusumma |
| --- | --- |

107.

Igas maksetaotluses sisalduva ja tegevuseks antud avaliku sektori osaluse kogusumma

| 108. | Üksnes riigiabi puhul, kui on tehtud ettemakseid kooskõlas artikli 91 lõikega 5, toetusesaajale tegevuse raames ettemaksena tasutud ja maksetaotluses sisalduv summa (kuupäev ja summa) |
| --- | --- |

108.

Üksnes riigiabi puhul, kui on tehtud ettemakseid kooskõlas artikli 91 lõikega 5, toetusesaajale tegevuse raames ettemaksena tasutud ja maksetaotluses sisalduv summa (kuupäev ja summa)

| 109. | Üksnes riigiabi puhul, kui on tehtud ettemakseid kooskõlas artikli 91 lõikega 5, maksetaotluses sisalduv ettemakse summa, mis on kaetud toetusesaaja poolt kantud kuludega kolme aasta jooksul ettemakse tegemisest |
| --- | --- |

109.

Üksnes riigiabi puhul, kui on tehtud ettemakseid kooskõlas artikli 91 lõikega 5, maksetaotluses sisalduv ettemakse summa, mis on kaetud toetusesaaja poolt kantud kuludega kolme aasta jooksul ettemakse tegemisest

| 110. | Üksnes riigiabi puhul, kui on tehtud ettemakseid kooskõlas artikli 91 lõikega 5, toetusesaajale tegevuse raames ettemaksena tasutud ja maksetaotluses sisalduv summa, mida ei ole kaetud toetusesaaja poolt kantud kuludega ning mille puhul ei ole kolmeaastane periood veel möödunud |
| --- | --- |

110.

Üksnes riigiabi puhul, kui on tehtud ettemakseid kooskõlas artikli 91 lõikega 5, toetusesaajale tegevuse raames ettemaksena tasutud ja maksetaotluses sisalduv summa, mida ei ole kaetud toetusesaaja poolt kantud kuludega ning mille puhul ei ole kolmeaastane periood veel möödunud

| 111. | Üksnes ELi toimimise lepingu artikli 107 kohaste abikavade puhul toetusesaajale makstud avaliku sektori osaluse summa vastavalt käesoleva määruse artikli 91 lõikele 6 |
| --- | --- |

111.

Üksnes ELi toimimise lepingu artikli 107 kohaste abikavade puhul toetusesaajale makstud avaliku sektori osaluse summa vastavalt käesoleva määruse artikli 91 lõikele 6

Andmed kulude koha igas liikmesriigi maksetaotluses – üksnes kulude puhul, mille jaoks on ette nähtud artikli 94 kohane liidu osalus

| 112. | Iga maksetaotluses sisalduva kululiigi puhul kuupäev, millal see maksti ning liikmesriigi poolt toetusesaajale antud hüvitise liik |
| --- | --- |

112.

Iga maksetaotluses sisalduva kululiigi puhul kuupäev, millal see maksti ning liikmesriigi poolt toetusesaajale antud hüvitise liik

| 113. | Liikmesriikide tehtud selliste auditite ja juhtimiskontrollide kuupäev ja lühikirjeldus, mille eesmärk on kontrollida, kas komisjonipoolse hüvitamise tingimused on täidetud |
| --- | --- |

113.

Liikmesriikide tehtud selliste auditite ja juhtimiskontrollide kuupäev ja lühikirjeldus, mille eesmärk on kontrollida, kas komisjonipoolse hüvitamise tingimused on täidetud

| 114. | Üksnes artikli 94 kohaste rahastamiskõlblike kulude hüvitamise puhul igas maksetaotluses sisalduvate rahastamiskõlblike kulude summa kooskõlas artikli 94 lõikes 2 osutatud otsusega või artikli 94 lõikes 4 osutatud delegeeritud õigusaktiga |
| --- | --- |

114.

Üksnes artikli 94 kohaste rahastamiskõlblike kulude hüvitamise puhul igas maksetaotluses sisalduvate rahastamiskõlblike kulude summa kooskõlas artikli 94 lõikes 2 osutatud otsusega või artikli 94 lõikes 4 osutatud delegeeritud õigusaktiga

Andmed kulude koha igas liikmesriigi maksetaotluses – üksnes kulude puhul, mille jaoks on ette nähtud artikli 95 kohane liidu osalus

| 115. | Teave, mis käsitleb toetusesaajale liikmesriigipoolse hüvitamise liiki ja seda, millise toetuse vormis seda tehakse, ning hüvitamise kuupäev |
| --- | --- |

115.

Teave, mis käsitleb toetusesaajale liikmesriigipoolse hüvitamise liiki ja seda, millise toetuse vormis seda tehakse, ning hüvitamise kuupäev

| 116. | Liikmesriikide tehtud selliste auditite ja juhtimiskontrollide kuupäev ja lühikirjeldus, mille ainus eesmärk on kontrollida, kas komisjonipoolse hüvitamise tingimused on täidetud |
| --- | --- |

116.

Liikmesriikide tehtud selliste auditite ja juhtimiskontrollide kuupäev ja lühikirjeldus, mille ainus eesmärk on kontrollida, kas komisjonipoolse hüvitamise tingimused on täidetud

| 117. | Üksnes artikli 95 kohaste rahastamiskõlblike kulude hüvitamise puhul igas maksetaotluses sisalduvate rahastamiskõlblike kulude summa kooskõlas artikli 95 lõikes 2 osutatud otsusega või artikli 95 lõikes 4 osutatud delegeeritud õigusaktiga |
| --- | --- |

117.

Üksnes artikli 95 kohaste rahastamiskõlblike kulude hüvitamise puhul igas maksetaotluses sisalduvate rahastamiskõlblike kulude summa kooskõlas artikli 95 lõikes 2 osutatud otsusega või artikli 95 lõikes 4 osutatud delegeeritud õigusaktiga

Komisjonile esitatud maksetaotluste spetsiifilised andmed (eurodes) rahastamisvahendite puhul

| 118. | Artikli 92 lõike 1 kohaselt rahastamiskõlblike kuludena tegelikult makstud või tagatiste puhul tagatislepingute kohaselt eraldatud programmimaksete kogusumma |
| --- | --- |

118.

Artikli 92 lõike 1 kohaselt rahastamiskõlblike kuludena tegelikult makstud või tagatiste puhul tagatislepingute kohaselt eraldatud programmimaksete kogusumma

| 119. | Artikli 92 lõike 1 kohaselt rahastamiskõlblike kuludena tegelikult makstud või tagatiste puhul tagatislepingute kohaselt eraldatud avaliku sektori osaluse summa |
| --- | --- |

119.

Artikli 92 lõike 1 kohaselt rahastamiskõlblike kuludena tegelikult makstud või tagatiste puhul tagatislepingute kohaselt eraldatud avaliku sektori osaluse summa

| 120. | Esimeses maksetaotluses sisalduvale rahastamisvahendile makstud programmimaksete kogusumma |
| --- | --- |

120.

Esimeses maksetaotluses sisalduvale rahastamisvahendile makstud programmimaksete kogusumma

| 121. | Esimeses maksetaotluses sisalduvale rahastamisvahendile makstud avaliku sektori osaluse summa |
| --- | --- |

121.

Esimeses maksetaotluses sisalduvale rahastamisvahendile makstud avaliku sektori osaluse summa

| 122. | Artikli 92 lõike 2 punkti b kohaselt rahastamiskõlblike kuludena tegelikult makstud või tagatiste puhul tagatislepingu kohaselt eraldatud ning maksetaotlustes sisalduvate programmimaksete kogusumma |
| --- | --- |

122.

Artikli 92 lõike 2 punkti b kohaselt rahastamiskõlblike kuludena tegelikult makstud või tagatiste puhul tagatislepingu kohaselt eraldatud ning maksetaotlustes sisalduvate programmimaksete kogusumma

| 123. | Artikli 92 lõike 2 punkti b kohaselt rahastamiskõlblike kuludena tegelikult makstud või tagatiste puhul tagatislepingu kohaselt eraldatud ning maksetaotlustes sisalduva vastava avaliku sektori osaluse summa |
| --- | --- |

123.

Artikli 92 lõike 2 punkti b kohaselt rahastamiskõlblike kuludena tegelikult makstud või tagatiste puhul tagatislepingu kohaselt eraldatud ning maksetaotlustes sisalduva vastava avaliku sektori osaluse summa

Komisjonile artikli 98 lõike 1 punkti a kohaselt esitatud raamatupidamisaruannete andmed (eurodes)

| 124. | Iga raamatupidamisaruande esitamise kuupäev, hõlmates ka tegevusega seotud kulusid |
| --- | --- |

124.

Iga raamatupidamisaruande esitamise kuupäev, hõlmates ka tegevusega seotud kulusid

| 125. | Raamatupidamisülesandeid täitva asutuse raamatupidamissüsteemis kirjendatud ja raamatupidamisaruandesse kantud rahastamiskõlblike kulude kogusumma |
| --- | --- |

125.

Raamatupidamisülesandeid täitva asutuse raamatupidamissüsteemis kirjendatud ja raamatupidamisaruandesse kantud rahastamiskõlblike kulude kogusumma

| 126. | Raamatupidamisülesandeid täitva asutuse raamatupidamissüsteemis kirjendatud ja raamatupidamisaruandesse kantud rahastamiskõlblike kulude kogusummale vastav sellise avaliku sektori osaluse kogusumma, mis on antud või antakse tegevuse rakendamisel |
| --- | --- |

126.

Raamatupidamisülesandeid täitva asutuse raamatupidamissüsteemis kirjendatud ja raamatupidamisaruandesse kantud rahastamiskõlblike kulude kogusummale vastav sellise avaliku sektori osaluse kogusumma, mis on antud või antakse tegevuse rakendamisel

| 127. | Toetusesaajale tehtud maksete kogusumma, mis vastab raamatupidamisülesandeid täitva asutuse raamatupidamissüsteemis kirjendatud ja raamatupidamisaruandesse kantud rahastamiskõlblike kulude kogusummale |
| --- | --- |

127.

Toetusesaajale tehtud maksete kogusumma, mis vastab raamatupidamisülesandeid täitva asutuse raamatupidamissüsteemis kirjendatud ja raamatupidamisaruandesse kantud rahastamiskõlblike kulude kogusummale

| 128. | Raamatupidamisaruandesse kantud selliste tegevusega seotud rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis on tühistatud |
| --- | --- |

128.

Raamatupidamisaruandesse kantud selliste tegevusega seotud rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis on tühistatud

| 129. | Raamatupidamisaruandesse kantud ja tegevusega seotud rahastamiskõlblike kulude kogusummale vastav sellise avaliku sektori osaluse kogusumma, mis on antud või antakse tegevuse rakendamisel ning mis on aruandeaasta jooksul tühistatud |
| --- | --- |

129.

Raamatupidamisaruandesse kantud ja tegevusega seotud rahastamiskõlblike kulude kogusummale vastav sellise avaliku sektori osaluse kogusumma, mis on antud või antakse tegevuse rakendamisel ning mis on aruandeaasta jooksul tühistatud

| 130. | Tegevusega seotud kulude kogusumma, mis on raamatupidamisaruandes kajastatud aruandeaasta jooksul artikli 98 lõike 6 punktide a, b ja c kohaselt raamatupidamisaruandest välja jäetud |
| --- | --- |

130.

Tegevusega seotud kulude kogusumma, mis on raamatupidamisaruandes kajastatud aruandeaasta jooksul artikli 98 lõike 6 punktide a, b ja c kohaselt raamatupidamisaruandest välja jäetud

Komisjonile artikli 98 lõike 1 punkti a kohaselt esitatud raamatupidamisaruannetes sisalduvate rahastamisvahendite spetsiifilised andmed (eurodes)

| 131. | Esimeses maksetaotluses sisalduvatele rahastamisvahenditele makstud programmimaksete kogusumma |
| --- | --- |

131.

Esimeses maksetaotluses sisalduvatele rahastamisvahenditele makstud programmimaksete kogusumma

| 132. | Esimeses maksetaotluses sisalduvale rahastamisvahendile makstud avaliku sektori osaluse summa |
| --- | --- |

132.

Esimeses maksetaotluses sisalduvale rahastamisvahendile makstud avaliku sektori osaluse summa

| 133. | Rahastamiskõlblike kuludena tegelikult makstud või tagatiste puhul tagatislepingu kohaselt eraldatud ja raamatupidamisaruannetes sisalduvate programmimaksete kogusumma |
| --- | --- |

133.

Rahastamiskõlblike kuludena tegelikult makstud või tagatiste puhul tagatislepingu kohaselt eraldatud ja raamatupidamisaruannetes sisalduvate programmimaksete kogusumma

| 134. | Rahastamiskõlblike kuludena tegelikult makstud või tagatiste puhul tagatislepingu kohaselt eraldatud ja raamatupidamisaruannetes sisalduva avaliku sektori osaluse summa |
| --- | --- |

134.

Rahastamiskõlblike kuludena tegelikult makstud või tagatiste puhul tagatislepingu kohaselt eraldatud ja raamatupidamisaruannetes sisalduva avaliku sektori osaluse summa

Andmed spetsiifiliste kululiikide kohta

| 135. | Makstud või makstavate ERF-liiki kulude summa, mida on kaasrahastanud ESF+ artikli 20 lõike 2 kohaselt |
| --- | --- |

135.

Makstud või makstavate ERF-liiki kulude summa, mida on kaasrahastanud ESF+ artikli 20 lõike 2 kohaselt

Ei kohaldata ERFi, Ühtekuuluvusfondi, JTFi, EMKVFi, AMIFi, ISFi või BMVI puhul

| 136. | Makstud või makstavate ESF+-liiki kulude summa, mida on kaasrahastanud ERF artikli 20 lõike 2 kohaselt |
| --- | --- |

136.

Makstud või makstavate ESF+-liiki kulude summa, mida on kaasrahastanud ERF artikli 20 lõike 2 kohaselt

Ei kohaldata ESF+, Ühtekuuluvusfondi, JTFi, EMKVFi, AMIFi, ISFi või BMVI puhul

| 137. | Artikli 64 lõike 1 punkti b kohaselt maa ostmisel tekkinud ja makstud kulude summa ning artikli 64 lõike 1 kohase maa ostmisega seotud summa ning, kui see on kohaldatav, piirmäärade ületamise põhjused |
| --- | --- |

137.

Artikli 64 lõike 1 punkti b kohaselt maa ostmisel tekkinud ja makstud kulude summa ning artikli 64 lõike 1 kohase maa ostmisega seotud summa ning, kui see on kohaldatav, piirmäärade ületamise põhjused

| 138. | Tegevuse jaoks antud mitterahaliste toetuste summa |
| --- | --- |

138.

Tegevuse jaoks antud mitterahaliste toetuste summa

| 139. | Nende amortisatsioonikulude summa, mille kohta ei ole tegevuse jaoks tehtud arvetega tõendatavaid makseid |
| --- | --- |

139.

Nende amortisatsioonikulude summa, mille kohta ei ole tegevuse jaoks tehtud arvetega tõendatavaid makseid

| 140. | ERFist või, kui see on kohaldatav, liidu välisrahastamisvahendist väikeprojektide fondile Interregi programmiga antud toetuse summa |
| --- | --- |

140.

ERFist või, kui see on kohaldatav, liidu välisrahastamisvahendist väikeprojektide fondile Interregi programmiga antud toetuse summa

Ei kohaldata ESF+, Ühtekuuluvusfondi, JTFi, EMKVFi, AMIFi, ISFi või BMVI puhul

| 141. | BMVI määruse artikli 16 lõike 1 (ja vaid LT puhul BMVI määruse artikli 17 lõike 3), ISFi määruse artikli 16 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 21 lõike 1 kohaselt tegevustoetuse puhul tekkinud ja makstud kulude summa. |
| --- | --- |

141.

BMVI määruse artikli 16 lõike 1 (ja vaid LT puhul BMVI määruse artikli 17 lõike 3), ISFi määruse artikli 16 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 21 lõike 1 kohaselt tegevustoetuse puhul tekkinud ja makstud kulude summa.

Ei kohaldata ERFi, ESF+, Ühtekuuluvusfondi, JTFi või EMKVFi puhul

| 142. | ISFi määruse artikli 13 lõike 7 kohaselt seadmete ja transpordivahendite ostmisel või julgeolekuga seotud rajatiste ehitamisel tekkinud ja makstud kulude summa |
| --- | --- |

142.

ISFi määruse artikli 13 lõike 7 kohaselt seadmete ja transpordivahendite ostmisel või julgeolekuga seotud rajatiste ehitamisel tekkinud ja makstud kulude summa

Ei kohaldata ERFi, Ühtekuuluvusfondi, JTFi, ESF+, AMIFi, BMVI ja EMKVFi puhul

---

(1)  Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi (Interreg) puhul hõlmab „toetusesaaja“ juhtivat toetusesaajat ja teisi toetusesaajaid.

(2)  Kui see on kohaldatav, hõlmab „toetusesaaja“ teisi asutusi, kes kannavad tegevuse raames kulusid, mida käsitatakse toetusesaaja kuludena.

(3)  Selle välja teave on nõutud üksnes alltöövõtu esimese tasandi puhul, üksnes siis, kui väljale 23 on kantud töövõtjat käsitlev teave, ning üksnes nende alltöövõtulepingute puhul, mille koguväärtus ületab 50 000 eurot.

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/23/EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 1).

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65).

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/25/EL, 26. veebruar 2014, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ (ELT L 94, 28.3.2014, lk 243).

(7)  Selle välja teave on nõutud üksnes siis, kui täidetud on väljad 23 või 24.

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/81/EÜ, millega kooskõlastatakse teatavate kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas ostjate poolt sõlmitavate ehitustööde ning asjade ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise kord ja muudetakse direktiive 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ (ELT L 216, 20.8.2009, lk 76.).

---

XVIII LISA

LIIDU VAHENDITE HALDAJA KINNITUSE VORM – ARTIKLI 74 LÕIKE 1 PUNKT F

Mina/meie, allakirjutanu(d) (perekonnanimi, eesnimi, ametinimetus või ametikoht), programmi (programmi nimetus, CCI) korraldusasustuse juhataja,

lähtudes (programmi nimetus) rakendamisest 30. juunil (aasta) lõppenud aruandeaasta jooksul, lähtudes minu/meie hinnangust ja kogu teabest, mis on mulle/meile kättesaadav kuupäeval, mil raamatupidamisaruanne esitati komisjonile, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1060 (1) artikli 74 kohaste juhtimiskontrollide tulemustest ja 30. juunil ... (aasta) lõppenud aruandeaasta eest komisjonile esitatud maksetaotluste hulgas sisalduvate kulude kohta tehtud auditite tulemustest,

ning võttes arvesse minu/meie kohustusi vastavalt määrusele (EL) 2021/1060,

kinnitan/kinnitame käesolevaga järgmist:

| a) | raamatupidamisaruannetes on teave asjakohaselt esitatud, terviklik ja täpne ning kooskõlas määruse (EL) 2021/1060 artikliga 98; |
| --- | --- |

a)

raamatupidamisaruannetes on teave asjakohaselt esitatud, terviklik ja täpne ning kooskõlas määruse (EL) 2021/1060 artikliga 98;

| b) | raamatupidamisaruannetesse kantud kulud vastavad kohaldatavale õigusele ning neid on kasutatud ettenähtud otstarbel. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamisaruannetesse kantud kulud vastavad kohaldatavale õigusele ning neid on kasutatud ettenähtud otstarbel.

Kinnitan/kinnitame, et lõplikes auditiaruannetes või kontrolliaruannetes aruandeaasta kohta välja selgitatud õigusnormide rikkumistega on raamatupidamisaruandes nõuetekohaselt tegeldud, eelkõige selleks, et täita artikli 98 nõudeid aruande esitamiseks Samuti kinnitan/kinnitame, et kulud, mille seaduslikkust ja korrektsust praegu hinnatakse, on kuni hindamise lõpuni aruandest välja jäetud ja need võidakse lisada järgmise aruandeaasta maksetaotlusesse.

Lisaks kinnitan/kinnitame rakenduskava näitajate, vahe-eesmärkide ja edusammudega seotud andmete usaldusväärsust.

Kinnitan/kinnitame ka, et kasutusele on võetud tõhusad ja proportsionaalsed pettusevastased meetmed, mille puhul võetakse arvesse sellega seoses avastatud riske.

Lõpuks kinnitan/kinnitame, et ei ole teadlik/teadlikud programmi rakendamisega seotud ühestki avaldamata, potentsiaalselt mainet kahjustavast asjaolust.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021 määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted EurI LISAoopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ning Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

---

XIX LISA

IGA-AASTASE AUDITIARVAMUSE VORM – ARTIKLI 77 LÕIKE 3 PUNKT A

Euroopa Komisjoni peadirektoraadile [asjaomase peadirektoraadi (peadirektoraatide) nimi (nimed)]

1.   SISSEJUHATUS

Mina, allakirjutanu, esindades [auditeerimisasutuse nimi], olles Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1060 (1) artikli 71 lõike 2 tähenduses sõltumatu, olen auditeerinud

| i) | 1. juulil ... [aasta] alanud ja 30. juunil ... [aasta+1] lõppenud aruandeaasta raamatupidamisaruannet (dateeritud ...) [raamatupidamisaruande komisjonile esitamise kuupäev] (edaspidi „raamatupidamisaruanne“), |
| --- | --- |

i)

1. juulil ... [aasta] alanud ja 30. juunil ... [aasta+1] lõppenud aruandeaasta raamatupidamisaruannet (dateeritud ...) [raamatupidamisaruande komisjonile esitamise kuupäev] (edaspidi „raamatupidamisaruanne“),

| ii) | nende kulude seaduslikkust ja korrektsust, mille hüvitamist on komisjonilt taotletud kõnealusel aruandeaastal (ja mis on esitatud raamatupidamisaruandes), ning |
| --- | --- |

ii)

nende kulude seaduslikkust ja korrektsust, mille hüvitamist on komisjonilt taotletud kõnealusel aruandeaastal (ja mis on esitatud raamatupidamisaruandes), ning

| iii) | juhtimis- ja kontrollisüsteemi toimimist, ning kontrollinud liidu vahendite haldaja kinnitust seoses programmiga [programmi nimetus ja CCI-number] (edaspidi „programm“),
  et esitada auditiarvamus vastavalt artikli 77 lõike 3 punktile a. |
| --- | --- |

iii)

juhtimis- ja kontrollisüsteemi toimimist, ning kontrollinud liidu vahendite haldaja kinnitust seoses programmiga [programmi nimetus ja CCI-number] (edaspidi „programm“),

et esitada auditiarvamus vastavalt artikli 77 lõike 3 punktile a.

2.   KORRALDUSASUTUSE KOHUSTUSED

[Korraldusasutuse nimi], kes on nimetatud programmiga seotud korraldusasutus, peab tagama artiklites 72–75 kehtestatud ülesannete ja töökohustustega seotud juhtimis- ja kontrollisüsteemi nõuetekohase toimimise.

Lisaks peab [korraldusasutuse või, kui see on asjakohane, raamatupidamisülesandeid täitva asutuse nimi] kinnitama raamatupidamisaruande täielikkust, täpsust ja õigsust, nagu on nõutud määruse (EL) 2021/1060 artiklis 76 (ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1059 (2) artiklis 46) (3).

Kooskõlas määruse (EL) 2021/1060 artikliga 74 peab korraldusasutus lisaks kinnitama, et raamatupidamisarvestusse kantud kulud on õiguspärased ja nõuetekohased ning vastavad kohaldatavatele õigusaktidele.

3.   AUDITEERIMISASUTUSE KOHUSTUSED

Vastavalt määruse (EL) 2021/1060 artiklile 77 pean ma esitama sõltumatu arvamuse raamatupidamisaruande täielikkuse, täpsuse ja õigsuse kohta ning selle kohta, kas kulud, mille hüvitamist on komisjonilt taotletud ning mis on esitatud raamatupidamisaruandes, on õiguspärased ja nõuetekohased, ning kas kehtiv juhtimis- ja kontrollisüsteem toimib nõuetekohaselt.

Samuti pean ma esitama arvamuse selle kohta, kas audit seab kahtluse alla liidu vahendite haldaja kinnituses esitatud väited.

Programmiga seotud auditid tehti kooskõlas auditistrateegiaga ja need vastavad rahvusvaheliselt aktsepteeritud auditeerimisstandarditele. Kõnealuste standardite kohaselt peab auditeerimisasutus täitma eetikanõudeid ning kavandama ja tegema auditeid, et saada põhjendatud kindlustunne auditiarvamuse esitamiseks.

Audit hõlmab menetlusi, mille kohaldamisega saadakse piisavaid ja asjakohaseid tõendeid allpool esitatud arvamuse tõenduseks. Kohaldatud menetlused sõltuvad audiitori professionaalsest hinnangust, mis hõlmab ka pettuse või eksimuse tõttu nõuete olulise täitmata jätmise ohu hindamist. Kohaldatud auditimenetlused on minu arvates asjakohased ning on kooskõlas määruse (EL) 2021/1060 nõuetega.

Leian, et auditi käigus kogutud tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane auditiarvamuse esitamiseks, [kui auditi ulatuse suhtes kehtivad mingid piirangud:] välja arvatud tõendusmaterjal, mis on nimetatud punktis 4 „Auditi ulatuse piirangud“.

Programmiga seotud peamiste auditileidude kokkuvõte esitatakse määruse (EL) 2021/1060 artikli 77 lõike 3 punkti b kohases iga-aastases kontrolliaruandes.

4.   AUDITI ULATUSE PIIRANGUD

Kas

auditi ulatusele ei olnud piiranguid.

või

auditi ulatust piirasid järgmised asjaolud:

| a) | ... |
| --- | --- |
| b) | ... |
| c) | ... |

a)

...

b)

...

c)

...

[NB! Märkida auditi ulatuse mis tahes piirangud, näiteks mis tahes tõendavate dokumentide puudumine, kohtumenetluse alla kuuluvad juhtumid ning prognoosid märkustega auditiarvamust käsitlevas punktis, kulude summa ja asjaomaste fondide toetuse panus ning auditi ulatuse piirangu mõju auditiarvamusele. Kui see on kohane, esitatakse sellekohased lisaselgitused iga-aastases kontrolliaruandes.]

5.   ARVAMUS

Kas

(märkusteta arvamus)

Minu arvates ja tehtud auditile tuginedes:

| (1) | Raamatupidamisaruanne






  — | raamatupidamisaruanne väljendab olukorda täpselt ja õiglaselt, |
| --- | --- | --- |

(1)

Raamatupidamisaruanne

—

raamatupidamisaruanne väljendab olukorda täpselt ja õiglaselt,

| (2) | Raamatupidamisaruandes sisalduvate kulude seaduslikkus ja korrektsus






  — | raamatupidamisaruandes sisalduvad kulud on seaduslikud ja korrektsed (4), |
| --- | --- | --- |

(2)

Raamatupidamisaruandes sisalduvate kulude seaduslikkus ja korrektsus

—

raamatupidamisaruandes sisalduvad kulud on seaduslikud ja korrektsed (4),

| (3) | Auditiarvamuse koostamise ajal kehtinud juhtimis- ja kontrollisüsteem






  — | juhtimis- ja kontrollisüsteem toimib nõuetekohaselt |
| --- | --- | --- |

(3)

Auditiarvamuse koostamise ajal kehtinud juhtimis- ja kontrollisüsteem

—

juhtimis- ja kontrollisüsteem toimib nõuetekohaselt

Audit ei sea kahtluse alla liidu vahendite haldaja kinnituses esitatud väiteid.

või

(märkustega arvamus)

Minu arvates ja tehtud auditile tuginedes:

| (1) | Raamatupidamisaruanne






  — | Raamatupidamisaruanne annab täpse ja õiglase ülevaate, [raamatupidamisaruannet käsitlevate märkuste korral lisatakse järgmine tekst:] välja arvatud järgmised sisulised aspektid: ... |
| --- | --- | --- |

(1)

Raamatupidamisaruanne

—

Raamatupidamisaruanne annab täpse ja õiglase ülevaate, [raamatupidamisaruannet käsitlevate märkuste korral lisatakse järgmine tekst:] välja arvatud järgmised sisulised aspektid: ...

| (2) | Raamatupidamisaruandes sisalduvate kulude seaduslikkus ja korrektsus






  — | Raamatupidamisaruandes sisalduvad kulud on seaduslikud ja korrektsed, [raamatupidamisaruannet käsitlevate märkuste korral lisatakse järgmine tekst:] välja arvatud järgmised aspektid: ... |
| --- | --- | --- |

(2)

Raamatupidamisaruandes sisalduvate kulude seaduslikkus ja korrektsus

—

Raamatupidamisaruandes sisalduvad kulud on seaduslikud ja korrektsed, [raamatupidamisaruannet käsitlevate märkuste korral lisatakse järgmine tekst:] välja arvatud järgmised aspektid: ...

Märkuste mõju on väike [või märkimisväärne] ja vastab summale ... (raamatupidamisaruandes sisalduvate kulude kogusumma eurodes)

| (3) | Auditiarvamuse koostamise ajal kehtinud juhtimis- ja kontrollisüsteem






  — | Kehtiv juhtimis- ja kontrollisüsteem toimib nõuetekohaselt, [märkuste korral lisatakse järgmine tekst:] välja arvatud järgmised aspektid (5): ... |
| --- | --- | --- |

(3)

Auditiarvamuse koostamise ajal kehtinud juhtimis- ja kontrollisüsteem

—

Kehtiv juhtimis- ja kontrollisüsteem toimib nõuetekohaselt, [märkuste korral lisatakse järgmine tekst:] välja arvatud järgmised aspektid (5): ...

Märkuste mõju on väike [või märkimisväärne] ja vastab summale ... (raamatupidamisaruandes sisalduvate kulude kogusumma eurodes).

Audit ei sea / seab [üleliigne maha tõmmata] kahtluse alla liidu vahendite haldaja kinnituses esitatud väiteid.

[Kui tehtud audit seab kahtluse alla liidu vahendite haldaja kinnituses esitatud väiteid, peab auditeerimisasutus esitama siin seda järeldust põhjendavad asjaolud.]

või

(eitav arvamus)

Minu arvates ja tehtud auditile tuginedes:

| i) | raamatupidamisaruanne kajastab/ei kajasta [üleliigne maha tõmmata] olukorda täpselt ja õiglaselt, ja/või |
| --- | --- |

i)

raamatupidamisaruanne kajastab/ei kajasta [üleliigne maha tõmmata] olukorda täpselt ja õiglaselt, ja/või

| ii) | raamatupidamisaruandes sisalduvad kulud, mille hüvitamist komisjonilt on taotletud, on/ei ole [üleliigne maha tõmmata] seaduslikud ja korrektsed, ja/või |
| --- | --- |

ii)

raamatupidamisaruandes sisalduvad kulud, mille hüvitamist komisjonilt on taotletud, on/ei ole [üleliigne maha tõmmata] seaduslikud ja korrektsed, ja/või

| iii) | kehtiv juhtimis- ja kontrollisüsteem toimib / ei toimi [üleliigne maha tõmmata] nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

iii)

kehtiv juhtimis- ja kontrollisüsteem toimib / ei toimi [üleliigne maha tõmmata] nõuetekohaselt.

Käesolev eitav arvamus põhineb järgmistel asjaoludel:

| — | raamatupidamisaruandega seotud olulised küsimused:






  — | ja/või [üleliigne maha tõmmata] |
| --- | --- | --- |

—

raamatupidamisaruandega seotud olulised küsimused:

—

ja/või [üleliigne maha tõmmata]

| — | raamatupidamisaruandes sisalduvate selliste kulude seaduslikkus ja korrektsus, mille hüvitamist on komisjonilt taotletud:






  — | ja/või [üleliigne maha tõmmata] |
| --- | --- | --- |

—

raamatupidamisaruandes sisalduvate selliste kulude seaduslikkus ja korrektsus, mille hüvitamist on komisjonilt taotletud:

—

ja/või [üleliigne maha tõmmata]

| — | juhtimis- ja kontrollisüsteemi toimimisega seotud olulised küsimused (6): |
| --- | --- |

—

juhtimis- ja kontrollisüsteemi toimimisega seotud olulised küsimused (6):

Tehtud audit seab kahtluse alla liidu vahendite haldaja kinnituses esitatud väited järgmiste asjaolude puhul:

[Auditeerimisasutus võib rahvusvaheliselt aktsepteeritud auditeerimisstandardite kohaselt lisada teatavaid asjaolusid rõhutava lõigu, mis ei mõjuta tema arvamust. Erandjuhtudel võib ette näha arvamuse avaldamisest loobumise (7) .]

Kuupäev:

Allkiri:

______________

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021 määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ning Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1059, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondist ja välistegevuse rahastutest toetatava Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi (Interreg) erisätteid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 94).

(3)  Lisatakse Interregi programmide puhul.

(4)  Välja arvatud Interregi programmide puhul, mis ei kuulu tegevusauditi aastavalimisse, mille komisjon koostab vastavalt Interregi määruse artiklile 48.

(5)  Kui juhtimis- ja kontrollisüsteem on mõjutatud, tuleb arvamuses märkida asutus või asutused ja nende süsteemide asjaolu(d), mis ei vasta nõuetele ja/või ei toimi nõuetekohaselt, v.a juhul, kui see teave on juba selgelt esitatud iga-aastases kontrolliaruandes ja kui auditiarvamuse osas viidatakse seda teavet sisaldava(te)le aruande konkreetse(te)le osa(de)le.

(6)  Kui juhtimis- ja kontrollisüsteem on mõjutatud, tuleb arvamuses märkida asutus või asutused ja nende süsteemide asjaolu(d), mis ei vasta nõuetele ja/või ei toimi nõuetekohaselt, v.a juhul, kui see teave on juba selgelt esitatud iga-aastases kontrolliaruandes ja kui auditiarvamuse osas viidatakse seda teavet sisaldava(te)le aruande konkreetse(te)le osa(de)le.

(7)  Need erandjuhud peaksid olema seotud ettenägematute väliste asjaoludega, mis ei kuulu auditeerimisasutuse vastutusalasse.

---

XX LISA

IGA-AASTASE KONTROLLIARUANDE VORM – ARTIKLI 77 LÕIKE 3 PUNKT B

1.   Sissejuhatus

| 1.1. | Auditeerimisasutus ja aruande koostamises osalenud muud asutused. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Võrdlusperiood (s.o aruandeaasta). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Auditeerimisperiood (mille vältel audit tehti). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Aruandega hõlmatud programm(id) ning selle/nende korraldusasutus(ed). Kui aruanne hõlmab rohkem kui üht programmi või fondi, antakse teave programmi ja fondi kaupa, esitades igas osas täpse teabe konkreetse programmi ja/või fondi kohta. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Aruande ja vastava auditiarvamuse koostamiseks võetud meetmete kirjeldus.
  Interregi programmide puhul on osa 1.5 vaja kohandada, et kirjeldada meetmeid, mis on võetud aruande koostamiseks vastavalt erinormidele, mida kohaldatakse Interregi programmidega seotud tegevusauditite korral, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1059 (1) (Interreg määrus) artiklis 49. |
| --- | --- |

1.5.

Interregi programmide puhul on osa 1.5 vaja kohandada, et kirjeldada meetmeid, mis on võetud aruande koostamiseks vastavalt erinormidele, mida kohaldatakse Interregi programmidega seotud tegevusauditite korral, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1059 (1) (Interreg määrus) artiklis 49.

2.   Juhtimis- ja kontrollisüsteemi(de) olulised muudatused

| 2.1. | Üksikasjalikud andmed korraldusasutuste kohustustega seotud juhtimis- ja kontrollisüsteemide oluliste muudatuste kohta, eelkõige seoses ülesannete delegeerimisega vahendusasutustele ja raamatupidamisülesandeid täitvale asutusele ning nende vastavuse kinnitamisega artiklitele 72–76 ja 81, lähtuvalt auditeerimisasutuse tehtud auditist. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Teave laiendatud proportsionaalse korra kohaldamise kohta vastavalt artiklitele 83, 84 ja 85. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Auditistrateegia muudatused

| 3.1. | Auditistrateegia kõikide muudatuste üksikasjalik kirjeldus ja selgitus. Eelkõige märkige kõik muudatused, mis on tehtud tegevusauditi valimi moodustamise meetodis (vt osa 5), ning selgitage, kas strateegiat on muudetud seoses laiendatud proportsionaalse korra kohaldamisega vastavalt artiklitele 83, 84 ja 85. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Interregi programmide puhul on osa 1 vaja kohandada, et kirjeldada auditistrateegia muudatusi, mis on tehtud vastavalt erinormidele, mida kohaldatakse Interregi programmidega seotud tegevusauditite korral, nagu on sätestatud Interregi määruse artiklis 49. |
| --- | --- |

3.2.

4.   Süsteemiauditid (kui see on kohaldatav (2)

| 4.1. | Nende asutuste (sh auditeerimisasutus) üksikasjalikud andmed, kes on auditeerinud programmi juhtimis- ja kontrollisüsteemi nõuetekohast toimimist (edaspidi „süsteemiauditid“). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Tehtud auditite aluse kirjeldus, sealhulgas kohaldatav auditistrateegia, ning eelkõige riskihindamise metoodika ja tulemused, mis viisid konkreetse süsteemiauditite kava kindlaksmääramiseni. Riskihindamise ajakohastamist tuleb kirjeldada osas 3, mis hõlmab auditistrateegia muudatusi. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Osas 9.1 toodud tabeli puhul süsteemiauditite, sealhulgas konkreetsete teemavaldkondadele suunatud auditite peamiste leidude ja nende alusel tehtud järelduste kirjeldus. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Märked selle kohta, kas kindlakstehtud õigusnormide rikkumisi peeti olemuselt süsteemseks, ja võetud meetmetega seotud üksikasjade kohta, sealhulgas õigusnormide rikkumisega seotud kulude suuruse ja nendega seotud mis tahes finantskorrektsioonide kindlaksmääramine kooskõlas artikli 77 lõike 3 punktiga b ja artikliga 103. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Teave varasemate aruandeaastate süsteemiauditite auditisoovituste alusel võetud järelmeetmete kohta. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Kirjeldus, mis käsitleb rahastamisvahenditega või konkreetsete normidega (nt riigiabi, riigihanked, lihtsustatud kuluvõimalused, kuludega sidumata rahastamine) hõlmatud muude kululiikidega seotud selliseid õigusnormide rikkumisi või puudusi, mis avastati süsteemiauditite käigus, ning korraldusasutuse võetud järelmeetmeid nende rikkumiste või puuduste kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Pärast süsteemiauditeid saavutatud kindluse tase (madal/keskmine/kõrge) ja selle põhjendus. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Tegevusauditid

Interregi programmide puhul kohandatakse esitatud osasid 5.1–5.10, et kirjeldada meetmeid, mis on võetud aruande koostamisel vastavalt erinormidele, mida kohaldatakse Interregi programmidega seotud tegevuste auditeerimisel, nagu on sätestatud Interregi määruse artiklis 49.

| 5.1. | Asutused, mis tegid tegevusauditeid (sh auditeerimisasutus) (nagu on sätestatud artiklis 79). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Kasutatud valimi moodustamise metoodika kirjeldus ja teave selle kohta, kas metoodika on auditistrateegiaga kooskõlas. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Märge valimi koostamise parameetrite kohta ning muu teave statistiliste ja mittestatistiliste valimi koostamise menetluste kohta ning valimi aluseks olevate arvutuste ning kohaldatud ametialase arvamuse selgitus. Nimetatud teave peaks sisaldama järgmist: olulisustase, usaldusväärsustase, valimikontrolli ühik, eeldatav veamäär, valikusamm, standardhälve, populatsiooniväärtus, populatsiooni suurus ja valimi suurus ning teave stratifitseerimise kohta. Valimi moodustamise, summaarse veamäära ja jääkveamäära aluseks olevad arvutused on esitatud osas 9.3 sellises vormis, mis võimaldab mõista võetud peamisi meetmeid kooskõlas kasutatud konkreetse valimi moodustamise meetodiga. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Raamatupidamisaruandes sisalduvate summade, aruandeaastal maksetaotlustes deklareeritud summade ja juhusliku valimi aluseks olnud populatsiooni (osas 9.2 esitatud tabeli veerg A) kooskõlastav võrdlemine. Kooskõlastav võrdlemine hõlmab negatiivseid valimikontrolli ühikuid, kui tehtud on finantskorrektsioone. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Kui on negatiivseid valimikontrolli ühikuid, siis kinnitus selle kohta, et neid käsitatakse eraldi populatsioonina. Kõnealuste ühikute auditite põhitulemuste analüüs, keskendudes eelkõige selle kontrollimisele, kas finantskorrektsioonide kohaldamise otsused (mille on teinud kas liikmesriik või komisjon) on kantud raamatupidamisaruandesse tagasivõtmisena. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Mittestatistilise valimi moodustamise meetodi kasutamise korral täpsustada meetodi kasutamise põhjused, audititega hõlmatud valimikontrolli ühikute protsent ning juhuslikkuse tagamiseks võetud meetmed, pidades silmas, et valim peab olema representatiivne.
  Lisaks kirjeldada meetmeid, mis on võetud valimi piisava suuruse tagamiseks, et võimaldada auditeerimisasutusel koostada kehtiv auditiarvamus. Mittestatistilise valimi moodustamise meetodi kasutamise korral arvutatakse ka (prognoositav) summaarne veamäär. |
| --- | --- |

5.6.

Lisaks kirjeldada meetmeid, mis on võetud valimi piisava suuruse tagamiseks, et võimaldada auditeerimisasutusel koostada kehtiv auditiarvamus. Mittestatistilise valimi moodustamise meetodi kasutamise korral arvutatakse ka (prognoositav) summaarne veamäär.

| 5.7. | Tegevusauditite peamiste leidude analüüs, milles esitatakse:






  a) | auditeeritud valimikontrolli ühikute arv, vastav veasumma; |
| --- | --- | --- |

5.7.

a)

auditeeritud valimikontrolli ühikute arv, vastav veasumma;

| b) | veatüüp valimikontrolli ühikute kaupa (3); |
| --- | --- |

b)

veatüüp valimikontrolli ühikute kaupa (3);

| c) | leitud vigade laad (4); |
| --- | --- |

c)

leitud vigade laad (4);

| d) | kihtide (5) veamäär ja vastavad tõsised puudused või õigusnormide rikkumised, veamäära ülempiir, algpõhjused, väljapakutud parandusmeetmed (sh juhtimis- ja kontrollisüsteemide parandamiseks) ja mõju auditiarvamusele. |
| --- | --- |

d)

kihtide (5) veamäär ja vastavad tõsised puudused või õigusnormide rikkumised, veamäära ülempiir, algpõhjused, väljapakutud parandusmeetmed (sh juhtimis- ja kontrollisüsteemide parandamiseks) ja mõju auditiarvamusele.

Esitada lisaselgitused osades 9.2 ja 9.3 toodud andmete kohta, eelkõige seoses summaarse veamääraga.

| 5.8. | Selgitused aruandeaastaga seotud finantskorrektsioonide kohta, mida korraldusasutus on rakendanud enne raamatupidamisaruande esitamist komisjonile ja mis on saadud tegevusauditite tulemusena, sealhulgas kindlamääralised või ekstrapoleeritud korrektsioonid, mille tulemusena väheneb raamatupidamisaruandes sisalduvate kulude jääkveamäär 2 %ni, mis on kooskõlas artikliga 98. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Summaarse veamäära ja jääkveamäära (esitatud osas 9.2) võrdlus olulisuse piirmääraga 2 %, et teha kindlaks, kas populatsiooni kohta on esitatud olulisi valeandmeid, ja mõju auditiarvamusele. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Üksikasjalikud andmed selle kohta, kas kindlakstehtud õigusnormide rikkumisi peeti olemuselt süsteemseks, ja võetud meetmete kohta, sealhulgas rahastamiskõlbmatute kulude suuruse ja nendega seotud mis tahes finantskorrektsioonide kindlaksmääramine. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Teave selliste tegevusauditite alusel võetud järelmeetmete kohta, mis on tehtud Interregi programmidega ühise valimi põhjal, lähtudes erinormidest, mida kohaldatakse Interregi programmide tegevusauditite suhtes, nagu on sätestatud Interregi määruse artiklis 49. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Teave varasemate aruandeaastate tegevusauditite tulemuste alusel võetud järelmeetmete kohta, eelkõige seoses tõsiste süsteemsete puudustega. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | Tüübi järgi tuvastatud vigade kategooriate tabel. |
| --- | --- |

5.13.

| 5.14. | Juhtimis- ja kontrollisüsteemi nõuetekohase toimimisega seotud tegevusauditite peamiste leidude põhjal tehtud järeldused.
  Interregi programmide puhul on osa 5.14 vaja kohandada, et kirjeldada meetmeid, mis on võetud järelduste koostamiseks vastavalt erinormidele, mida kohaldatakse Interregi programmidega seotud tegevuste auditeerimisel, nagu on sätestatud Interregi määruse artiklis 49. |
| --- | --- |

5.14.

Interregi programmide puhul on osa 5.14 vaja kohandada, et kirjeldada meetmeid, mis on võetud järelduste koostamiseks vastavalt erinormidele, mida kohaldatakse Interregi programmidega seotud tegevuste auditeerimisel, nagu on sätestatud Interregi määruse artiklis 49.

6.   Raamatupidamisaruande auditid

| 6.1. | Raamatupidamisaruande auditeid teinud asutused/organid. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Auditeerimispõhimõtted, mida kasutati kontrollimaks, et raamatupidamisaruanne on täielik, täpne ja õige. See hõlmab viidet süsteemi- ja tegevusaudititega seoses tehtud audititele, mis on olulised raamatupidamisaruandega seotud vajaliku kindlustunde saavutamiseks ja raamatupidamisaruannete projektide täiendavaks kontrollimiseks enne nende saatmist komisjonile. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Järeldused, mis on tehtud raamatupidamisaruande terviklikkuse, täpsuse ja õigsuse auditeerimisel, sealhulgas märge raamatupidamisaruandes tehtud ja väljenduvate asjakohaste finantskorrektsioonide kohta nimetatud järelduste järelmeetmetena. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Märge selle kohta, kas õigusnormide tuvastatud rikkumisi peeti olemuselt süsteemseks, ja võetud meetmete kohta. |
| --- | --- |

6.4.

7.   Muu teave

| 7.1. | Auditeerimisasutuse hinnang tehtud auditite käigus avastatud pettusekahtluste kohta (ja muude liikmesriigi või liidu asutuste teatatud juhtude kohta, mis on seotud auditeerimisasutuse tehtud tegevusaudititega) ning võetud meetmed. Teave juhtumite arvu, raskuse ja asjaomaste summade kohta, kui need on teada. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Edasised sündmused, mis toimusid pärast aruandeaasta lõppu ja enne iga-aastase kontrolliaruande edastamist komisjonile ning mida võetakse arvesse kindlustaseme määramisel ja auditeerimisasutuse arvamuse koostamisel. |
| --- | --- |

7.2.

8.   Üldine kindlustase

| 8.1. | Märge juhtimis- ja kontrollisüsteemi nõuetekohase toimimisega seoses saavutatud üldise kindlustaseme kohta ja selgitus, kuidas selline tase süsteemi- ja tegevusauditite tulemusi kombineerides saavutati. Asjakohasel juhul peab auditeerimisasutus võtma arvesse ka liikmesriikides või liidus saadud muid audititulemusi. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Hinnang kõikide leevendamismeetmete kohta, mis ei ole seotud kohaldatud finantskorrektsioonidega, hinnang kohaldatud finantskorrektsioonide kohta ning vajaduse kohta täiendavate parandusmeetmete järele nii juhtimis- kui ka kontrollisüsteemide parandamise seisukohast ja hinnang mõju kohta liidu eelarvele. |
| --- | --- |

8.2.

9.   IGA-AASTASE KONTROLLIARUANDE LISAD

| 9.1. | Süsteemiauditite tulemused.




















  Auditeeritud üksus | Fond (mitut fondi hõlmavad programmid) | Auditi nimetus | Lõpliku auditiaruande kuupäev | Programm: [CCI ja programmi nimetus] | Üldhindamine (kategooria 1, 2, 3, 4)
  [nagu on määratletud määruse XI lisa tabelis 2] | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Põhinõuded (nagu tuleb kohaldada)
  [nagu on määratletud XI lisa tabelis 1] |
| | | | | Põhinõue 1 | Põhinõue 2 | Põhinõue 3 | Põhinõue 4 | Põhinõue 5 | Põhinõue 6 | Põhinõue 7 | Põhinõue 8 | Põhinõue 9 | Põhinõue 10 | | |
| Korraldusasutus | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| Vahendusasutus(ed) | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| Raamatupidamisülesandeid täitev asutus (kui neid ei täida korraldusasutus) | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | |
| Märkus: põhinõudeid, mida käsitlevad lahtrid on tabelis tühjaks jäetud, ei kohaldata auditeeritud üksuse suhtes. |

9.1.

Auditeeritud üksus

Fond (mitut fondi hõlmavad programmid)

Auditi nimetus

Lõpliku auditiaruande kuupäev

Programm: [CCI ja programmi nimetus]

Üldhindamine (kategooria 1, 2, 3, 4)

[nagu on määratletud määruse XI lisa tabelis 2]

Märkused

Põhinõuded (nagu tuleb kohaldada)

[nagu on määratletud XI lisa tabelis 1]

Põhinõue 1

Põhinõue 2

Põhinõue 3

Põhinõue 4

Põhinõue 5

Põhinõue 6

Põhinõue 7

Põhinõue 8

Põhinõue 9

Põhinõue 10

Korraldusasutus

Vahendusasutus(ed)

Raamatupidamisülesandeid täitev asutus (kui neid ei täida korraldusasutus)

Märkus: põhinõudeid, mida käsitlevad lahtrid on tabelis tühjaks jäetud, ei kohaldata auditeeritud üksuse suhtes.

| 9.2. | Tegevusauditite tulemused
















  Fond | Programmi CCI-number | Programmi nimetus | A | B | C | D | E | F | G | H |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Summa eurodes vastavalt populatsioonile, millest valim võeti (*) | Juhusliku valimi puhul auditeeritud aruandeaasta kulud | Juhuslikus valimis esinenud abikõlbmatute kulude summa | Summaarne veamäär (**) | Summaarse veamäära tõttu rakendatud korrektsioonid | Summaarne jääkveamäär | Muud auditeeritud kulud (***) | Abikõlbmatute kulude summa muudes auditeeritud kuludes |
| Summa (****) | % (*****) | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

9.2.

Fond

Programmi CCI-number

Programmi nimetus

A

B

C

D

E

F

G

H

Summa eurodes vastavalt populatsioonile, millest valim võeti (*)

Juhusliku valimi puhul auditeeritud aruandeaasta kulud

Juhuslikus valimis esinenud abikõlbmatute kulude summa

Summaarne veamäär (**)

Summaarse veamäära tõttu rakendatud korrektsioonid

Summaarne jääkveamäär

Muud auditeeritud kulud (***)

Abikõlbmatute kulude summa muudes auditeeritud kuludes

Summa (****)

% (*****)

| 9.3. | Juhusliku valimi koostamise, summaarse veamäära ja summaarse jääkveamäära aluseks olevad arvutused. |
| --- | --- |

9.3.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1059, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondist ja välistegevuse rahastutest toetatava Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi (Interreg) erisätteid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 94).

(2)  Käesolev osa on vabatahtlik programmidele, mille puhul kohaldatakse kõnealuse aruandeaasta suhtes laiendatud proportsionaalset korda.

(3)  Juhuslik, süsteemne, anomaalne.

(4)  Näiteks: rahastamiskõlblikkus, riigihanked, riigiabi.

(5)  Eri kihtide veamäär avaldatakse juhul, kui kohaldati üldpopulatsiooni stratifitseerimist, mis hõlmab sarnaste omadustega allpopulatsioone, nt tegevusi, mis koosnevad programmist tehtavatest rahalistest maksetest rahastamisvahenditesse, suure väärtusega ühikute jaoks või fondidele (mitut fondi hõlmavate programmide korral).

(*)  Veerus A viidatakse positiivsele populatsioonile, millest juhuslik valim on võetud, s.o korraldusasutuse / raamatupidamisülesandeid täitva asutuse raamatupidamissüsteemis kirjendatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis on kantud komisjonile esitatud maksetaotlustesse ja millest on olemasolu korral maha arvatud negatiivsed valimikontrolli ühikud. Kui see on kohaldatav, esitatakse selgitused osas 5.4.

(**)  Summaarne veamäär arvutatakse enne seda, kui tehakse finantskorrektsioonid seoses auditeeritud valimiga või juhusliku valimi aluseks olnud populatsiooniga. Kui juhuslik valim hõlmab rohkem kui üht fondi või programmi, on veerus D esitatud (arvutatud) summaarne veamäär seotud kogu populatsiooniga. Kui kasutatakse stratifitseerimist, esitatakse osas 5.7 lisateave kihtide kaupa.

(***)  Veerus G viidatakse täiendava valimiga seoses auditeeritud kuludele.

(****)  Sellesse veergu kantakse auditeeritud kulude summa (kui kohaldatakse allvalimit, siis üksnes tegelikult auditeeritud kuluartiklite summa).

(*****)  Populatsiooniga seoses auditeeritud kulude protsentuaalne osakaal.

---

XXI LISA

IGA-AASTASE AUDITIARUANDE VORM – ARTIKLI 81 LÕIGE 5

1.   Sissejuhatus

| 1.1. | Aruande koostamisse kaasatud väline audiitorühing. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Võrdlusperiood (nt 1. juuli N-1 kuni 30. juuni N). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Auditiaruandega kaetud rahastamisvahendi(d)/volituse(d) ja programmi(d). Rahastamisleping, millega aruanne on seotud (edaspidi „rahastamisleping“). |
| --- | --- |

1.3.

2.   EIP/EIFi või muude rahvusvaheliste finantseerimisasutuste kohaldatavate sisekontrollisüsteemide audit

Tulemused, mille on andnud EIP või muude rahvusvaheliste finantseerimisasutuste, milles liikmesriigil on osalus, kohaldatavate sisekontrollisüsteemide välisaudit, milles hinnatakse asjaomase sisekontrollisüsteemi struktuuri ja tõhusust ning mis hõlmab järgmiseid elemente.

| 2.1. | Volituste heakskiitmise protsess. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Finantsvahendajate hindamise ja valimise protsess: ametlik ja kvaliteedi hindamine. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Finantsvahendajatega tehtavate tehingute heakskiitmise protsess ning asjaomaste rahastamislepingute allkirjastamine. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Protsessid finantsvahendajate tegevuse üle järelevalve teostamiseks seoses järgmisega:






  2.4.1. | finantsvahendajate poolne aruandlus; |
| --- | --- | --- |

2.4.

2.4.1.

finantsvahendajate poolne aruandlus;

| 2.4.2. | dokumenteerimine; |
| --- | --- |

2.4.2.

dokumenteerimine;

| 2.4.3. | väljamaksed vahendite lõplikele saajatele; |
| --- | --- |

2.4.3.

väljamaksed vahendite lõplikele saajatele;

| 2.4.4. | vahendite lõplikele saajatele antava toetuse rahastamiskõlblikkus; |
| --- | --- |

2.4.4.

vahendite lõplikele saajatele antava toetuse rahastamiskõlblikkus;

| 2.4.5. | finantsvahendajate poolt sisse nõutud haldustasud ja -kulud; |
| --- | --- |

2.4.5.

finantsvahendajate poolt sisse nõutud haldustasud ja -kulud;

| 2.4.6. | nähtavuse, läbipaistvuse ja teabevahetuse nõuded; |
| --- | --- |

2.4.6.

nähtavuse, läbipaistvuse ja teabevahetuse nõuded;

| 2.4.7. | riigiabi nõuete rakendamine finantsvahendajate poolt; |
| --- | --- |

2.4.7.

riigiabi nõuete rakendamine finantsvahendajate poolt;

| 2.4.8. | investorite diferentseeritud kohtlemine, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

2.4.8.

investorite diferentseeritud kohtlemine, kui see on asjakohane;

| 2.4.9. | kooskõla kohaldatava liidu õigusega seoses rahapesu, terrorismi rahastamise, maksustamise vältimise, maksupettuste või maksudest kõrvalehoidmisega. |
| --- | --- |

2.4.9.

kooskõla kohaldatava liidu õigusega seoses rahapesu, terrorismi rahastamise, maksustamise vältimise, maksupettuste või maksudest kõrvalehoidmisega.

| 2.5. | Korraldusasutuselt saadud maksete töötlemise süsteemid. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Halduskulude ja -tasudega seotud summade arvutamise ja maksmise süsteemid. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Finantsvahendajatele tehtavate maksete töötlemise süsteemid. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Fondide toetusest rahastamisvahenditele tekkiva intressi ja muude tulude töötlemise süsteemid. |
| --- | --- |

2.8.

Punktide 2.1, 2.2 ja 2.3 puhul tuleb pärast esimese iga-aastase auditiaruande esitamist esitada üksnes teave olemasolevate menetluste või kordade ajakohastamise või muutuste kohta.

| 2.9. | Viimast aruandeaastat käsitleva iga-aastase auditiaruande puhul esitatakse lisaks punktides 2.1–2.8 toodud teabele teave järgmiste elementide kohta:






  2.9.1. | investorite diferentseeritud kohtlemise kasutamine; |
| --- | --- | --- |

2.9.

2.9.1.

investorite diferentseeritud kohtlemise kasutamine;

| 2.9.2. | saavutatud kordaja suhe võrrelduna kokkulepitud kordaja suhtega tagatisi andvate rahastamisvahendite tagatislepingutes; |
| --- | --- |

2.9.2.

saavutatud kordaja suhe võrrelduna kokkulepitud kordaja suhtega tagatisi andvate rahastamisvahendite tagatislepingutes;

| 2.9.3. | fondide toetusest rahastamisvahenditele makstud intressi ja muude tulude kasutamine kooskõlas artikliga 60; |
| --- | --- |

2.9.3.

fondide toetusest rahastamisvahenditele makstud intressi ja muude tulude kasutamine kooskõlas artikliga 60;

| 2.9.4. | nende rahastamisvahenditele tagasi makstud vahendite kasutamine, mis on omistatavad fondidest saadud toetusele, kuni rahastamiskõlblikkuse perioodi lõpuni ning olemasolev kord nende vahendite kasutamiseks pärast rahastamiskõlblikkuse perioodi lõppu kooskõlas artikliga 62. |
| --- | --- |

2.9.4.

nende rahastamisvahenditele tagasi makstud vahendite kasutamine, mis on omistatavad fondidest saadud toetusele, kuni rahastamiskõlblikkuse perioodi lõpuni ning olemasolev kord nende vahendite kasutamiseks pärast rahastamiskõlblikkuse perioodi lõppu kooskõlas artikliga 62.

3.   Auditijäreldused

| 3.1. | Järeldus selle kohta, kas väline audiitorühing saab osas 2 osutatud elementide puhul tagada piisava kindluse EIP või muude rahvusvaheliste finantseerimisasutuste, milles liikmesriigil on osalus, kohaldatava sisekontrollisüsteemi struktuuri ja tõhususe osas kooskõlas kohaldatavate normidega. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Tehtud auditite leiud ja soovitused.
  Punktid 3.1 ja 3.2 põhinevad osas 2 viidatud audititulemustel ning võtavad asjakohasel juhul arvesse muu riikliku või liidu tasandi auditi tulemusi, mis on tehtud seoses sama rahastamisvahendeid rakendava asutusega või neid rahastamisvahendeid käsitlevate volitustega. |
| --- | --- |

3.2.

Punktid 3.1 ja 3.2 põhinevad osas 2 viidatud audititulemustel ning võtavad asjakohasel juhul arvesse muu riikliku või liidu tasandi auditi tulemusi, mis on tehtud seoses sama rahastamisvahendeid rakendava asutusega või neid rahastamisvahendeid käsitlevate volitustega.

---

XXII LISA

AUDITISTRATEEGIA VORM – ARTIKKEL 78

1.   SISSEJUHATUS

| a) | Auditistrateegiaga hõlmatud programm(id) (nimetus/nimetused ja CCI-number (numbrid (1), fondid ja ajavahemik. |
| --- | --- |

a)

Auditistrateegiaga hõlmatud programm(id) (nimetus/nimetused ja CCI-number (numbrid (1), fondid ja ajavahemik.

| b) | Auditistrateegia koostamise, järelevalve ja ajakohastamise eest vastutav auditeerimisasutus ja mis tahes muud kõnealuse dokumendi väljatöötamises osalenud asutused. |
| --- | --- |

b)

Auditistrateegia koostamise, järelevalve ja ajakohastamise eest vastutav auditeerimisasutus ja mis tahes muud kõnealuse dokumendi väljatöötamises osalenud asutused.

| c) | Viide auditeerimisasutuse staatusele (riiklik, piirkondlik või kohalik avaliku sektori asutus) ja asutus, kuhu see kuulub. |
| --- | --- |

c)

Viide auditeerimisasutuse staatusele (riiklik, piirkondlik või kohalik avaliku sektori asutus) ja asutus, kuhu see kuulub.

| d) | Viide ülesande kirjeldusele, auditi põhimäärusele või liikmesriigi õigusaktidele (kui see on kohaldatav), märkides auditeerimisasutuse ja tema vastutuse all auditeid tegevate muude asutuste ülesanded ja kohustused. |
| --- | --- |

d)

Viide ülesande kirjeldusele, auditi põhimäärusele või liikmesriigi õigusaktidele (kui see on kohaldatav), märkides auditeerimisasutuse ja tema vastutuse all auditeid tegevate muude asutuste ülesanded ja kohustused.

| e) | Auditeerimisasutuse kinnitus, et auditeid tegevatel asutustel on nõutav funktsionaalne ja korralduslik sõltumatus. |
| --- | --- |

e)

Auditeerimisasutuse kinnitus, et auditeid tegevatel asutustel on nõutav funktsionaalne ja korralduslik sõltumatus.

2.   RISKIHINDAMINE

| a) | Järgitava riskihindamismeetodi ning |
| --- | --- |

a)

Järgitava riskihindamismeetodi ning

| b) | riskihindamise ajakohastamise sisekorra selgitus. |
| --- | --- |

b)

riskihindamise ajakohastamise sisekorra selgitus.

3.   METOODIKA

3.1.   Ülevaade

| a) | Viide rahvusvaheliselt tunnustatud auditistandarditele, mida auditeerimisasutus oma auditites kohaldab. |
| --- | --- |

a)

Viide rahvusvaheliselt tunnustatud auditistandarditele, mida auditeerimisasutus oma auditites kohaldab.

| b) | Teave selle kohta, kuidas määrab auditeerimisasutus kindlaks usaldatavustaseme standardse juhtimis- ja kontrollisüsteemiga programmide ning laiendatud proportsionaalse korraga programmide puhul (põhielementide kirjeldus, auditi liik ja ulatus). |
| --- | --- |

b)

Teave selle kohta, kuidas määrab auditeerimisasutus kindlaks usaldatavustaseme standardse juhtimis- ja kontrollisüsteemiga programmide ning laiendatud proportsionaalse korraga programmide puhul (põhielementide kirjeldus, auditi liik ja ulatus).

| c) | Viide kehtivatele menetlustele, mille kohaselt koostatakse iga-aastane kontrolliaruanne ja auditiarvamus, mis esitatakse komisjonile vastavalt käesoleva määruse artikli 77 lõikele 3, tehes Interregi programmide jaoks vajalikud erandid, lähtudes konkreetsetest reeglitest, mida kohaldatakse Interregi programmide tegevusauditite suhtes, nagu on sätestatud Interregi määruse artiklis 49. |
| --- | --- |

c)

Viide kehtivatele menetlustele, mille kohaselt koostatakse iga-aastane kontrolliaruanne ja auditiarvamus, mis esitatakse komisjonile vastavalt käesoleva määruse artikli 77 lõikele 3, tehes Interregi programmide jaoks vajalikud erandid, lähtudes konkreetsetest reeglitest, mida kohaldatakse Interregi programmide tegevusauditite suhtes, nagu on sätestatud Interregi määruse artiklis 49.

| d) | Viide auditijuhenditele või -menetlustele, milles kirjeldatakse põhilisi auditietappe, sh komisjonile vastavalt artikli 77 lõike 3 punktile b esitatava iga-aastase kontrolliaruande koostamisel avastatud vigade liigitamist ja käsitamist. |
| --- | --- |

d)

Viide auditijuhenditele või -menetlustele, milles kirjeldatakse põhilisi auditietappe, sh komisjonile vastavalt artikli 77 lõike 3 punktile b esitatava iga-aastase kontrolliaruande koostamisel avastatud vigade liigitamist ja käsitamist.

| e) | Interregi programmide puhul viide konkreetsele auditeerimiskorrale ja selgitus selle kohta, kuidas kavatseb auditeerimisasutus tagada koostöö komisjoniga tegevusauditite puhul, mis hõlmavad Interregi programmide ühist valimit, mille komisjon koostab vastavalt Interregi määruse artiklile 49. |
| --- | --- |

e)

Interregi programmide puhul viide konkreetsele auditeerimiskorrale ja selgitus selle kohta, kuidas kavatseb auditeerimisasutus tagada koostöö komisjoniga tegevusauditite puhul, mis hõlmavad Interregi programmide ühist valimit, mille komisjon koostab vastavalt Interregi määruse artiklile 49.

| f) | Interregi programmid, mille puhul võidakse nõuda täiendavat auditit, nagu on sätestatud Interregi määruse artiklis 49 (viide sellisel juhul kohaldatavale konkreetsele auditeerimiskorrale ja viide täiendava auditi järelmeetmetele). |
| --- | --- |

f)

Interregi programmid, mille puhul võidakse nõuda täiendavat auditit, nagu on sätestatud Interregi määruse artiklis 49 (viide sellisel juhul kohaldatavale konkreetsele auditeerimiskorrale ja viide täiendava auditi järelmeetmetele).

3.2.   Juhtimis- ja kontrollisüsteemide nõuetekohase toimimise auditid (süsteemiauditid)

Auditeeritavad asutused ja süsteemiaudititega seotud põhinõuded. Loetelu hõlmab kõiki asutusi, mis on valitud viimase 12 kuu jooksul.

Kui see on kohaldatav, viide sellele auditiüksusele, kellele kõnealuseid auditeid tegev auditeerimisasutus tugineb.

Märge konkreetsetele teemavaldkondadele või asutustele suunatud süsteemiauditite kohta, näiteks:

| a) | halduslike ja kohapealsete juhtimiskontrollide kvaliteet ja arv seoses kohaldatavate õigusaktide, näiteks riigihanke- või riigiabinormide või keskkonnanõuete järgimisega; |
| --- | --- |

a)

halduslike ja kohapealsete juhtimiskontrollide kvaliteet ja arv seoses kohaldatavate õigusaktide, näiteks riigihanke- või riigiabinormide või keskkonnanõuete järgimisega;

| b) | korraldus- või vahendusasutuse tegevuse kvaliteet projektide valikul ning juhtimiskontrollide teostamisel; |
| --- | --- |

b)

korraldus- või vahendusasutuse tegevuse kvaliteet projektide valikul ning juhtimiskontrollide teostamisel;

| c) | rahastamisvahendite loomine ja rakendamine rahastamisvahendeid rakendavate asutuste poolt; |
| --- | --- |

c)

rahastamisvahendite loomine ja rakendamine rahastamisvahendeid rakendavate asutuste poolt;

| d) | elektrooniliste süsteemide toimimine ja turvalisus ning nende ühendus komisjoni elektroonilise andmevahetussüsteemiga; |
| --- | --- |

d)

elektrooniliste süsteemide toimimine ja turvalisus ning nende ühendus komisjoni elektroonilise andmevahetussüsteemiga;

| e) | korraldusasutuse esitatud andmete, mis käsitlevad sihte, vahe-eesmärke ja programmi eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme, usaldusväärsus; |
| --- | --- |

e)

korraldusasutuse esitatud andmete, mis käsitlevad sihte, vahe-eesmärke ja programmi eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme, usaldusväärsus;

| f) | finantskorrektsioonid (ja väljajätmised raamatupidamisaruannetest); |
| --- | --- |

f)

finantskorrektsioonid (ja väljajätmised raamatupidamisaruannetest);

| g) | tõhusate ja proportsionaalsete pettusevastaste meetmete rakendamine, mille aluseks on pettuste riskihindamine. |
| --- | --- |

g)

tõhusate ja proportsionaalsete pettusevastaste meetmete rakendamine, mille aluseks on pettuste riskihindamine.

3.3.   Tegevusauditid

3.3.1.   Kõik programmid, välja arvatud Interregi programmid

| a) | Artikli 79 kohaselt kasutatava valimi moodustamise metoodika ja tegevusauditite suhtes kohaldatavate muude erimenetluste kirjeldus (või viide täpsustavale sisedokumendile), eelkõige seoses avastatud vigade, sh kahtlustatava pettuse liigitamise ja käsitlemisega. |
| --- | --- |

a)

Artikli 79 kohaselt kasutatava valimi moodustamise metoodika ja tegevusauditite suhtes kohaldatavate muude erimenetluste kirjeldus (või viide täpsustavale sisedokumendile), eelkõige seoses avastatud vigade, sh kahtlustatava pettuse liigitamise ja käsitlemisega.

| b) | Eraldi kirjeldus esitatakse nende aastate kohta, kui liikmesriik otsustab kohaldada ühe või mitme programmi puhul laiendatud proportsionaalset korda, nagu on sätestatud artiklis 83. |
| --- | --- |

b)

Eraldi kirjeldus esitatakse nende aastate kohta, kui liikmesriik otsustab kohaldada ühe või mitme programmi puhul laiendatud proportsionaalset korda, nagu on sätestatud artiklis 83.

3.3.2.   Interregi programmid

| a) | Audititulemuste ja leitud vigade Interregi määruse artikli 49 lõike 1 kohase käsitamise ning tegevusauditite suhtes kohaldatavate muude erimenetluste kirjeldus (või viide täpsustavale sisedokumendile), eelkõige seoses komisjoni poolt igal aastal koostatava ühise valimiga Interregi programmide jaoks. |
| --- | --- |

a)

Audititulemuste ja leitud vigade Interregi määruse artikli 49 lõike 1 kohase käsitamise ning tegevusauditite suhtes kohaldatavate muude erimenetluste kirjeldus (või viide täpsustavale sisedokumendile), eelkõige seoses komisjoni poolt igal aastal koostatava ühise valimiga Interregi programmide jaoks.

| b) | Eraldi kirjeldus esitatakse nende aastate kohta, kui Interregi programmide tegevusauditite ühine valim ei hõlma kõnealuse programmi toiminguid või valimikontrolli ühikuid ning kui auditeerimisasutus moodustab valimi kooskõlas Interregi määruse artikli 49 lõikega 10. |
| --- | --- |

b)

Eraldi kirjeldus esitatakse nende aastate kohta, kui Interregi programmide tegevusauditite ühine valim ei hõlma kõnealuse programmi toiminguid või valimikontrolli ühikuid ning kui auditeerimisasutus moodustab valimi kooskõlas Interregi määruse artikli 49 lõikega 10.

Punktis b osutatud valimi moodustamise korral esitatakse kirjeldus valimi moodustamise metoodika kohta, mida auditeerimisasutus peab kasutama, ja tegevusauditite jaoks kehtestatud muude konkreetsete menetluste kohta, eelkõige seoses avastatud vigade liigitamise ja käsitamisega.

3.4.   Raamatupidamisaruande auditid

Raamatupidamisaruande auditeerimisviisi kirjeldus.

3.5.   Liidu vahendite haldaja kinnituse kontrollimine

Viide korraldusasutuse poolt koostatud liidu vahendite haldaja kinnituses sisalduvate väidete kontrollimiseks loodud sisekorrale, et koostada auditiarvamus.

4.   KAVANDATUD AUDIT

| a) | Jooksva ja kahe järgmise aruandeaasta auditeerimisprioriteetide ja -eesmärkide kirjeldus ja põhjendus koos selgitusega selle kohta, kuidas riskihindamise tulemused on seotud kavas oleva auditiga. |
| --- | --- |

a)

Jooksva ja kahe järgmise aruandeaasta auditeerimisprioriteetide ja -eesmärkide kirjeldus ja põhjendus koos selgitusega selle kohta, kuidas riskihindamise tulemused on seotud kavas oleva auditiga.

| b) | Süsteemiauditite (sh konkreetsetele teemavaldkondadele suunatud sihtotstarbeliste auditite) puhul jooksva aruandeaastaga ja kahe järgmise aruandeaastaga seotud hinnanguline ajakava järgmiselt:












  Auditeeritavad asutused või konkreetsed teemavaldkonnad | CCI | Programmi nimetus | Auditeerimise eest vastutav asutus | Riskihindamise tulemus | 20xx
  Auditi eesmärk ja ulatus | 20xx
  Auditi eesmärk ja ulatus | 20xx
  Auditi eesmärk ja ulatus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

b)

Süsteemiauditite (sh konkreetsetele teemavaldkondadele suunatud sihtotstarbeliste auditite) puhul jooksva aruandeaastaga ja kahe järgmise aruandeaastaga seotud hinnanguline ajakava järgmiselt:

Auditeeritavad asutused või konkreetsed teemavaldkonnad

CCI

Programmi nimetus

Auditeerimise eest vastutav asutus

Riskihindamise tulemus

20xx

Auditi eesmärk ja ulatus

20xx

Auditi eesmärk ja ulatus

20xx

Auditi eesmärk ja ulatus

5.   VAHENDID

| a) | Auditeerimisasutuse organisatsiooniline struktuur. |
| --- | --- |

a)

Auditeerimisasutuse organisatsiooniline struktuur.

| b) | Märge kavandatud vahendite eraldamise kohta jooksval aruandeaastal ja kahel järgmisel aruandeaastal (sh teave kõikide kavandatud allhangete ja nende ulatuse kohta, kui see on asjakohane). |
| --- | --- |

b)

Märge kavandatud vahendite eraldamise kohta jooksval aruandeaastal ja kahel järgmisel aruandeaastal (sh teave kõikide kavandatud allhangete ja nende ulatuse kohta, kui see on asjakohane).

---

(1)  Märkida ühise juhtimis- ja kontrollisüsteemiga hõlmatud programmid, kui mitme programmi jaoks on loodud ühtne auditistrateegia.

---

XXIII LISA

MAKSETAOTLUSTE VORM – ARTIKLI 91 LÕIGE 3

MAKSETAOTLUS

EUROOPA KOMISJON

| | |
| --- | --- |
| Asjaomane fond (1): | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“> (2) |
| Komisjoni viitenumber (CCI): | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“> |
| Programmi nimetus: | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> |
| Komisjoni otsus: | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> |
| Komisjoni otsuse kuupäev: | <tüüp=„D“ sisestamisviis=„G“> |
| Maksetaotluse number: | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“> |
| Maksetaotluse esitamise kuupäev: | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> |
| Riiklik viitenumber (vabatahtlik): | <tüüp=„S“ maxlength=„250“ sisestamisviis=„M“> |
| | |

Asjaomane fond (1):

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“> (2)

Komisjoni viitenumber (CCI):

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“>

Programmi nimetus:

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

Komisjoni otsus:

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

Komisjoni otsuse kuupäev:

<tüüp=„D“ sisestamisviis=„G“>

Maksetaotluse number:

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„G“>

Maksetaotluse esitamise kuupäev:

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

Riiklik viitenumber (vabatahtlik):

<tüüp=„S“ maxlength=„250“ sisestamisviis=„M“>

Vastavalt artiklile 91 käsitletakse selles maksetaotluses aruandeaastat:

| Alates (3) | <tüüp=„D“ sisestamisviis=„G“> | kuni | <tüüp=„D“ sisestamisviis=„G“> |
| --- | --- | --- | --- |

Alates (3)

<tüüp=„D“ sisestamisviis=„G“>

kuni

<tüüp=„D“ sisestamisviis=„G“>

Kulud prioriteetide ja asjakohasel juhul piirkonnakategooriate kaupa vastavalt sellele, nagu need on kirjendatud raamatupidamisülesandeid täitva asutuse raamatupidamisaruandes

(Sealhulgas rahastamisvahendisse tehtud programmi maksed (artikkel 92) ning ettemaksed riigiabi kontekstis (artikli 91 lõige 5))

Selles tabelis ei ole esitatud neid erieesmärkidega seotud kulusid, mille puhul ei ole eeltingimused täidetud, v.a tegevused, mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele

| Prioriteet | Toetuse arvutamise põhimõte (avalik sektor või kokku) (4) | Tegevuste rakendamisel toetusesaajate kantud ja makstud rahastamiskõlblike kulude kogusumma kooskõlas artikli 91 lõike 3 punktiga a ja artikli 91 lõike 4 punktiga c | Liidu osaluse kogusumma vastavalt artikli 91 lõike 4 punktidele a ja b | Tehniliseks abiks ette nähtud summa kooskõlas artikli 91 lõike 3 punktiga b | Makstud või makstava avaliku sektori osaluse kogusumma kooskõlas artikli 91 lõike 3 punktiga c |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) | (D) | (E) |
| Prioriteet 1 | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Prioriteet 2 | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Prioriteet 3 | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Kõik kokku | | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |

Prioriteet

Toetuse arvutamise põhimõte (avalik sektor või kokku) (4)

Tegevuste rakendamisel toetusesaajate kantud ja makstud rahastamiskõlblike kulude kogusumma kooskõlas artikli 91 lõike 3 punktiga a ja artikli 91 lõike 4 punktiga c

Liidu osaluse kogusumma vastavalt artikli 91 lõike 4 punktidele a ja b

Tehniliseks abiks ette nähtud summa kooskõlas artikli 91 lõike 3 punktiga b

Makstud või makstava avaliku sektori osaluse kogusumma kooskõlas artikli 91 lõike 3 punktiga c

(A)

(B)

(C)

(D)

(E)

Prioriteet 1

Vähem arenenud piirkonnad

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Prioriteet 2

Vähem arenenud piirkonnad

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Prioriteet 3

Vähem arenenud piirkonnad

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Kõik kokku

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

VÕI

Kulud erieesmärkide kaupa, nagu need on kirjendatud korraldusasutuse raamatupidamisaruandes

Kohaldatakse AMIFi, ISFi ning BMVI suhtes

Selles tabelis ei ole esitatud neid erieesmärkidega seotud kulusid, mille puhul ei ole eeltingimused täidetud, v.a tegevused, mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele

| Erieesmärk | Toetuse arvutamise põhimõte (avaliku sektori osalus või kokku) | Tegevuste rakendamisel toetusesaajate kantud ja makstud rahastamiskõlblike kulude kogusumma kooskõlas artikli 91 lõike 3 punktiga a ja artikli 91 lõike 4 punktiga c | Liidu osaluse kogusumma vastavalt artikli 91 lõike 4 punktidele a ja b | Makstud või makstava avaliku sektori osaluse kogusumma kooskõlas artikli 91 lõike 3 punktiga c |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) | (D) |
| Erieesmärk 1 | | | | |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 1, BMVI määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 2, BMVI määruse artikli 12 lõike 2 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 3, BMVI määruse artikli 12 lõike 3 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 4 või BMVI määruse artikli 12 lõike 4 (v.a transiidi eriskeem) või AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| BMVI määruse (transiidi eriskeem) artikli 12 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 5, BMVI määruse artikli 12 lõike 5 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| BMVI määruse artikli 12 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Erieesmärk 2 | | | | |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 1, BMVI määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 2, BMVI määruse artikli 12 lõike 2 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 3, BMVI määruse artikli 12 lõike 3 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse või BMVI määruse artikli 12 lõike 4 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 5, BMVI määruse artikli 12 lõike 6 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Erieesmärk 3 | | | | |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 2 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 3 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 4 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 5 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Erieesmärk 4 (AMIF) | | | | |
| AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| AMIFi määruse artikli 19 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| AMIFi määruse artikli 20 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| | | | | |
| Tehnilise abi erieesmärk | | | | |
| Tehniline abi kooskõlas artikli 36 lõikega 5 | | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Tehniline abi kooskõlas artikliga 37 | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Kõik kokku | | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |

Erieesmärk

Toetuse arvutamise põhimõte (avaliku sektori osalus või kokku)

Tegevuste rakendamisel toetusesaajate kantud ja makstud rahastamiskõlblike kulude kogusumma kooskõlas artikli 91 lõike 3 punktiga a ja artikli 91 lõike 4 punktiga c

Liidu osaluse kogusumma vastavalt artikli 91 lõike 4 punktidele a ja b

Makstud või makstava avaliku sektori osaluse kogusumma kooskõlas artikli 91 lõike 3 punktiga c

(A)

(B)

(C)

(D)

Erieesmärk 1

ISFi määruse artikli 12 lõike 1, BMVI määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 2, BMVI määruse artikli 12 lõike 2 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 3, BMVI määruse artikli 12 lõike 3 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 4 või BMVI määruse artikli 12 lõike 4 (v.a transiidi eriskeem) või AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

BMVI määruse (transiidi eriskeem) artikli 12 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 5, BMVI määruse artikli 12 lõike 5 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

BMVI määruse artikli 12 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Erieesmärk 2

ISFi määruse artikli 12 lõike 1, BMVI määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 2, BMVI määruse artikli 12 lõike 2 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 3, BMVI määruse artikli 12 lõike 3 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse või BMVI määruse artikli 12 lõike 4 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 5, BMVI määruse artikli 12 lõike 6 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Erieesmärk 3

ISFi määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 2 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 3 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 4 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 5 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Erieesmärk 4 (AMIF)

AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

AMIFi määruse artikli 19 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

AMIFi määruse artikli 20 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Tehnilise abi erieesmärk

Tehniline abi kooskõlas artikli 36 lõikega 5

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Tehniline abi kooskõlas artikliga 37

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Kõik kokku

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

Vormi kohandatakse automaatselt CCI-numbri põhjal. Näiteks regioonide kategooriaid mittesisaldavate programmide korral (Ühtekuuluvusfond, JTF, Euroopa territoriaalse koostöö eesmärk (Interreg), EMKVF, kui see on kohaldatav) või selliste programmide korral, mille prioriteetide (erieesmärkide) suhtes ei kohaldata kaasrahastamismäära, näeb tabel välja järgmine:

Selles tabelis ei ole esitatud neid erieesmärkidega seotud kulusid, mille puhul ei ole eeltingimused täidetud, v.a tegevused, mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele

| Prioriteet | Toetuse arvutamise põhimõte (avaliku sektori osalus või kokku) (') | Tegevuste rakendamisel toetusesaajate kantud ja makstud rahastamiskõlblike kulude kogusumma kooskõlas artikli 91 lõike 3 punktiga a ja artikli 91 lõike 4 punktiga c | Liidu osaluse kogusumma vastavalt artikli 91 lõike 4 punktidele a ja b | Tehniliseks abiks ette nähtud summa kooskõlas artikli 91 lõike 3 punktiga b | Makstud või makstava avaliku sektori osaluse kogusumma kooskõlas artikli 91 lõike 3 punktiga c |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | (A) | (B) | (C) | (D) | (E) |
| Prioriteet 1 | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„C“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Prioriteet 2 | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„C“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Prioriteet 3 | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„C“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Kõik kokku | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |

Prioriteet

Toetuse arvutamise põhimõte (avaliku sektori osalus või kokku) (')

Tegevuste rakendamisel toetusesaajate kantud ja makstud rahastamiskõlblike kulude kogusumma kooskõlas artikli 91 lõike 3 punktiga a ja artikli 91 lõike 4 punktiga c

Liidu osaluse kogusumma vastavalt artikli 91 lõike 4 punktidele a ja b

Tehniliseks abiks ette nähtud summa kooskõlas artikli 91 lõike 3 punktiga b

Makstud või makstava avaliku sektori osaluse kogusumma kooskõlas artikli 91 lõike 3 punktiga c

(A)

(B)

(C)

(D)

(E)

Prioriteet 1

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„C“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Prioriteet 2

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„C“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Prioriteet 3

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„C“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Kõik kokku

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

DEKLARATSIOON

Seda maksetaotlust kinnitades taotleb raamatupidamisülesandeid täitev asutus / korraldusasutus järgmiste summade tasumist.

| Raamatupidamisülesandeid täitva asutuse nimel:
  või
  Raamatupidamisülesandeid täitva korraldusasutuse nimel: | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> |
| --- | --- |

Raamatupidamisülesandeid täitva asutuse nimel:

või

Raamatupidamisülesandeid täitva korraldusasutuse nimel:

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

MAKSETAOTLUS

| FOND | | |
| --- | --- | --- |
| Vähem arenenud piirkonnad | Üleminekupiirkonnad | Enam arenenud piirkonnad | Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad |
| | (A) | (B) | (C) | (D) |
| <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |

FOND

Vähem arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Enam arenenud piirkonnad

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

(A)

(B)

(C)

(D)

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

MÄRKUSED

| |
| --- |

Vormi kohandatakse automaatselt CCI-numbri põhjal. Näiteks regioonide kategooriaid mittesisaldavate programmide korral (Ühtekuuluvusfond, JTF, Euroopa territoriaalse koostöö eesmärk (Interreg), EMKVF, kui see on kohaldatav) või selliste programmide korral, mille prioriteetide (erieesmärkide) suhtes ei kohaldata kaasrahastamismäära, näeb tabel välja järgmine:

| FOND | SUMMA |
| --- | --- |
| <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |

FOND

SUMMA

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

või

Kohaldatakse AMIFi, ISFi ning BMVI suhtes

| Fond | | Summad |
| --- | --- | --- |
| <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | ISFi määruse artikli 12 lõike 1, BMVI määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | ISFi määruse artikli 12 lõike 2, BMVI määruse artikli 12 lõike 2 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | ISFi määruse artikli 12 lõike 3, BMVI määruse artikli 12 lõike 3 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | ISFi määruse artikli 12 lõike 4 või BMVI määruse artikli 12 lõike 4 (v.a transiidi eriskeem) või AMIFi määruse artikli 152 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | BMVI määruse (transiidi eriskeem) artikli 12 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | ISFi määruse artikli 12 lõike 5, BMVI määruse artikli 12 lõike 5 või AMIFi määruse artikli 152 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | AMIFi määruse artikli 19 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| | | |
| <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | AMIFi määruse artikli 20 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | Tehniline abi kooskõlas artikli 36 lõikega 5 | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | Tehnilise abina kooskõlas artikliga 37 | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |

Fond

Summad

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 1, BMVI määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 2, BMVI määruse artikli 12 lõike 2 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 3, BMVI määruse artikli 12 lõike 3 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 4 või BMVI määruse artikli 12 lõike 4 (v.a transiidi eriskeem) või AMIFi määruse artikli 152 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

BMVI määruse (transiidi eriskeem) artikli 12 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 5, BMVI määruse artikli 12 lõike 5 või AMIFi määruse artikli 152 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

AMIFi määruse artikli 19 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

AMIFi määruse artikli 20 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

Tehniline abi kooskõlas artikli 36 lõikega 5

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

Tehnilise abina kooskõlas artikliga 37

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

MÄRKUSED

| |
| --- |

Makse tehakse järgmisele pangakontole:

| Määratud asutus | <tüüp=„S“ maxlength=„150“ sisestamisviis=„G“> |
| --- | --- |
| Pank | <tüüp=„S“ maxlength=„150“ sisestamisviis=„G“> |
| BIC KOOD | <tüüp=„S“ maxlength=„11“ sisestamisviis=„G“> |
| Pangakonto IBAN | <tüüp=„S“ maxlength=„34“ sisestamisviis=„G“> |
| Konto omanik (kui erineb määratud asutusest) | <tüüp=„S“ maxlength=„150“ sisestamisviis=„G“> |

Määratud asutus

<tüüp=„S“ maxlength=„150“ sisestamisviis=„G“>

Pank

<tüüp=„S“ maxlength=„150“ sisestamisviis=„G“>

BIC KOOD

<tüüp=„S“ maxlength=„11“ sisestamisviis=„G“>

Pangakonto IBAN

<tüüp=„S“ maxlength=„34“ sisestamisviis=„G“>

Konto omanik (kui erineb määratud asutusest)

<tüüp=„S“ maxlength=„150“ sisestamisviis=„G“>

1. liide

Teave programmist rahastamisvahenditesse tehtud maksete kohta, millele on viidatud artiklis 92 ja mis on kantud maksetaotlusesse (kumulatiivselt alates programmi algusest)

| Prioriteet | Esimeses maksetaotluses esitatud summa, mis maksti rahastamisvahendisse kooskõlas artikliga 92 (maksimaalselt 30 % programmist vastava rahastamislepingu alusel rahastamisvahendi[te] jaoks eraldatud maksete kogusummast.) | Vastav kontrollitud summa, nagu on osutatud artikli 92 lõikes 3 (5) |
| --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) | (D) |
| Rahastamisvahenditesse tehtud programmimaksete kogusumma | Vastava avaliku sektori osaluse kogusumma | Programmimaksete kogusumma vastavalt artikli 92 lõike 2 punktile b | Vastava avaliku sektori osaluse kogusumma |
| Prioriteet 1 | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Prioriteet 2 | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Vähem arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Prioriteet 3 | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Vähem arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Kõik kokku | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |

Prioriteet

Esimeses maksetaotluses esitatud summa, mis maksti rahastamisvahendisse kooskõlas artikliga 92 (maksimaalselt 30 % programmist vastava rahastamislepingu alusel rahastamisvahendi[te] jaoks eraldatud maksete kogusummast.)

Vastav kontrollitud summa, nagu on osutatud artikli 92 lõikes 3 (5)

(A)

(B)

(C)

(D)

Rahastamisvahenditesse tehtud programmimaksete kogusumma

Vastava avaliku sektori osaluse kogusumma

Programmimaksete kogusumma vastavalt artikli 92 lõike 2 punktile b

Vastava avaliku sektori osaluse kogusumma

Prioriteet 1

Vähem arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Prioriteet 2

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Vähem arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Prioriteet 3

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Vähem arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Kõik kokku

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

Vormi kohandatakse automaatselt CCI-numbri põhjal. Näiteks regioonide kategooriaid mittesisaldavate programmide korral (Ühtekuuluvusfond, JTF, Euroopa territoriaalse koostöö eesmärk (Interreg), EMKVF, kui see on kohaldatav) või selliste programmide korral, mille prioriteetide (erieesmärkide) suhtes ei kohaldata kaasrahastamismäära, on tabel järgmine:

| Prioriteet | Esimeses maksetaotluses esitatud summa, mis maksti rahastamisvahendisse kooskõlas artikliga 92 (maksimaalselt 30 % programmist vastava rahastamislepingu alusel rahastamisvahendi jaoks eraldatud maksete kogusummast.) | Vastav kontrollitud summa, nagu on osutatud artikli 92 lõikes 3 (6) |
| --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) | (D) |
| Rahastamisvahendisse tehtud programmi maksete kogusumma | Vastava avaliku sektori osaluse kogusumma | Programmimaksete kogusumma vastavalt artikli 92 lõike 2 punktile b | Vastava avaliku sektori osaluse kogusumma |
| Prioriteet 1 | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Prioriteet 2 | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Prioriteet 3 | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Kõik kokku | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |

Prioriteet

Esimeses maksetaotluses esitatud summa, mis maksti rahastamisvahendisse kooskõlas artikliga 92 (maksimaalselt 30 % programmist vastava rahastamislepingu alusel rahastamisvahendi jaoks eraldatud maksete kogusummast.)

Vastav kontrollitud summa, nagu on osutatud artikli 92 lõikes 3 (6)

(A)

(B)

(C)

(D)

Rahastamisvahendisse tehtud programmi maksete kogusumma

Vastava avaliku sektori osaluse kogusumma

Programmimaksete kogusumma vastavalt artikli 92 lõike 2 punktile b

Vastava avaliku sektori osaluse kogusumma

Prioriteet 1

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Prioriteet 2

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Prioriteet 3

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Kõik kokku

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

või

Kohaldatakse AMIFi, ISFi ning BMVI suhtes

| Erieesmärk | Esimeses maksetaotluses esitatud summa, mis maksti rahastamisvahendisse kooskõlas artikliga 92 (maksimaalselt 30 % programmist vastava rahastamislepingu alusel rahastamisvahendi jaoks eraldatud maksete kogusummast.) | Vastav kontrollitud summa, nagu on osutatud artikli 92 lõikes 3 (7) |
| --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) | (D) |
| Rahastamisvahenditesse tehtud programmi maksete kogusumma | Vastava avaliku sektori osaluse kogusumma | Programmimaksete kogusumma vastavalt artikli 92 lõike 2 punktile b | Vastava avaliku sektori osaluse kogusumma |
| Erieesmärk 1 | | | | |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 1, BMVI määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Erieesmärk 2 | | | | |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 1, BMVI määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Erieesmärk 3 | | | | |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Erieesmärk 4 (AMIF) | | | | |
| AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Kõik kokku | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |

Erieesmärk

Esimeses maksetaotluses esitatud summa, mis maksti rahastamisvahendisse kooskõlas artikliga 92 (maksimaalselt 30 % programmist vastava rahastamislepingu alusel rahastamisvahendi jaoks eraldatud maksete kogusummast.)

Vastav kontrollitud summa, nagu on osutatud artikli 92 lõikes 3 (7)

(A)

(B)

(C)

(D)

Rahastamisvahenditesse tehtud programmi maksete kogusumma

Vastava avaliku sektori osaluse kogusumma

Programmimaksete kogusumma vastavalt artikli 92 lõike 2 punktile b

Vastava avaliku sektori osaluse kogusumma

Erieesmärk 1

ISFi määruse artikli 12 lõike 1, BMVI määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Erieesmärk 2

ISFi määruse artikli 12 lõike 1, BMVI määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Erieesmärk 3

ISFi määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Erieesmärk 4 (AMIF)

AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Kõik kokku

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

2. liide

Teave nende erieesmärkidega seotud kulude kohta, mille puhul ei ole eeltingimused täidetud, v.a tegevused, mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele (kumulatiivselt alates programmitöö perioodi algusest)

| Prioriteet | Toetuse arvutamise põhimõte (avalik sektor või kokku) (8) | Tegevuste rakendamisel toetusesaajate kantud ja makstud rahastamiskõlblike kulude summa artikli 91 lõike 3 punkti a või c tähenduses või liidu osalus vastavalt artikli 91 lõikele 4, mis on seotud täitmata rakendustingimustega artikli 15 lõike 5 või 6 tähenduses, v.a tegevused, mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele | Tegevuste rakendamisel toetusesaajate kantud ja makstud rahastamiskõlblike kulude summa artikli 91 lõike 3 punkti a või c tähenduses või liidu osalus vastavalt artikli 91 lõikele 4, mis on seotud täidetud rakendustingimustega artikli 15 lõike 5 või 6 tähenduses või mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele (9) |
| --- | --- | --- | --- |
| Kokku | Avalik sektor | Kokku | Avalik sektor |
| (A) | (B) | (C) | (D) | (E) |
| Prioriteet 1 | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Prioriteet 2 | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Prioriteet 3 | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Kõik kokku | | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |

Prioriteet

Toetuse arvutamise põhimõte (avalik sektor või kokku) (8)

Tegevuste rakendamisel toetusesaajate kantud ja makstud rahastamiskõlblike kulude summa artikli 91 lõike 3 punkti a või c tähenduses või liidu osalus vastavalt artikli 91 lõikele 4, mis on seotud täitmata rakendustingimustega artikli 15 lõike 5 või 6 tähenduses, v.a tegevused, mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele

Tegevuste rakendamisel toetusesaajate kantud ja makstud rahastamiskõlblike kulude summa artikli 91 lõike 3 punkti a või c tähenduses või liidu osalus vastavalt artikli 91 lõikele 4, mis on seotud täidetud rakendustingimustega artikli 15 lõike 5 või 6 tähenduses või mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele (9)

Kokku

Avalik sektor

Kokku

Avalik sektor

(A)

(B)

(C)

(D)

(E)

Prioriteet 1

Vähem arenenud piirkonnad

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Prioriteet 2

Vähem arenenud piirkonnad

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Prioriteet 3

Vähem arenenud piirkonnad

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Kõik kokku

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

3. liide

Teave nende erieesmärkidega seotud kulude kohta, mille puhul ei ole eeltingimused täidetud, v.a tegevused, mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele (kumulatiivselt alates programmitöö perioodi algusest) AMIFi, ISFi ja BMVI puhul

| Erieesmärk | Toetuse arvutamise põhimõte (avaliku sektori osalus või kokku) | Tegevuste rakendamisel toetusesaajate kantud ja makstud rahastamiskõlblike kulude summa artikli 91 lõike 3 punkti a või c tähenduses või liidu osalus vastavalt artikli 91 lõikele 4, mis on seotud täitmata rakendustingimustega artikli 15 lõike 5 või 6 tähenduses, v.a tegevused, mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele | Tegevuste rakendamisel toetusesaajate kantud ja makstud rahastamiskõlblike kulude summa artikli 91 lõike 3 punkti a või c tähenduses või liidu osalus vastavalt artikli 91 lõikele 4, mis on seotud täidetud rakendustingimustega artikli 15 lõike 5 või 6 tähenduses või mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele (10) |
| --- | --- | --- | --- |
| (A) | Kokku
  (B) | Avalik sektor
  (C) | Kokku
  (D) | Avalik sektor
  (E) |
| Erieesmärk 1 | | | | | |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 1, BMVI määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 2, BMVI määruse artikli 12 lõike 2 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 3, BMVI määruse artikli 12 lõike 3 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 4 või BMVI määruse artikli 12 lõike 4 (v.a transiidi eriskeem) või AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| BMVI määruse (transiidi eriskeem) artikli 12 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 5, BMVI määruse artikli 12 lõike 5 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Erieesmärk 2 | | | | | |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 1, BMVI määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 2, BMVI määruse artikli 12 lõike 2 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 3, BMVI määruse artikli 12 lõike 3 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 4 või BMVI määruse artikli 12 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 5, BMVI määruse artikli 12 lõike 5 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Erieesmärk 3 | | | | | |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 2 või AMIFi määruse artikli 12 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 3 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 4 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 5 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Erieesmärk 4 (AMIF) | | | | | |
| AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| AMIFi määruse artikli 19 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| AMIFi määruse artikli 20 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Tehniline abi kooskõlas artikli 36 lõikega 5 | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Tehniline abi kooskõlas artikliga 37 | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Kõik kokku | | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | |
| | | | | | |
| | | | | | |

Erieesmärk

Toetuse arvutamise põhimõte (avaliku sektori osalus või kokku)

Tegevuste rakendamisel toetusesaajate kantud ja makstud rahastamiskõlblike kulude summa artikli 91 lõike 3 punkti a või c tähenduses või liidu osalus vastavalt artikli 91 lõikele 4, mis on seotud täitmata rakendustingimustega artikli 15 lõike 5 või 6 tähenduses, v.a tegevused, mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele

Tegevuste rakendamisel toetusesaajate kantud ja makstud rahastamiskõlblike kulude summa artikli 91 lõike 3 punkti a või c tähenduses või liidu osalus vastavalt artikli 91 lõikele 4, mis on seotud täidetud rakendustingimustega artikli 15 lõike 5 või 6 tähenduses või mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele (10)

(A)

Kokku

(B)

Avalik sektor

(C)

Kokku

(D)

Avalik sektor

(E)

Erieesmärk 1

ISFi määruse artikli 12 lõike 1, BMVI määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 2, BMVI määruse artikli 12 lõike 2 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 3, BMVI määruse artikli 12 lõike 3 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 4 või BMVI määruse artikli 12 lõike 4 (v.a transiidi eriskeem) või AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

BMVI määruse (transiidi eriskeem) artikli 12 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 5, BMVI määruse artikli 12 lõike 5 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Erieesmärk 2

ISFi määruse artikli 12 lõike 1, BMVI määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 2, BMVI määruse artikli 12 lõike 2 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 3, BMVI määruse artikli 12 lõike 3 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 4 või BMVI määruse artikli 12 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 5, BMVI määruse artikli 12 lõike 5 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Erieesmärk 3

ISFi määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 2 või AMIFi määruse artikli 12 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 3 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 4 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 5 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Erieesmärk 4 (AMIF)

AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

AMIFi määruse artikli 19 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

AMIFi määruse artikli 20 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Tehniline abi kooskõlas artikli 36 lõikega 5

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Tehniline abi kooskõlas artikliga 37

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Kõik kokku

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

4. liide

Ettemaksed, mis on tehtud riigiabi raames (artikli 91 lõige 5) ja kantud maksetaotlustesse (kumulatiivselt alates programmi algusest)

| Prioriteet | Ettemaksete kogusumma (11) | Summa, mille toetusesaajad kasutasid kulutuste tegemiseks kolme aasta jooksul pärast ettemakse tegemise aastat | Summa, mida toetusesaajad ei ole kasutanud kulutuste tegemiseks ja mille puhul kolmeaastane tähtaeg ei ole veel möödas |
| --- | --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) |
| Prioriteet 1 | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Prioriteet 2 | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Prioriteet 3 | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Kokku | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| Üleminekupiirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| Kõik kokku | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |

Prioriteet

Ettemaksete kogusumma (11)

Summa, mille toetusesaajad kasutasid kulutuste tegemiseks kolme aasta jooksul pärast ettemakse tegemise aastat

Summa, mida toetusesaajad ei ole kasutanud kulutuste tegemiseks ja mille puhul kolmeaastane tähtaeg ei ole veel möödas

(A)

(B)

(C)

Prioriteet 1

Vähem arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Prioriteet 2

Vähem arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Prioriteet 3

Vähem arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Kokku

Vähem arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

Üleminekupiirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

Enam arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

Kõik kokku

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

Vormi kohandatakse automaatselt CCI-numbri põhjal. Näiteks regioonide kategooriaid mittesisaldavate programmide puhul (Ühtekuuluvusfond, JTF, Euroopa territoriaalse koostöö eesmärk (Interreg), EMKVF) näeb tabel välja järgmine:

| Prioriteet | Ettemaksete kogusumma (12) | Summa, mille toetusesaajad kasutasid kulutuste tegemiseks kolme aasta jooksul pärast ettemakse tegemist | Summa, mida toetusesaajad ei ole kasutanud kulutuste tegemiseks ja mille puhul kolmeaastane tähtaeg ei ole veel möödas |
| --- | --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) |
| Prioriteet 1 | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Prioriteet 2 | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Prioriteet 3 | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Kõik kokku | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |

Prioriteet

Ettemaksete kogusumma (12)

Summa, mille toetusesaajad kasutasid kulutuste tegemiseks kolme aasta jooksul pärast ettemakse tegemist

Summa, mida toetusesaajad ei ole kasutanud kulutuste tegemiseks ja mille puhul kolmeaastane tähtaeg ei ole veel möödas

(A)

(B)

(C)

Prioriteet 1

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Prioriteet 2

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Prioriteet 3

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Kõik kokku

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

või

Kohaldatakse AMIFi, ISFi ning BMVI suhtes

| Erieesmärk | Ettemaksete kogusumma (13) | Summa, mille toetusesaajad kasutasid kulutuste tegemiseks kolme aasta jooksul pärast ettemakse tegemist | Summa, mida toetusesaajad ei ole kasutanud kulutuste tegemiseks ja mille puhul kolmeaastane tähtaeg ei ole veel möödas |
| --- | --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) |
| Erieesmärk 1 | | | |
| ISFi määruse artikli 121 lõike 1, BMVI määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 12 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Erieesmärk 2 | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 11 lõike 1, BMVI määruse artikli 11 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 12 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Erieesmärk 3 | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Erieesmärk 4 (AMIF) | | | |
| AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | | | |
| Kõik kokku | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |

Erieesmärk

Ettemaksete kogusumma (13)

Summa, mille toetusesaajad kasutasid kulutuste tegemiseks kolme aasta jooksul pärast ettemakse tegemist

Summa, mida toetusesaajad ei ole kasutanud kulutuste tegemiseks ja mille puhul kolmeaastane tähtaeg ei ole veel möödas

(A)

(B)

(C)

Erieesmärk 1

ISFi määruse artikli 121 lõike 1, BMVI määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 12 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Erieesmärk 2

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 11 lõike 1, BMVI määruse artikli 11 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 12 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Erieesmärk 3

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Erieesmärk 4 (AMIF)

AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

Kõik kokku

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

---

(1)  Kui programm on seotud rohkem kui ühe fondiga, esitatakse iga fondi kohta eraldi maksetaotlus.

(2)  Koodide seletus:

tüüp: N = number, D = kuupäev, S = string, C = märkeruut, P = protsendimäär, B = kahendmuutuja, Cu = rahaühik

sisestamisviis: M = käsitsi, S = valiku hulgast, G = sisestati süsteemis

(3)  Aruandeaasta esimene päev, mille elektrooniline süsteem automaatselt kodeerib.

(4)  EMKVFi puhul kehtib kaasrahastamine ainult rahastamiskõlblike avaliku sektori kulude kogusumma suhtes. Seepärast kohandatakse arvutamise põhimõtet EMKVFi puhul selles vormis automaatselt avalikule sektorile.

(5)  See summa ei sisaldu maksetaotluses.

(6)  See summa ei sisaldu maksetaotluses.

(7)  See summa ei sisaldu maksetaotluses.

(8)  EMKVFi puhul kehtib kaasrahastamine ainult rahastamiskõlblike avaliku sektori kulude kogusumma suhtes. Seepärast kohandatakse arvutamise põhimõtet EMKVFi puhul selles vormis automaatselt avalikule sektorile.

(9)  Käesoleva veeru summad peaksid olema samad, mis on toodud XXIII lisa esimeses tabelis.

(10)  Käesoleva veeru summad peaksid olema samad, mis on toodud XXIII lisa esimeses tabelis.

(11)  Sisaldub tegevuse rakendamisel toetusesaajate kantud ja makstud rahastamiskõlblike kulude kogusummas. Kuna riigiabi on oma olemuselt avaliku sektori kulu, on see kogusumma võrdne avaliku sektori kuludega.

(12)  Sisaldub tegevuse rakendamisel toetusesaajate kantud ja makstud rahastamiskõlblike kulude kogusummas. Kuna riigiabi on oma olemuselt avaliku sektori kulu, on see kogusumma võrdne avaliku sektori kuludega.

(13)  Sisaldub tegevuse rakendamisel toetusesaajate kantud ja makstud rahastamiskõlblike kulude kogusummas. Kuna riigiabi on oma olemuselt avaliku sektori kulu, on see kogusumma võrdne avaliku sektori kuludega.

---

XXIV LISA

RAAMATUPIDAMISARUANDE VORM – ARTIKLI 98 LÕIKE 1 PUNKT A

ARUANDEAASTA RAAMATUPIDAMISARUANNE

| <tüüp=„D“– tüüp=„D“ sisestamisviis=„S“> |
| --- |

<tüüp=„D“– tüüp=„D“ sisestamisviis=„S“>

EUROOPA KOMISJON

| | |
| --- | --- |
| Asjaomane fond (1): | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“> (2) |
| Komisjoni viitenumber (CCI): | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“> |
| Programmi nimetus: | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> |
| Komisjoni otsus: | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> |
| Komisjoni otsuse kuupäev: | <tüüp=„D“ sisestamisviis=„G“> |
| Raamatupidamisaruande versioon: | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> |
| Raamatupidamisaruande esitamise kuupäev: | <tüüp=„D“ sisestamisviis=„G“> |
| Riiklik viitenumber (vabatahtlik): | <tüüp=„S“ maxlength=„250“ sisestamisviis=„M“> |
| | |

Asjaomane fond (1):

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“> (2)

Komisjoni viitenumber (CCI):

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„S“>

Programmi nimetus:

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

Komisjoni otsus:

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

Komisjoni otsuse kuupäev:

<tüüp=„D“ sisestamisviis=„G“>

Raamatupidamisaruande versioon:

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

Raamatupidamisaruande esitamise kuupäev:

<tüüp=„D“ sisestamisviis=„G“>

Riiklik viitenumber (vabatahtlik):

<tüüp=„S“ maxlength=„250“ sisestamisviis=„M“>

AVALDUSED

Programmi eest vastutav korraldusasutus / raamatupidamisülesandeid täitev asutus kinnitab käesolevaga, et:

| (1) | raamatupidamisaruanne on täielik, täpne ja tõene; |
| --- | --- |

(1)

raamatupidamisaruanne on täielik, täpne ja tõene;

| (2) | järgitakse artikli 76 lõike 1 punktide b ja c sätteid.






  Korraldusasutuse / raamatupidamisülesandeid täitva asutuse nimel: | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> |
| --- | --- | --- |

(2)

järgitakse artikli 76 lõike 1 punktide b ja c sätteid.

Korraldusasutuse / raamatupidamisülesandeid täitva asutuse nimel:

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

Programmi eest vastutav korraldusasutus kinnitab, et:

| (1) | raamatupidamisaruandesse kantud kulud vastavad kohaldatavale õigusele ning on seaduslikud ja korrektsed; |
| --- | --- |

(1)

raamatupidamisaruandesse kantud kulud vastavad kohaldatavale õigusele ning on seaduslikud ja korrektsed;

| (2) | fondispetsiifiliste määruste, finantsmääruse artikli 63 lõike 5 ning käesoleva määruse artikli 74 lõike 1 punktide a–e nõuded on täidetud; |
| --- | --- |

(2)

fondispetsiifiliste määruste, finantsmääruse artikli 63 lõike 5 ning käesoleva määruse artikli 74 lõike 1 punktide a–e nõuded on täidetud;

| (3) | artikli 82 nõuded seoses dokumentide kättesaadavusega on täidetud.






  Korraldusasutuse nimel | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> |
| --- | --- | --- |

(3)

artikli 82 nõuded seoses dokumentide kättesaadavusega on täidetud.

Korraldusasutuse nimel

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

1. liide

Raamatupidamisülesandeid täitva asutuse raamatupidamissüsteemis kirjendatud summad – artikli 98 lõike 3 punkt a

Selles tabelis ei ole esitatud neid erieesmärkidega seotud kulusid, mille puhul ei ole eeltingimused täidetud, v.a tegevused, mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele

| Prioriteet | Raamatupidamisülesandeid täitva asutuse raamatupidamissüsteemis kirjendatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis on kantud aruandeaasta maksetaotlustesse kooskõlas artikli 98 lõike 3 punktiga a | Tehniliseks abiks ette nähtud summa kooskõlas artikli 91 lõike 3 punktiga b | Makstud või makstava avaliku sektori vastava osaluse kogusumma kooskõlas artikli 98 lõike 3 punktiga a |
| --- | --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) |
| Prioriteet 1 | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Prioriteet 2 | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Prioriteet 3 | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Kokku | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| Üleminekupiirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| Kõik kokku | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |

Prioriteet

Raamatupidamisülesandeid täitva asutuse raamatupidamissüsteemis kirjendatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis on kantud aruandeaasta maksetaotlustesse kooskõlas artikli 98 lõike 3 punktiga a

Tehniliseks abiks ette nähtud summa kooskõlas artikli 91 lõike 3 punktiga b

Makstud või makstava avaliku sektori vastava osaluse kogusumma kooskõlas artikli 98 lõike 3 punktiga a

(A)

(B)

(C)

Prioriteet 1

Vähem arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Prioriteet 2

Vähem arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Prioriteet 3

Vähem arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Kokku

Vähem arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

Üleminekupiirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

Kõik kokku

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

või

Kohaldatakse AMIFi, ISFi ning BMVI suhtes

Selles tabelis ei ole esitatud neid erieesmärkidega seotud kulusid, mille puhul ei ole eeltingimused täidetud, v.a tegevused, mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele

| Erieesmärk | Korraldusasutuse raamatupidamissüsteemis kirjendatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis on kantud aruandeaasta maksete taotlustesse kooskõlas artikli 98 lõike 3 punktiga a | Makstud või makstava avaliku sektori vastava osaluse kogusumma kooskõlas artikli 98 lõike 3 punktiga a |
| --- | --- | --- |
| (A) | (B) |
| Erieesmärk 1 | | |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 1, BMVI määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 2, BMVI määruse artikli 12 lõike 2 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 3, BMVI määruse artikli 12 lõike 3 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 4 või BMVI määruse artikli 12 lõike 4 (v.a transiidi eriskeem) või AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| BMVI määruse (transiidi eriskeem) artikli 12 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 5, BMVI määruse artikli 121 lõike 5 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| | | |
| Erieesmärk 2 | | |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 1, BMVI määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 2, BMVI määruse artikli 12 lõike 2 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 3, BMVI määruse artikli 12 lõike 3 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 4 või BMVI määruse artikli 12 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 5, BMVI määruse artikli 12 lõike 5 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Erieesmärk 3 | | |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 2 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 3 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 4 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 5 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Erieesmärk 4 (AMIF) | | |
| AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| AMIFi määruse artikli 19 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| AMIFi määruse artikli 20 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| | | |
| Tehniline abi kooskõlas artikli 36 lõikega 5 | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| Tehniline abi kooskõlas artikliga 37 | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Kokku | | |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 1, BMVI määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 2, BMVI määruse artikli 12 lõike 2 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 3, BMVI määruse artikli 12 lõike 3 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 4 või BMVI määruse artikli 12 lõike 4 (v.a transiidi eriskeem) või AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| Meetmed, mida kaasrahastatakse vastavalt BMVI määruse (transiidi eriskeem) artikli 12 lõikele 4 | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 5, BMVI määruse artikli 12 lõike 5 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| | | |
| AMIFi määruse artikli 19 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| AMIFi määruse artikli 20 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| Tehniline abi kooskõlas artikli 36 lõikega 5 | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| Tehniline abi kooskõlas artikliga 37 | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| Kogusumma | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |

Erieesmärk

Korraldusasutuse raamatupidamissüsteemis kirjendatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis on kantud aruandeaasta maksete taotlustesse kooskõlas artikli 98 lõike 3 punktiga a

Makstud või makstava avaliku sektori vastava osaluse kogusumma kooskõlas artikli 98 lõike 3 punktiga a

(A)

(B)

Erieesmärk 1

ISFi määruse artikli 12 lõike 1, BMVI määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 2, BMVI määruse artikli 12 lõike 2 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 3, BMVI määruse artikli 12 lõike 3 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 4 või BMVI määruse artikli 12 lõike 4 (v.a transiidi eriskeem) või AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

BMVI määruse (transiidi eriskeem) artikli 12 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 5, BMVI määruse artikli 121 lõike 5 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Erieesmärk 2

ISFi määruse artikli 12 lõike 1, BMVI määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 2, BMVI määruse artikli 12 lõike 2 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 3, BMVI määruse artikli 12 lõike 3 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 4 või BMVI määruse artikli 12 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 5, BMVI määruse artikli 12 lõike 5 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Erieesmärk 3

ISFi määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 2 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 3 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 4 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 5 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Erieesmärk 4 (AMIF)

AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

AMIFi määruse artikli 19 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

AMIFi määruse artikli 20 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Tehniline abi kooskõlas artikli 36 lõikega 5

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

Tehniline abi kooskõlas artikliga 37

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Kokku

ISFi määruse artikli 12 lõike 1, BMVI määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 2, BMVI määruse artikli 12 lõike 2 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 3, BMVI määruse artikli 12 lõike 3 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 4 või BMVI määruse artikli 12 lõike 4 (v.a transiidi eriskeem) või AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

Meetmed, mida kaasrahastatakse vastavalt BMVI määruse (transiidi eriskeem) artikli 12 lõikele 4

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 5, BMVI määruse artikli 12 lõike 5 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

AMIFi määruse artikli 19 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

AMIFi määruse artikli 20 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

Tehniline abi kooskõlas artikli 36 lõikega 5

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

Tehniline abi kooskõlas artikliga 37

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

Kogusumma

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

Vormi kohandatakse automaatselt CCI-numbri põhjal. Näiteks regioonide kategooriaid mittesisaldavate programmide korral (Ühtekuuluvusfond, JTF, Euroopa territoriaalse koostöö eesmärk (Interreg), EMKVF, kui see on kohaldatav) või selliste programmide korral, mille prioriteetide (erieesmärkide) suhtes ei kohaldata kaasrahastamismäära, näeb tabel välja järgmine:

Selles tabelis ei ole esitatud neid erieesmärkidega seotud kulusid, mille puhul ei ole eeltingimused täidetud, v.a tegevused, mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele

| Prioriteet | Raamatupidamisülesandeid täitva asutuse raamatupidamissüsteemis kirjendatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis on kantud aruandeaasta maksetaotlustesse kooskõlas artikli 98 lõike 3 punktiga a | Tehniliseks abiks ette nähtud summa kooskõlas artikli 91 lõike 3 punktiga b | Makstud või makstava avaliku sektori vastava osaluse kogusumma kooskõlas artikli 98 lõike 3 punktiga a |
| --- | --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) |
| Prioriteet 1 | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Prioriteet 2 | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Prioriteet 3 | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Kõik kokku | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |

Prioriteet

Raamatupidamisülesandeid täitva asutuse raamatupidamissüsteemis kirjendatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis on kantud aruandeaasta maksetaotlustesse kooskõlas artikli 98 lõike 3 punktiga a

Tehniliseks abiks ette nähtud summa kooskõlas artikli 91 lõike 3 punktiga b

Makstud või makstava avaliku sektori vastava osaluse kogusumma kooskõlas artikli 98 lõike 3 punktiga a

(A)

(B)

(C)

Prioriteet 1

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Prioriteet 2

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Prioriteet 3

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Kõik kokku

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

2. liide

Aruandeaasta jooksul tühistatud summad – artikli 98 lõike 3 punkt b ja artikli 98 lõige 7

| Prioriteet | Tühistamised |
| --- | --- |
| Maksetaotlustes esitatud kulude kogusumma | Vastav avaliku sektori osalus |
| (A) | (B) |
| Prioriteet 1 | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Prioriteet 2 | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Prioriteet 3 | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Kokku | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| Üleminekupiirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Kõik kokku | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| Aruandeaasta jooksul tühistatud summade jaotus vastavate kulude deklareerimise aruandeaasta kaupa |
| Seotud 30. juunil XX... lõppeva aruandeaastaga (kokku) | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Eelkõige auditite tulemusel korrigeeritud summad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Seotud 30. juunil ... lõppeva aruandeaastaga (kokku) | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Eelkõige auditite tulemusel korrigeeritud summad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |

Prioriteet

Tühistamised

Maksetaotlustes esitatud kulude kogusumma

Vastav avaliku sektori osalus

(A)

(B)

Prioriteet 1

Vähem arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Prioriteet 2

Vähem arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Prioriteet 3

Vähem arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Kokku

Vähem arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

Üleminekupiirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Kõik kokku

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

Aruandeaasta jooksul tühistatud summade jaotus vastavate kulude deklareerimise aruandeaasta kaupa

Seotud 30. juunil XX... lõppeva aruandeaastaga (kokku)

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Eelkõige auditite tulemusel korrigeeritud summad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Seotud 30. juunil ... lõppeva aruandeaastaga (kokku)

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Eelkõige auditite tulemusel korrigeeritud summad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Vormi kohandatakse automaatselt CCI-numbri põhjal. Näiteks regioonide kategooriaid mittesisaldavate programmide korral (Ühtekuuluvusfond, JTF, Euroopa territoriaalse koostöö eesmärk (Interreg), EMKVF, kui see on kohaldatav) või selliste programmide korral, mille prioriteetide (erieesmärkide) suhtes ei kohaldata kaasrahastamismäära, näeb tabel välja järgmine:

| Prioriteet | Tühistamised |
| --- | --- |
| Maksetaotlustes esitatud kulude kogusumma | Vastav avaliku sektori osalus |
| (A) | (B) |
| Prioriteet 1 | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Prioriteet 2 | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Prioriteet 3 | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Kõik kokku | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| Aruandeaasta jooksul tühistatud summade jaotus vastavate kulude deklareerimise aruandeaasta kaupa |
| Seotud 30. juunil XX... lõppeva aruandeaastaga (kokku) | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Eelkõige auditite tulemusel korrigeeritud summad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Seotud 30. juunil ... lõppeva aruandeaastaga (kokku) | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Eelkõige auditite tulemusel korrigeeritud summad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |

Prioriteet

Tühistamised

Maksetaotlustes esitatud kulude kogusumma

Vastav avaliku sektori osalus

(A)

(B)

Prioriteet 1

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Prioriteet 2

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Prioriteet 3

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Kõik kokku

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

Aruandeaasta jooksul tühistatud summade jaotus vastavate kulude deklareerimise aruandeaasta kaupa

Seotud 30. juunil XX... lõppeva aruandeaastaga (kokku)

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Eelkõige auditite tulemusel korrigeeritud summad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Seotud 30. juunil ... lõppeva aruandeaastaga (kokku)

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Eelkõige auditite tulemusel korrigeeritud summad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

või

Kohaldatakse AMIFi, ISFi ning BMVI suhtes

| Erieesmärk | Tühistamised |
| --- | --- |
| Maksetaotlustes esitatud kulude kogusumma | Vastavad avaliku sektori kulutused |
| (A) | (B) |
| Erieesmärk 1 | | |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 1, BMVI määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 2, BMVI määruse artikli 12 lõike 2 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 3, BMVI määruse artikli 12 lõike 3 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 4 või BMVI määruse artikli 12 lõike 4 (v.a transiidi eriskeem) või AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| BMVI määruse (transiidi eriskeem) artikli 12 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 5, BMVI määruse artikli 11 lõike 5 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| BMVI määruse artikli 12 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Erieesmärk 2 | | |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 1, BMVI määruse artikli 11 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 2, BMVI määruse artikli 12 lõike 2 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 11 lõike 3, BMVI määruse artikli 12 lõike 3 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 4 või BMVI määruse artikli 12 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 6, BMVI määruse artikli 12 lõike 5 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Erieesmärk 3 | | |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 2 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 3 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 4 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 5 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| Erieesmärk 4 | | |
| AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| AMIFi määruse artikli 19 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| AMIFi määruse artikli 20 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| | | |
| Tehniline abi kooskõlas artikli 36 lõikega 5 | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| Tehniline abi kooskõlas artikliga 37 | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Kokku | | |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 1, BMVI määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 152 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 2, BMVI määruse artikli 12 lõike 2 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 3, BMVI määruse artikli 12 lõike 3 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 4 või BMVI määruse artikli 12 lõike 4 (v.a transiidi eriskeem) või AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| BMVI määruse (transiidi eriskeem) artikli 12 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 5, BMVI määruse artikli 12 lõike 5 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| BMVI määruse artikli 12 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| AMIFi määruse artikli 19 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| AMIFi määruse artikli 20 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| Tehniline abi kooskõlas artikli 36 lõikega 5 | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| Tehniline abi kooskõlas artikliga 37 | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| KÕIK KOKKU | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| Aruandeaasta jooksul tühistatud summade jaotus vastavate kulude deklareerimise aruandeaasta kaupa |
| Seotud 30. juunil ... lõppeva aruandeaastaga (kokku) | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Eelkõige auditite tulemusel korrigeeritud summad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Seotud 30. juunil ... lõppeva aruandeaastaga (kokku) | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Eelkõige auditite tulemusel korrigeeritud summad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |

Erieesmärk

Tühistamised

Maksetaotlustes esitatud kulude kogusumma

Vastavad avaliku sektori kulutused

(A)

(B)

Erieesmärk 1

ISFi määruse artikli 12 lõike 1, BMVI määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 2, BMVI määruse artikli 12 lõike 2 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 3, BMVI määruse artikli 12 lõike 3 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 4 või BMVI määruse artikli 12 lõike 4 (v.a transiidi eriskeem) või AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

BMVI määruse (transiidi eriskeem) artikli 12 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 5, BMVI määruse artikli 11 lõike 5 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

BMVI määruse artikli 12 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Erieesmärk 2

ISFi määruse artikli 12 lõike 1, BMVI määruse artikli 11 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 2, BMVI määruse artikli 12 lõike 2 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 11 lõike 3, BMVI määruse artikli 12 lõike 3 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 4 või BMVI määruse artikli 12 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 6, BMVI määruse artikli 12 lõike 5 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Erieesmärk 3

ISFi määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 2 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 3 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 4 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 5 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

Erieesmärk 4

AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

AMIFi määruse artikli 19 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

AMIFi määruse artikli 20 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

Tehniline abi kooskõlas artikli 36 lõikega 5

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

Tehniline abi kooskõlas artikliga 37

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Kokku

ISFi määruse artikli 12 lõike 1, BMVI määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 152 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 2, BMVI määruse artikli 12 lõike 2 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 3, BMVI määruse artikli 12 lõike 3 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 4 või BMVI määruse artikli 12 lõike 4 (v.a transiidi eriskeem) või AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

BMVI määruse (transiidi eriskeem) artikli 12 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 5, BMVI määruse artikli 12 lõike 5 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

BMVI määruse artikli 12 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

AMIFi määruse artikli 19 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

AMIFi määruse artikli 20 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

Tehniline abi kooskõlas artikli 36 lõikega 5

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

Tehniline abi kooskõlas artikliga 37

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

KÕIK KOKKU

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

Aruandeaasta jooksul tühistatud summade jaotus vastavate kulude deklareerimise aruandeaasta kaupa

Seotud 30. juunil ... lõppeva aruandeaastaga (kokku)

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Eelkõige auditite tulemusel korrigeeritud summad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Seotud 30. juunil ... lõppeva aruandeaastaga (kokku)

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Eelkõige auditite tulemusel korrigeeritud summad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

3. liide

Rahastamisvahenditesse makstud programmimaksete summad

(kumulatiivselt alates programmi algusest) – artikli 98 lõike 3 punkt c

| Prioriteet | Esimeses maksetaotluses esitatud summa, mis maksti rahastamisvahendisse kooskõlas artikliga 92 (maksimaalselt 30 % programmist vastava rahastamislepingu alusel rahastamisvahendi[te] jaoks eraldatud maksete kogusummast.) | Vastav kontrollitud summa, nagu on osutatud artikli 92 lõikes 3 (3) |
| --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) | (D) |
| Rahastamisvahendisse tehtud programmi maksete kogusumma | Vastava avaliku sektori osaluse summa | Programmimaksete kogusumma vastavalt artikli 92 lõike 2 punktile b | Vastava avaliku sektori osaluse kogusumma |
| Prioriteet 1 | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Prioriteet 2 | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Prioriteet 3 | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Kokku | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| Üleminekupiirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| Kõik kokku | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |

Prioriteet

Esimeses maksetaotluses esitatud summa, mis maksti rahastamisvahendisse kooskõlas artikliga 92 (maksimaalselt 30 % programmist vastava rahastamislepingu alusel rahastamisvahendi[te] jaoks eraldatud maksete kogusummast.)

Vastav kontrollitud summa, nagu on osutatud artikli 92 lõikes 3 (3)

(A)

(B)

(C)

(D)

Rahastamisvahendisse tehtud programmi maksete kogusumma

Vastava avaliku sektori osaluse summa

Programmimaksete kogusumma vastavalt artikli 92 lõike 2 punktile b

Vastava avaliku sektori osaluse kogusumma

Prioriteet 1

Vähem arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Prioriteet 2

Vähem arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Prioriteet 3

Vähem arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Kokku

Vähem arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

Üleminekupiirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

Kõik kokku

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

Vormi kohandatakse automaatselt CCI-numbri põhjal. Näiteks regioonide kategooriaid mittesisaldavate programmide korral (Ühtekuuluvusfond, JTF, Euroopa territoriaalse koostöö eesmärk (Interreg), EMKVF, kui see on kohaldatav) või selliste programmide korral, mille prioriteetide (erieesmärkide) suhtes ei kohaldata kaasrahastamismäära, näeb tabel välja järgmine:

| Prioriteet | Esimeses maksetaotluses esitatud summa, mis maksti rahastamisvahendisse kooskõlas artikliga 92 (maksimaalselt 30 % programmist vastava rahastamislepingu alusel rahastamisvahendi[te] jaoks eraldatud maksete kogusummast.) | Vastav kontrollitud summa, nagu on osutatud artikli 92 lõikes 3 (4) |
| --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) | (D) |
| Rahastamisvahendisse tehtud programmi maksete kogusumma | Vastava avaliku sektori osaluse kogusumma | Programmimaksete kogusumma vastavalt artikli 92 lõike 2 punktile b | Vastava avaliku sektori osaluse kogusumma |
| Prioriteet 1 | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Prioriteet 2 | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Prioriteet 3 | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Kõik kokku | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |

Prioriteet

Esimeses maksetaotluses esitatud summa, mis maksti rahastamisvahendisse kooskõlas artikliga 92 (maksimaalselt 30 % programmist vastava rahastamislepingu alusel rahastamisvahendi[te] jaoks eraldatud maksete kogusummast.)

Vastav kontrollitud summa, nagu on osutatud artikli 92 lõikes 3 (4)

(A)

(B)

(C)

(D)

Rahastamisvahendisse tehtud programmi maksete kogusumma

Vastava avaliku sektori osaluse kogusumma

Programmimaksete kogusumma vastavalt artikli 92 lõike 2 punktile b

Vastava avaliku sektori osaluse kogusumma

Prioriteet 1

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Prioriteet 2

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Prioriteet 3

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Kõik kokku

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

või

Kohaldatakse AMIFi, ISFi ning BMVI suhtes

| Erieesmärk | Esimeses maksetaotluses esitatud summa, mis maksti rahastamisvahendisse kooskõlas artikliga 92 (maksimaalselt 30 % programmist vastava rahastamislepingu alusel rahastamisvahendi[te] jaoks eraldatud maksete kogusummast.) | Vastav kontrollitud summa, nagu on osutatud artikli 92 lõikes 3 (5) |
| --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) | (D) |
| Rahastamisvahendisse tehtud programmi maksete kogusumma | Vastava avaliku sektori osaluse kogusumma | Programmimaksete kogusumma vastavalt artikli 86 lõike 2 punktile b | Vastava avaliku sektori osaluse kogusumma |
| Erieesmärk 1 | | | | |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 1, BMVI määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Erieesmärk 2 | | | | |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 1, BMVI määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Erieesmärk 3 | | | | |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Erieesmärk 4 | | | | |
| AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Kõik kokku | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |

Erieesmärk

Esimeses maksetaotluses esitatud summa, mis maksti rahastamisvahendisse kooskõlas artikliga 92 (maksimaalselt 30 % programmist vastava rahastamislepingu alusel rahastamisvahendi[te] jaoks eraldatud maksete kogusummast.)

Vastav kontrollitud summa, nagu on osutatud artikli 92 lõikes 3 (5)

(A)

(B)

(C)

(D)

Rahastamisvahendisse tehtud programmi maksete kogusumma

Vastava avaliku sektori osaluse kogusumma

Programmimaksete kogusumma vastavalt artikli 86 lõike 2 punktile b

Vastava avaliku sektori osaluse kogusumma

Erieesmärk 1

ISFi määruse artikli 12 lõike 1, BMVI määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Erieesmärk 2

ISFi määruse artikli 12 lõike 1, BMVI määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Erieesmärk 3

ISFi määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Erieesmärk 4

AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Kõik kokku

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

4. liide

Kulude vastavusse viimine – artikli 98 lõike 3 punkt d ja artikli 98 lõige 7

| Prioriteet | Komisjonile esitatud maksetaotlustesse kantud rahastamiskõlblike kulude kogusumma | Määruse artikli 98 kohaselt deklareeritud kulud | Vahe | Märkused (vahe esinemise korral kohustuslik iga väljajätmise liigi puhul kooskõlas artikli 98 lõikega 6) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Selliste rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis on tekkinud toetusesaajatel ning mis on tasutud selliste tegevuste rakendamisel, mis on seotud erieesmärkidega, mille puhul on eeltingimused täidetud, või selliste tegevuste rakendamisel, mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele, nagu need on kantud raamatupidamisülesandeid täitva asutuse süsteemi | Sellise avaliku sektori osaluse kogusumma, mis on antud või antakse selliste tegevuste rakendamisel, mis on seotud erieesmärkidega, mille puhul on eeltingimused täidetud, või selliste tegevuste rakendamisel, mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele, nagu need on kantud raamatupidamisülesandeid täitva asutuse süsteemi | Selliste rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis on kantud raamatupidamisülesandeid täitva asutuse raamatupidamissüsteemi ja lisatud komisjonile esitatud maksetaotlustesse seoses erieesmärkidega, mille puhul on eeltingimused täidetud, või seoses tegevustega, mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele | Sellise avaliku sektori vastava osaluse kogusumma, mis on antud või antakse selliste tegevuste rakendamisel, mis on seotud erieesmärkidega, mille puhul on eeltingimused täidetud, või selliste tegevuste rakendamisel, mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele | (E=A-C) | (F=B-D) | |
| (A) | (B) | (C) | (D) | (E) | (F) | (G) |
| Prioriteet 1 | | | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“> |
| Prioriteet 2 | | | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ maxlength=„500“sisestamisviis=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“> |
| Prioriteet 3 | | | | | | | |
| Kokku | | | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | |
| Üleminekupiirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | |
| Enam arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | |
| Kõik kokku | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | |
| Sellest auditite tulemusel jooksvas arvestuses korrigeeritud summad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | |

Prioriteet

Komisjonile esitatud maksetaotlustesse kantud rahastamiskõlblike kulude kogusumma

Määruse artikli 98 kohaselt deklareeritud kulud

Vahe

Märkused (vahe esinemise korral kohustuslik iga väljajätmise liigi puhul kooskõlas artikli 98 lõikega 6)

Selliste rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis on tekkinud toetusesaajatel ning mis on tasutud selliste tegevuste rakendamisel, mis on seotud erieesmärkidega, mille puhul on eeltingimused täidetud, või selliste tegevuste rakendamisel, mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele, nagu need on kantud raamatupidamisülesandeid täitva asutuse süsteemi

Sellise avaliku sektori osaluse kogusumma, mis on antud või antakse selliste tegevuste rakendamisel, mis on seotud erieesmärkidega, mille puhul on eeltingimused täidetud, või selliste tegevuste rakendamisel, mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele, nagu need on kantud raamatupidamisülesandeid täitva asutuse süsteemi

Selliste rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis on kantud raamatupidamisülesandeid täitva asutuse raamatupidamissüsteemi ja lisatud komisjonile esitatud maksetaotlustesse seoses erieesmärkidega, mille puhul on eeltingimused täidetud, või seoses tegevustega, mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele

Sellise avaliku sektori vastava osaluse kogusumma, mis on antud või antakse selliste tegevuste rakendamisel, mis on seotud erieesmärkidega, mille puhul on eeltingimused täidetud, või selliste tegevuste rakendamisel, mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele

(E=A-C)

(F=B-D)

(A)

(B)

(C)

(D)

(E)

(F)

(G)

Prioriteet 1

Vähem arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“>

Prioriteet 2

Vähem arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ maxlength=„500“sisestamisviis=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“>

Prioriteet 3

Kokku

Vähem arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

Üleminekupiirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

Enam arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

Kõik kokku

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

Sellest auditite tulemusel jooksvas arvestuses korrigeeritud summad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

või

Kohaldatakse AMIFi, ISFi ning BMVI suhtes

| Erieesmärk | Komisjonile esitatud maksetaotlustesse kantud rahastamiskõlblike kulude kogusumma | Määruse artikli 98 kohaselt deklareeritud kulud | Vahe | Märkused (vahe esinemise korral kohustuslik iga väljajätmise liigi puhul kooskõlas artikli 98 lõikega 6) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Selliste rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis on tekkinud toetusesaajatel ning mis on tasutud selliste tegevuste rakendamisel, mis on seotud erieesmärkidega, mille puhul on eeltingimused täidetud, või selliste tegevuste rakendamisel, mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele, nagu need on kantud raamatupidamisülesandeid täitva asutuse süsteemi | Sellise avaliku sektori osaluse kogusumma, mis on antud või antakse selliste tegevuste rakendamisel, mis on seotud erieesmärkidega, mille puhul on eeltingimused täidetud, või selliste tegevuste rakendamisel, mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele, nagu need on kantud raamatupidamisülesandeid täitva asutuse süsteemi | Selliste rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis on kantud korraldusasutuse raamatupidamissüsteemi ja lisatud komisjonile esitatud maksetaotlustesse seoses erieesmärkidega, mille puhul on eeltingimused täidetud, või seoses tegevustega, mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele | Sellise avaliku sektori vastava osaluse kogusumma, mis on antud või antakse selliste tegevuste rakendamisel, mis on seotud erieesmärkidega, mille puhul on eeltingimused täidetud, või selliste tegevuste rakendamisel, mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele | (E=A-C) | (F=B-D) | |
| (A) | (B) | (C) | (D) | (E) | (F) | (G) |
| Erieesmärk 1 | | | | | | | |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 1, BMVI määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 2, BMVI määruse artikli 12 lõike 2 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 3, BMVI määruse artikli 12 lõike 3 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 11 lõike 4 või BMVI määruse artikli 12 lõike 4 (v.a transiidi eriskeem) või AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“> |
| Meetmed, mida kaasrahastatakse vastavalt BMVI määruse (transiidi eriskeem) artikli 12 lõikele 4 | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 11 lõike 5, BMVI määruse artikli 12 lõike 5 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“> |
| BMVI määruse artikli 12 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“> |
| Erieesmärk 2 | | | | | | | |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 1, BMVI määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 12 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 2, BMVI määruse artikli 12 lõike 2 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 3, BMVI määruse artikli 12 lõike 3 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | | | | | | | |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 4, BMVI määruse artikli 12 lõike 4 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 5, BMVI määruse artikli 12 lõike 5 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“> |
| Erieesmärk 3 | | | | | | | |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 1, BMVI määruse artikli 11 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 2, BMVI määruse artikli 12 lõike 2 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 3, BMVI määruse artikli 12 lõike 3 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 4, BMVI määruse artikli 12 lõike 4 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 5, BMVI määruse artikli 12 lõike 5 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“> |
| Erieesmärk 4 (AMIF) | | | | | | | |
| AMIFi määruse artikli 5 kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“> |
| AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“> |
| AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“> |
| AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“> |
| AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“> |
| AMIFi määruse artikli 19 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“> |
| AMIFi määruse artikli 20 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“> |
| | | | | | | | |
| Tehniline abi kooskõlas artikli 36 lõikega 5 | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“> |
| Tehniline abi kooskõlas artikliga 37 | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“> |
| Kokku | | | | | | | |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 1, BMVI määruse artikli 11 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 12 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 2, BMVI määruse artikli 12 lõike 2 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 3, BMVI määruse artikli 12 lõike 3 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | |
| ISFi määruse artikli 11 lõike 4 või BMVI määruse artikli 12 lõike 4 (v.a transiidi eriskeem) või AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | |
| BMVI määruse (transiidi eriskeem) artikli 12 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | |
| ISFi määruse artikli 11 lõike 5, BMVI määruse artikli 12 lõike 5 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | |
| AMIFi määruse artikli 19 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | |
| AMIFi määruse artikli 20 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | |
| Tehniline abi kooskõlas artikli 36 lõikega 5 | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | |
| Tehniline abi kooskõlas artikliga 37 | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | |
| Kõik kokku | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | |
| Sellest auditite tulemusel jooksvas arvestuses korrigeeritud summad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | |

Erieesmärk

Komisjonile esitatud maksetaotlustesse kantud rahastamiskõlblike kulude kogusumma

Määruse artikli 98 kohaselt deklareeritud kulud

Vahe

Märkused (vahe esinemise korral kohustuslik iga väljajätmise liigi puhul kooskõlas artikli 98 lõikega 6)

Selliste rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis on tekkinud toetusesaajatel ning mis on tasutud selliste tegevuste rakendamisel, mis on seotud erieesmärkidega, mille puhul on eeltingimused täidetud, või selliste tegevuste rakendamisel, mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele, nagu need on kantud raamatupidamisülesandeid täitva asutuse süsteemi

Sellise avaliku sektori osaluse kogusumma, mis on antud või antakse selliste tegevuste rakendamisel, mis on seotud erieesmärkidega, mille puhul on eeltingimused täidetud, või selliste tegevuste rakendamisel, mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele, nagu need on kantud raamatupidamisülesandeid täitva asutuse süsteemi

Selliste rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis on kantud korraldusasutuse raamatupidamissüsteemi ja lisatud komisjonile esitatud maksetaotlustesse seoses erieesmärkidega, mille puhul on eeltingimused täidetud, või seoses tegevustega, mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele

Sellise avaliku sektori vastava osaluse kogusumma, mis on antud või antakse selliste tegevuste rakendamisel, mis on seotud erieesmärkidega, mille puhul on eeltingimused täidetud, või selliste tegevuste rakendamisel, mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele

(E=A-C)

(F=B-D)

(A)

(B)

(C)

(D)

(E)

(F)

(G)

Erieesmärk 1

ISFi määruse artikli 12 lõike 1, BMVI määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 2, BMVI määruse artikli 12 lõike 2 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 3, BMVI määruse artikli 12 lõike 3 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 11 lõike 4 või BMVI määruse artikli 12 lõike 4 (v.a transiidi eriskeem) või AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“>

Meetmed, mida kaasrahastatakse vastavalt BMVI määruse (transiidi eriskeem) artikli 12 lõikele 4

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 11 lõike 5, BMVI määruse artikli 12 lõike 5 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“>

BMVI määruse artikli 12 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“>

Erieesmärk 2

ISFi määruse artikli 12 lõike 1, BMVI määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 12 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 2, BMVI määruse artikli 12 lõike 2 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 3, BMVI määruse artikli 12 lõike 3 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

ISFi määruse artikli 12 lõike 4, BMVI määruse artikli 12 lõike 4 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 5, BMVI määruse artikli 12 lõike 5 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“>

Erieesmärk 3

ISFi määruse artikli 12 lõike 1, BMVI määruse artikli 11 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 2, BMVI määruse artikli 12 lõike 2 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 3, BMVI määruse artikli 12 lõike 3 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 4, BMVI määruse artikli 12 lõike 4 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 5, BMVI määruse artikli 12 lõike 5 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“>

Erieesmärk 4 (AMIF)

AMIFi määruse artikli 5 kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“>

AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“>

AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“>

AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“>

AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“>

AMIFi määruse artikli 19 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“>

AMIFi määruse artikli 20 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“>

Tehniline abi kooskõlas artikli 36 lõikega 5

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“>

Tehniline abi kooskõlas artikliga 37

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“>

Kokku

ISFi määruse artikli 12 lõike 1, BMVI määruse artikli 11 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 12 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 2, BMVI määruse artikli 12 lõike 2 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 3, BMVI määruse artikli 12 lõike 3 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

ISFi määruse artikli 11 lõike 4 või BMVI määruse artikli 12 lõike 4 (v.a transiidi eriskeem) või AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

BMVI määruse (transiidi eriskeem) artikli 12 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

ISFi määruse artikli 11 lõike 5, BMVI määruse artikli 12 lõike 5 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

AMIFi määruse artikli 19 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

AMIFi määruse artikli 20 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

Tehniline abi kooskõlas artikli 36 lõikega 5

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

Tehniline abi kooskõlas artikliga 37

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

Kõik kokku

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

Sellest auditite tulemusel jooksvas arvestuses korrigeeritud summad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Vormi kohandatakse automaatselt CCI-numbri põhjal. Näiteks regioonide kategooriaid mittesisaldavate programmide korral (Ühtekuuluvusfond, JTF, Euroopa territoriaalse koostöö eesmärk (Interreg), EMKVF, kui see on kohaldatav) või selliste programmide korral, mille prioriteetide (erieesmärkide) suhtes ei kohaldata kaasrahastamismäära, näeb tabel välja järgmine:

| Prioriteet | Komisjonile esitatud maksetaotlustesse kantud rahastamiskõlblike kulude kogusumma | Määruse artikli 98 kohaselt deklareeritud kulud | Vahe | Märkused (vahe esinemise korral kohustuslik) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Selliste rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis on tekkinud toetusesaajatel ning mis on tasutud selliste tegevuste rakendamisel, mis on seotud erieesmärkidega, mille puhul on eeltingimused täidetud, või selliste tegevuste rakendamisel, mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele, nagu need on kantud raamatupidamisülesandeid täitva asutuse süsteemi | Sellise avaliku sektori osaluse kogusumma, mis on antud või antakse selliste tegevuste rakendamisel, mis on seotud erieesmärkidega, mille puhul on eeltingimused täidetud, või selliste tegevuste rakendamisel, mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele, nagu need on kantud raamatupidamisülesandeid täitva asutuse süsteemi | Selliste rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis on kantud raamatupidamisülesandeid täitva asutuse süsteemi ja lisatud komisjonile esitatud maksetaotlustesse seoses erieesmärkidega, mille puhul on eeltingimused täidetud, või seoses tegevustega, mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele | Sellise avaliku sektori vastava osaluse kogusumma, mis on antud või antakse selliste tegevuste rakendamisel, mis on seotud erieesmärkidega, mille puhul on eeltingimused täidetud, või selliste tegevuste rakendamisel, mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele | (E=A-C) | (F=B-D) | |
| (A) | (B) | (C) | (D) | (E) | (F) | (G) |
| Prioriteet 1 | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“> |
| Prioriteet 2 | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“> |
| | | | | | | | |
| Kõik kokku | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | |
| Sellest auditite tulemusel jooksvas arvestuses korrigeeritud summad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | |

Prioriteet

Komisjonile esitatud maksetaotlustesse kantud rahastamiskõlblike kulude kogusumma

Määruse artikli 98 kohaselt deklareeritud kulud

Vahe

Märkused (vahe esinemise korral kohustuslik)

Selliste rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis on tekkinud toetusesaajatel ning mis on tasutud selliste tegevuste rakendamisel, mis on seotud erieesmärkidega, mille puhul on eeltingimused täidetud, või selliste tegevuste rakendamisel, mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele, nagu need on kantud raamatupidamisülesandeid täitva asutuse süsteemi

Sellise avaliku sektori osaluse kogusumma, mis on antud või antakse selliste tegevuste rakendamisel, mis on seotud erieesmärkidega, mille puhul on eeltingimused täidetud, või selliste tegevuste rakendamisel, mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele, nagu need on kantud raamatupidamisülesandeid täitva asutuse süsteemi

Selliste rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis on kantud raamatupidamisülesandeid täitva asutuse süsteemi ja lisatud komisjonile esitatud maksetaotlustesse seoses erieesmärkidega, mille puhul on eeltingimused täidetud, või seoses tegevustega, mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele

Sellise avaliku sektori vastava osaluse kogusumma, mis on antud või antakse selliste tegevuste rakendamisel, mis on seotud erieesmärkidega, mille puhul on eeltingimused täidetud, või selliste tegevuste rakendamisel, mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele

(E=A-C)

(F=B-D)

(A)

(B)

(C)

(D)

(E)

(F)

(G)

Prioriteet 1

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“>

Prioriteet 2

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„S“ maxlength=„500“ sisestamisviis=„M“>

Kõik kokku

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

Sellest auditite tulemusel jooksvas arvestuses korrigeeritud summad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

5. liide

Teave nende erieesmärkidega seotud kulude kohta, mille puhul ei ole eeltingimused täidetud

(kumulatiivselt alates programmitöö perioodi algusest)

| Prioriteet | Toetuse arvutamise põhimõte (avalik sektor või kokku) (6) | Tegevuste rakendamisel toetusesaajate kantud ja makstud rahastamiskõlblike kulude summa kooskõlas artikli 91 lõike 3 punktiga a või c või liidu osalus vastavalt artikli 91 lõikele 4, mis on seotud täitmata rakendustingimustega artikli 15 lõike 5 või 6 tähenduses, v.a tegevused, mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele | Tegevuste rakendamisel toetusesaajate kantud ja makstud rahastamiskõlblike kulude summa kooskõlas artikli 91 lõike 3 punktiga a või c või liidu osalus vastavalt artikli 91 lõikele 4, mis on seotud täidetud rakendustingimustega artikli 15 lõike 5 või 6 tähenduses või mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele (7) |
| --- | --- | --- | --- |
| Kokku | Avalik sektor | Kokku | Avalik sektor |
| (A) | (B) | (C) | (D) | (E) |
| Prioriteet 1 | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Prioriteet 2 | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Prioriteet 3 | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Kõik kokku | | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |

Prioriteet

Toetuse arvutamise põhimõte (avalik sektor või kokku) (6)

Tegevuste rakendamisel toetusesaajate kantud ja makstud rahastamiskõlblike kulude summa kooskõlas artikli 91 lõike 3 punktiga a või c või liidu osalus vastavalt artikli 91 lõikele 4, mis on seotud täitmata rakendustingimustega artikli 15 lõike 5 või 6 tähenduses, v.a tegevused, mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele

Tegevuste rakendamisel toetusesaajate kantud ja makstud rahastamiskõlblike kulude summa kooskõlas artikli 91 lõike 3 punktiga a või c või liidu osalus vastavalt artikli 91 lõikele 4, mis on seotud täidetud rakendustingimustega artikli 15 lõike 5 või 6 tähenduses või mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele (7)

Kokku

Avalik sektor

Kokku

Avalik sektor

(A)

(B)

(C)

(D)

(E)

Prioriteet 1

Vähem arenenud piirkonnad

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Prioriteet 2

Vähem arenenud piirkonnad

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Prioriteet 3

Vähem arenenud piirkonnad

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Kõik kokku

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

6. liide

Teave nende erieesmärkidega seotud kulude kohta, mille puhul ei ole eeltingimused täidetud,

(kumulatiivselt alates programmitöö perioodi algusest) AMIFi, ISFi ja BMVI puhul

| Erieesmärk | Toetuse arvutamise põhimõte (avaliku sektori osalus või kokku) | Tegevuste rakendamisel toetusesaajate kantud ja makstud rahastamiskõlblike kulude summa artikli 91 lõike 3 punkti a või c tähenduses või liidu osalus vastavalt artikli 91 lõikele 4, mis on seotud täitmata rakendustingimustega artikli 15 lõike 5 või 6 tähenduses, v.a tegevused, mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele | Tegevuste rakendamisel toetusesaajate kantud ja makstud rahastamiskõlblike kulude summa artikli 91 lõike 3 punkti a või c tähenduses või liidu osalus vastavalt artikli 91 lõikele 4, mis on seotud täidetud rakendustingimustega artikli 15 lõike 5 või 6 tähenduses või mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele (8) |
| --- | --- | --- | --- |
| (A) | Kokku
  (B) | Avalik sektor
  (C) | Kokku
  (D) | Avalik sektor
  (E) |
| Erieesmärk 1 | | | | | |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 1, BMVI määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 2, BMVI määruse artikli 12 lõike 2 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 3, BMVI määruse artikli 12 lõike 3 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 4 või BMVI määruse artikli 12 lõike 4 (v.a transiidi eriskeem) või AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| BMVI määruse (transiidi eriskeem) artikli 12 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 11 lõike 5, BMVI määruse artikli 11 lõike 5 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| | | | | | |
| Erieesmärk 2 | | | | | |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 1, BMVI määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 2, BMVI määruse artikli 12 lõike 2 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 3, BMVI määruse artikli 12 lõike 3 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 4 või BMVI määruse artikli 12 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 5, BMVI määruse artikli 12 lõike 5 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Erieesmärk 3 | | | | | |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 2 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 3 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 4 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 5 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Erieesmärk 4 (AMIF) | | | | | |
| AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| AMIFi määruse artikli 196 kohaselt rahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| AMIFi määruse artikli 20 kohaselt rahastatavad meetmed | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| | | | | | |
| Tehniline abi kooskõlas artikli 36 lõikega 5 | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Tehniline abi kooskõlas artikliga 37 | <tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Kõik kokku | | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | |

Erieesmärk

Toetuse arvutamise põhimõte (avaliku sektori osalus või kokku)

Tegevuste rakendamisel toetusesaajate kantud ja makstud rahastamiskõlblike kulude summa artikli 91 lõike 3 punkti a või c tähenduses või liidu osalus vastavalt artikli 91 lõikele 4, mis on seotud täitmata rakendustingimustega artikli 15 lõike 5 või 6 tähenduses, v.a tegevused, mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele

Tegevuste rakendamisel toetusesaajate kantud ja makstud rahastamiskõlblike kulude summa artikli 91 lõike 3 punkti a või c tähenduses või liidu osalus vastavalt artikli 91 lõikele 4, mis on seotud täidetud rakendustingimustega artikli 15 lõike 5 või 6 tähenduses või mis aitavad kaasa eeltingimuste täitmisele (8)

(A)

Kokku

(B)

Avalik sektor

(C)

Kokku

(D)

Avalik sektor

(E)

Erieesmärk 1

ISFi määruse artikli 12 lõike 1, BMVI määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 2, BMVI määruse artikli 12 lõike 2 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 3, BMVI määruse artikli 12 lõike 3 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 4 või BMVI määruse artikli 12 lõike 4 (v.a transiidi eriskeem) või AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

BMVI määruse (transiidi eriskeem) artikli 12 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 11 lõike 5, BMVI määruse artikli 11 lõike 5 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Erieesmärk 2

ISFi määruse artikli 12 lõike 1, BMVI määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 2, BMVI määruse artikli 12 lõike 2 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 3, BMVI määruse artikli 12 lõike 3 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 4 või BMVI määruse artikli 12 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 5, BMVI määruse artikli 12 lõike 5 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Erieesmärk 3

ISFi määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 2 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 3 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 4 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 5 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Erieesmärk 4 (AMIF)

AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

AMIFi määruse artikli 15 lõike 2 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

AMIFi määruse artikli 15 lõike 3 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

AMIFi määruse artikli 15 lõike 4 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

AMIFi määruse artikli 15 lõike 5 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

AMIFi määruse artikli 196 kohaselt rahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

AMIFi määruse artikli 20 kohaselt rahastatavad meetmed

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Tehniline abi kooskõlas artikli 36 lõikega 5

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Tehniline abi kooskõlas artikliga 37

<tüüp=„S“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Kõik kokku

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

7. liide

Artikli 91 lõike 5 kohase riigiabiga seoses tehtud ettemaksed (kumulatiivselt alates programmi algusest)

| Prioriteet | Ettemaksete kogusumma (9) | Summa, mis on kaetud toetusesaaja tehtud kulutustega kolme aasta jooksul pärast ettemakse tegemise aastat | Summa, mis ei ole kaetud toetusesaaja tehtud kulutustega ja mille puhul see kolmeaastane tähtaeg ei ole veel möödas |
| --- | --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) |
| Prioriteet 1 | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Prioriteet 2 | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Prioriteet 3 | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Kokku | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| Üleminekupiirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |
| Kõik kokku | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |

Prioriteet

Ettemaksete kogusumma (9)

Summa, mis on kaetud toetusesaaja tehtud kulutustega kolme aasta jooksul pärast ettemakse tegemise aastat

Summa, mis ei ole kaetud toetusesaaja tehtud kulutustega ja mille puhul see kolmeaastane tähtaeg ei ole veel möödas

(A)

(B)

(C)

Prioriteet 1

Vähem arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Prioriteet 2

Vähem arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Prioriteet 3

Vähem arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Kokku

Vähem arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

Üleminekupiirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

Enam arenenud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

Kõik kokku

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

Vormi kohandatakse automaatselt CCI-numbri põhjal. Näiteks regioonide kategooriaid mittesisaldavate programmide korral (Ühtekuuluvusfond, JTF, Euroopa territoriaalse koostöö eesmärk (Interreg), EMKVF) näeb tabel välja järgmine:

| Prioriteet | Programmist tehtud ettemaksete kogusumma (10) | Summa, mille toetusesaajad kasutasid kulutuste tegemiseks kolme aasta jooksul pärast ettemakse tegemise aastat | Summa, mida toetusesaajad ei ole kasutanud kulutuste tegemiseks ja mille puhul kolmeaastane tähtaeg ei ole veel möödas |
| --- | --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) |
| Prioriteet 1 | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Prioriteet 2 | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Prioriteet 3 | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Kõik kokku | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |

Prioriteet

Programmist tehtud ettemaksete kogusumma (10)

Summa, mille toetusesaajad kasutasid kulutuste tegemiseks kolme aasta jooksul pärast ettemakse tegemise aastat

Summa, mida toetusesaajad ei ole kasutanud kulutuste tegemiseks ja mille puhul kolmeaastane tähtaeg ei ole veel möödas

(A)

(B)

(C)

Prioriteet 1

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Prioriteet 2

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Prioriteet 3

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Kõik kokku

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

või

Kohaldatakse AMIFi, ISFi ning BMVI suhtes

| Erieesmärk | Programmist tehtud ettemaksete kogusumma (11) | Summa, mille toetusesaajad kasutasid kulutuste tegemiseks kolme aasta jooksul pärast ettemakse tegemise aastat | Summa, mida toetusesaajad ei ole kasutanud kulutuste tegemiseks ja mille puhul kolmeaastane tähtaeg ei ole veel möödas |
| --- | --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) |
| Erieesmärk 1 | | | |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 1, BMVI määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Erieesmärk 2 | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 1, BMVI määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Erieesmärk 3 | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| ISFi määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Erieesmärk 4 | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> |
| Kõik kokku | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“> |

Erieesmärk

Programmist tehtud ettemaksete kogusumma (11)

Summa, mille toetusesaajad kasutasid kulutuste tegemiseks kolme aasta jooksul pärast ettemakse tegemise aastat

Summa, mida toetusesaajad ei ole kasutanud kulutuste tegemiseks ja mille puhul kolmeaastane tähtaeg ei ole veel möödas

(A)

(B)

(C)

Erieesmärk 1

ISFi määruse artikli 12 lõike 1, BMVI määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Erieesmärk 2

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 1, BMVI määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Erieesmärk 3

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

ISFi määruse artikli 12 lõike 1 või AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Erieesmärk 4

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

AMIFi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt kaasrahastatavad meetmed

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

Kõik kokku

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„G“>

---

(1)  Kui programm on seotud rohkem kui ühe fondiga, esitatakse raamatupidamisaruanne iga fondi kohta eraldi.

(2)  Koodide seletus:

tüüp: N = number, D = kuupäev, S = string, C = märkeruut, P = protsendimäär, B = kahendmuutuja, Cu = rahaühik

sisestamisviis: M = käsitsi, S = valiku hulgast, G = sisestati süsteemis

(3)  Seda summat ei kanta maksetaotlustesse.

(4)  Seda summat ei kanta maksetaotlustesse.

(5)  See summa ei sisaldu maksetaotluses.

(6)  EMKVFi puhul kehtib kaasrahastamine ainult rahastamiskõlblike avaliku sektori kulude kogusumma suhtes. Seepärast kohandatakse arvutamise põhimõtet EMKVFi puhul selles vormis automaatselt avalikule sektorile.

(7)  Käesoleva veeru summad peaksid olema samad, mis on toodud XXIV lisa 1. liite esimeses tabelis.

(8)  Käesoleva veeru summad peaksid olema samad, mis on toodud XXIV lisa esimeses tabelis.

(9)  Sisaldub tegevuse rakendamisel toetusesaajate kantud ja makstud rahastamiskõlblike kulude kogusummas. Kuna riigiabi on igal juhul avaliku sektori kulu, võrdub kõnealune kogusumma avaliku sektori kuludega.

(10)  Sisaldub tegevuse rakendamisel toetusesaajate kantud ja makstud rahastamiskõlblike kulude kogusummas, nagu on osutatud maksetaotluses. Kuna riigiabi on igal juhul avaliku sektori kulu, võrdub kõnealune kogusumma avaliku sektori kuludega.

(11)  Sisaldub tegevuse rakendamisel toetusesaajate kantud ja makstud rahastamiskõlblike kulude kogusummas, nagu on osutatud maksetaotluses. Kuna riigiabi on igal juhul avaliku sektori kulu, võrdub kõnealune kogusumma avaliku sektori kuludega.

---

XXV LISA

FINANTSKORREKTSIOONIDE TASEME MÄÄRAMINE: ÜHTSE MÄÄRAGA JA EKSTRAPOLEERITUD FINANTSKORREKTSIOONID– ARTIKLI 104 LÕIGE 1

1.   Ekstrapoleeritud korrektsiooni kohaldamine

Ekstrapoleeritud finantskorrektsioonide kohaldamisel ekstrapoleeritakse esindusliku valimi kontrolli tulemusi ülejäänud populatsioonile, millest valim finantskorrektsiooni määramiseks võeti.

2.   Ühtse määraga korrektsiooni kohaldamisel arvesse võetavad asjaolud

| a) | tõsise puuduse või tõsiste puuduste raskus kogu juhtimis- ja kontrollisüsteemi kui terviku kontekstis; |
| --- | --- |

a)

tõsise puuduse või tõsiste puuduste raskus kogu juhtimis- ja kontrollisüsteemi kui terviku kontekstis;

| b) | tõsise puuduse või tõsiste puuduste sagedus ja ulatus; |
| --- | --- |

b)

tõsise puuduse või tõsiste puuduste sagedus ja ulatus;

| c) | liidu eelarvele põhjustatava rahalise kahju tase. |
| --- | --- |

c)

liidu eelarvele põhjustatava rahalise kahju tase.

3.   Ühtse määraga finantskorrektsiooni tase määratakse kindlaks järgmiselt:

| a) | kui tõsine puudus või tõsised puudused on nii põhimõttelised, sagedased või laialt levinud, et see/need kujutab/kujutavad endast süsteemi täielikku tõrget, mis seab ohtu kõikide asjaomaste kulude seaduslikkuse ja korrektsuse, kohaldatakse ühtset määra 100 %; |
| --- | --- |

a)

kui tõsine puudus või tõsised puudused on nii põhimõttelised, sagedased või laialt levinud, et see/need kujutab/kujutavad endast süsteemi täielikku tõrget, mis seab ohtu kõikide asjaomaste kulude seaduslikkuse ja korrektsuse, kohaldatakse ühtset määra 100 %;

| b) | kui tõsine puudus või tõsised puudused on nii sagedased ja laialt levinud, et see/need kujutab/kujutavad endast süsteemi äärmiselt tõsist tõrget, mis seab ohtu väga suure osa asjaomaste kulude seaduslikkuse ja korrektsuse, kohaldatakse ühtset määra 25 %; |
| --- | --- |

b)

kui tõsine puudus või tõsised puudused on nii sagedased ja laialt levinud, et see/need kujutab/kujutavad endast süsteemi äärmiselt tõsist tõrget, mis seab ohtu väga suure osa asjaomaste kulude seaduslikkuse ja korrektsuse, kohaldatakse ühtset määra 25 %;

| c) | kui tõsine puudus või tõsised puudused tuleneb/tulenevad süsteemi mittetäielikust toimimisest või nii kehvast või nii harvast toimimisest, et see seab ohtu suure osa asjaomaste kulude seaduslikkuse ja korrektsuse, kohaldatakse ühtset määra 10 %; |
| --- | --- |

c)

kui tõsine puudus või tõsised puudused tuleneb/tulenevad süsteemi mittetäielikust toimimisest või nii kehvast või nii harvast toimimisest, et see seab ohtu suure osa asjaomaste kulude seaduslikkuse ja korrektsuse, kohaldatakse ühtset määra 10 %;

| d) | kui tõsine puudus või tõsised puudused tuleneb/tulenevad süsteemi ebajärjepidevast toimimisest, mis seab ohtu märkimisväärse osa asjaomaste kulude seaduslikkuse ja korrektsuse, kohaldatakse ühtset määra 5 %. |
| --- | --- |

d)

kui tõsine puudus või tõsised puudused tuleneb/tulenevad süsteemi ebajärjepidevast toimimisest, mis seab ohtu märkimisväärse osa asjaomaste kulude seaduslikkuse ja korrektsuse, kohaldatakse ühtset määra 5 %.

Kui tulenevalt vastutavate asutuste tegematajätmisest korrektsioonimeetmete võtmisel pärast ühel aruandeaastal kohaldatud finantskorrektsiooni tuvastatakse järgneval aruandeaastal sama tõsine puudus või samad tõsised puudused, võib korrektsiooni määra tulenevalt tõsise puuduse või tõsiste puuduste püsimisest suurendada tasemele, mis ei ületa järgmise kategooria taset.

Kui ühtse määra tase osutub pärast osas 2 loetletud elementide arvesse võtmist ebaproportsionaalseks, võib korrektsiooni määra vähendada.

---

XXVI LISA

KOGUVAHENDITE LIIKMESRIIKIDELE ERALDAMISE METOODIKA – ARTIKLI 109 LÕIGE 2

Tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi kohaselt rahastamiskõlblikele vähem arenenud piirkondadele toetuse eraldamise meetod – artikli 108 lõike 2 punkt a

| 1. | Igale liikmesriigile ette nähtud eraldised on tema rahastamiskõlblikele piirkondadele eraldatavate vahendite summa, mis arvutatakse vastavalt järgmistele alapunktidele:






  a) | aasta absoluutsumma (eurodes) määratakse kindlaks, korrutades kõnealuse piirkonna rahvaarvu kõnealuse piirkonna elaniku kohta arvestatava SKP (mõõdetuna ostujõu standardites) ja EL 27 elaniku kohta arvestatava keskmise SKP (mõõdetuna ostujõu standardites) vahega; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

aasta absoluutsumma (eurodes) määratakse kindlaks, korrutades kõnealuse piirkonna rahvaarvu kõnealuse piirkonna elaniku kohta arvestatava SKP (mõõdetuna ostujõu standardites) ja EL 27 elaniku kohta arvestatava keskmise SKP (mõõdetuna ostujõu standardites) vahega;

| b) | kõnealuse piirkonna rahastamise kogusumma kindlaksmääramiseks kohaldatakse ülaltoodud absoluutsumma suhtes protsendimäära; selline protsendimäär on astmeline, et võtta arvesse rahastamiskõlbliku piirkonna asukohaks oleva liikmesriigi suhtelist jõukust ostujõu standardites võrreldes EL 27 keskmisega, s.o:






  i) | piirkondade puhul liikmesriikides, mille kogurahvatulu elaniku kohta on alla 82 % EL 27 keskmisest: 2,85 %; |
| --- | --- | --- |

b)

kõnealuse piirkonna rahastamise kogusumma kindlaksmääramiseks kohaldatakse ülaltoodud absoluutsumma suhtes protsendimäära; selline protsendimäär on astmeline, et võtta arvesse rahastamiskõlbliku piirkonna asukohaks oleva liikmesriigi suhtelist jõukust ostujõu standardites võrreldes EL 27 keskmisega, s.o:

i)

piirkondade puhul liikmesriikides, mille kogurahvatulu elaniku kohta on alla 82 % EL 27 keskmisest: 2,85 %;

| ii) | piirkondade puhul liikmesriikides, mille kogurahvatulu elaniku kohta on 82-99 % EL 27 keskmisest: 1,25 %; |
| --- | --- |

ii)

piirkondade puhul liikmesriikides, mille kogurahvatulu elaniku kohta on 82-99 % EL 27 keskmisest: 1,25 %;

| iii) | piirkondade puhul liikmesriikides, mille kogurahvatulu elaniku kohta on üle 99 % EL 27 keskmisest: 0,75 %; |
| --- | --- |

iii)

piirkondade puhul liikmesriikides, mille kogurahvatulu elaniku kohta on üle 99 % EL 27 keskmisest: 0,75 %;

| c) | kui see on kohaldatav, lisatakse alapunkti b kohaselt saadud summale summa, mis saadakse 570 euro suuruse lisamakse eraldamisega iga töötu elaniku kohta aastas, kohaldatuna arvu suhtes, mille võrra ületab asjaomase piirkonna töötute arv nende inimeste arvu, kes oleksid töötud, kui kohaldataks kõikide vähem arenenud piirkondade keskmist tööpuuduse määra; |
| --- | --- |

c)

kui see on kohaldatav, lisatakse alapunkti b kohaselt saadud summale summa, mis saadakse 570 euro suuruse lisamakse eraldamisega iga töötu elaniku kohta aastas, kohaldatuna arvu suhtes, mille võrra ületab asjaomase piirkonna töötute arv nende inimeste arvu, kes oleksid töötud, kui kohaldataks kõikide vähem arenenud piirkondade keskmist tööpuuduse määra;

| d) | kui see on kohaldatav, lisatakse alapunkti c kohaselt saadud summale summa, mis saadakse 570 euro suuruse lisamakse eraldamisega iga noore töötu elaniku (vanuserühmas 15–24) kohta aastas, kohaldatuna arvu suhtes, mille võrra ületab asjaomase piirkonna noorte töötute arv nende noorte arvu, kes oleksid töötud, kui kohaldataks kõikide vähem arenenud piirkondade keskmist noorte tööpuuduse määra; |
| --- | --- |

d)

kui see on kohaldatav, lisatakse alapunkti c kohaselt saadud summale summa, mis saadakse 570 euro suuruse lisamakse eraldamisega iga noore töötu elaniku (vanuserühmas 15–24) kohta aastas, kohaldatuna arvu suhtes, mille võrra ületab asjaomase piirkonna noorte töötute arv nende noorte arvu, kes oleksid töötud, kui kohaldataks kõikide vähem arenenud piirkondade keskmist noorte tööpuuduse määra;

| e) | kui see on kohaldatav, lisatakse alapunkti d kohaselt saadud summale summa, mis saadakse 270 euro suuruse lisamakse eraldamisega iga elaniku (vanuserühmas 25-64) kohta aastas, kohaldatuna arvu suhtes, mis tuleb maha arvata asjaomase piirkonna elanike arvust, et saavutada kõikide vähem arenenud piirkondade madala haridustaseme (madalam kui algharidus, algharidus ja teise taseme alumise astme haridus) keskmine määr; |
| --- | --- |

e)

kui see on kohaldatav, lisatakse alapunkti d kohaselt saadud summale summa, mis saadakse 270 euro suuruse lisamakse eraldamisega iga elaniku (vanuserühmas 25-64) kohta aastas, kohaldatuna arvu suhtes, mis tuleb maha arvata asjaomase piirkonna elanike arvust, et saavutada kõikide vähem arenenud piirkondade madala haridustaseme (madalam kui algharidus, algharidus ja teise taseme alumise astme haridus) keskmine määr;

| f) | kui see on kohaldatav, lisatakse alapunkti e kohaselt saadud summale 1 euro CO2 ekvivalenttonni kohta aastas, kohaldatuna piirkonna elanikkonna osakaalule CO2 ekvivalenttonnide arvus, mille võrra liikmesriik ületab 2016. aastal komisjoni poolt 2030. aastaks seatud eesmärki kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kohta väljaspool heitkogustega kauplemise süsteemi; |
| --- | --- |

f)

kui see on kohaldatav, lisatakse alapunkti e kohaselt saadud summale 1 euro CO2 ekvivalenttonni kohta aastas, kohaldatuna piirkonna elanikkonna osakaalule CO2 ekvivalenttonnide arvus, mille võrra liikmesriik ületab 2016. aastal komisjoni poolt 2030. aastaks seatud eesmärki kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kohta väljaspool heitkogustega kauplemise süsteemi;

| g) | alapunkti f kohaselt saadud summale lisatakse summa, mis saadakse 405 euro suuruse lisamakse eraldamisega iga elaniku kohta aastas, kohaldatuna piirkondade elanikkonna osale, mis vastab netosisserändele väljastpoolt liidu liikmesriiki alates 1. jaanuarist 2014. |
| --- | --- |

g)

alapunkti f kohaselt saadud summale lisatakse summa, mis saadakse 405 euro suuruse lisamakse eraldamisega iga elaniku kohta aastas, kohaldatuna piirkondade elanikkonna osale, mis vastab netosisserändele väljastpoolt liidu liikmesriiki alates 1. jaanuarist 2014.

Tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi kohaselt rahastamiskõlblikele üleminekupiirkondadele toetuse eraldamise meetod – artikli 108 lõike 2 punkt b

| 2. | Igale liikmesriigile ette nähtud eraldised on tema rahastamiskõlblikele piirkondadele eraldatavate vahendite summa, mis arvutatakse vastavalt järgmistele alapunktidele:






  a) | abi minimaalse ja maksimaalse teoreetilise osakaalu kindlaksmääramine iga rahastamiskõlbliku üleminekupiirkonna kohta. Toetuse miinimumtase vastab kõigi enam arenenud piirkondade abi keskmisele algsele osakaalule elaniku kohta, s.o 15,2 eurole elaniku kohta aastas. Toetuse maksimumtaseme puhul kasutatakse teoreetilist piirkonda, mille SKP elaniku kohta on 75 % EL 27 keskmisest, ja see arvutatakse punkti 1 alapunktides a ja b sätestatud meetodit kasutades. Nii saadud summast võetakse arvesse 60 %; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

abi minimaalse ja maksimaalse teoreetilise osakaalu kindlaksmääramine iga rahastamiskõlbliku üleminekupiirkonna kohta. Toetuse miinimumtase vastab kõigi enam arenenud piirkondade abi keskmisele algsele osakaalule elaniku kohta, s.o 15,2 eurole elaniku kohta aastas. Toetuse maksimumtaseme puhul kasutatakse teoreetilist piirkonda, mille SKP elaniku kohta on 75 % EL 27 keskmisest, ja see arvutatakse punkti 1 alapunktides a ja b sätestatud meetodit kasutades. Nii saadud summast võetakse arvesse 60 %;

| b) | algsete piirkondlike eraldiste arvutamine, mille puhul võetakse arvesse piirkonna SKPd elaniku kohta (ostujõu standardites), kasutades piirkonna elaniku kohta arvestatava suhtelise SKP lineaarset interpoleerimist EL 27 võrreldes; |
| --- | --- |

b)

algsete piirkondlike eraldiste arvutamine, mille puhul võetakse arvesse piirkonna SKPd elaniku kohta (ostujõu standardites), kasutades piirkonna elaniku kohta arvestatava suhtelise SKP lineaarset interpoleerimist EL 27 võrreldes;

| c) | kui see on kohaldatav, lisatakse alapunkti b kohaselt saadud summale summa, mis saadakse 560 euro suuruse lisamakse eraldamisega iga töötu elaniku kohta aastas, kohaldatuna arvu suhtes, mille võrra ületab asjaomase piirkonna töötute arv nende inimeste arvu, kes oleksid töötud, kui kohaldataks kõikide vähem arenenud piirkondade keskmist tööpuuduse määra; |
| --- | --- |

c)

kui see on kohaldatav, lisatakse alapunkti b kohaselt saadud summale summa, mis saadakse 560 euro suuruse lisamakse eraldamisega iga töötu elaniku kohta aastas, kohaldatuna arvu suhtes, mille võrra ületab asjaomase piirkonna töötute arv nende inimeste arvu, kes oleksid töötud, kui kohaldataks kõikide vähem arenenud piirkondade keskmist tööpuuduse määra;

| d) | kui see on kohaldatav, lisatakse alapunkti c kohaselt saadud summale summa, mis saadakse 560 euro suuruse lisamakse eraldamisega iga noore töötu elaniku (15–24 aastase elanikkonna seas) kohta aastas, kohaldatuna arvu suhtes, mille võrra ületab asjaomase piirkonna noorte töötute arv nende noorte arvu, kes oleksid töötud, kui kohaldataks kõikide vähem arenenud piirkondade keskmist noorte tööpuuduse määra; |
| --- | --- |

d)

kui see on kohaldatav, lisatakse alapunkti c kohaselt saadud summale summa, mis saadakse 560 euro suuruse lisamakse eraldamisega iga noore töötu elaniku (15–24 aastase elanikkonna seas) kohta aastas, kohaldatuna arvu suhtes, mille võrra ületab asjaomase piirkonna noorte töötute arv nende noorte arvu, kes oleksid töötud, kui kohaldataks kõikide vähem arenenud piirkondade keskmist noorte tööpuuduse määra;

| e) | kui see on kohaldatav, lisatakse alapunkti d kohaselt saadud summale summa, mis saadakse 250 euro suuruse lisamakse eraldamisega iga elaniku (25–64 aastase elanikkonna seas) kohta aastas, kohaldatuna arvu suhtes, mis tuleb maha arvata asjaomase piirkonna elanike arvust, et saavutada kõikide vähem arenenud piirkondade madala haridustaseme (madalam kui algharidus, algharidus ja teise taseme alumise astme haridus) keskmine määr; |
| --- | --- |

e)

kui see on kohaldatav, lisatakse alapunkti d kohaselt saadud summale summa, mis saadakse 250 euro suuruse lisamakse eraldamisega iga elaniku (25–64 aastase elanikkonna seas) kohta aastas, kohaldatuna arvu suhtes, mis tuleb maha arvata asjaomase piirkonna elanike arvust, et saavutada kõikide vähem arenenud piirkondade madala haridustaseme (madalam kui algharidus, algharidus ja teise taseme alumise astme haridus) keskmine määr;

| f) | kui see on kohaldatav, lisatakse alapunkti e kohaselt saadud summale 1 euro CO2 ekvivalenttonni kohta aastas, kohaldatuna piirkonna elanikkonna osakaalule CO2 ekvivalenttonnide arvus, mille võrra liikmesriik ületab 2016. aastal komisjoni poolt 2030. aastaks seatud eesmärki kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kohta väljaspool heitkogustega kauplemise süsteemi; |
| --- | --- |

f)

kui see on kohaldatav, lisatakse alapunkti e kohaselt saadud summale 1 euro CO2 ekvivalenttonni kohta aastas, kohaldatuna piirkonna elanikkonna osakaalule CO2 ekvivalenttonnide arvus, mille võrra liikmesriik ületab 2016. aastal komisjoni poolt 2030. aastaks seatud eesmärki kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kohta väljaspool heitkogustega kauplemise süsteemi;

| g) | alapunkti f kohaselt saadud summale lisatakse summa, mis saadakse 405 euro suuruse lisamakse eraldamisega iga elaniku kohta aastas, kohaldatuna piirkonna elanikkonna osale, mis vastab netosisserändele väljastpoolt liidu liikmesriiki alates 1. jaanuarist 2014. |
| --- | --- |

g)

alapunkti f kohaselt saadud summale lisatakse summa, mis saadakse 405 euro suuruse lisamakse eraldamisega iga elaniku kohta aastas, kohaldatuna piirkonna elanikkonna osale, mis vastab netosisserändele väljastpoolt liidu liikmesriiki alates 1. jaanuarist 2014.

Tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi kohaselt rahastamiskõlblikele enam arenenud piirkondadele toetuse eraldamise meetod – artikli 108 lõike 2 punkt c

| 3. | Algne teoreetiline rahastamise kogusumma saadakse, korrutades abi osatähtsuse 15,2 eurot elaniku kohta aastas abikõlblike elanike arvuga. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Igale asjaomasele liikmesriigile kuuluv osa on riigi rahastamiskõlblike piirkondade osade summa, mis määratakse kindlaks järgmiste kriteeriumide alusel vastavalt esitatud osakaalule:






  a) | piirkonna kogurahvastik (kaal 20 %); |
| --- | --- | --- |

4.

a)

piirkonna kogurahvastik (kaal 20 %);

| b) | töötute arv NUTS 2. tasandi piirkondades, mille tööpuuduse määr on suurem kui kõigi enam arenenud piirkondade keskmine (kaal 12,5 %); |
| --- | --- |

b)

töötute arv NUTS 2. tasandi piirkondades, mille tööpuuduse määr on suurem kui kõigi enam arenenud piirkondade keskmine (kaal 12,5 %);

| c) | täiendav tööhõive, mida on tarvis kõigi enam arenenud piirkondade keskmise tööhõive määra (20–64aastase elanikkonna seas) saavutamiseks (kaal 20 %); |
| --- | --- |

c)

täiendav tööhõive, mida on tarvis kõigi enam arenenud piirkondade keskmise tööhõive määra (20–64aastase elanikkonna seas) saavutamiseks (kaal 20 %);

| d) | kolmanda taseme hariduse omandanud 30–34aastaste elanike täiendav arv, mida on tarvis kõigi enam arenenud piirkondade kolmanda taseme hariduse omandanute keskmise määra (30–34aastase elanikkonna seas) saavutamiseks (kaal 22,5 %); |
| --- | --- |

d)

kolmanda taseme hariduse omandanud 30–34aastaste elanike täiendav arv, mida on tarvis kõigi enam arenenud piirkondade kolmanda taseme hariduse omandanute keskmise määra (30–34aastase elanikkonna seas) saavutamiseks (kaal 22,5 %);

| e) | madala haridustasemega noorte (18–24aastased) arv, mis tuleb praegusest lahutada, et saavutada kõigi enam arenenud piirkondade madala haridustasemega noorte (18–24aastased) keskmine määr (kaal 15 %); |
| --- | --- |

e)

madala haridustasemega noorte (18–24aastased) arv, mis tuleb praegusest lahutada, et saavutada kõigi enam arenenud piirkondade madala haridustasemega noorte (18–24aastased) keskmine määr (kaal 15 %);

| f) | piirkonna tegeliku SKP (mõõdetuna ostujõu standardites) ja piirkonna teoreetilise SKP vaheline erinevus, kui piirkonnas oleks sama SKP elaniku kohta mis kõige jõukamal NUTS 2. tasandi piirkonnal (kaal 7,5 %); |
| --- | --- |

f)

piirkonna tegeliku SKP (mõõdetuna ostujõu standardites) ja piirkonna teoreetilise SKP vaheline erinevus, kui piirkonnas oleks sama SKP elaniku kohta mis kõige jõukamal NUTS 2. tasandi piirkonnal (kaal 7,5 %);

| g) | rahvaarv NUTS 3. tasandi piirkondades, mille rahvastiku tihedus on alla 12,5 elaniku/km2 kohta (kaal 2,5 %). |
| --- | --- |

g)

rahvaarv NUTS 3. tasandi piirkondades, mille rahvastiku tihedus on alla 12,5 elaniku/km2 kohta (kaal 2,5 %).

| 5. | Kui see on kohaldatav, lisatakse summadele, mille NUTS 2. tasandi piirkond on saanud vastavalt punktile 4, veel summa, mis saadakse 1 euro suuruse makse eraldamisega iga CO2 tonni kohta aastas, mis vastab piirkonna rahvastiku osatähtsusele CO2 koguses, mille võrra ületab liikmesriik 2016. aastal komisjoni poolt 2030. aastaks seatud eesmärki kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kohta väljaspool heitkogustega kauplemise süsteemi. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kui see on kohaldatav, lisatakse summale, mille NUTS 2 tasandi piirkond on saanud vastavalt punktile 5, veel summa, mis saadakse 405 euro suuruse lisamakse eraldamisega iga elaniku kohta aastas, lähtudes piirkonna elanike osakaalust rändesaldos, mis hõlmab liikmesriiki alates 1. jaanuarist 2014 väljastpoolt liidu saabunud isikuid. |
| --- | --- |

6.

Ühtekuuluvusfondi tingimuste kohaselt rahastamiskõlblikele liikmesriikidele toetuse eraldamise meetod – artikli 108 lõige 3

| 7. | Rahastamise kogusumma saadakse, korrutades abi keskmise osatähtsuse 62,9 eurot elaniku kohta aastas abikõlblike elanike arvuga. Sellest teoreetilisest kogueraldisest igale rahastamiskõlblikule liikmesriigile antav summa vastab protsendimäärale, mis põhineb riigi elanikkonnal, pindalal ja riigi jõukusel, ning saadakse järgmiste alapunktide rakendamise abil:






  a) | liikmesriigi rahvaarvu ja pindala aritmeetilise keskmise osakaalu arvutamine kõigi rahastamiskõlblike liikmesriikide kogu elanikkonnast ja pindalast. Kui aga liikmesriigi osakaal kogu elanikkonnast ületab tema osakaalu kogupindalast teguri võrra, mis on viis või suurem, peegeldades äärmiselt suurt rahvastikutihedust, kasutatakse selles etapis ainult liikmesriigi osakaalu kogu elanikkonnast; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

liikmesriigi rahvaarvu ja pindala aritmeetilise keskmise osakaalu arvutamine kõigi rahastamiskõlblike liikmesriikide kogu elanikkonnast ja pindalast. Kui aga liikmesriigi osakaal kogu elanikkonnast ületab tema osakaalu kogupindalast teguri võrra, mis on viis või suurem, peegeldades äärmiselt suurt rahvastikutihedust, kasutatakse selles etapis ainult liikmesriigi osakaalu kogu elanikkonnast;

| b) | sellisel viisil saadud protsendimäära korrigeeritakse koefitsiendiga, mis moodustab ühe kolmandiku protsendimäärast, mille võrra selle liikmesriigi ajavahemiku 2015–2017 kogurahvatulu elaniku kohta (mõõdetuna ostujõu standardites) ületab kõigi rahastamiskõlblike liikmesriikide keskmist kogurahvatulu elaniku kohta või jääb sellest allapoole (keskmine vastab 100 %-le). |
| --- | --- |

b)

sellisel viisil saadud protsendimäära korrigeeritakse koefitsiendiga, mis moodustab ühe kolmandiku protsendimäärast, mille võrra selle liikmesriigi ajavahemiku 2015–2017 kogurahvatulu elaniku kohta (mõõdetuna ostujõu standardites) ületab kõigi rahastamiskõlblike liikmesriikide keskmist kogurahvatulu elaniku kohta või jääb sellest allapoole (keskmine vastab 100 %-le).

Ühegi rahastamiskõlbliku liikmesriigi puhul ei tohi Ühtekuuluvusfondi eraldiste osa olla suurem kui üks kolmandik kogusummast, millest on pärast punktide 10–16 kohaldamist maha arvatud Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi (Interreg) kohased eraldised. Sellise korrigeerimise tulemusena suurenevad proportsionaalselt kõik muud punktide 1–6 kohased ülekanded.

Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgiga (Interreg) seotud toetuse eraldamise meetod – artikkel 12

| 8. | Liikmesriigi poolt eraldatavad vahendid piiriülesele, riikidevahelisele ja äärepoolseimate piirkondade koostööle arvutatakse järgmiste kriteeriumide ja esitatud kaalude alusel kindlaks määratud osade kaalutud summana:






  a) | kogurahvastik kõikides NUTS 3. tasandi piirialadel ja teistes NUTS 3. tasandi piirkondades, kus vähemalt pool elanikkonnast elab kuni 25 km kaugusel piirist (kaal 45,8 %); |
| --- | --- | --- |

8.

a)

kogurahvastik kõikides NUTS 3. tasandi piirialadel ja teistes NUTS 3. tasandi piirkondades, kus vähemalt pool elanikkonnast elab kuni 25 km kaugusel piirist (kaal 45,8 %);

| b) | rahvastik, kes elab kuni 25 km kaugusel piirist (kaal 30,5 %); |
| --- | --- |

b)

rahvastik, kes elab kuni 25 km kaugusel piirist (kaal 30,5 %);

| c) | liikmesriikide kogurahvastik (kaal 20 %); |
| --- | --- |

c)

liikmesriikide kogurahvastik (kaal 20 %);

| d) | äärepoolseimate piirkondade kogurahvastik (kaal 3,7 %). |
| --- | --- |

d)

äärepoolseimate piirkondade kogurahvastik (kaal 3,7 %).

Piiriülese koostöö haru osakaal vastab kriteeriumide a ja b kaalude summale. Riikidevahelise koostöö haru osakaal vastab kriteeriumi c kaalule. Äärepoolseimate piirkondade koostöö osakaal vastab kriteeriumi d kaalule.

Lisatoetuse eraldamise meetodit ELi toimimise lepingu artiklis 349 määratletud äärepoolseimatele piirkondadele ja NUTS 2. tasandi piirkondadele, mis täidavad 1994. aasta ühinemisakti protokolli nr 6 artiklis 2 sätestatud kriteeriume – artikli 110 lõike 1 punkt e

| 9. | Äärepoolseimatele NUTS 2. tasandi piirkondadele ja hõredalt asustatud põhjapoolsetele NUTS 2. tasandi piirkondadele on ette nähtud täiendav eritoetus, mis vastab abi osakaalule 40 eurot elaniku kohta aastas. See eraldis jaotatakse piirkonna ja liikmesriigi kohta proportsionaalselt nende piirkondade kogurahvastikuga.
  Majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust toetavatest fondidest tehtavate ülekannete miinimum- ja maksimummäär |
| --- | --- |

9.

Majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust toetavatest fondidest tehtavate ülekannete miinimum- ja maksimummäär

| 10. | Selleks, et soodustada ühtekuuluvusvahendite asjakohast koondamist vähem arenenud piirkondadesse ja liikmesriikidesse ning erinevuste vähendamist elaniku kohta antava keskmise abi osatähtsuses, määratakse igale liikmesriigile fondidest ülekantavate summade maksimummäär protsendina liikmesriigi SKPst ning need määrad on järgmised:






  a) | liikmesriikidele, kelle keskmine kogurahvatulu elaniku kohta (mõõdetuna ostujõu standardites) ajavahemikul 2015–2017 moodustab EL 27 keskmisest vähem kui 55 % elaniku kohta: 2,3 % nende SKPst; |
| --- | --- | --- |

10.

a)

liikmesriikidele, kelle keskmine kogurahvatulu elaniku kohta (mõõdetuna ostujõu standardites) ajavahemikul 2015–2017 moodustab EL 27 keskmisest vähem kui 55 % elaniku kohta: 2,3 % nende SKPst;

| b) | liikmesriikidele, kelle keskmine kogurahvatulu elaniku kohta (mõõdetuna ostujõu standardites) ajavahemikul 2015–2017 moodustab EL 27 keskmisest 68 % või üle selle elaniku kohta: 1,5 % nende SKPst; |
| --- | --- |

b)

liikmesriikidele, kelle keskmine kogurahvatulu elaniku kohta (mõõdetuna ostujõu standardites) ajavahemikul 2015–2017 moodustab EL 27 keskmisest 68 % või üle selle elaniku kohta: 1,5 % nende SKPst;

| c) | liikmesriikidele, kelle keskmine kogurahvatulu elaniku kohta (mõõdetuna ostujõu standardites) ajavahemikul 2015–2017 moodustab EL 27 keskmisest 55 % või üle selle ja alla 68 % elaniku kohta: protsendimäär saadakse lineaarse interpoleerimise teel, mis jääb 2,3 % ja 1,5 % vahele nende SKPst ning mille tulemusel vähendatakse proportsionaalselt ülemmäära protsenti vastavalt jõukuse kasvule. |
| --- | --- |

c)

liikmesriikidele, kelle keskmine kogurahvatulu elaniku kohta (mõõdetuna ostujõu standardites) ajavahemikul 2015–2017 moodustab EL 27 keskmisest 55 % või üle selle ja alla 68 % elaniku kohta: protsendimäär saadakse lineaarse interpoleerimise teel, mis jääb 2,3 % ja 1,5 % vahele nende SKPst ning mille tulemusel vähendatakse proportsionaalselt ülemmäära protsenti vastavalt jõukuse kasvule.

Ülemmäärasid kohaldatakse aastapõhiselt komisjoni SKP prognooside suhtes ning, kui see on kohaldatav, vähendatakse nendega proportsionaalselt kõiki asjaomastele liikmesriikidele tehtavaid ülekandeid (välja arvatud ülekanded enam arenenud piirkondadele ja ülekanded Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames (Interreg)), selleks et saavutada ülekannete maksimummäär.

| 11. | Punktis 10 kirjeldatud normide alusel ei tohi ühelegi liikmesriigile määrata eraldist, mis on suurem kui 107 % liikmesriigi programmiperioodi 2014–2020 tegelikust määrast. Kõnealust kohandamist kohaldatakse proportsionaalselt kõikide asjaomastele liikmesriikidele tehtavate ülekannete suhtes (välja arvatud ülekanded Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi (Interreg) raames)), et saavutada ülekannete maksimummäär. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Liikmesriigile fondidest tehtava kogueraldise miinimummäär on 76 % aastate 2014–2020 kogueraldisest sellele riigile. Fondidest tehtav kogueraldise miinimummäär sellisele liikmesriigile, kus vähemalt üks kolmandik elanikkonnast elab NUTS 2. tasandi piirkondades, mille SKP elaniku kohta (mõõdetuna ostujõu standardites) on väiksem kui 50 % EL 27 keskmisest, vastab 85 %-le kõnealuse riigi kogueraldisest 2014.–2020. aastal. Selle nõude täitmiseks tehtavat kohandust kohaldatakse proportsionaalselt fondide eraldistele, välja arvatud Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi (Interreg) raames tehtavad eraldised. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Fondide maksimaalne kogueraldis liikmesriigile, mille kogurahvatulu elaniku kohta (mõõdetuna ostujõu standardites) on vähemalt 120 % EL 27 keskmisest, vastab 80 %-le 2014.–2020. aasta kogueraldisest kõnealusele liikmesriigile. Fondide maksimaalne kogueraldis liikmesriigile, mille kogurahvatulu elaniku kohta (mõõdetuna ostujõu standardites) on 110 % või üle selle ning alla 120 % EL 27 keskmisest, vastab 90 %-le 2014.–2020. aasta kogueraldisest kõnealusele liikmesriigile. Selle nõude täitmiseks tehtavat kohandust kohaldatakse proportsionaalselt fondide eraldistele, välja arvatud Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi (Interreg) raames tehtavad eraldised. Kui liikmesriigil on üleminekupiirkonnad, mille suhtes kohaldatakse punkti 16, kantakse 25 % selle liikmesriigi enam arenenud piirkondadele ette nähtud eraldisest üle selle liikmesriigi üleminekupiirkondadele ette nähtud eraldise alla. |
| --- | --- |

13.

Lisasätted

| 14. | Kõikide piirkondade puhul, mis olid programmitöö perioodil 2014–2020 liigitatud vähem arenenud piirkondadeks, kuid mille SKP elaniku kohta on üle 75 % EL 27 keskmisest elaniku kohta, võrdub majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi raames neile igal aastal eraldatava toetuse miinimumtase 60 %ga nende varasemast keskmisest soovituslikust aastaeraldisest, mille komisjon arvutas välja mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 raames. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Ükski üleminekupiirkond ei saa vähem, kui ta oleks saanud siis, kui ta oleks olnud enam arenenud piirkond. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Liikmesriigi minimaalne kogueraldis oma üleminekupiirkondadele, mis olid juba 2014.-2020. aastal üleminekupiirkonnad, on vähemalt 65 % kogueraldisest, mis on selle liikmesriigi kõnealustele piirkondadele 2014.–2020. aastaks ette nähtud. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Punktides 18–23 ette nähtud täiendavaid eraldisi kohaldatakse olenemata punktidest 10-13. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Kokku 120 000 000 eurot eraldatakse programmile „PEACE PLUS“, kui selle tegevusega toetatakse rahu ja leppimist ning põhja–lõuna piiriülese koostöö jätkamist. Lisaks eraldatakse programmile „PEACE PLUS“ vähemalt 60 000 000 eurot Iirimaale Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi (Interreg) alusel eraldatavatest vahenditest. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Kui liikmesriigi rahvaarv on ajavahemike 2007–2009 ja 2016–2018 vahel vähenenud keskmiselt rohkem kui 1 % aastas, saab see liikmesriik lisaeraldise, mis võrdub tema rahvaarvu koguvähenemisega nende kahe ajavahemiku vahel, korrutatuna 500 euroga. Kui see on kohaldatav, antakse kõnealune lisaeraldis asjaomase liikmesriigi vähem arenenud piirkondadele. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Liikmesriikide vähem arenenud piirkonnad, mis hakkasid fondidest toetust saama alles programmitöö perioodil 2014– 2020, saavad lisaeraldisena 400 000 000 eurot. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Selleks et võtta arvesse katsumusi, mida toob kaasa saareriikidest liikmesriikide olukord ja liidu teatavate osade kaugus, eraldatakse nii Maltale kui ka Küprosele struktuurifondide jaoks majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi raames lisaeraldisena 100 000 000 eurot. Soome põhjapoolsed hõredalt asustatud alad saavad lisaks punktis 9 osutatud summale lisaeraldisena 100 000 000 eurot. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Konkurentsivõime tõhustamiseks ning majanduskasvu ja töökohtade loomise soodustamiseks teatavates liikmesriikides antakse fondidest järgmised lisaeraldised majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi raames:






  a) | 200 000 000 eurot üleminekupiirkondadele Belgias; |
| --- | --- | --- |

22.

a)

200 000 000 eurot üleminekupiirkondadele Belgias;

| b) | 200 000 000 eurot vähem arenenud piirkondadele Bulgaarias; |
| --- | --- |

b)

200 000 000 eurot vähem arenenud piirkondadele Bulgaarias;

| c) | 1 550 000 000 eurot Tšehhi Vabariigile Ühtekuuluvusfondist; |
| --- | --- |

c)

1 550 000 000 eurot Tšehhi Vabariigile Ühtekuuluvusfondist;

| d) | 100 000 000 eurot Küprosele struktuurifondidest; |
| --- | --- |

d)

100 000 000 eurot Küprosele struktuurifondidest;

| e) | 50 000 000 eurot Eestile struktuurifondidest; |
| --- | --- |

e)

50 000 000 eurot Eestile struktuurifondidest;

| f) | 650 000 000 eurot punkti 16 poolt mõjutatud üleminekupiirkondadele Saksamaal; |
| --- | --- |

f)

650 000 000 eurot punkti 16 poolt mõjutatud üleminekupiirkondadele Saksamaal;

| g) | 50 000 000 eurot Maltale struktuurifondidest; |
| --- | --- |

g)

50 000 000 eurot Maltale struktuurifondidest;

| h) | 600 000 000 eurot vähem arenenud piirkondadele Poolas; |
| --- | --- |

h)

600 000 000 eurot vähem arenenud piirkondadele Poolas;

| i) | 300 000 000 eurot üleminekupiirkondadele Portugalis; |
| --- | --- |

i)

300 000 000 eurot üleminekupiirkondadele Portugalis;

| j) | 350 000 000 eurot rohkem arenenud piirkondadele Sloveenias. |
| --- | --- |

j)

350 000 000 eurot rohkem arenenud piirkondadele Sloveenias.

| 23. | Täiendava 100 miljoni euroga toetatakse piiriülest koostööd. Sellega viiakse lõpule vahendite eraldised liikmesriikide kaupa vastavalt punkti 8 alapunktides a ja b täpsustatud kaalutud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

23.

---