# Az Európai Unió L 179/2021

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 179 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 64. évfolyam2021. május 20. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 179

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

64. évfolyam2021. május 20.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/800 végrehajtási határozata (2021. május 17.) a harmadik országok által a 96/23/EK tanácsi irányelv 29. cikkének megfelelően benyújtott tervek jóváhagyásáról szóló 2011/163/EU határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2021) 3291. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | AJÁNLÁSOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/801 ajánlása (2021. május 18.) a Covid19-válság során elszenvedett veszteségek adóügyi megítéléséről | 10 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2021/800 végrehajtási határozata (2021. május 17.) a harmadik országok által a 96/23/EK tanácsi irányelv 29. cikkének megfelelően benyújtott tervek jóváhagyásáról szóló 2011/163/EU határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2021) 3291. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2021) 3291. számú dokumentummal történt)

1

1

AJÁNLÁSOK

*

A Bizottság (EU) 2021/801 ajánlása (2021. május 18.) a Covid19-válság során elszenvedett veszteségek adóügyi megítéléséről

10

| | | III   Egyéb jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG |
| | * | Az EFTA-Bíróság Eljárási szabályzata | 13 |
| | * | Az EFTA Felügyeleti Hatóság – ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA | 63 |

III   Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

*

Az EFTA-Bíróság Eljárási szabályzata

13

*

Az EFTA Felügyeleti Hatóság – ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

HATÁROZATOK

| 2021.5.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 179/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 179/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/800 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2021. május 17.)

a harmadik országok által a 96/23/EK tanácsi irányelv 29. cikkének megfelelően benyújtott tervek jóváhagyásáról szóló 2011/163/EU határozat módosításáról

(az értesítés a C(2021) 3291. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az egyes élő állatokban és állati termékekben lévő anyagok és azok maradványainak ellenőrzésére szolgáló intézkedésekről, valamint a 85/358/EGK és 86/469/EGK irányelvek, továbbá a 89/187/EGK és 91/664/EGK határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló, 1996. április 29-i 96/23/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 29. cikke (1) bekezdése negyedik albekezdésére és 29. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 96/23/EK irányelv 29. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy azon harmadik országok, amelyekből a tagállamok jogosultak az irányelv hatálya alá eső állatokat és állati eredetű termékeket behozni, nyújtsanak be a megkívánt garanciákat biztosító szermaradék-megfigyelési terveket (a továbbiakban: tervek). Ezeknek a garanciáknak az említett irányelvben előírt garanciákkal legalább egyenértékűnek kell lenniük, meg kell felelniük különösen az említett irányelv 4. cikkében szereplő követelményeknek, meg kell adniuk az említett irányelv 7. cikkében előírt adatokat és teljesíteniük kell a 96/22/EK irányelv 11. cikkének (2) bekezdésében foglalt követelményeket. A terveknek ki kell terjedniük legalább a 96/23/EK irányelv I. mellékletében felsorolt maradékanyag- és anyagcsoportokra. |
| --- | --- |

(1)

A 96/23/EK irányelv 29. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy azon harmadik országok, amelyekből a tagállamok jogosultak az irányelv hatálya alá eső állatokat és állati eredetű termékeket behozni, nyújtsanak be a megkívánt garanciákat biztosító szermaradék-megfigyelési terveket (a továbbiakban: tervek). Ezeknek a garanciáknak az említett irányelvben előírt garanciákkal legalább egyenértékűnek kell lenniük, meg kell felelniük különösen az említett irányelv 4. cikkében szereplő követelményeknek, meg kell adniuk az említett irányelv 7. cikkében előírt adatokat és teljesíteniük kell a 96/22/EK irányelv 11. cikkének (2) bekezdésében foglalt követelményeket. A terveknek ki kell terjedniük legalább a 96/23/EK irányelv I. mellékletében felsorolt maradékanyag- és anyagcsoportokra.

| (2) | A 2011/163/EU bizottsági határozat (2) jóváhagyja a mellékletében felsorolt bizonyos harmadik országok által az állatok és állati eredetű termékek vonatkozásában benyújtott terveket. |
| --- | --- |

(2)

A 2011/163/EU bizottsági határozat (2) jóváhagyja a mellékletében felsorolt bizonyos harmadik országok által az állatok és állati eredetű termékek vonatkozásában benyújtott terveket.

| (3) | Az állati bél farmakológiai hatóanyagok maradékanyagait tartalmazhatja. 2015 óta ilyen maradékanyagokat találtak bizonyos harmadik országokból az Unióba importált állati bélben és azokról bejelentés érkezett az élelmiszer- és takarmánybiztonsági riasztási rendszerbe. E bejelentések antimikrobális aktivitású tiltott anyagokra vonatkoztak. Az említett maradékanyagok állati bélben való jelenléte a baktériumos romlás megelőzése céljából alkalmazott antimikrobiális szerekre vezethető vissza. A Bizottságnak ezért biztosítani kell az állati bél kémiai biztonságosságát annak előírásával, hogy állati bél csak a 2011/163/EU határozat mellékletében felsorolt olyan harmadik országokból legyen az Unióba behozható, amelyek ezen áru tekintetében a jóváhagyott szermaradék-megfigyelési terveikben benyújtották az előírt garanciákat. A 2011/163/EU határozat 2. cikkének (1) bekezdését ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

Az állati bél farmakológiai hatóanyagok maradékanyagait tartalmazhatja. 2015 óta ilyen maradékanyagokat találtak bizonyos harmadik országokból az Unióba importált állati bélben és azokról bejelentés érkezett az élelmiszer- és takarmánybiztonsági riasztási rendszerbe. E bejelentések antimikrobális aktivitású tiltott anyagokra vonatkoztak. Az említett maradékanyagok állati bélben való jelenléte a baktériumos romlás megelőzése céljából alkalmazott antimikrobiális szerekre vezethető vissza. A Bizottságnak ezért biztosítani kell az állati bél kémiai biztonságosságát annak előírásával, hogy állati bél csak a 2011/163/EU határozat mellékletében felsorolt olyan harmadik országokból legyen az Unióba behozható, amelyek ezen áru tekintetében a jóváhagyott szermaradék-megfigyelési terveikben benyújtották az előírt garanciákat. A 2011/163/EU határozat 2. cikkének (1) bekezdését ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Az (EU) 2017/625 rendeletnek (3) megfelelően, az emberi fogyasztásra szánt egyes húskészítmények és kezelt gyomor, hólyag és belek Unióba történő beléptetése tekintetében engedélyezett harmadik országok jegyzékét az (EU) 2021/404 bizottsági végrehajtási rendelet (4) tartalmazza. Az (EU) 2016/429 rendeletnek (5) megfelelően, az egyes húskészítmények Unióba történő beléptetése tekintetében engedélyezett harmadik országok jegyzékét az (EU) 2021/405 bizottsági végrehajtási rendelet (6) tartalmazza. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2017/625 rendeletnek (3) megfelelően, az emberi fogyasztásra szánt egyes húskészítmények és kezelt gyomor, hólyag és belek Unióba történő beléptetése tekintetében engedélyezett harmadik országok jegyzékét az (EU) 2021/404 bizottsági végrehajtási rendelet (4) tartalmazza. Az (EU) 2016/429 rendeletnek (5) megfelelően, az egyes húskészítmények Unióba történő beléptetése tekintetében engedélyezett harmadik országok jegyzékét az (EU) 2021/405 bizottsági végrehajtási rendelet (6) tartalmazza.

| (5) | A kereskedelmi zavarok minimalizálása érdekében minden, az (EU) 2021/404 és az (EU) 2021/405 végrehajtási rendelet által a húskészítmények Unióba történő beléptetése tekintetében jelenleg engedélyezett és a 2011/163/EU határozat mellékletében már szereplő harmadik országot az állati bélre vonatkozóan is fel kell tüntetni az említett mellékletben, mivel már elegendő garanciát nyújtottak a szermaradványok felügyelete tekintetében. Az állati bél esetében továbbá a kockázat nem az állatok kezeléséből adódik, hanem a termékhez a baktériumos romlás megelőzése céljából hozzáadott adalékanyagokból. |
| --- | --- |

(5)

A kereskedelmi zavarok minimalizálása érdekében minden, az (EU) 2021/404 és az (EU) 2021/405 végrehajtási rendelet által a húskészítmények Unióba történő beléptetése tekintetében jelenleg engedélyezett és a 2011/163/EU határozat mellékletében már szereplő harmadik országot az állati bélre vonatkozóan is fel kell tüntetni az említett mellékletben, mivel már elegendő garanciát nyújtottak a szermaradványok felügyelete tekintetében. Az állati bél esetében továbbá a kockázat nem az állatok kezeléséből adódik, hanem a termékhez a baktériumos romlás megelőzése céljából hozzáadott adalékanyagokból.

| (6) | Ezenkívül azokat a harmadik országokat, amelyek az (EU) 2021/404 és (EU) 2021/405 végrehajtási rendeletbe való felvétel céljából sikeresen kitöltötték az állategészségügyi és közegészségügyi feltételekkel kapcsolatos kérdőívet, fel kell tüntetni a 2011/163/EU határozat mellékletében az állati bélre vonatkozóan is, feltéve, hogy az állati bél tekintetében benyújtották a Bizottságnak szermaradék-megfigyelési tervüket, amelyet a Bizottság jóváhagyott. |
| --- | --- |

(6)

Ezenkívül azokat a harmadik országokat, amelyek az (EU) 2021/404 és (EU) 2021/405 végrehajtási rendeletbe való felvétel céljából sikeresen kitöltötték az állategészségügyi és közegészségügyi feltételekkel kapcsolatos kérdőívet, fel kell tüntetni a 2011/163/EU határozat mellékletében az állati bélre vonatkozóan is, feltéve, hogy az állati bél tekintetében benyújtották a Bizottságnak szermaradék-megfigyelési tervüket, amelyet a Bizottság jóváhagyott.

| (7) | A 96/23/EK irányelv követelményeinek – az állati bél antimikrobális aktivitású tiltott anyagoktól való mentessége tekintetében – megfelelő országok végleges jegyzékét a Bizottság azt követően fogja meghatározni, hogy teljes körűen értékelte az Unióba állati belet exportáló összes harmadik ország által benyújtott szermaradék-megfigyelési tervet, az átmeneti időszak végét jelentő 2021. október 20. előtt. |
| --- | --- |

(7)

A 96/23/EK irányelv követelményeinek – az állati bél antimikrobális aktivitású tiltott anyagoktól való mentessége tekintetében – megfelelő országok végleges jegyzékét a Bizottság azt követően fogja meghatározni, hogy teljes körűen értékelte az Unióba állati belet exportáló összes harmadik ország által benyújtott szermaradék-megfigyelési tervet, az átmeneti időszak végét jelentő 2021. október 20. előtt.

| (8) | Bár Ausztráliának nincs jóváhagyott szermaradék-megfigyelési terve a tojásra vonatkozóan, garanciákat nyújtott, hogy csak a tagállamokból vagy az ilyen termékek Unióba történő kivitele tekintetében engedéllyel rendelkező harmadik országokból származó tojást használ fel az Unióba exportálandó összetett élelmiszerkészítmények előállításához. Ausztrália esetében ezért fel kell venni a jegyzékbe egy tojásra vonatkozó bejegyzést a hozzá tartozó lábjegyzettel. |
| --- | --- |

(8)

Bár Ausztráliának nincs jóváhagyott szermaradék-megfigyelési terve a tojásra vonatkozóan, garanciákat nyújtott, hogy csak a tagállamokból vagy az ilyen termékek Unióba történő kivitele tekintetében engedéllyel rendelkező harmadik országokból származó tojást használ fel az Unióba exportálandó összetett élelmiszerkészítmények előállításához. Ausztrália esetében ezért fel kell venni a jegyzékbe egy tojásra vonatkozó bejegyzést a hozzá tartozó lábjegyzettel.

| (9) | Bár Indiának nincs jóváhagyott szermaradék-megfigyelési terve a baromfitermékekre és a tejtermékekre vonatkozóan, garanciákat nyújtott, hogy csak a tagállamokból vagy az ilyen termékek Unióba történő kivitele tekintetében engedéllyel rendelkező harmadik országokból származó tejterméket használ fel az Unióba exportálandó összetett élelmiszerkészítmények előállításához. India esetében ezért fel kell venni a jegyzékbe egy tejtermékekre vonatkozó bejegyzést a hozzá tartozó lábjegyzettel. |
| --- | --- |

(9)

Bár Indiának nincs jóváhagyott szermaradék-megfigyelési terve a baromfitermékekre és a tejtermékekre vonatkozóan, garanciákat nyújtott, hogy csak a tagállamokból vagy az ilyen termékek Unióba történő kivitele tekintetében engedéllyel rendelkező harmadik országokból származó tejterméket használ fel az Unióba exportálandó összetett élelmiszerkészítmények előállításához. India esetében ezért fel kell venni a jegyzékbe egy tejtermékekre vonatkozó bejegyzést a hozzá tartozó lábjegyzettel.

| (10) | Bár Új-Zélandnak nincs jóváhagyott szermaradék-megfigyelési terve a sertésfélékre, baromfitermékekre, tojásra és nyúlra vonatkozóan, garanciákat nyújtott, hogy csak a tagállamokból vagy az ilyen termékek Unióba történő kivitele tekintetében engedéllyel rendelkező harmadik országokból származó sertésterméket, baromfiterméket, tojást és nyulat használ fel az Unióba exportálandó összetett élelmiszerkészítmények előállításához. Új-Zéland esetében ezért fel kell venni a jegyzékbe egy sertésfélékre, baromfitermékekre, tojásra és nyúlra vonatkozó bejegyzést a hozzá tartozó lábjegyzettel. |
| --- | --- |

(10)

Bár Új-Zélandnak nincs jóváhagyott szermaradék-megfigyelési terve a sertésfélékre, baromfitermékekre, tojásra és nyúlra vonatkozóan, garanciákat nyújtott, hogy csak a tagállamokból vagy az ilyen termékek Unióba történő kivitele tekintetében engedéllyel rendelkező harmadik országokból származó sertésterméket, baromfiterméket, tojást és nyulat használ fel az Unióba exportálandó összetett élelmiszerkészítmények előállításához. Új-Zéland esetében ezért fel kell venni a jegyzékbe egy sertésfélékre, baromfitermékekre, tojásra és nyúlra vonatkozó bejegyzést a hozzá tartozó lábjegyzettel.

| (11) | Bár a Fülöp-szigeteknek nincs jóváhagyott szermaradék-megfigyelési terve a tejtermékekre és a tojásra vonatkozóan, garanciákat nyújtott, hogy csak a tagállamokból vagy az ilyen termékek Unióba történő kivitele tekintetében engedéllyel rendelkező harmadik országokból származó tejterméket és tojást használ fel az Unióba exportálandó összetett élelmiszerkészítmények előállításához. A Fülöp-szigetek esetében ezért fel kell venni a jegyzékbe egy tejtermékekre és tojásra vonatkozó bejegyzést a hozzá tartozó lábjegyzettel. |
| --- | --- |

(11)

Bár a Fülöp-szigeteknek nincs jóváhagyott szermaradék-megfigyelési terve a tejtermékekre és a tojásra vonatkozóan, garanciákat nyújtott, hogy csak a tagállamokból vagy az ilyen termékek Unióba történő kivitele tekintetében engedéllyel rendelkező harmadik országokból származó tejterméket és tojást használ fel az Unióba exportálandó összetett élelmiszerkészítmények előállításához. A Fülöp-szigetek esetében ezért fel kell venni a jegyzékbe egy tejtermékekre és tojásra vonatkozó bejegyzést a hozzá tartozó lábjegyzettel.

| (12) | Bár Szingapúrnak nincs jóváhagyott szermaradék-megfigyelési terve a tojásra vonatkozóan, garanciákat nyújtott, hogy csak a tagállamokból vagy az ilyen termékek Unióba történő kivitele tekintetében engedéllyel rendelkező harmadik országokból származó tojást használ fel az Unióba exportálandó összetett élelmiszerkészítmények előállításához. Szingapúr esetében ezért fel kell venni a jegyzékbe egy tojásra vonatkozó bejegyzést a hozzá tartozó lábjegyzettel. |
| --- | --- |

(12)

Bár Szingapúrnak nincs jóváhagyott szermaradék-megfigyelési terve a tojásra vonatkozóan, garanciákat nyújtott, hogy csak a tagállamokból vagy az ilyen termékek Unióba történő kivitele tekintetében engedéllyel rendelkező harmadik országokból származó tojást használ fel az Unióba exportálandó összetett élelmiszerkészítmények előállításához. Szingapúr esetében ezért fel kell venni a jegyzékbe egy tojásra vonatkozó bejegyzést a hozzá tartozó lábjegyzettel.

| (13) | Bár Thaiföldnek nincs jóváhagyott szermaradék-megfigyelési terve a szarvasmarhafélékre, a sertésfélékre, a tejtermékekre és a tojásra vonatkozóan, garanciákat nyújtott, hogy csak a tagállamokból vagy az ilyen termékek Unióba történő kivitele tekintetében engedéllyel rendelkező harmadik országokból származó szarvasmarhát, tejterméket és tojást használ fel az Unióba exportálandó összetett élelmiszerkészítmények előállításához. Thaiföld esetében ezért fel kell venni a jegyzékbe egy szarvasmarhafélékre, tejtermékekre és tojásra vonatkozó bejegyzést a hozzá tartozó lábjegyzettel. |
| --- | --- |

(13)

Bár Thaiföldnek nincs jóváhagyott szermaradék-megfigyelési terve a szarvasmarhafélékre, a sertésfélékre, a tejtermékekre és a tojásra vonatkozóan, garanciákat nyújtott, hogy csak a tagállamokból vagy az ilyen termékek Unióba történő kivitele tekintetében engedéllyel rendelkező harmadik országokból származó szarvasmarhát, tejterméket és tojást használ fel az Unióba exportálandó összetett élelmiszerkészítmények előállításához. Thaiföld esetében ezért fel kell venni a jegyzékbe egy szarvasmarhafélékre, tejtermékekre és tojásra vonatkozó bejegyzést a hozzá tartozó lábjegyzettel.

| (14) | Bár Dél-Koreának nincs jóváhagyott szermaradék-megfigyelési terve a tejtermékekre, a tojásra és a mézre vonatkozóan, garanciákat nyújtott, hogy csak a tagállamokból vagy az ilyen termékek Unióba történő kivitele tekintetében engedéllyel rendelkező harmadik országokból származó tejterméket, tojást és mézet használ fel az Unióba exportálandó összetett élelmiszerkészítmények előállításához. Dél-Korea esetében ezért fel kell venni a jegyzékbe egy tejtermékekre, tojásra és mézre vonatkozó bejegyzést a hozzá tartozó lábjegyzettel. |
| --- | --- |

(14)

Bár Dél-Koreának nincs jóváhagyott szermaradék-megfigyelési terve a tejtermékekre, a tojásra és a mézre vonatkozóan, garanciákat nyújtott, hogy csak a tagállamokból vagy az ilyen termékek Unióba történő kivitele tekintetében engedéllyel rendelkező harmadik országokból származó tejterméket, tojást és mézet használ fel az Unióba exportálandó összetett élelmiszerkészítmények előállításához. Dél-Korea esetében ezért fel kell venni a jegyzékbe egy tejtermékekre, tojásra és mézre vonatkozó bejegyzést a hozzá tartozó lábjegyzettel.

| (15) | A 2011/163/EU határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(15)

A 2011/163/EU határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (16) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(16)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

E határozat alkalmazásában az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (7) 2. cikkében megállapított fogalommeghatározások alkalmazandók.

2. cikk

A 2011/163/EU határozat 2. cikke (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az állati bél előállításához használt nyersanyagok kivételével az e határozattal összhangban az Unióba exportálandó állati eredetű élelmiszerek előállítása tekintetében jóváhagyott más harmadik országokból vagy a tagállamokból származó nyersanyagokat felhasználó azon harmadik országoknak, amelyek nem tudnak a 96/23/EK irányelv 7. cikkében előírttal egyenértékű szermaradék-megfigyelési tervet benyújtani a szóban forgó nyersanyagokra vonatkozóan, az alábbi nyilatkozattal kell kiegészíteniük a tervet: »A(z) [harmadik ország] illetékes hatósága biztosítja, hogy az Európai Unióba exportált, emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek és különösen a(z) [harmadik ország]-ba/-be importált nyersanyagokból előállított termékek kizárólag az (EU) 2019/625 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (*1) 5. cikke szerint jegyzékbe vett olyan létesítményekből származnak, amelyek megbízható eljárásokat vezettek be annak garantálására, hogy az ilyen élelmiszerekben felhasznált, állati eredetű nyersanyagok kizárólag az Európai Unió tagállamaiból vagy a 2011/163/EU határozat mellékletében az adott nyersanyag tekintetében felsorolt harmadik országokból származnak, és nem vonatkozik rájuk a határozat 2. cikkének (2) bekezdésében említett, korlátozó lábjegyzet.”

Az Unióba való exportra szánt állati bél előállításához a harmadik országok felhasználhatnak az (EU) 2021/404 és az (EU) 2021/405 végrehajtási rendeletben a friss hús vagy bizonyos húskészítmények és kezelt gyomor, hólyag és belek Unióba történő beléptetése tekintetében engedélyezett más harmadik országokból importált nyersanyagokat.

Azt a harmadik országot, amely állati belet szándékozik exportálni az Unióba, a burkolóanyagokra vonatkozóan fel kell tüntetni az (EU) 2021/404 és az (EU) 2021/405 végrehajtási rendeletben, valamint a 2011/163/EU határozat mellékletében (az állati bélre vonatkozóan). Ezenkívül az Unióba exportálandó állati bél származási létesítményeit az (EU) 2019/625 felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikke szerint jegyzékbe kell venni.

3. cikk

A 2011/163/EU határozat mellékletének helyébe e határozat mellékletének szövege lép.

4. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2021. május 17-én.

a Bizottság részéről

Stella KYRIAKIDES

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 125., 1996.5.23., 10. o.

1

(2)  A Bizottság 2011/163/EU határozata (2011. március 16.) a harmadik országok által a 96/23/EK tanácsi irányelv 29. cikkének megfelelően benyújtott tervek jóváhagyásáról (HL L 70., 2011.3.17., 40. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/625 rendelete (2017. március 15.) az élelmiszer- és takarmányjog, valamint az állategészségügyi és állatjóléti szabályok, a növényegészségügyi szabályok és a növényvédő szerekre vonatkozó szabályok alkalmazásának biztosítása céljából végzett hatósági ellenőrzésekről és más hatósági tevékenységekről, továbbá a 999/2001/EK, a 396/2005/EK, az 1069/2009/EK, az 1107/2009/EK, az 1151/2012/EU, a 652/2014/EU, az (EU) 2016/429 és az (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendelet, az 1/2005/EK és az 1099/2009/EK tanácsi rendelet, valamint a 98/58/EK, az 1999/74/EK, a 2007/43/EK, a 2008/119/EK és a 2008/120/EK tanácsi irányelv módosításáról, és a 854/2004/EK és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 89/608/EGK, a 89/662/EGK, a 90/425/EGK, a 91/496/EGK, a 96/23/EK, a 96/93/EK és a 97/78/EK tanácsi irányelv és a 92/438/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (a hatósági ellenőrzésekről szóló rendelet) (HL L 95., 2017.4.7., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2021/404 végrehajtási rendelete (2021. március 24.) az állatok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek Unióba történő beléptetése tekintetében az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint engedélyezett harmadik országok, területek vagy azok körzetei jegyzékeinek a megállapításáról (HL L 114., 2021.3.31., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/429 rendelete (2016. március 9.) a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről („állategészségügyi rendelet”) (HL L 84., 2016.3.31., 1. o.).

5

(6)  A Bizottság (EU) 2021/405 végrehajtási rendelete (2021. március 24.) az egyes emberi fogyasztásra szánt állatok és áruk Unióba történő beléptetése tekintetében az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint engedélyezett harmadik országok vagy harmadik országbeli régiók jegyzékeinek a megállapításáról (HL L 114., 2021.3.31., 118. o.).

6

(7)  A Bizottság (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. január 30.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az egyes állatok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek szállítmányainak az Unióba való beléptetésére, valamint a beléptetést követő mozgatására és kezelésére vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (EGT-vonatkozású szöveg).(HL L 174., 2020.6.3., 379. o.).

7

---

MELLÉKLET

„MELLÉKLET

| ISO2-kód | Ország  (1) | Szarvasmarhafélék | Juhfélék/kecskefélék | Sertésfélék | Lófélék | Baromfi | Akvakultúra | Tej | Tojás | Nyúl | Vadon élő vad | Tenyésztett vad | Méz | Állati bél |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AD | Andorra | X | X | X (4) | X | | | | | | | | X | |
| AE | Egyesült Arab Emírségek | | | | | | X (4) | X (2) | | | | | | |
| AL | Albánia | | X | | | | X (9) | | X | | | | | X |
| AM | Örményország | | | | | | X | | | | | | X | |
| AR | Argentína | X | X | | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| AU | Ausztrália | X | X | | X | | X | X | X (4a) | | X | X | X | X |
| BA | Bosznia-Hercegovina | X | X | X | | X | X (9) | X | X | | | | X | |
| BD | Banglades | | | | | | X | | | | | | | |
| BF | Burkina Faso | | | | | | | | | | | | X | |
| BJ | Benin | | | | | | | | | | | | X | |
| BN | Brunei | | | | | | X | | | | | | | |
| BR | Brazília | X | | | X | X | X | | | | | | X | X |
| BW | Botswana | X | | | | | | | | | | | | |
| BY | Belarusz | | | | X (3) | | X | X | X | | | | X | X |
| BZ | Belize | | | | | | X | | | | | | | |
| CA | Kanada | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| CH | Svájc | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| CL | Chile | X | X | X | | X | X | X | | | X | | X | X |
| CM | Kamerun | | | | | | | | | | | | X | |
| CN | Kína | | | | | X | X | | X | X | | | X | X |
| CO | Kolumbia | | | | | | X | X | X (4) | | | | | X |
| CR | Costa Rica | | | | | | X | | | | | | | |
| CU | Kuba | | | | | | X | | | | | | X | |
| DO | Dominikai Köztársaság | | | | | | | | | | | | X | |
| EC | Ecuador | | | | | | X | | | | | | | |
| ET | Etiópia | | | | | | | | | | | | X | |
| FK | Falkland-szigetek | X | X (13) | | | | X (9) | | | | | | | |
| FO | Feröer szigetek | | | | | | X (9) | | | | | | | |
| GB | Nagy-Britannia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| GE | Grúzia | | | | | | | | | | | | X | |
| GG | Guernsey | X | | | | | | X | | | | | | |
| GH | Ghána | | | | | | | | | | | | X | |
| GL | Grönland | | X | | | | | | | | | X | | |
| GT | Guatemala | | | | | | X (11) | | | | | | X | |
| HN | Honduras | | | | | | X | | | | | | | |
| ID | Indonézia | | | | | | X | | | | | | | |
| IL | Izrael (7) | | | | | X | X | X | X | | | | X | |
| IM | Man-sziget | X | X | X | | | X | X | | | | | X | |
| IN | India | | | | | X (4a) | X | X (4a) | X | | | | X | X |
| IR | Irán | | | | | | X (11) | | | | | | | X |
| JE | Jersey | X | | | | | | X | | | | | | |
| JM | Jamaica | | | | | | | | | | | | X | |
| JP | Japán | X | | X | | X | X | X | X | | | | | X |
| KE | Kenya | | | | | | X | | | | | | | |
| KR | Dél-Korea | | | | | X | X | X (4a) | X (4a) | | | | X (4a) | |
| LBN | Libanon | | | | | | | | | | | | | X |
| LK | Srí Lanka | | | | | | X | | | | | | | |
| MA | Marokkó | | | | | X | X (9) | | | | | | | X |
| MD | Moldova | | | | | X | X (9) | X | X | | | | X | |
| ME | Montenegró | X | X (13) | X | | X | X (9) | X | X | | | | X | |
| MG | Madagaszkár | | | | | | X | | | | | | X | |
| MK | Észak-Macedónia | X | X | X | | X | X | X | X | | X | | X | |
| MM | Mianmar/Burma | | | | | | X | | | | | | X | |
| MU | Mauritius | | | | | | X | | | | | | X (4) | |
| MX | Mexikó | | | | | | X | | X | | | | X | X |
| MY | Malajzia | | | | | X (4) | X | | | | | | | |
| MZ | Mozambik | | | | | | X (11) | | | | | | | |
| NA | Namíbia | X | X (13) | | | | | | | | X | | | |
| NC | Új-Kaledónia | | | | | | X (11) | | | | | X | X | |
| NI | Nicaragua | | | | | | X (11) | | | | | | X | |
| NG | Nigéria | | | | | | X (11) | | | | | | | |
| NZ | Új-Zéland | X | X | X (4a) | X | X (4a) | X | X | X (4a) | X (4a) | X | X | X | X |
| OM | Omán | | | | | | X (9) | | | | | | | |
| PA | Panama | | | | | | X | | | | | | | |
| PK | Pakisztán | | | | | | | | | | | | | X |
| PE | Peru | | | | | | X | | | | | | | |
| PH | Fülöp-szigetek | | | | | | X | X (4a) | X (4a) | | | | | |
| PM | Saint-Pierre és Miquelon | | | | | X | | | | | | | | |
| PN | Pitcairn-szigetek | | | | | | | | | | | | X | |
| PY | Paraguay | X | | | | | | | | | | | | X |
| RS | Szerbia (5) | X | X | X | X (3) | X | X | X | X | | X | | X | X |
| RU | Oroszország | X | X | X | | X | | X | X | | | X (6) | X | X |
| RW | Ruanda | | | | | | | | | | | | X | |
| SA | Szaúd-Arábia | | | | | | X | | | | | | | |
| SG | Szingapúr | X (4) | X (4) | X (4) | X (8) | X (4) | X | X (4) | X (4a) | | X (8) | X (8) | | |
| SL | Sierra Leone | | | | | | | | | | | | X | |
| SM | San Marino | X | | X (4) | | | | X | | | | | X | |
| SV | Salvador | | | | | | | | | | | | X | |
| SZ | Szváziföld | X | | | | | | | | | | | | |
| TG | Togo | | | | | | | | | | | | X | |
| TH | Thaiföld | X (4a) | | X (4a) | | X | X | X (4a) | X (4a) | | | | X | |
| TN | Tunézia | | | | | | X (9) | | | | X | | | X |
| TR | Törökország | | | | | X | X | X | X | | | | X | X |
| TW | Tajvan | | | | | | X | | X | | | | X | |
| TZ | Tanzánia | | | | | | X (11) | | | | | | X | |
| UA | Ukrajna | X | | X | | X | X (9) | X | X | X | | | X | X |
| UG | Uganda | | | | | | X | | | | | | X | |
| US | Amerikai Egyesült Államok | X | X (12) | X | | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| UY | Uruguay | X | X | | X | | X | X | | | X | | X | X |
| VE | Venezuela | | | | | | X | | | | | | | |
| VN | Vietnám | | | | | | X | | | | | | X | |
| XK | Koszovó  (14) | | | | | X (4) | | | | | | | | |
| ZA | Dél-Afrika | | | | | | | | | | X | X (10) | | |
| ZM | Zambia | | | | | | | | | | | | X | |

ISO2-kód

Ország  (1)

Szarvasmarhafélék

Juhfélék/kecskefélék

Sertésfélék

Lófélék

Baromfi

Akvakultúra

Tej

Tojás

Nyúl

Vadon élő vad

Tenyésztett vad

Méz

Állati bél

AD

Andorra

X

X

X (4)

X

X

AE

Egyesült Arab Emírségek

X (4)

X (2)

AL

Albánia

X

X (9)

X

X

AM

Örményország

X

X

AR

Argentína

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

AU

Ausztrália

X

X

X

X

X

X (4a)

X

X

X

X

BA

Bosznia-Hercegovina

X

X

X

X

X (9)

X

X

X

BD

Banglades

X

BF

Burkina Faso

X

BJ

Benin

X

BN

Brunei

X

BR

Brazília

X

X

X

X

X

X

BW

Botswana

X

BY

Belarusz

X (3)

X

X

X

X

X

BZ

Belize

X

CA

Kanada

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CH

Svájc

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CL

Chile

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CM

Kamerun

X

CN

Kína

X

X

X

X

X

X

CO

Kolumbia

X

X

X (4)

X

CR

Costa Rica

X

CU

Kuba

X

X

DO

Dominikai Köztársaság

X

EC

Ecuador

X

ET

Etiópia

X

FK

Falkland-szigetek

X

X (13)

X (9)

FO

Feröer szigetek

X (9)

GB

Nagy-Britannia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

GE

Grúzia

X

GG

Guernsey

X

X

GH

Ghána

X

GL

Grönland

X

X

GT

Guatemala

X (11)

X

HN

Honduras

X

ID

Indonézia

X

IL

Izrael (7)

X

X

X

X

X

IM

Man-sziget

X

X

X

X

X

X

IN

India

X (4a)

X

X (4a)

X

X

X

IR

Irán

X (11)

X

JE

Jersey

X

X

JM

Jamaica

X

JP

Japán

X

X

X

X

X

X

X

KE

Kenya

X

KR

Dél-Korea

X

X

X (4a)

X (4a)

X (4a)

LBN

Libanon

X

LK

Srí Lanka

X

MA

Marokkó

X

X (9)

X

MD

Moldova

X

X (9)

X

X

X

ME

Montenegró

X

X (13)

X

X

X (9)

X

X

X

MG

Madagaszkár

X

X

MK

Észak-Macedónia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

MM

Mianmar/Burma

X

X

MU

Mauritius

X

X (4)

MX

Mexikó

X

X

X

X

MY

Malajzia

X (4)

X

MZ

Mozambik

X (11)

NA

Namíbia

X

X (13)

X

NC

Új-Kaledónia

X (11)

X

X

NI

Nicaragua

X (11)

X

NG

Nigéria

X (11)

NZ

Új-Zéland

X

X

X (4a)

X

X (4a)

X

X

X (4a)

X (4a)

X

X

X

X

OM

Omán

X (9)

PA

Panama

X

PK

Pakisztán

X

PE

Peru

X

PH

Fülöp-szigetek

X

X (4a)

X (4a)

PM

Saint-Pierre és Miquelon

X

PN

Pitcairn-szigetek

X

PY

Paraguay

X

X

RS

Szerbia (5)

X

X

X

X (3)

X

X

X

X

X

X

X

RU

Oroszország

X

X

X

X

X

X

X (6)

X

X

RW

Ruanda

X

SA

Szaúd-Arábia

X

SG

Szingapúr

X (4)

X (4)

X (4)

X (8)

X (4)

X

X (4)

X (4a)

X (8)

X (8)

SL

Sierra Leone

X

SM

San Marino

X

X (4)

X

X

SV

Salvador

X

SZ

Szváziföld

X

TG

Togo

X

TH

Thaiföld

X (4a)

X (4a)

X

X

X (4a)

X (4a)

X

TN

Tunézia

X (9)

X

X

TR

Törökország

X

X

X

X

X

X

TW

Tajvan

X

X

X

TZ

Tanzánia

X (11)

X

UA

Ukrajna

X

X

X

X (9)

X

X

X

X

X

UG

Uganda

X

X

US

Amerikai Egyesült Államok

X

X (12)

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

UY

Uruguay

X

X

X

X

X

X

X

X

VE

Venezuela

X

VN

Vietnám

X

X

XK

Koszovó  (14)

X (4)

ZA

Dél-Afrika

X

X (10)

ZM

Zambia

X

---

(1)  A táblázat országok és területek jegyzékét tartalmazza. Nem korlátozódik az EU által elismert országokra.

1

(2)  Kizárólag tevetej.

2

(3)  Vágásra szánt élő lófélék Unióba történő kivitele (kizárólag élelmiszer-termelő állatok).

3

(4)  Kizárólag a tagállamokból vagy az ilyen nyersanyagok Unióba történő behozatalára feljogosított más harmadik országokból származó nyersanyagokat felhasználó harmadik országok, a 2. cikknek megfelelően.

4

(4a)  Kizárólag a tagállamokból vagy az ilyen nyersanyagok Unióba történő behozatalára feljogosított más harmadik országokból származó nyersanyagokat felhasználó harmadik országok, a 2. cikknek megfelelően, kizárólag az Unióba exportálandó összetett élelmiszerkészítmények előállításához való felhasználás céljából.

4a

(5)  Koszovó kivételével.

5

(6)  Kizárólag rénszarvasok.

6

(7)  Izrael állam területe, kivéve az 1967 júniusa óta izraeli közigazgatás alatt álló területeket, nevezetesen a Golán-fennsíkot, a Gázai övezetet, Kelet-Jeruzsálemet és Ciszjordánia többi részét.

7

(8)  Kizárólag az Új-Zélandról származó, az Unióba szánt és Szingapúron keresztül – tárolással vagy tárolás nélkül – kirakodott, átrakodott és továbbított frisshús-termékek.

8

(9)  Kivéve a rákféléket.

9

(10)  Kizárólag laposmellű futómadarak.

10

(11)  Kivéve az uszonyos halakat.

11

(12)  Kizárólag kecskefélék.

12

(13)  Kizárólag juhfélék.

13

(14)  Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244. sz. ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.”

14

---

AJÁNLÁSOK

| 2021.5.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 179/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 179/10

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/801 AJÁNLÁSA

(2021. május 18.)

a Covid19-válság során elszenvedett veszteségek adóügyi megítéléséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkére,

mivel:

| (1) | A Covid19-járvány kitörése nyomán példátlan nemzeti és uniós szintű fellépésekre került sor az EU gazdaságának támogatása és a talpraállás elősegítése érdekében. A rövid távú válságkezelési intézkedések többsége azt kívánja biztosítani, hogy a vállalkozások megfelelő pénzforgalommal rendelkezzenek. |
| --- | --- |

(1)

A Covid19-járvány kitörése nyomán példátlan nemzeti és uniós szintű fellépésekre került sor az EU gazdaságának támogatása és a talpraállás elősegítése érdekében. A rövid távú válságkezelési intézkedések többsége azt kívánja biztosítani, hogy a vállalkozások megfelelő pénzforgalommal rendelkezzenek.

| (2) | A népegészségügyi intézkedések különösen a kis- és középvállalkozásokat (kkv-k) (1) érintik súlyosan, mivel gyakran kevésbé képesek a veszteségeket elviselni vagy finanszírozni, mint a nagyobb vállalatok. A kkv-k emellett nagyobb valószínűséggel tevékenykednek olyan üzleti ágazatokban, amelyeknek be kellett zárniuk a népegészségügyi intézkedések miatt (például szállodák, éttermek, kávéházak és bárok). |
| --- | --- |

(2)

A népegészségügyi intézkedések különösen a kis- és középvállalkozásokat (kkv-k) (1) érintik súlyosan, mivel gyakran kevésbé képesek a veszteségeket elviselni vagy finanszírozni, mint a nagyobb vállalatok. A kkv-k emellett nagyobb valószínűséggel tevékenykednek olyan üzleti ágazatokban, amelyeknek be kellett zárniuk a népegészségügyi intézkedések miatt (például szállodák, éttermek, kávéházak és bárok).

| (3) | Számos joghatóság gyors lépéseket tett annak érdekében, hogy csökkentse a vállalkozások közvetlen adóterheit olyan, megfelelő támogatási intézkedésekkel, amelyek jelentős része az uniós állami támogatási szabályok, különösen az állami támogatási intézkedésekre vonatkozó új, ideiglenes keret (2) hatálya alá tartozik. Míg a vállalkozások pénzforgalmának növelését célzó adóintézkedések leggyakoribb típusa az adófizetések elhalasztására irányul, a veszteséglevonásra vonatkozó rendelkezések módosítása szintén fontos adópolitikai eszköz. |
| --- | --- |

(3)

Számos joghatóság gyors lépéseket tett annak érdekében, hogy csökkentse a vállalkozások közvetlen adóterheit olyan, megfelelő támogatási intézkedésekkel, amelyek jelentős része az uniós állami támogatási szabályok, különösen az állami támogatási intézkedésekre vonatkozó új, ideiglenes keret (2) hatálya alá tartozik. Míg a vállalkozások pénzforgalmának növelését célzó adóintézkedések leggyakoribb típusa az adófizetések elhalasztására irányul, a veszteséglevonásra vonatkozó rendelkezések módosítása szintén fontos adópolitikai eszköz.

| (4) | A tagállamok általában három fő módszert engedélyeznek a veszteségek adózási szempontból történő kezelésére. A veszteségeket rendszerint fel lehet használni a) abban a beszámolási időszakban, amelyben keletkeztek, így az érintett időszakban nem kell adót fizetni. Ezenkívül a többletveszteségek kezelésére a következő lehetőségek állnak rendelkezésre: b) a többletveszteségek elhatárolhatók, és leírhatók a következő jövőbeni nyereségből a kapcsolódó adókötelezettség csökkentésére; vagy egyes tagállamokban c) a többletveszteségek visszamenőlegesen elhatárolhatók, és leírhatók az előző adóévben vagy bizonyos számú korábbi évben elért összes nyereségből a már megfizetett adó visszatérítése céljából. |
| --- | --- |

(4)

A tagállamok általában három fő módszert engedélyeznek a veszteségek adózási szempontból történő kezelésére. A veszteségeket rendszerint fel lehet használni a) abban a beszámolási időszakban, amelyben keletkeztek, így az érintett időszakban nem kell adót fizetni. Ezenkívül a többletveszteségek kezelésére a következő lehetőségek állnak rendelkezésre: b) a többletveszteségek elhatárolhatók, és leírhatók a következő jövőbeni nyereségből a kapcsolódó adókötelezettség csökkentésére; vagy egyes tagállamokban c) a többletveszteségek visszamenőlegesen elhatárolhatók, és leírhatók az előző adóévben vagy bizonyos számú korábbi évben elért összes nyereségből a már megfizetett adó visszatérítése céljából.

| (5) | A veszteség elhatárolásának lehetővé tétele – mint szakpolitikai intézkedés – kevésbé hasznos a nehézségekkel küzdő vállalkozások azonnali megsegítése szempontjából, mivel az adófizetők csak akkor jutnak likviditási támogatáshoz, ha újra nyereségesek és adófizetésre kötelezettek. Az előző évek veszteségeit fel lehet használni az aktuális beszámolási időszakban, de ez nem szabadít fel likviditást, hacsak az adózó nem termel nyereséget. A veszteségek visszamenőleges elhatárolása sokkal hasznosabb a válság által érintett vállalkozások számára, mivel a korábbi adóévekben befizetett adók visszatérítését eredményezi, így további likviditást biztosít a vállalkozásoknak. Ez különösen a kkv-k javát szolgálná. |
| --- | --- |

(5)

A veszteség elhatárolásának lehetővé tétele – mint szakpolitikai intézkedés – kevésbé hasznos a nehézségekkel küzdő vállalkozások azonnali megsegítése szempontjából, mivel az adófizetők csak akkor jutnak likviditási támogatáshoz, ha újra nyereségesek és adófizetésre kötelezettek. Az előző évek veszteségeit fel lehet használni az aktuális beszámolási időszakban, de ez nem szabadít fel likviditást, hacsak az adózó nem termel nyereséget. A veszteségek visszamenőleges elhatárolása sokkal hasznosabb a válság által érintett vállalkozások számára, mivel a korábbi adóévekben befizetett adók visszatérítését eredményezi, így további likviditást biztosít a vállalkozásoknak. Ez különösen a kkv-k javát szolgálná.

| (6) | A veszteségek visszamenőleges elhatárolása azzal az előnnyel jár, hogy csak olyan vállalkozásoknak kedvez, melyek a világjárványt megelőző években nyereségesek voltak, ami azt jelenti, hogy alapvetően az egészséges vállalkozásokat támogatná. A gyakorlatban ez azt jelenti, hogy csak azok a vállalkozások számolhatják el a 2020. és a 2021. évi veszteségeiket a 2020 előtti években fizetett adókkal szemben, amelyek a 2020 előtti években nyereségesek voltak és adót fizettek. Ez biztosítja, hogy az intézkedés a világjárvány közvetlen következményeként küszködő vállalkozásokat célozza meg, és a közpénzeket nem a válságtól független okok miatt veszteséges magánvállalkozások megsegítésére fordítják. |
| --- | --- |

(6)

A veszteségek visszamenőleges elhatárolása azzal az előnnyel jár, hogy csak olyan vállalkozásoknak kedvez, melyek a világjárványt megelőző években nyereségesek voltak, ami azt jelenti, hogy alapvetően az egészséges vállalkozásokat támogatná. A gyakorlatban ez azt jelenti, hogy csak azok a vállalkozások számolhatják el a 2020. és a 2021. évi veszteségeiket a 2020 előtti években fizetett adókkal szemben, amelyek a 2020 előtti években nyereségesek voltak és adót fizettek. Ez biztosítja, hogy az intézkedés a világjárvány közvetlen következményeként küszködő vállalkozásokat célozza meg, és a közpénzeket nem a válságtól független okok miatt veszteséges magánvállalkozások megsegítésére fordítják.

| (7) | A célzott fellépés érdekében ezért azoknak a tagállamoknak, amelyek úgy döntenek, hogy engedélyezik a veszteségeknek az egy évnél hosszabb időszakra vonatkozó visszamenőleges elhatárolását, az intézkedést azokra a vállalkozásokra kell korlátozniuk, amelyek az előző években nem voltak veszteségesek. Ennek megfelelően, ha a veszteségek visszamenőleges elhatárolása a két vagy három megelőző évre engedélyezett, ez a lehetőség csak azon vállalkozások előtt lehet nyitott, amelyek 2019-ben, 2018-ban vagy 2017-ben nem minősültek veszteségesnek. |
| --- | --- |

(7)

A célzott fellépés érdekében ezért azoknak a tagállamoknak, amelyek úgy döntenek, hogy engedélyezik a veszteségeknek az egy évnél hosszabb időszakra vonatkozó visszamenőleges elhatárolását, az intézkedést azokra a vállalkozásokra kell korlátozniuk, amelyek az előző években nem voltak veszteségesek. Ennek megfelelően, ha a veszteségek visszamenőleges elhatárolása a két vagy három megelőző évre engedélyezett, ez a lehetőség csak azon vállalkozások előtt lehet nyitott, amelyek 2019-ben, 2018-ban vagy 2017-ben nem minősültek veszteségesnek.

| (8) | Az ilyen intézkedések költségeke elsősorban az időzítésben mutatkozik meg: a vállalkozások most jutnak pénzhez, amikor a legsürgetőbb szükségük van rá, és nem kell megvárniuk, amíg a veszteségeiket a jövőbeli adókötelezettségük csökkentésére felhasználhatják. A tagállamok most lemondanak az adóbevételekről, de a jövőben adóbevételhez jutnak az olyan vállalkozásoktól, amelyek megmenekülnek a csődtől és újra jövedelmezővé válnak. Emellett a veszteségek visszamenőleges elhatárolása csökkenteni fogja a jövőbeli időszakokra elhatárolt veszteségeknek, ami tovább csökkenti az adóbevételekre gyakorolt hatást. |
| --- | --- |

(8)

Az ilyen intézkedések költségeke elsősorban az időzítésben mutatkozik meg: a vállalkozások most jutnak pénzhez, amikor a legsürgetőbb szükségük van rá, és nem kell megvárniuk, amíg a veszteségeiket a jövőbeli adókötelezettségük csökkentésére felhasználhatják. A tagállamok most lemondanak az adóbevételekről, de a jövőben adóbevételhez jutnak az olyan vállalkozásoktól, amelyek megmenekülnek a csődtől és újra jövedelmezővé válnak. Emellett a veszteségek visszamenőleges elhatárolása csökkenteni fogja a jövőbeli időszakokra elhatárolt veszteségeknek, ami tovább csökkenti az adóbevételekre gyakorolt hatást.

| (9) | Egyes tagállamok már bevezettek vagy bejelentettek olyan intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik a 2020-as adóévre vonatkozó veszteségek visszamenőleges elhatárolását, ami lehetővé teszi az adózók számára, hogy 2020. évi adóveszteségüket visszamenőlegesen elhatárolják, és leírják a korábbi költségvetési években elért nyereségeikből. |
| --- | --- |

(9)

Egyes tagállamok már bevezettek vagy bejelentettek olyan intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik a 2020-as adóévre vonatkozó veszteségek visszamenőleges elhatárolását, ami lehetővé teszi az adózók számára, hogy 2020. évi adóveszteségüket visszamenőlegesen elhatárolják, és leírják a korábbi költségvetési években elért nyereségeikből.

| (10) | A tagállamok azonban általában eltérő szabályokat alkalmaznak a veszteségek kezelésére, ami gyakran egyenlőtlen versenyfeltételeket teremt. |
| --- | --- |

(10)

A tagállamok azonban általában eltérő szabályokat alkalmaznak a veszteségek kezelésére, ami gyakran egyenlőtlen versenyfeltételeket teremt.

| (11) | Ez a tagállamokhoz intézett, a veszteségek belföldi kezelésére vonatkozó, bevált gyakorlatokra támaszkodó ajánlás segíthetne egyenlő versenyfeltételeket teremteni a vállalatok számára az Unió egész területén. |
| --- | --- |

(11)

Ez a tagállamokhoz intézett, a veszteségek belföldi kezelésére vonatkozó, bevált gyakorlatokra támaszkodó ajánlás segíthetne egyenlő versenyfeltételeket teremteni a vállalatok számára az Unió egész területén.

| (12) | Ezt az ajánlást a 2020-as és 2021-es pénzügyi évre kell alkalmazni azzal a céllal, hogy a vállalkozások támogatáshoz jussanak a Covid19-válság idején. |
| --- | --- |

(12)

Ezt az ajánlást a 2020-as és 2021-es pénzügyi évre kell alkalmazni azzal a céllal, hogy a vállalkozások támogatáshoz jussanak a Covid19-válság idején.

| (13) | A tagállamoknak lehetővé kell tenniük, hogy a vállalkozások legalább az előző pénzügyi évre, azaz 2019-re vonatkozóan visszamenőlegesen elhatárolják a veszteségeiket. Annak érdekében azonban, hogy az adózók a veszteségük teljes összegét felhasználhassák a korábban befizetett adók visszatérítésére, a tagállamok az előző három évre – azaz 2017-ig – kiterjeszthetik a visszamenőleges elhatárolást. Az alacsonyabb nyereséggel rendelkező kisebb vállalkozások számára különösen előnyös lehet a visszamenőleges elhatárolásra rendelkezésre álló időszaknak a legfeljebb három évre történő kiterjesztése. |
| --- | --- |

(13)

A tagállamoknak lehetővé kell tenniük, hogy a vállalkozások legalább az előző pénzügyi évre, azaz 2019-re vonatkozóan visszamenőlegesen elhatárolják a veszteségeiket. Annak érdekében azonban, hogy az adózók a veszteségük teljes összegét felhasználhassák a korábban befizetett adók visszatérítésére, a tagállamok az előző három évre – azaz 2017-ig – kiterjeszthetik a visszamenőleges elhatárolást. Az alacsonyabb nyereséggel rendelkező kisebb vállalkozások számára különösen előnyös lehet a visszamenőleges elhatárolásra rendelkezésre álló időszaknak a legfeljebb három évre történő kiterjesztése.

| (14) | Az intézkedést a nemzeti költségvetésekre gyakorolt túlzott hatások elkerülése érdekében korlátozni kell. Az intézkedés a veszteséges költségvetési évenként visszamenőlegesen elhatárolható összeg 3 millió EUR-ra való korlátozása mellett is értékes támogatást jelentene különösen a kisebb vállalkozások számára, miközben bizonyos mértékben valamennyi adófizető részesülne az előnyeiből. |
| --- | --- |

(14)

Az intézkedést a nemzeti költségvetésekre gyakorolt túlzott hatások elkerülése érdekében korlátozni kell. Az intézkedés a veszteséges költségvetési évenként visszamenőlegesen elhatárolható összeg 3 millió EUR-ra való korlátozása mellett is értékes támogatást jelentene különösen a kisebb vállalkozások számára, miközben bizonyos mértékben valamennyi adófizető részesülne az előnyeiből.

| (15) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy amennyiben a tagállamok olyan intézkedéseket vezetnek be, amelyek a vonatkozó feltételek értelmében a bejelentési kötelezettség alól nem mentesített állami támogatásnak minősülőnek, ezeket az intézkedéseket az állami támogatásokra általánosan alkalmazandó eljárásoknak megfelelően be kell jelenteniük a Bizottságnak, |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy amennyiben a tagállamok olyan intézkedéseket vezetnek be, amelyek a vonatkozó feltételek értelmében a bejelentési kötelezettség alól nem mentesített állami támogatásnak minősülőnek, ezeket az intézkedéseket az állami támogatásokra általánosan alkalmazandó eljárásoknak megfelelően be kell jelenteniük a Bizottságnak,

ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

1.   TÁRGY ÉS HATÁLY

Ez az ajánlás – a vállalkozásokat támogatása céljából a Covid19-világjárvány okozta gazdasági helyzetben – összehangolt megközelítést határoz meg a vállalkozások által a 2020-as és a 2021-es pénzügyi években elszenvedett veszteségek kezelésére.

2.   A VESZTESÉGEK ADÓÜGYI KEZELÉSE

Tekintettel a Covid19-világjárvány következtében 2020-ban és 2021-ben fennálló rendkívüli gazdasági körülményekre, a tagállamoknak lehetővé kell tenniük a vállalkozások számára legalább az előző pénzügyi évre, azaz legalább 2019-re vonatkozóan a veszteségek visszamenőleges elhatárolását.

A tagállamok kiterjeszthetik ezt az időszakot annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a veszteség visszamenőleges elhatárolását az előző három évre, és így lehetővé tegyék a társaságok számára, hogy a 2020-as és 2021-es pénzügyi évben felmerült veszteségeiket leírják a 2019-es, 2018-as és 2017-es pénzügyi évek nyeresége után már befizetett adóból.

A tagállamoknak lehetővé kell tenniük a vállalkozások számára, hogy azonnal adóvisszatérítéshez jussanak a 2021-es pénzügyi évben várható, visszamenőleges elhatárolható veszteségek után anélkül, hogy erre az év végéig várnának.

3.   KORLÁTOZÁSOK

A nemzeti költségvetésekre gyakorolt hatás korlátozása érdekében a tagállamoknak korlátozniuk kell a visszamenőlegesen elhatárolható veszteségek összegét. A veszteséges költségvetési évenként visszamenőlegesen elhatárolható maximális összeget 3 millió EUR-ban kell meghatározni.

Ha a tagállamok engedélyezik a veszteségek 2017-ig történő visszamenőleges elhatárolását, erre azok a vállalkozások lehetnek jogosultak, amelyek a 2019-es, a 2018-as és a 2017-es pénzügyi évben nem minősültek veszteségesnek.

4.   NYOMON KÖVETÉS

A tagállamok kötelesek tájékoztatni a Bizottságot az ezen ajánlás alapján hozott intézkedésekről, valamint az ilyen intézkedések minden módosításáról.

A Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy vitassák meg a Bizottsággal azon terveiket, amelyek keretében lehetővé tennék a vállalkozások számára a veszteségek visszamenőleges elhatárolását.

5.   CÍMZETTEK

Ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2021. május 18-án.

a Bizottság részéről

Paolo GENTILONI

a Bizottság tagja

---

(1)  A kkv-k meghatározását lásd a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlásban (HL L 124., 2003.5.20., 36. o.).

1

(2)  A C(2020) 2215 (HL C 112 I., 2020.4.4., 1. o.), a C(2020) 3156 (HL C 164., 2020.5.13., 3. o.), a C(2020) 4509 (HL C 218., 2020.7.2., 3. o.), a C(2020) 7127 (HL C 340., 2020.10.13., 1. o.) és a C(2021) 564 (HL C 34., 2021.2.1., 6. o.) bizottsági közleménnyel módosított bizottsági közlemény – Állami támogatási intézkedésekre vonatkozó ideiglenes keret a gazdaságnak a jelenlegi Covid19-járvánnyal összefüggésben való támogatása céljából (HL C 91 I., 2020.3.20., 1. o.)

2

---

III Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

| 2021.5.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 179/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 179/13

---

AZ EFTA-BÍRÓSÁG ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA

TARTALOMJEGYZÉK

| BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK | 18 |
| --- | --- |

BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK

| 1. cikk | Fogalommeghatározások | 18 |
| --- | --- | --- |

1. cikk

| 2. cikk | Cél | 18 |
| --- | --- | --- |

2. cikk

| I. CÍM | A BÍRÓSÁG SZERVEZETE | 19 |
| --- | --- | --- |

I. CÍM

I. CÍM

A BÍRÓSÁG SZERVEZETE

| 1. fejezet | BÍRÁK | 19 |
| --- | --- | --- |

1. fejezet

| 3. cikk | A bíró megbízatási idejének kezdőnapja | 19 |
| --- | --- | --- |

3. cikk

| 4. cikk | Eskütétel | 19 |
| --- | --- | --- |

4. cikk

| 5. cikk | Ünnepélyes kötelezettségvállalás | 19 |
| --- | --- | --- |

5. cikk

| 6. cikk | A bíró hivatalából való elmozdítása | 19 |
| --- | --- | --- |

6. cikk

| 7. cikk | A hivatali idő szerinti rangsor | 19 |
| --- | --- | --- |

7. cikk

| 2. fejezet | ELNÖKSÉG | 20 |
| --- | --- | --- |

2. fejezet

| 8. cikk | Az elnök megválasztása | 20 |
| --- | --- | --- |

8. cikk

| 9. cikk | Az elnök hatásköre | 20 |
| --- | --- | --- |

9. cikk

| 10. cikk | Az elnök akadályoztatása | 20 |
| --- | --- | --- |

10. cikk

| 3. fejezet | HIVATAL | 20 |
| --- | --- | --- |

3. fejezet

| 11. cikk | A hivatalvezető kinevezése | 20 |
| --- | --- | --- |

11. cikk

| 12. cikk | Hivatalvezető-helyettes | 21 |
| --- | --- | --- |

12. cikk

| 13. cikk | A hivatalvezető és a hivatalvezető-helyettes akadályoztatása | 21 |
| --- | --- | --- |

13. cikk

| 14. cikk | A hivatalvezető hatáskörei | 21 |
| --- | --- | --- |

14. cikk

| 15. cikk | Nyilvántartás vezetése | 22 |
| --- | --- | --- |

15. cikk

| 16. cikk | A nyilvántartásba való betekintés, illetve az ítéletek és végzések megtekintése | 22 |
| --- | --- | --- |

16. cikk

| 17. cikk | Nyilvántartási feladatok biztosítására vonatkozó engedély | 22 |
| --- | --- | --- |

17. cikk

| 4. fejezet | TISZTVISELŐK ÉS EGYÉB ALKALMAZOTTAK | 22 |
| --- | --- | --- |

4. fejezet

| 18. cikk | Kinevezés | 22 |
| --- | --- | --- |

18. cikk

| 19. cikk | Szervezet | 23 |
| --- | --- | --- |

19. cikk

| 5. fejezet | A BÍRÓSÁG MŰKÖDÉSE | 23 |
| --- | --- | --- |

5. fejezet

| 20. cikk | A Bíróság éves munkarendje | 23 |
| --- | --- | --- |

20. cikk

| 21. cikk | Az előadó bíró kijelölése | 23 |
| --- | --- | --- |

21. cikk

| 22. cikk | A bírák tartózkodása és kizárása | 23 |
| --- | --- | --- |

22. cikk

| 23. cikk | A bíró akadályoztatása | 24 |
| --- | --- | --- |

23. cikk

| 24. cikk | Tárgyalások | 24 |
| --- | --- | --- |

24. cikk

| 25. cikk | Jegyzőkönyvek készítése | 24 |
| --- | --- | --- |

25. cikk

| 26. cikk | Tanácskozások | 24 |
| --- | --- | --- |

26. cikk

| 27. cikk | A Bíróság határozatai – határozatképesség | 24 |
| --- | --- | --- |

27. cikk

| 28. cikk | Éves jelentés | 25 |
| --- | --- | --- |

28. cikk

| 6. fejezet | A NYELVHASZNÁLAT SZABÁLYAI | 25 |
| --- | --- | --- |

6. fejezet

| 29. cikk | A Bíróság nyelve | 25 |
| --- | --- | --- |

29. cikk

| 30. cikk | Tanácsadói véleményre irányuló eljárás | 25 |
| --- | --- | --- |

30. cikk

| 31. cikk | Tanúk | 26 |
| --- | --- | --- |

31. cikk

| 32. cikk | A Bíróság kiadványai | 26 |
| --- | --- | --- |

32. cikk

| II. CÍM | KÖZÖS ELJÁRÁSI RENDELKEZÉSEK | 26 |
| --- | --- | --- |

II. CÍM

II. CÍM

KÖZÖS ELJÁRÁSI RENDELKEZÉSEK

| 1. fejezet | A MEGHATALMAZOTTAK, TANÁCSADÓK ÉS ÜGYVÉDEK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI | 26 |
| --- | --- | --- |

1. fejezet

| 33. cikk | Kiváltságok, mentességek és kedvezmények | 26 |
| --- | --- | --- |

33. cikk

| 34. cikk | A felek képviselőinek jogosultsága | 26 |
| --- | --- | --- |

34. cikk

| 35. cikk | A mentesség megvonása | 27 |
| --- | --- | --- |

35. cikk

| 36. cikk | Az eljárásból való kizárás | 27 |
| --- | --- | --- |

36. cikk

| 2. fejezet | ÉRTESÍTÉS ÉS KÉZBESÍTÉS | 27 |
| --- | --- | --- |

2. fejezet

| 37. cikk | A tanácsadói véleményre irányuló kérelmekről szóló értesítés | 27 |
| --- | --- | --- |

37. cikk

| 38. cikk | A kézbesítési módok | 27 |
| --- | --- | --- |

38. cikk

| 3. fejezet | HATÁRIDŐK | 28 |
| --- | --- | --- |

3. fejezet

| 39. cikk | Határidő-számítás | 28 |
| --- | --- | --- |

39. cikk

| 40. cikk | Az EFTA Felügyeleti Hatósága által elfogadott intézkedés ellen indult eljárás | 28 |
| --- | --- | --- |

40. cikk

| 41. cikk | Távolság | 29 |
| --- | --- | --- |

41. cikk

| 42. cikk | A határidők megállapítása és meghosszabbítása | 29 |
| --- | --- | --- |

42. cikk

| 43. cikk | Vis maior | 29 |
| --- | --- | --- |

43. cikk

| 4. fejezet | AZ ÜGYEK ELBÍRÁLÁSÁNAK EGYES MÓDJAI | 29 |
| --- | --- | --- |

4. fejezet

| 44. cikk | Az ügyek elbírálásának módjai | 29 |
| --- | --- | --- |

44. cikk

| 45. cikk | Bizonyos információk anonimitása és kihagyása a nyilvánosság előtt | 29 |
| --- | --- | --- |

45. cikk

| 46. cikk | Egyesítés | 30 |
| --- | --- | --- |

46. cikk

| 47. cikk | Az eljárás felfüggesztése | 30 |
| --- | --- | --- |

47. cikk

| 48. cikk | Az ügy elbírálásának későbbre halasztása | 30 |
| --- | --- | --- |

48. cikk

| 5. fejezet | KÖLTSÉGMENTESSÉG | 31 |
| --- | --- | --- |

5. fejezet

| 49. cikk | Költségmentesség | 31 |
| --- | --- | --- |

49. cikk

| 50. cikk | Költségmentesség iránti kérelem | 31 |
| --- | --- | --- |

50. cikk

| 51. cikk | A költségmentesség tárgyában hozott határozat | 31 |
| --- | --- | --- |

51. cikk

| 52. cikk | Előlegek és a költségek átvállalása | 32 |
| --- | --- | --- |

52. cikk

| 53. cikk | A költségmentesség visszavonása | 32 |
| --- | --- | --- |

53. cikk

| 6. fejezet | AZ ELJÁRÁS ÍRÁSBELI SZAKASZA | 32 |
| --- | --- | --- |

6. fejezet

| 54. cikk | Az eljárási iratok benyújtása | 32 |
| --- | --- | --- |

54. cikk

| 7. fejezet | ELŐZETES JELENTÉS | 33 |
| --- | --- | --- |

7. fejezet

| 55. cikk | Előzetes jelentés | 33 |
| --- | --- | --- |

55. cikk

| 8. fejezet | PERVEZETŐ INTÉZKEDÉSEK ÉS BIZONYÍTÁSFELVÉTEL | 34 |
| --- | --- | --- |

8. fejezet

| 56. cikk | Pervezető intézkedések és bizonyításfelvétel | 34 |
| --- | --- | --- |

56. cikk

| 57. cikk | Pervezető intézkedések | 34 |
| --- | --- | --- |

57. cikk

| 58. cikk | Bizonyításfelvétel | 34 |
| --- | --- | --- |

58. cikk

| 59. cikk | Bizalmas információk és anyagok kezelése | 35 |
| --- | --- | --- |

59. cikk

| 60. cikk | Olyan iratok, amelyekbe az EFTA Felügyeleti Hatósága megtagadta a betekintést | 35 |
| --- | --- | --- |

60. cikk

| 9. fejezet | A TANÚK ÉS SZAKÉRTŐK IDÉZÉSE ÉS VIZSGÁLATA | 35 |
| --- | --- | --- |

9. fejezet

| 61. cikk | Tanúvallomás | 35 |
| --- | --- | --- |

61. cikk

| 62. cikk | Tanúkihallgatás | 36 |
| --- | --- | --- |

62. cikk

| 63. cikk | Szakértői vélemény | 36 |
| --- | --- | --- |

63. cikk

| 64. cikk | A tanúk és szakértők kötelezettségei | 37 |
| --- | --- | --- |

64. cikk

| 65. cikk | A tanúval vagy szakértővel szembeni kifogás | 37 |
| --- | --- | --- |

65. cikk

| 66. cikk | A tanúk és a szakértők költségei | 37 |
| --- | --- | --- |

66. cikk

| 67. cikk | Jegyzőkönyv azokról a tárgyalásokról, amelyeken bizonyításfelvétel történt | 37 |
| --- | --- | --- |

67. cikk

| 68. cikk | Jogsegély iránti megkeresés | 37 |
| --- | --- | --- |

68. cikk

| 10. fejezet | AZ ELJÁRÁS SZÓBELI SZAKASZA | 38 |
| --- | --- | --- |

10. fejezet

| 69. cikk | Közzététel dátuma | 38 |
| --- | --- | --- |

69. cikk

| 70. cikk | Az eljárás szóbeli szakaszának mellőzése | 38 |
| --- | --- | --- |

70. cikk

| 71. cikk | A meghallgatásról szóló jelentés | 38 |
| --- | --- | --- |

71. cikk

| 72. cikk | A felek tárgyalásról való távolmaradása | 38 |
| --- | --- | --- |

72. cikk

| 73. cikk | Közös tárgyalás | 39 |
| --- | --- | --- |

73. cikk

| 74. cikk | A tárgyalás vezetése | 39 |
| --- | --- | --- |

74. cikk

| 75. cikk | A nyilvánosság kizárása | 39 |
| --- | --- | --- |

75. cikk

| 76. cikk | Felszólalás a Bíróságon | 39 |
| --- | --- | --- |

76. cikk

| 77. cikk | A szóbeli szakasz befejezése | 39 |
| --- | --- | --- |

77. cikk

| 78. cikk | A szóbeli szakasz megnyitása vagy újbóli megnyitása | 39 |
| --- | --- | --- |

78. cikk

| 79. cikk | A tárgyalási jegyzőkönyv | 39 |
| --- | --- | --- |

79. cikk

| 11. fejezet | ÍTÉLETEK ÉS VÉGZÉSEK | 40 |
| --- | --- | --- |

11. fejezet

| 80. cikk | Az ítélet kihirdetésének napjára vonatkozó tájékoztatás | 40 |
| --- | --- | --- |

80. cikk

| 81. cikk | Az ítélet tartalma | 40 |
| --- | --- | --- |

81. cikk

| 82. cikk | Az ítélet kihirdetése és kézbesítése | 40 |
| --- | --- | --- |

82. cikk

| 83. cikk | A végzés tartalma | 41 |
| --- | --- | --- |

83. cikk

| 84. cikk | A végzés aláírása és kézbesítése | 41 |
| --- | --- | --- |

84. cikk

| 85. cikk | Az ítéletek és a végzések kötelező ereje | 41 |
| --- | --- | --- |

85. cikk

| 86. cikk | Közlemény | 41 |
| --- | --- | --- |

86. cikk

| 87. cikk | Az ítéletek és végzések kijavítása | 41 |
| --- | --- | --- |

87. cikk

| III. CÍM | TANÁCSADÓI VÉLEMÉNYRE IRÁNYULÓ ELJÁRÁS | 42 |
| --- | --- | --- |

III. CÍM

III. CÍM

TANÁCSADÓI VÉLEMÉNYRE IRÁNYULÓ ELJÁRÁS

| 1. fejezet | ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK | 42 |
| --- | --- | --- |

1. fejezet

| 88. cikk | A tanácsadói vélemény iránti kérelem tartalma | 42 |
| --- | --- | --- |

88. cikk

| 89. cikk | Névtelenség | 42 |
| --- | --- | --- |

89. cikk

| 90. cikk | A tanácsadói véleményre irányuló eljárásokon való részvétel | 42 |
| --- | --- | --- |

90. cikk

| 91. cikk | Az alapeljárásban részt vevő felek | 43 |
| --- | --- | --- |

91. cikk

| 92. cikk | A tanácsadói vélemény iránti kérelem fordítása és kézbesítése | 43 |
| --- | --- | --- |

92. cikk

| 93. cikk | Indokolt végzéssel adott válasz | 43 |
| --- | --- | --- |

93. cikk

| 94. cikk | A Bíróság előtti eljárás folyamatban maradása | 43 |
| --- | --- | --- |

94. cikk

| 95. cikk | Felvilágosításkérés | 43 |
| --- | --- | --- |

95. cikk

| 96. cikk | A tanácsadói véleményre irányuló eljárás költségei | 44 |
| --- | --- | --- |

96. cikk

| 97. cikk | A tanácsadói vélemények értelmezése | 44 |
| --- | --- | --- |

97. cikk

| 2. fejezet | GYORSÍTOTT ELJÁRÁS | 44 |
| --- | --- | --- |

2. fejezet

| 98. cikk | Gyorsított eljárás | 44 |
| --- | --- | --- |

98. cikk

| 99. cikk | Az eljárási iratok benyújtása és kézbesítése | 44 |
| --- | --- | --- |

99. cikk

| IV. CÍM | KÖZVETLEN KERESETEK | 45 |
| --- | --- | --- |

IV. CÍM

IV. CÍM

KÖZVETLEN KERESETEK

| 1. fejezet | A FELEK KÉPVISELETE | 45 |
| --- | --- | --- |

1. fejezet

| 100. cikk | Kötelező képviselet | 45 |
| --- | --- | --- |

100. cikk

| 2. fejezet | AZ ELJÁRÁS ÍRÁSBELI SZAKASZA | 45 |
| --- | --- | --- |

2. fejezet

| 101. cikk | A keresetlevél tartalma | 45 |
| --- | --- | --- |

101. cikk

| 102. cikk | A kézbesítésre vonatkozó információk | 45 |
| --- | --- | --- |

102. cikk

| 103. cikk | A keresetlevél mellékletei | 46 |
| --- | --- | --- |

103. cikk

| 104. cikk | A keresetlevél módosítása | 46 |
| --- | --- | --- |

104. cikk

| 105. cikk | Az előírt dokumentumok benyújtásának elmulasztása | 46 |
| --- | --- | --- |

105. cikk

| 106. cikk | A keresetlevél kézbesítése | 47 |
| --- | --- | --- |

106. cikk

| 107. cikk | Védelem | 47 |
| --- | --- | --- |

107. cikk

| 108. cikk | Válasz és viszonválasz | 47 |
| --- | --- | --- |

108. cikk

| 109. cikk | Kontradiktórius eljárás | 47 |
| --- | --- | --- |

109. cikk

| 3. fejezet | JOGALAPOK ÉS BIZONYÍTÉKOK | 48 |
| --- | --- | --- |

3. fejezet

| 110. cikk | Új jogalapok | 48 |
| --- | --- | --- |

110. cikk

| 111. cikk | Előterjesztett vagy felajánlott bizonyítékok | 48 |
| --- | --- | --- |

111. cikk

| 4. fejezet | BEAVATKOZÁS | 48 |
| --- | --- | --- |

4. fejezet

| 112. cikk | A beavatkozás tárgya és joghatásai | 48 |
| --- | --- | --- |

112. cikk

| 113. cikk | Beavatkozási kérelem | 48 |
| --- | --- | --- |

113. cikk

| 114. cikk | A beavatkozási kérelem tárgyában hozott határozat | 49 |
| --- | --- | --- |

114. cikk

| 115. cikk | A beavatkozási beadvány benyújtása | 49 |
| --- | --- | --- |

115. cikk

| . fejezet | 5GYORSÍTOTT ELJÁRÁS | 50 |
| --- | --- | --- |

. fejezet

| 116. cikk | Gyorsított eljárás | 50 |
| --- | --- | --- |

116. cikk

| 117. cikk | Az eljárás írásbeli szakasza | 50 |
| --- | --- | --- |

117. cikk

| 118. cikk | Beavatkozás a gyorsított eljárásba | 50 |
| --- | --- | --- |

118. cikk

| 119. cikk | Az eljárás szóbeli szakasza | 51 |
| --- | --- | --- |

119. cikk

| 6. fejezet | KÖLTSÉGEK | 51 |
| --- | --- | --- |

6. fejezet

| 120. cikk | Rendelkezés a költségekről | 51 |
| --- | --- | --- |

120. cikk

| 121. cikk | A költségviselés általános szabályai | 51 |
| --- | --- | --- |

121. cikk

| 122. cikk | A beavatkozó felek költségei | 51 |
| --- | --- | --- |

122. cikk

| 123. cikk | Költségviselés elállás esetén | 52 |
| --- | --- | --- |

123. cikk

| 124. cikk | Költségviselés az eljárás okafogyottá válása esetén | 52 |
| --- | --- | --- |

124. cikk

| 125. cikk | Eljárási költségek | 52 |
| --- | --- | --- |

125. cikk

| 126. cikk | Megtérítendő költségek | 52 |
| --- | --- | --- |

126. cikk

| 127. cikk | A megtérítendő költségek vitatása | 52 |
| --- | --- | --- |

127. cikk

| 128. cikk | Fizetési módok | 53 |
| --- | --- | --- |

128. cikk

| V. CÍM | KÜLÖNLEGES ELJÁRÁSOK | 53 |
| --- | --- | --- |

V. CÍM

V. CÍM

KÜLÖNLEGES ELJÁRÁSOK

| 1. fejezet | KIOSZTÁS AZ ELŐADÓ BÍRÓNAK | 53 |
| --- | --- | --- |

1. fejezet

| 129. cikk | Kiosztás az előadó bírónak | 53 |
| --- | --- | --- |

129. cikk

| 2. fejezet | EGYEZSÉG, ELÁLLÁS, AZ ELJÁRÁS OKAFOGYOTTÁ VÁLÁSA, KIFOGÁS ÉS KÖZBENSŐ KÉRDÉS | 53 |
| --- | --- | --- |

2. fejezet

| 130. cikk | Egyezség | 53 |
| --- | --- | --- |

130. cikk

| 131. cikk | Elállás | 53 |
| --- | --- | --- |

131. cikk

| 132. cikk | Okafogyottság | 54 |
| --- | --- | --- |

132. cikk

| 133. cikk | Kifogás és közbenső kérdés | 54 |
| --- | --- | --- |

133. cikk

| 3. fejezet | MULASZTÁSI ÍTÉLET | 54 |
| --- | --- | --- |

3. fejezet

| 134. cikk | Mulasztási ítélet | 54 |
| --- | --- | --- |

134. cikk

| 135. cikk | A mulasztási ítélet elleni ellentmondás | 55 |
| --- | --- | --- |

135. cikk

| 4. fejezet | AZ ÍTÉLETEKRE ÉS VÉGZÉSEKRE VONATKOZÓ KÉRELMEK ÉS KERESETEK | 55 |
| --- | --- | --- |

4. fejezet

| 136. cikk | A határozathozatal elmulasztása | 55 |
| --- | --- | --- |

136. cikk

| 137. cikk | Harmadik személy jogorvoslata | 55 |
| --- | --- | --- |

137. cikk

| 138. cikk | Az ítéletek és végzések értelmezése | 56 |
| --- | --- | --- |

138. cikk

| 139. cikk | Perújítás | 56 |
| --- | --- | --- |

139. cikk

| 5. fejezet | A VÉGREHAJTÁS FELFÜGGESZTÉSE ÉS EGYÉB IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK | 57 |
| --- | --- | --- |

5. fejezet

| 140. cikk | A végrehajtás felfüggesztése vagy ideiglenes intézkedés iránti kérelem | 57 |
| --- | --- | --- |

140. cikk

| 141. cikk | A kérelem tárgyában hozott határozat | 57 |
| --- | --- | --- |

141. cikk

| 142. cikk | A végrehajtás felfüggesztését vagy ideiglenes intézkedést elrendelő végzés | 57 |
| --- | --- | --- |

142. cikk

| 143. cikk | A körülmények megváltozása | 58 |
| --- | --- | --- |

143. cikk

| 144. cikk | Új kérelem | 58 |
| --- | --- | --- |

144. cikk

| 145. cikk | A felügyeleti és bírósági megállapodás 19. cikke alapján történő felfüggesztés | 58 |
| --- | --- | --- |

145. cikk

| ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK | 58 |
| --- | --- |

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

| 146. cikk | Kiegészítő szabályzat | 58 |
| --- | --- | --- |

146. cikk

| 147. cikk | Végrehajtási rendelkezések | 58 |
| --- | --- | --- |

147. cikk

| 148. cikk | Videokonferencia | 58 |
| --- | --- | --- |

148. cikk

| 149. cikk | Hatályon kívül helyezés | 59 |
| --- | --- | --- |

149. cikk

| 150. cikk | Közzététel és hatálybalépés | 59 |
| --- | --- | --- |

150. cikk

| I. melléklet | A Bíróság 2016. december 12-i határozata az eljárási iratoknak az e-EFTACourt útján történő benyújtásáról és kézbesítéséről (2017/C 73/09) | 60 |
| --- | --- | --- |

I. melléklet

I. melléklet

A Bíróság 2016. december 12-i határozata az eljárási iratoknak az e-EFTACourt útján történő benyújtásáról és kézbesítéséről (2017/C 73/09)

| II. melléklet | 62 |
| --- | --- |

II. melléklet

AZ EFTA-BÍRÓSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás, különösen annak 43. cikke (2) bekezdése, valamint a megállapodás 5. jegyzőkönyvének 43. cikke (a Bíróság alapokmánya) szerint a Bíróságra ruházott hatáskörökre,

tekintettel az EFTA-államok kormányai által biztosított jóváhagyásra,

ELFOGADJA A KÖVETKEZŐ ELJÁRÁSI SZABÁLYZATOT:

BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Fogalommeghatározások

(1)   A jelen eljárási szabályzatban:

| a) | „EGT-megállapodás”: az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás főszövege, a megállapodás jegyzőkönyvei és mellékletei, valamint az abban hivatkozott aktusok; |
| --- | --- |

a)

„EGT-megállapodás”: az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás főszövege, a megállapodás jegyzőkönyvei és mellékletei, valamint az abban hivatkozott aktusok;

| b) | „felügyeleti és bírósági megállapodás”: az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás, annak jegyzőkönyvei és mellékletei; |
| --- | --- |

b)

„felügyeleti és bírósági megállapodás”: az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás, annak jegyzőkönyvei és mellékletei;

| c) | „alapokmány”: a felügyeleti és bírósági megállapodás 5. jegyzőkönyve az EFTA-Bíróság alapokmányáról; |
| --- | --- |

c)

„alapokmány”: a felügyeleti és bírósági megállapodás 5. jegyzőkönyve az EFTA-Bíróság alapokmányáról;

| d) | „EFTA-állam”: az Európai Szabadkereskedelmi Társulás tagja, amely az EGT-megállapodás és a felügyeleti és bírósági megállapodás aláíró fele; |
| --- | --- |

d)

„EFTA-állam”: az Európai Szabadkereskedelmi Társulás tagja, amely az EGT-megállapodás és a felügyeleti és bírósági megállapodás aláíró fele;

| e) | „uniós tagállam”: az Európai Unió tagállama, amely az EGT-megállapodás aláíró fele; |
| --- | --- |

e)

„uniós tagállam”: az Európai Unió tagállama, amely az EGT-megállapodás aláíró fele;

| f) | „érdekelt felek”: azok az államok és intézmények, amelyek az alapokmány 20. cikke szerint jogosultak arra, hogy beadványokat vagy észrevételeket terjesszenek elő a Bíróságon; |
| --- | --- |

f)

„érdekelt felek”: azok az államok és intézmények, amelyek az alapokmány 20. cikke szerint jogosultak arra, hogy beadványokat vagy észrevételeket terjesszenek elő a Bíróságon;

| g) | „fél” és „felek”: eltérő meghatározás hiányában az eljárások bármely fele, beleértve a beavatkozó feleket; |
| --- | --- |

g)

„fél” és „felek”: eltérő meghatározás hiányában az eljárások bármely fele, beleértve a beavatkozó feleket;

| h) | „az eljárásban részt vevő fél” és „az eljárásban részt vevő felek”: az alperes vagy a felperes vagy adott esetben mindkettő; |
| --- | --- |

h)

„az eljárásban részt vevő fél” és „az eljárásban részt vevő felek”: az alperes vagy a felperes vagy adott esetben mindkettő;

| i) | „ad hoc bíró”: az EFTA-államok kormányainak közös megegyezésével, a felügyeleti és bírósági megállapodás 30. cikkének negyedik bekezdésében foglaltak szerint létrehozott jegyzékből kiválasztott bírót helyettesítő személy. Ezt a személyt a jegyzéken szereplő azon személyek közül választják ki, akiket a helyettesítendő, rendes bírót kinevező kormány jelölt ki. |
| --- | --- |

i)

„ad hoc bíró”: az EFTA-államok kormányainak közös megegyezésével, a felügyeleti és bírósági megállapodás 30. cikkének negyedik bekezdésében foglaltak szerint létrehozott jegyzékből kiválasztott bírót helyettesítő személy. Ezt a személyt a jegyzéken szereplő azon személyek közül választják ki, akiket a helyettesítendő, rendes bírót kinevező kormány jelölt ki.

(2)   A hímnemre való mindennemű utalás bármilyen nemre való utalásként értelmezendő.

2. cikk

Cél

Ez a szabályzat végrehajtja és a szükséges mértékben kiegészíti az EGT-megállapodás, a felügyeleti és bírósági megállapodás, valamint az alapokmány vonatkozó rendelkezéseit.

Ez a szabályzat végrehajtja és a szükséges mértékben kiegészíti az EGT-megállapodás, a felügyeleti és bírósági megállapodás, valamint az alapokmány vonatkozó rendelkezéseit.

I. CÍM

A BÍRÓSÁG SZERVEZETE

1. FEJEZET

Bírák

3. cikk

A bíró megbízatási idejének kezdőnapja

A bíró megbízatási ideje a kinevezési okiratban megjelölt napon kezdődik. Kezdőnapra vonatkozó rendelkezés hiányában a megbízatási idő a kinevezési okirat kiállításának napján kezdődik.

4. cikk

Eskütétel

Hivatalba lépése előtt a bíró az alapokmány 2. cikkével összhangban a Bíróság első nyilvános ülésén, amelyen kinevezését követően részt vesz, a következő, a következő esküt vagy ünnepélyes nyilatkozatot teszi:

„[Esküszöm/ünnepélyesen nyilatkozom], hogy feladataimat pártatlanul és lelkiismeretesen fogom ellátni; [esküszöm/ünnepélyesen nyilatkozom], hogy az EFTA-Bíróság tanácskozásainak titkosságát megőrzöm.”

5. cikk

Ünnepélyes kötelezettségvállalás

Közvetlenül az eskü letételét követően a bíró az alapokmány 4. cikkével összhangban nyilatkozatot ír alá, amellyel ünnepélyesen kötelezettséget vállal arra, hogy megbízási ideje alatt és megbízatásának megszűnése után is tiszteletben tartja a tisztségéből eredő kötelezettségeket, különösen azt, hogy megbízatásának megszűnését követően feddhetetlenül és tartózkodóan jár el az egyes megbízatások vagy előnyök elfogadásával kapcsolatban.

6. cikk

A bíró hivatalából való elmozdítása

(1)   Ha a Bíróság az alapokmány 6. cikkével összhangban arról határoz, hogy valamely bíró továbbra is megfelel-e az előírt feltételeknek, illetve továbbra is eleget tesz-e a tisztségéből eredő kötelezettségeknek, az elnök felhívja az érintett bírót arra, hogy zárt ülésen, a hivatalvezető távollétében adja elő észrevételeit a Bíróságnak.

(2)   A Bíróság a hivatalvezető távollétében határoz. A határozatok meghozatalában az érintett bíró nem vehet részt.

7. cikk

A hivatali idő szerinti rangsor

(1)   A bírák hivatali idejének számítása a hivatalba lépésüktől kezdődik.

(2)   Ha a hivatalukban eltöltött idejük egyenlő, a hivatali idő szerinti rangsor az életkor alapján kerül megállapításra.

(3)   Azok a bírák, akiknek a megbízatása megújításra kerül, megtartják korábbi helyüket a rangsor-ban.

(4)   A felügyeleti és bírósági megállapodás 30. cikkének negyedik bekezdésében meghatározott jegyzékből választott bírák a rendes bírákat követik a rangsorban. Ha kettő vagy annál több bíró jár el ugyanazon ügyben, a belső rangsor az életkor alapján kerül megállapításra.

2. FEJEZET

Elnökség

8. cikk

Az elnök megválasztása

(1)   A bírák a felügyeleti és bírósági megállapodás 30. cikkének harmadik bekezdésével összhangban hároméves időtartamra megválasztják maguk közül az elnököt.

(2)   Ha az elnök megbízatása a rendes megbízatási idő lejártát megelőzően megszűnik, a Bíróság a megbízatási idő hátralévő részére új elnököt választ.

(3)   Az e cikkben előírt választások titkos szavazással történnek. Azt a bírót kell megválasztottnak tekinteni, aki megkapta a szavazatok abszolút többségét. Ha egy bíró sem ér el abszolút többséget, második fordulót tartanak, ahol azt a bírót kell megválasztottnak tekinteni, aki a legtöbb szavazatot kapta. Szavazategyenlőség esetén közülük a legidősebb bírót kell megválasztottnak tekinteni.

(4)   Az e cikkel összhangban megválasztott elnök nevét az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében kell kihirdetni.

9. cikk

Az elnök hatásköre

(1)   Az elnök képviseli a Bíróságot.

(2)   Az elnök irányítja a Bíróság munkáját és szervezeti egységeit. Elnököl a tárgyalásokon, a tanácskozásokon és az igazgatási ügyekkel kapcsolatos értekezleteken.

(3)   Az elnök gondoskodik a Bíróság megfelelő működéséről.

10. cikk

Az elnök akadályoztatása

Az elnök akadályoztatása esetén, vagy ha az elnöki tisztség betöltetlen, az elnök feladatait – a 7. cikkben megállapított rangsor szerint – valamelyik másik bíró látja el.

3. FEJEZET

Hivatal

11. cikk

A hivatalvezető kinevezése

(1)   A hivatalvezetőt a Bíróság nevezi ki.

(2)   Ha a hivatalvezetői tisztség betöltetlen, nyilvános felhívást kell közzétenni az érdekelt személyek számára, hogy három hétnél nem rövidebb határidőn belül nyújtsák be pályázatukat, csatolva az állampolgárságukra, egyetemi végzettségükre, nyelvtudásukra, jelenlegi és korábbi tevékenységükre, valamint igazságügyi és nemzetközi területen szerzett esetleges tapasztalataikra vonatkozó valamennyi adatot.

(3)   A kinevezés a 8. cikk (3) bekezdésében meghatározott eljárás szerint történik.

(4)   A hivatalvezetőt hároméves időtartamra nevezik ki. A hivatalvezető újraválasztható. A Bíróság a hivatalban lévő hivatalvezetőt az e cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárás lefolytatása nélkül is újraválaszthatja.

(5)   A hivatalvezető leteszi a 4. cikkben előírt esküt, és aláírja az 5. cikkben előírt nyilatkozatot.

(6)   A hivatalvezetőt csak akkor lehet tisztségéből elmozdítani, ha már nem felel meg az előírt feltételeknek, vagy már nem tesz eleget a tisztségéből eredő kötelezettségeknek. A Bíróság azt követően határoz, hogy lehetőséget biztosított a hivatalvezetőnek arra, hogy észrevételeit előadja.

(7)   Ha a hivatalvezető megbízatása rendes megbízatási idejének lejárta előtt megszűnik, a Bíróság hároméves időtartamra új hivatalvezetőt nevez ki.

(8)   Az e cikkel összhangban megválasztott hivatalvezető nevét az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében kell kihirdetni.

12. cikk

Hivatalvezető-helyettes

A Bíróság hivatalvezető-helyettest nevezhet ki a hivatalvezető munkájának segítése, illetve akadályoztatása esetén a hivatalvezető helyettesítése céljából.

13. cikk

A hivatalvezető és a hivatalvezető-helyettes akadályoztatása

A hivatalvezető akadályoztatása esetén és – amennyiben szükséges – a hivatalvezető-helyettes akadályoztatása esetén az elnök tisztviselőt nevez ki a hivatalvezető feladatainak ellátására.

14. cikk

A hivatalvezető hatáskörei

(1)   A hivatalvezető – az elnök felügyelete alatt – felelős a dokumentumok átvételéért, megküldéséért és megőrzéséért, valamint a kézbesítéseknek a jelen eljárási szabályzatban előírtak szerinti teljesítéséért.

(2)   A hivatalvezető segíti a bírákat valamennyi hivatali feladatuk ellátásában.

(3)   A hivatalvezető őrzi a pecséteket, és ő felel az irattárért. Gondozza a Bíróság kiadványait és különösen az EFTA Határozatok Tárát, valamint felelős a Bíróságra vonatkozó dokumentumok interneten történő közzétételéért.

(4)   A hivatalvezető – a Bíróság elnökének felügyelete alatt – irányítja a Bíróság személyzetét és szervezeti egységeit, valamint felelős a pénzügyi irányításért és a könyvelésért, beleértve a költségvetés elkészítését és végrehajtását.

(5)   A hivatalvezetőnek szóló utasításokat a Bíróság fogadja el, az elnök javaslatai alapján eljárva.

(6)   Amennyiben ez a szabályzat másképp nem rendelkezik, a hivatalvezető részt vesz a Bíróság ülésein.

15. cikk

Nyilvántartás vezetése

(1)   A Hivatalban a hivatalvezető felügyelete alatt nyilvántartást vezetnek, amelybe benyújtásuk sorrendjében bejegyeznek minden eljárási iratot, valamint ezekhez tartozó mellékletet és dokumentumot.

(2)   A hivatalvezető a nyilvántartásba vétel tényét feljegyzi az eredeti példányra és – a felek kérelmére – az e célból bemutatott másolatokra is.

(3)   A nyilvántartásba tett bejegyzések és az előző bekezdésben előírt feljegyzések közokiratnak minősülnek.

(4)   A nyilvántartás vezetésére vonatkozó szabályokat a 14. cikk (5) bekezdésében említett, a hivatalvezetőnek szóló szolgálati utasítások határozzák meg.

(5)   Az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében közleményt kell közzétenni, amely tartalmazza a keresetlevél nyilvántartásba való bejegyzésének napját, a felek nevét, a felperes kérelmeit, valamint a felhozott jogalapok és főbb érvek megjelölését, illetve – az esettől függően – az előzetes döntéshozatal iránti kérelem benyújtásának napját, továbbá a kérdést előterjesztő bíróság, az alapeljárásban részt vevő felek és a Bíróságnak feltett kérdések megjelölését.

16. cikk

A nyilvántartásba való betekintés, illetve az ítéletek és végzések megtekintése

(1)   A Hivatalban bárki betekinthet a nyilvántartásba, és a Bíróság által a hivatalvezető javaslatára megállapított hivatali díjszabás szerinti díj megfizetése ellenében másolatokat és kivonatokat kaphat, beleértve az ítéletek és végzések hiteles másolatait.

(2)   Az ügy felei az 59. és 60. cikkel összhangban az előző bekezdésben foglaltak szerint rögzített, megfelelő díj megfizetése ellenében hiteles másolatot kaphatnak az eljárási iratokról, valamint a végzésekről és ítéletekről.

(3)   A felek meghallgatását követően az elnök kifejezett engedélye nélkül semmilyen harmadik fél nem férhet hozzá egy ügy iratanyagához, legyen szó akár közjogi vagy magán félről. Ezt az engedélyt – akár részben, akár teljeskörűen – csak írásbeli kérelemre lehet megadni, amelyben részletesen igazolni kell a harmadik félnek az említett iratanyaghoz való hozzáféréshez fűződő jogos érdekét.

(4)   A Bíróság archívumához való hozzáférésre vonatkozó szabályokat a Bíróság határozza meg.

17. cikk

Nyilvántartási feladatok biztosítására vonatkozó engedély

Az EFTA-államok jóváhagyását követően a Bíróság biztosíthat nyilvántartási feladatokat a nemzetközi jellegű igazságszolgáltatási szervek számára.

4. FEJEZET

Tisztviselők és egyéb alkalmazottak

18. cikk

Kinevezés

(1)   A Bíróság tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak kinevezése az EFTA-Bíróság személyzeti szabályzatának rendelkezéseivel összhangban történik.

(2)   Hivatalba lépése előtt a tisztviselő vagy egyéb alkalmazott a következő esküt vagy adott esetben ünnepélyes nyilatkozatot teszi az elnök előtt, a hivatalvezető jelenlététben:

„[Esküszöm/ünnepélyesen nyilatkozom], hogy az EFTA-Bíróság által rám rótt feladatokat lojálisan, diszkréten és lelkiismeretesen fogom ellátni.”

19. cikk

Szervezet

A Bíróság szervezetét a Bíróság határozza meg és módosíthatja.

5. FEJEZET

A Bíróság működése

20. cikk

A Bíróság éves munkarendje

(1)   A törvénykezési év az adott naptári évben január 1-jén kezdődik, és a következő évben december 31-ig tart.

(2)   A törvénykezési szüneteket a Bíróság határozza meg.

(3)   Sürgős esetben az elnök a törvénykezési szünet alatt is összehívhatja a bírákat.

(4)   A Bíróság megtartja a székhelye szerinti hivatalos munkaszüneti napokat.

(5)   A Bíróság indokolt esetben a bírák részére szabadságot engedélyezhet.

(6)   A törvénykezési szünetek dátumait és a munkaszüneti napok jegyzékét évente az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében kell kihirdetni.

21. cikk

Az előadó bíró kijelölése

(1)   Az elnök az eljárást megindító irat benyújtását követően a lehető leghamarabb kijelöli az üggyel megbízott előadó bírót.

(2)   Az előadó bíró akadályoztatása esetén az elnök megteszi a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy másik eljáró bírót jelöljön ki előadóként.

22. cikk

A bírák tartózkodása és kizárása

(1)   Ha valamely bíró úgy ítéli meg, hogy az alapokmány 15. cikkének első és második bekezdése értelmében nem vehet részt valamely ügy elbírálásában, erről tájékoztatja az elnököt, aki mentesíti őt az elbírálásban való részvétel alól.

(2)   Ha az elnök úgy ítéli meg, hogy valamely bíró az alapokmány 15. cikkének első és második bekezdése értelmében nem vehet részt valamely ügy elbírálásában, erről tájékoztatja az érintett bírót, és döntése meghozatala előtt meghallgatja őt.

(3)   Az alapokmány 15. cikkének harmadik bekezdésével összhangban az e cikk alkalmazásával kapcsolatban felmerülő nehézségek rendezése a felügyeleti és bírósági megállapodás 30. cikkének negyedik bekezdése szerint történik.

(4)   Amennyiben e cikk szerint valamely bíró tartózkodik az ülésen való részvételtől vagy kizárják őt, a helyettesítésére ad hoc bíró megválasztására kerül sor a felügyeleti és bírósági megállapodás 30. cikkének negyedik bekezdésével összhangban.

23. cikk

A bíró akadályoztatása

Ha a Bíróság az egyik bíró akadályoztatása miatt nem teljes, a helyettesítésére ad hoc bíró megválasztására kerül sor a felügyeleti és bírósági megállapodás 30. cikkének negyedik bekezdésével összhangban.

24. cikk

Tárgyalások

(1)   A Bíróság tárgyalásainak napját és időpontját az elnök tűzi ki.

(2)   A Bíróság dönthet úgy, hogy az üléseket a Bíróság székhelyén kívül tartja.

25. cikk

Jegyzőkönyvek készítése

(1)   Ha a Bíróság a hivatalvezető jelenlétében ülésezik, a hivatalvezető szükség esetén jegyzőkönyvet készít, amelyet az elnök és a hivatalvezető ír alá.

(2)   Ha a Bíróság a hivatalvezető jelenléte nélkül ülésezik, az elnök szükség esetén megbízza a 7. cikk szerinti rangsorban leghátul álló bírót, hogy készítsen jegyzőkönyvet, amelyet ez a bíró és a hivatalvezető ír alá.

26. cikk

Tanácskozások

(1)   Ha tárgyalás tartására került sor, akkor a tanácskozásokon kizárólag a tárgyaláson részt vevő bírák vehetnek részt.

(2)   A tanácskozásokon részt vevő valamennyi bíró kifejti és indokolja véleményét.

(3)   A Bíróság határozatát a bírák többsége által a végső vitát követően elfogadott álláspont határozza meg.

(4)   A Bíróság tanácskozásai titkosak, és azok titkosságát később is meg kell őrizni.

(5)   Ha a Bíróság tanácskozása igazgatási kérdéseket érint, a hivatalvezető is jelen van, kivéve, ha a Bíróság másként határoz.

27. cikk

A Bíróság határozatai – határozatképesség

(1)   A Bíróság határozatai kizárólag akkor érvényesek, ha valamennyi bíró részt vett a tanácskozásokon.

(2)   Ha egy bíró akadályoztatásának, felmentésének vagy tartózkodásának eredményeként a Bíróság nem teljes, ad hoc bíró megválasztására kerül sor az adott bíró helyettesítése céljából, a felügyeleti és bírósági megállapodás 30. cikkének negyedik bekezdésével összhangban.

(3)   A Bíróság igazgatási ügyekben hozott határozatai két bíró jelenlétében fogadhatók el. Ilyen esetekben az elnök szavazata dönt.

28. cikk

Éves jelentés

(1)   A Bíróság weboldalán közzéteszi jelentéseit, végzéseit, ítéleteit és egyéb bírósági határozatait.

(2)   A Bíróság dönthet úgy, hogy éves jelentését elektronikusan teszi közzé.

6. FEJEZET

A nyelvhasználat szabályai

29. cikk

A Bíróság nyelve

(1)   A Bíróság nyelve az angol. Ez alkalmazandó a teljes eljárásra, beleértve a Bíróság tanácskozásait, határozatait és jegyzőkönyveit.

(2)   Amennyiben e szabályzat másképp nem rendelkezik, az angol nyelv alkalmazandó az eljárás írásbeli és szóbeli szakaszában.

(3)   Amennyiben a Bíróság másképp nem határoz, a 30. cikk sérelme nélkül a Bírósághoz benyújtott valamennyi alátámasztó dokumentum angol nyelvű, vagy angol nyelvű fordítással kiegészített.

(4)   Terjedelmes iratok esetén a fordítás az irat kivonatára korlátozódhat. Mindazonáltal a Bíróság – hivatalból vagy valamely fél kérelmére – bármikor részletesebb vagy teljes fordítást követelhet meg.

(5)   A Bíróság valamely fél vagy az érdekelt felektől eltérő beavatkozó fél kérelmére engedélyezheti az adott félnek vagy beavatkozó félnek, hogy az eljárás szóbeli szakaszában valamely EFTA-állam vagy az Európai Unió valamely tagállamának hivatalos nyelvén szólaljon fel, és a Bíróság ezen a nyelven forduljon hozzá. A Bíróság angol nyelvről és angol nyelvre történő tolmácsolást biztosít. Az ilyen irányú kérelem az eljárás szóbeli szakasza előtt legkésőbb három héttel nyújtható be.

30. cikk

Tanácsadói véleményre irányuló eljárás

(1)   Ha a felügyeleti és bírósági megállapodás 34. cikkével összhangban a Bírósághoz tanácsadói véleményre irányuló kérelmet terjesztenek elő, az előterjesztő bíróság vagy törvényszék jogosult arra, hogy kérelmét azon a nyelven nyújtsa be, amelyen az ügyet az adott bíróságon vagy törvényszéken tárgyalják. A Bíróság angol nyelvre történő fordítást biztosít.

(2)   Az előterjesztő bíróság vagy törvényszék és az előtte indult jogvita felei azon a nyelven nyújthatják be a Bíróság számára az iratokat, amelyen az ügyet az adott bíróságon vagy törvényszéken tárgyalják. Ezeket az iratokat abban az esetben kell angol nyelvre fordítani, ha a Bíróság azt szükségesnek ítéli. A Bíróság biztosítja a fordítást.

(3)   A Bíróság biztosítja a meghallgatásról szóló jelentés fordítását annak érdekében, hogy azt elérhetővé tegye azon a nyelven, amelyen az ügyet az előterjesztő bíróság vagy törvényszék előtt tárgyalják.

(4)   Az előterjesztő bíróság vagy törvényszék előtt indult jogvita felei jogosultak arra, hogy szóban azon a nyelven szólaljanak fel a Bíróságon, vagy a Bíróság azon a nyelven szólítsa meg őket, amelyen az ügyet az előterjesztő bíróság vagy törvényszék előtt tárgyalják. A Bíróság angol nyelvről és angol nyelvre történő tolmácsolást biztosít. Az ilyen nyelvet használni kívánó fél az eljárás szóbeli szakasza előtt legkésőbb három héttel tájékoztatja a hivatalvezetőt.

(5)   A Bíróság az ítéletét angol nyelven és a kérelem benyújtásának nyelvén hozza meg. Az ítélet e nyelveken hiteles.

31. cikk

Tanúk

Ha a tanú vagy szakértő úgy nyilatkozik, hogy nem képes megfelelően kifejezni magát angol nyelven, a Bíróság engedélyezheti számára, hogy nyilatkozatait másik nyelven adja elő. A Bíróság biztosítja a tolmácsolást. Az ilyen irányú kérelem rendes körülmények között az eljárás szóbeli szakasza előtt legkésőbb három héttel nyújtható be.

32. cikk

A Bíróság kiadványai

A Bíróság kiadványai angol, német, izlandi vagy norvég nyelven tehetők közzé.

II. CÍM

KÖZÖS ELJÁRÁSI RENDELKEZÉSEK

1. FEJEZET

A meghatalmazottak, tanácsadók és ügyvédek jogai és kötelezettségei

33. cikk

Kiváltságok, mentességek és kedvezmények

(1)   Azok a meghatalmazottak, tanácsadók és ügyvédek, akik a Bíróság vagy a Bíróság által jogsegély nyújtása iránt megkeresett igazságügyi hatóság előtt jelennek meg, az általuk az üggyel vagy a felekkel kapcsolatban, szóban vagy írásban tett nyilatkozatok miatt nem vonhatók felelősségre.

(2)   A meghatalmazottak, tanácsadók és ügyvédek ezenkívül a következő kiváltságokban és kedvezményekben részesülnek:

| a) | az eljárással kapcsolatos valamennyi irat és dokumentum mentes mind az átvizsgálás, mind a lefoglalás alól. Vita esetén azokat a vámhatóság vagy a rendőrség pecséttel láthatja el, majd a Bírósághoz késedelem nélkül megküldi annak érdekében, hogy azokat a hivatalvezető és az érdekelt jelenlétében megvizsgálhassák; |
| --- | --- |

a)

az eljárással kapcsolatos valamennyi irat és dokumentum mentes mind az átvizsgálás, mind a lefoglalás alól. Vita esetén azokat a vámhatóság vagy a rendőrség pecséttel láthatja el, majd a Bírósághoz késedelem nélkül megküldi annak érdekében, hogy azokat a hivatalvezető és az érdekelt jelenlétében megvizsgálhassák;

| b) | a meghatalmazottak, tanácsadók és ügyvédek jogosultak arra, hogy a feladataik ellátásához szükséges külföldi fizetőeszközöket számukra kiutalják; |
| --- | --- |

b)

a meghatalmazottak, tanácsadók és ügyvédek jogosultak arra, hogy a feladataik ellátásához szükséges külföldi fizetőeszközöket számukra kiutalják;

| c) | a meghatalmazottak, tanácsadók és ügyvédek a feladatuk ellátásához szükséges mértékben szabadon utazhatnak. |
| --- | --- |

c)

a meghatalmazottak, tanácsadók és ügyvédek a feladatuk ellátásához szükséges mértékben szabadon utazhatnak.

34. cikk

A felek képviselőinek jogosultsága

(1)   A 33. cikkben meghatározott kiváltságok, mentességek és kedvezmények igénybevételéhez az ezekre jogosult személyek előzetesen igazolják jogosultságukat:

| a) | a meghatalmazottak olyan hivatalos dokumentummal, amelyet meghatalmazójuk állított ki, aki ennek másolatát haladéktalanul megküldi a hivatalvezetőnek; |
| --- | --- |

a)

a meghatalmazottak olyan hivatalos dokumentummal, amelyet meghatalmazójuk állított ki, aki ennek másolatát haladéktalanul megküldi a hivatalvezetőnek;

| b) | az ügyvédek olyan igazolással, amely szerint jogosultak eljárni az EGT-megállapodás valamely részes államának bírósága előtt, valamint ha az általuk képviselt fél a magánjog hatálya alá tartozó jogi személy, az általuk képviselt fél által kiállított meghatalmazással; |
| --- | --- |

b)

az ügyvédek olyan igazolással, amely szerint jogosultak eljárni az EGT-megállapodás valamely részes államának bírósága előtt, valamint ha az általuk képviselt fél a magánjog hatálya alá tartozó jogi személy, az általuk képviselt fél által kiállított meghatalmazással;

| c) | a tanácsadók az általuk segített fél által kiállított meghatalmazással. |
| --- | --- |

c)

a tanácsadók az általuk segített fél által kiállított meghatalmazással.

(2)   A hivatalvezető szükség esetén igazolást állít ki részükre. Ennek érvényessége meghatározott időtartamra korlátozódik, amely az eljárás időtartamától függően meghosszabbítható vagy lerövidíthető.

35. cikk

A mentesség megvonása

(1)   A 33. cikkben meghatározott kiváltságokat, mentességeket és kedvezményeket kizárólag az eljárás megfelelő lefolytatása érdekében biztosítják.

(2)   A Bíróság megvonhatja a mentességet, ha úgy ítéli meg, hogy ez nem akadályozza az eljárás megfelelő lefolytatását.

36. cikk

Az eljárásból való kizárás

(1)   Ha a Bíróság vagy az elnök úgy ítéli meg, hogy a meghatalmazottnak, a tanácsadónak vagy az ügyvédnek a Bírósággal, az elnökkel, valamely bírával vagy a hivatalvezetővel szemben tanúsított magatartása sérti a Bíróság tekintélyét vagy a gondos igazságszolgáltatás követelményeit, illetve ha ez a meghatalmazott, tanácsadó vagy ügyvéd a feladatai ellátásának céljára biztosított jogaival visszaél, erről értesíti az érintettet. Ha a Bíróság az érintett tekintetében illetékes hatóságokat értesíti, az érintettnek megküldik az e hatóságoknak címzett levél másolatát.

(2)   Ugyanezen indokok alapján a Bíróság az érintett meghallgatását követően indokolt végzéssel az eljárás során bármikor kizárhatja a meghatalmazottat, a tanácsadót vagy az ügyvédet az eljárásból. Ez a végzés azonnal végrehajtható.

(3)   Ha a meghatalmazottat, a tanácsadót vagy az ügyvédet kizárják az eljárásból, az eljárást az elnök által meghatározott időtartamra fel kell függeszteni, hogy az érintett fél másik meghatalmazottat, tanácsadót vagy ügyvédet bízhasson meg.

(4)   Az e cikk rendelkezései alapján hozott határozatok visszavonhatók.

2. FEJEZET

Értesítés és kézbesítés

37. cikk

A tanácsadói véleményre irányuló kérelmekről szóló értesítés

A felügyeleti és bírósági megállapodás 34. cikkében szereplő ügyekben a valamely EFTA-állam bíróság vagy törvényszéke, amely felfüggeszti az eljárását, és az ügyet a Bíróság hatáskörébe utalja, a döntéséről értesíti a Bíróságot. Ezt követően a hivatalvezető értesíti a feleket és az érdekelt személyeket a döntésről, a kérelem angol nyelvű fordításával kiegészítve.

38. cikk

A kézbesítési módok

(1)   Az iratok kézbesítésére a (2) bekezdéssel összhangban postai úton, a (3) bekezdéssel összhangban az e-EFTACourton keresztül vagy a (4) és (5) bekezdéssel összhangban más távközlési eszköz útján kerül sor.

(2)   Az ezen eljárási szabályzat által előírt kézbesítés teljesítéséről a hivatalvezető gondoskodik oly módon, hogy a kézbesítendő irat másolatát ajánlott, tértivevényes postai küldeményként juttatja el a címzett választott kézbesítési címére, vagy úgy, hogy az irat másolatát – elismervény ellenében – személyesen adja át. A hivatalvezető készíti el és hitelesíti a kézbesítendő iratok másolatait, kivéve ha azokat a felek az 54. cikk (3) bekezdésének megfelelően maguk nyújtják be.

(3)   A Bíróság határozatban állapíthatja meg azokat a feltételeket, amelyek fennállása esetén az eljárási irat elektronikus úton vagy más távközlési eszköz útján is kézbesíthető. Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni, és fel kell tüntetni az e szabályzat I. mellékletében.

(4)   Ha a címzett hozzájárult ahhoz, hogy a kézbesítést részére más távközlési eszköz útján teljesítsék, minden eljárási irat – beleértve a Bíróság ítéletét vagy végzését is – másolatát így küldhetik meg részére. Ha az iratot ilyen távközlési eszközzel kell kézbesíteni, a kézbesítés azon a napon minősül teljesítettnek, amelyen a Bíróság az iratot továbbította az érintett személynek az elfogadott távközlési eszközön keresztül.

(5)   Ha technikai okokból, illetve az irat természete vagy terjedelme miatt az irat (4) bekezdéssel összhangban történő kézbesítése ily módon nem lehetséges, az iratot a címzettnek – megadott kézbesítési cím hiányában – az e cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárás szerint lakóhelyére vagy székhelyére kézbesítik. A címzettet távközlési eszköz útján értesítik erről. Az ajánlott levélnek a Bíróság székhelye szerinti postahivatalnál történő feladását követő tizedik napon a kézbesítést teljesítettnek kell tekinteni, kivéve ha a tértivevényen más dátum szerepel, vagy ha a címzett távközlési eszköz útján történt értesítést követő három héten belül értesíti a hivatalvezetőt, hogy a kézbesítést részére nem teljesítették.

3. FEJEZET

Határidők

39. cikk

Határidő-számítás

(1)   Az EGT-megállapodás, a felügyeleti és bírósági megállapodás, az alapokmány és az ezen eljárási szabályzat által előírt eljárási határidőket a következő módon kell számítani:

| a) | a napokban, hetekben, hónapokban vagy években megállapított határidő azon a napon kezdődik, amikor az esemény bekövetkezett, vagy a cselekményt végrehajtották; az esemény bekövetkezésének vagy a cselekmény végrehajtásának napja a kérdéses határidőbe nem számít bele; |
| --- | --- |

a)

a napokban, hetekben, hónapokban vagy években megállapított határidő azon a napon kezdődik, amikor az esemény bekövetkezett, vagy a cselekményt végrehajtották; az esemény bekövetkezésének vagy a cselekmény végrehajtásának napja a kérdéses határidőbe nem számít bele;

| b) | a hetekben megállapított határidő annak a napnak az elteltével jár le, amelyik az utolsó héten ugyanazt a megjelölést vagy számot viseli, mint az a nap, amelyen a határidő kezdetére okot adó esemény bekövetkezett, vagy cselekmény végrehajtásra került; |
| --- | --- |

b)

a hetekben megállapított határidő annak a napnak az elteltével jár le, amelyik az utolsó héten ugyanazt a megjelölést vagy számot viseli, mint az a nap, amelyen a határidő kezdetére okot adó esemény bekövetkezett, vagy cselekmény végrehajtásra került;

| c) | a hónapokban vagy években megállapított határidő annak a napnak az elteltével jár le, amelyik az utolsó hónapban vagy évben ugyanazt a megjelölést vagy számot viseli, mint az a nap, amelyen a határidő kezdetére okot adó esemény bekövetkezett, vagy cselekmény végrehajtásra került. Ha a hónapokban vagy években megállapított határidő utolsó hónapjában nem fordul elő a lejáratra meghatározott nap, akkor a határidő ennek a hónapnak az utolsó napján jár le; |
| --- | --- |

c)

a hónapokban vagy években megállapított határidő annak a napnak az elteltével jár le, amelyik az utolsó hónapban vagy évben ugyanazt a megjelölést vagy számot viseli, mint az a nap, amelyen a határidő kezdetére okot adó esemény bekövetkezett, vagy cselekmény végrehajtásra került. Ha a hónapokban vagy években megállapított határidő utolsó hónapjában nem fordul elő a lejáratra meghatározott nap, akkor a határidő ennek a hónapnak az utolsó napján jár le;

| d) | ha a határidőt hónapokban és napokban állapították meg, azt először teljes hónapokban, majd napokban számítják; |
| --- | --- |

d)

ha a határidőt hónapokban és napokban állapították meg, azt először teljes hónapokban, majd napokban számítják;

| e) | a határidők magukban foglalják a 20. cikk szerinti hivatalos munkaszüneti napokat, valamint a szombatokat és vasárnapokat; |
| --- | --- |

e)

a határidők magukban foglalják a 20. cikk szerinti hivatalos munkaszüneti napokat, valamint a szombatokat és vasárnapokat;

| f) | a határidők nem függeszthetők fel a 20. cikkben hivatkozott törvénykezési szünetek ideje alatt. |
| --- | --- |

f)

a határidők nem függeszthetők fel a 20. cikkben hivatkozott törvénykezési szünetek ideje alatt.

(2)   Ha a határidő utolsó napja szombatra, vasárnapra vagy hivatalos munkaszüneti napra esik, a határidő az azt követő első munkanap végén jár le.

40. cikk

Az EFTA Felügyeleti Hatósága által elfogadott intézkedés ellen indult eljárás

Az EFTA Felügyeleti Hatósága által elfogadott intézkedéssel szembeni eljárás megindítására rendelkezésre álló határidő kezdőnapja az intézkedésről szóló értesítés érintett személy általi átvételét követő nap, vagy amennyiben az intézkedés közzétételére kerül sor, az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében történő közzétételét követő tizennégy napos időszak vége.

Európai Unió Hivatalos Lapjának

41. cikk

Távolság

Az EGT-megállapodás, a felügyeleti és bírósági megállapodás, az alapokmány és az ezen eljárási szabályzat által előírt eljárási határidők nem hosszabbíthatók meg kizárólag a távolság miatt.

42. cikk

A határidők megállapítása és meghosszabbítása

(1)   Az e szabályzat alapján megállapított határidőket az hosszabbíthatja meg, aki a határidőt megállapította.

(2)   Az elnök a hivatalvezetőre ruházhatja a jelen eljárási szabályzat alapján általa megállapítandó határidők megállapításának, illetve meghosszabbításának jogát.

(3)   Az elnök vagy a hivatalvezető által az e szabályzat alapján megállapított határidő lejáratát követően a Hivatalba benyújtott eljárási irat kizárólag az elnök ilyen irányú döntése alapján fogadható el.

43. cikk

Vis maior

A határidők elmulasztása nem jár jogvesztéssel, ha az érintett fél előre nem látható körülmények vagy vis maior fennállását igazolja.

4. FEJEZET

Az ügyek elbírálásának egyes módjai

44. cikk

Az ügyek elbírálásának módjai

(1)   Az alapokmányban vagy a jelen eljárási szabályzatban megállapított különleges rendelkezések sérelme nélkül a Bíróság előtti eljárás írásbeli és szóbeli szakaszt foglal magában.

(2)   A (3)–(5) bekezdésekben foglalt rendelkezések sérelme nélkül a Bíróság olyan sorrendben bírálja el az előtte indult ügyeket, amelyben azok vizsgálatra késszé válnak. Ha a bizonyításfelvételt több ügyben egyszerre zárják le, a sorrend annak alapján kerül meghatározásra, hogy a keresetleveleket mikor jegyezték be a nyilvántartásba.

(3)   Az elnök különleges körülmények esetén elrendelheti, hogy valamely ügyet soron kívül bíráljanak el.

(4)   A tanácsadói véleményre irányuló kérelem a III. cím 2. fejezetében meghatározott feltételek szerint gyorsított eljárásban is elbírálható.

(5)   A közvetlen kereset a IV. cím 5. fejezetében meghatározott feltételek szerint gyorsított eljárásban is elbírálható.

45. cikk

Bizonyos információk anonimitása és kihagyása a nyilvánosság előtt

Valamely fél indoklással ellátott, külön dokumentumban készített beadványára vagy hivatalból az elnök az előadó bíró meghallgatását követően dönthet úgy, hogy a jogvita egyik felének vagy az eljárással kapcsolatban megemlített más személyek nevét vagy bizonyos információkat kihagy az üggyel kapcsolatos azon iratokból, amelyekhez a nyilvánosság hozzáfér, ha jogos indokok állnak fenn az adott személy személyazonossága vagy az információk bizalmas kezelése terén.

46. cikk

Egyesítés

(1)   A Bíróság azt követően, hogy lehetőséget biztosított a felek számára véleményük kifejtésére, bármikor elrendelheti, hogy két vagy több, azonos tárgyat érintő, azonos jellegű ügyet a köztük fennálló kapcsolat alapján egyesítsenek az eljárás írásbeli vagy szóbeli szakaszának lefolytatása vagy az eljárást befejező ítélet meghozatala céljából. Az ügyeket az elnök később újra elkülönítheti.

(2)   Az egyesített ügyek valamennyi fele megtekintheti az érintett ügyek iratait a Hivatalban. Az elnök azonban valamely fél kérelmére elrendelheti, hogy az ügy irataiban található bizonyos bizalmas információk ne képezzék megtekintés tárgyát.

(3)   A (2) bekezdésben foglaltak sérelme nélkül az egyesítéssel érintett ügy iratanyagában található eljárási iratokat kézbesítik az egyesített ügyek feleinek, feltéve, hogy a felek képviselői azt kérik, és beleegyeztek a 38. cikk (3) bekezdésében ismertetett kézbesítési módba.

47. cikk

Az eljárás felfüggesztése

(1)   Az eljárást fel lehet függeszteni:

| a) | az eljárás felének kérelmére az eljárás másik felének beleegyezésével; vagy |
| --- | --- |

a)

az eljárás felének kérelmére az eljárás másik felének beleegyezésével; vagy

| b) | ha a megfelelő igazságszolgáltatás megköveteli. |
| --- | --- |

b)

ha a megfelelő igazságszolgáltatás megköveteli.

(2)   Az eljárás felfüggesztéséről szóló határozatot az elnök hozza azt követően, hogy meghallgatta az előadó bírót és – a tanácsadói vélemények esetét leszámítva – a feleket.

(3)   Az eljárás folytatását a (2) bekezdésben meghatározott azonos eljárást követően az elnök által elfogadott határozattal lehet elrendelni, kivéve, ha a felfüggesztésről szóló határozat meghatározza a felfüggesztés időtartamát.

(4)   A (2) és (3) bekezdésben említett határozatokat kézbesítik a felek és az érdekelt felek részére.

(5)   Az eljárás felfüggesztése az azt elrendelő határozatban megjelölt naptól, ennek hiányában pedig a döntés meghozatalának napjától hatályos.

(6)   Az eljárás felfüggesztésével érintett időszak során valamennyi eljárási határidő felfüggesztődik.

(7)   A felfüggesztés hatálya alatt vagy a (8) bekezdés szerint hozott, az eljárás folytatását elrendelő határozatot a (2) bekezdésben meghatározott eljárással összhangban kell meghozni.

(8)   Ha a felfüggesztő határozat nem határozza meg a felfüggesztés tartamát, a felfüggesztés az eljárás folytatását elrendelő határozatban megjelölt napon, ennek hiányában pedig az eljárás folytatását elrendelő határozat meghozatalának napján ér véget.

(9)   Az eljárás felfüggesztést követő folytatásának napjától a megszakított eljárási határidők helyébe az elnök által meghatározott, új határidők lépnek, amelyek a folytatás napján kezdődnek.

48. cikk

Az ügy elbírálásának későbbre halasztása

Az elnök különleges körülmények esetén akár hivatalból, akár valamely fél kérelmére – a felek meghallgatását követően – későbbre halaszthatja az ügyben való eljárást. A felek közös kérelmére az elnök hasonlóképpen elrendelheti az ügy halasztását.

5. FEJEZET

Költségmentesség

49. cikk

Költségmentesség

(1)   Bármely fél, aki a gazdasági helyzete miatt az eljárás költségeit teljes egészében vagy részben nem képes viselni, az eljárás során bármikor költségmentességet kérelmezhet. A kérelmező gazdasági helyzetét olyan objektív tényezők fényében értékelik, mint például a jövedelem, a tőke vagy a családi állapot.

(2)   A költségmentesség teljes egészében vagy részben fedezi a jogsegély és a Bíróság előtti képviselet költségeit. Az 52. cikkel összhangban a Bíróság felelős e költségek megfizetéséért.

50. cikk

Költségmentesség iránti kérelem

(1)   A kérelemhez csatolni kell a kérelmező gazdasági helyzetének értékelését lehetővé tévő minden információt és igazoló iratot, mint például illetékes nemzeti hatóság által kiállított, e gazdasági helyzetet tanúsító okiratot.

(2)   E kérelem benyújtásánál nem kötelező az ügyvédi képviselet.

(3)   Tanácsadói véleményezési eljárások esetén, ha a kérelmező a kérdést előterjesztő bíróság előtt már költségmentességben részesült, akkor be kell nyújtania e bíróság határozatát, és pontosítania kell, hogy mit fedeznek a már megítélt összegek.

(4)   Közvetlen kereseteknél költségmentességet a kereset benyújtását megelőzően vagy annak elbírálása alatt lehet kérni. Ha a kérelmet a kereset benyújtását megelőzően terjesztik elő, a kérelmezőnek röviden le kell írnia a kereset tárgyát, a tényállást és a keresetet alátámasztó érveket. A kérelemhez csatolni kell az ezeket igazoló iratokat.

A költségmentesség iránti kérelem benyújtása a benyújtó számára felfüggeszti a keresetindítás határidejét a kérelemről hozott végzés vagy – az 51. cikk (4) bekezdése szerinti esetekben – a kérelmező képviseletével megbízott ügyvédet kijelölő végzés kézbesítéséig.

Költségmentességnek nincs helye nyilvánvalóan elfogadhatatlan vagy nyilvánvalóan megalapozatlan kereset esetében.

A Bíróság felkéri az ellenérdekű felet, hogy nyújtsa be írásos észrevételeit, kivéve, ha a létrejött információkból már látható, hogy a 49. cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételek nem teljesültek, vagy hogy az előző albekezdés alkalmazandó.

51. cikk

A költségmentesség tárgyában hozott határozat

(1)   A kérelmet az elnök közvetlenül a kérelem előterjesztését követően előadó bírónak osztja ki, aki a lehető legrövidebb időn belül a kérelem eldöntésére vonatkozó javaslatot tesz.

(2)   A költségmentesség teljes vagy részleges megítélésére vagy megtagadására vonatkozó határozatot a Bíróság hozza az előadó bíró javaslata alapján.

(3)   A Bíróság ítélettel határoz. A költségmentesség teljes vagy részleges megtagadása esetén a végzést indokolni kell.

(4)   A költségmentességet megítélő határozat kijelölhet egy ügyvédet, hogy képviselje az érintett személyt, ha azt az ügyvédet a kérelmező javasolta a költségmentességre irányuló kérelemben, és az ügyvéd elfogadta a kérelmező Bíróság előtti képviseletét.

(5)   Ha a kérelmező nem javasolt ügyvédet, vagy ha a Bíróság úgy ítéli meg, hogy választása nem fogadható el, a hivatalvezető a végzést és a költségmentesség iránti kérelem másolati példányát megküldi az érintett EFTA-állam II. melléklet szerinti, illetékes hatóságának.

(6)   A kérelmező képviseletére utasított ügyvédet határozattal nevezik ki, figyelembe véve a kérelmező vagy adott esetben az (5) bekezdésben említett hatóság javaslatait.

(7)   A költségmentességet biztosító végzés meghatározhatja az érdekelt képviseletét ellátó ügyvédnek biztosítandó összeget, vagy azt a felső összeghatárt, amelyet az ügyvéd költségei és tiszteletdíja elvileg nem haladhat meg. Emellett – az érdekelt gazdasági helyzetét figyelembe véve – előírhatja azt, hogy az érdekelt is járuljon hozzá az 52. cikk (1) bekezdése szerinti költségekhez.

52. cikk

Előlegek és a költségek átvállalása

(1)   A költségmentesség engedélyezése esetén a jogsegély és a Bíróság előtti képviselet költségei – adott esetben az általa megállapított összeghatáron belül – a Bíróságot terhelik. A kérelmező vagy képviselője kérelmére a Bíróság pénztára ezeket a költségeket megelőlegezheti.

(2)   A közvetlen kereseteknél ha az eljárást befejező határozat értelmében a költségmentesség kedvezményezettje maga viseli saját költségeit, az elnök indokolt végzéssel meghatározza az ügyvéd költségeinek és tiszteletdíjának összegét, amely a Bíróságot terheli. Az elnök a kérdést a Bíróság elé utalhatja.

Ha az eljárást befejező határozatban a Bíróság egy másik felet kötelezett a költségmentesség kedvezményezettje költségeinek viselésére, e másik fél téríti meg a Bíróságnak a költségmentesség címén megelőlegezett összegeket.

Az előző bekezdésben hivatkozott összegeknek a megfizetésükre kötelezett féltől való behajtása iránt a hivatalvezető intézkedik.

Amennyiben a költségmentesség kedvezményezettje pervesztes lesz, a Bíróság, ha az a méltányosság alapján indokolt, az eljárást befejező határozatban a költségekről szólva elrendelheti, hogy a másik vagy a többi fél viselje saját költségeit, vagy hogy ezeket a költségeket a Bíróság – költségmentesség címén – teljes egészében vagy részben vállalja át.

53. cikk

A költségmentesség visszavonása

Ha az eljárás során a költségmentesség engedélyezése alapjául szolgáló körülmények megváltoznak, a Bíróság hivatalból vagy kérelemre – az érdekelt meghallgatását követően – visszavonhatja a költségmentességet. A költségmentességet visszavonó végzést indokolni kell.

6. FEJEZET

Az eljárás írásbeli szakasza

54. cikk

Az eljárási iratok benyújtása

(1)   Az eljárási iratokat a (2)–(7) bekezdésekkel összhangban papíralapon és a (8) bekezdéssel összhangban az e-EFTACourton keresztül lehet benyújtani.

(2)   A fél meghatalmazottja vagy ügyvédje köteles minden eljárási irat eredeti példányát aláírásával ellátni, illetve a tanácsadói véleményre irányuló eljárásban előterjesztett észrevételek esetén az alapeljárásban részt vevő fél, illetve képviselője köteles minden eljárási irat eredeti példányát saját kezű aláírásával ellátni, ha az adott eljárásra alkalmazandó nemzeti eljárási szabályok azt lehetővé teszik.

(3)   Az eredeti eljárási iratot – a benne említett összes melléklettel együtt – öt másolati példánnyal a Bíróság részére, továbbá a tanácsadói véleményre irányuló eljáráson kívüli eljárások esetén annyi másolati példánnyal együtt kell benyújtani, ahány fél az eljárásban részt vesz. A másolatokat az azokat benyújtó fél hitelesíti.

(4)   Valamennyi eljárási iratot keltezéssel kell ellátni. Az eljárási határidők számításánál kizárólag az eredeti eljárási iratok Hivatalhoz történő benyújtásának napja irányadó.

(5)   Valamennyi eljárási irathoz irattartót kell mellékelni, amely tartalmazza a fél által hivatkozott mellékleteket és dokumentumokat, valamint ezek jegyzékét.

(6)   Ha a melléklet vagy dokumentum terjedelmére való tekintettel abból kizárólag kivonatokat mellékelnek az eljárási irathoz, a Hivatalhoz az egész iratot vagy dokumentumot, illetve annak teljes másolatát be kell nyújtani.

(7)   A (4) bekezdés második mondatától eltérve az eljárási határidők számításának szempontjából az a nap irányadó, amelyen az eljárási irat aláírással ellátott eredeti példányának másolata – a (5) bekezdésben említett jegyzékkel együtt – a Bíróságnál rendelkezésre álló bármely távközlési eszköz útján a nyilvántartásba beérkezik, feltéve, hogy az eljárási irat aláírással ellátott eredeti példányát és a (3) bekezdésben említett mellékleteket és másolatokat ezt követően legkésőbb tíz napon belül benyújtják a nyilvántartásba.

(8)   A Bíróság határozatban állapítja meg azokat a feltételeket, amelyek fennállása esetén a nyilvántartásba elektronikus vagy más távközlési úton megküldött eljárási irat eredeti példánynak minősül. Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni, és fel kell tüntetni az e szabályzat I. mellékletében.

7. FEJEZET

Előzetes jelentés

55. cikk

Előzetes jelentés

(1)   Az eljárás írásbeli szakaszának befejezését követően az elnök kitűzi azt a határnapot, amikor az előadó bírónak be kell nyújtania előzetes jelentését a Bíróságnak.

(2)   Az előzetes jelentés javaslatokat tartalmaz arra nézve, hogy szükséges-e különös pervezető intézkedés, bizonyításfelvétel vagy – adott esetben – a kérdést előterjesztő bíróságtól felvilágosításkérés. Ezenkívül tartalmazza az előadó bírónak az eljárástól való eltekintésre vonatkozó javaslatait, ha vannak.

(3)   A Bíróság határoz az előadó bíró javaslatairól.

8. FEJEZET

Pervezető intézkedések és bizonyításfelvétel

56. cikk

Pervezető intézkedések és bizonyításfelvétel

(1)   A Bíróság az eljárás bármely szakaszában előírhat a következő cikkekben említett bármilyen pervezető intézkedést vagy bizonyításfelvételi intézkedést, vagy elrendelheti egy korábbi bizonyításfelvétel megismétlését vagy kibővítését.

(2)   A Bíróság által elrendelt pervezető intézkedéseket vagy bizonyításfelvételi intézkedéseket a Bíróság végezheti el, vagy az előadó bíróra bízhatja.

57. cikk

Pervezető intézkedések

(1)   A pervezető intézkedések célja annak biztosítása, hogy az ügyek előkészítése, az eljárások lefolytatása és a jogviták megoldása a lehető legjobb feltételek mellett történjen.

(2)   A pervezető intézkedések különösen a következő célokkal rendelkeznek:

| a) | az eljárás írásbeli és szóbeli szakasza hatékony lebonyolításának biztosítása és a bizonyításfelvétel megkönnyítése; |
| --- | --- |

a)

az eljárás írásbeli és szóbeli szakasza hatékony lebonyolításának biztosítása és a bizonyításfelvétel megkönnyítése;

| b) | azoknak a kérdéseknek a meghatározása, amelyeknél a feleknek ki kell egészíteniük érvelésüket, vagy amelyek bizonyításfelvételi intézkedéseket igényelhetnek; |
| --- | --- |

b)

azoknak a kérdéseknek a meghatározása, amelyeknél a feleknek ki kell egészíteniük érvelésüket, vagy amelyek bizonyításfelvételi intézkedéseket igényelhetnek;

| c) | a felek kérelmei terjedelmének, jogalapjainak és érveinek pontosítása, valamint a közöttük lévő vitás kérdések tisztázása; |
| --- | --- |

c)

a felek kérelmei terjedelmének, jogalapjainak és érveinek pontosítása, valamint a közöttük lévő vitás kérdések tisztázása;

| d) | a jogviták egyezség útján történő rendezésének megkönnyítése. |
| --- | --- |

d)

a jogviták egyezség útján történő rendezésének megkönnyítése.

(3)   A pervezető intézkedések különösen a következők:

| a) | kérdések feltevése a feleknek; |
| --- | --- |

a)

kérdések feltevése a feleknek;

| b) | a felek felhívása, hogy a jogvita bizonyos vonatkozásairól írásban vagy szóban nyilatkozzanak; |
| --- | --- |

b)

a felek felhívása, hogy a jogvita bizonyos vonatkozásairól írásban vagy szóban nyilatkozzanak;

| c) | a felek vagy harmadik személyek felhívása tájékoztatás vagy adatok nyújtására; |
| --- | --- |

c)

a felek vagy harmadik személyek felhívása tájékoztatás vagy adatok nyújtására;

| d) | a felek felhívása az üggyel kapcsolatos dokumentumok vagy egyéb iratok benyújtására; |
| --- | --- |

d)

a felek felhívása az üggyel kapcsolatos dokumentumok vagy egyéb iratok benyújtására;

| e) | a felek meghatalmazottainak, tanácsadóinak, ügyvédeinek vagy személyesen a felek idézése a megbeszélésekre. |
| --- | --- |

e)

a felek meghatalmazottainak, tanácsadóinak, ügyvédeinek vagy személyesen a felek idézése a megbeszélésekre.

(4)   A pervezető intézkedés elrendelését vagy módosítását az eljárás bármely szakaszában bármely fél indítványozhatja. Ezt az indítványt külön dokumentumban vagy az adott eljárási irat külön szakaszában kell benyújtani. Ilyen esetekben a többi felet is meg kell hallgatni az érintett intézkedések előírása előtt.

(5)   Ha az eljárás körülményei szükségessé teszik, a hivatalvezető tájékoztatja a feleket a Bíróság által tervezett intézkedésekről, és lehetőséget biztosít nekik arra, hogy szóban vagy írásban benyújtsák az észrevételeiket.

58. cikk

Bizonyításfelvétel

(1)   A Bíróság végzéssel határozza meg az általa megfelelőnek tartott bizonyítási eszközöket, és megjelöli a bizonyítandó tényeket. A végzést kézbesítik a felek részére.

(2)   Mielőtt a Bíróság határoz a (3) bekezdés c)–e) pontjában foglalt bizonyításfelvételi intézkedésekről, a hivatalvezető tájékoztatja a feleket a Bíróság által tervezett intézkedésekről, és lehetőséget biztosít nekik arra, hogy szóban vagy írásban benyújtsák az észrevételeiket.

(3)   Az alapokmány 21. és 22. cikke rendelkezéseinek sérelme nélkül a bizonyítási eszközök a következők:

| a) | a felek személyes megjelenése; |
| --- | --- |

a)

a felek személyes megjelenése;

| b) | tájékoztatás kérése és dokumentumok benyújtására történő felhívás; |
| --- | --- |

b)

tájékoztatás kérése és dokumentumok benyújtására történő felhívás;

| c) | tanúvallomás; |
| --- | --- |

c)

tanúvallomás;

| d) | szakértői vélemény; |
| --- | --- |

d)

szakértői vélemény;

| e) | helyszíni szemle. |
| --- | --- |

e)

helyszíni szemle.

(4)   Ellenbizonyítás és a felajánlott bizonyítékok kiegészítése megengedett.

(5)   A felek a bizonyításfelvételnél jelen lehetnek.

59. cikk

Bizalmas információk és anyagok kezelése

(1)   Ha a Bíróságnak a valamely fél által hivatkozott jogi és ténybeli körülmények alapján meg kell vizsgálnia, hogy az 58. cikk szerint elrendelt bizonyításfelvétel alapján hozzá benyújtott bizonyos olyan információk vagy anyagok, amelyek a jogvita elbírálása szempontjából jelentősek lehetnek, az ellenérdekű felekkel szemben bizalmas jellegűek-e, ezen információk vagy anyagok a vizsgálat e szakaszában nem közölhetők az ellenérdekű felekkel.

(2)   Ha a Bíróság az (1) bekezdés szerinti vizsgálat során arra a következtetésre jut, hogy a hozzá benyújtott bizonyos információk vagy anyagok a jogvita elbírálása szempontjából jelentősek, és az ellenérdekű felekkel szemben bizalmas jellegűek, a Bíróság mérlegelést folytat le e bizalmas jelleg és a hatékony bírói jogvédelemhez való joggal, különösen pedig a kontradiktórius eljárás elvének tiszteletben tartásával összefüggő követelmények között.

(3)   A (2) bekezdés szerinti mérlegelés lefolytatását követően a Bíróság határozhat úgy, hogy a bizalmas információkat vagy anyagokat az ellenérdekű felek tudomására hozza, adott esetben azok hozzáférhetővé tételét különleges kötelezettségvállalásoknak történő alávetéstől függővé téve, vagy pedig úgy, hogy ezen információkat vagy anyagokat nem közli, indokolt végzésben megjelölve azokat a módokat, amelyek a lehető legszélesebb körben lehetővé teszik az említett ellenérdekű fél számára, hogy előadja észrevételeit, többek között elrendelve az információk vagy anyagok olyan nem bizalmas változatának vagy nem bizalmas összefoglalásának benyújtását, amelyben szerepel azok lényegi tartalma.

60. cikk

Olyan iratok, amelyekbe az EFTA Felügyeleti Hatósága megtagadta a betekintést

Ha egy iratba való betekintés megtagadásának jogszerűségére vonatkozó kereset kapcsán olyan iratot nyújtanak be a Bíróságnak, amelybe az EFTA Felügyeleti Hatósága megtagadta a betekintést, akkor ezt az iratot nem küldik meg a többi félnek.

9. FEJEZET

A tanúk és szakértők idézése és vizsgálata

61. cikk

Tanúvallomás

(1)   A Bíróság hivatalból vagy a fél indítványára bizonyos tények tekintetében tanúbizonyítás lefolytatását rendelheti el. A fél által előterjesztett, tanúkihallgatásra irányuló indítványnak pontosan meg kell jelölnie, hogy mely tényekre vonatkozóan és milyen okokból szükséges a tanút kihallgatni. A Bíróság a kérelemről indokolt végzéssel határoz.

(2)   A tanúk idézése a Bíróság végzésével történik, amely az alábbi információkat tartalmazza:

| a) | a tanú neve és címe; |
| --- | --- |

a)

a tanú neve és címe;

| b) | azoknak a tényeknek a megjelölése, amelyekkel kapcsolatban a tanút ki fogják hallgatni; |
| --- | --- |

b)

azoknak a tényeknek a megjelölése, amelyekkel kapcsolatban a tanút ki fogják hallgatni;

| c) | adott esetben a Bíróság által elrendelt, a tanúk költségeinek megtérítésére vonatkozó intézkedések részletei. |
| --- | --- |

c)

adott esetben a Bíróság által elrendelt, a tanúk költségeinek megtérítésére vonatkozó intézkedések részletei.

(3)   A meghallgatásra szóló idézést meg kell küldeni a felek és a tanúk részére.

62. cikk

Tanúkihallgatás

(1)   A tanút – személyazonosságának megállapítását követően – az elnök tájékoztatja arról, hogy tanúvallomását a jelen eljárási szabályzat rendelkezéseinek megfelelően meg kell erősítenie, és hogy amennyiben e követelményt megszegi, az az alapokmány 26. cikke szerinti bűncselekménynek minősül.

(2)   A tanú a nyilatkozatai előadása előtt a következő esküt teszi vagy adott esetben a következő ünnepélyes nyilatkozatot teszi:

„[Esküszöm/ünnepélyesen nyilatkozom], hogy az igazat, a teljes igazat és csakis az igazat mondom.”

A Bíróság a felek meghallgatását követően felmentheti a tanút az eskütétel vagy nyilatkozattétel alól.

(3)   A tanút a Bíróság hallgatja ki; erről a feleket – megjelenésük érdekében – értesíti. Azt követően, hogy a tanú eladta nyilatkozatát, valamely fél kérésére vagy saját indítványára az elnök és a többi bíró kérdéseket tehet fel neki. Az elnök engedélyével a felek képviselői kérdéseket tehetnek fel a tanúnak.

63. cikk

Szakértői vélemény

(1)   A Bíróság szakértői vélemény beszerzését rendelheti el. A szakértő kirendeléséről szóló végzésben meghatározzák a szakértő feladatát és a szakvélemény előterjesztésére rendelkezésre álló határidőt.

(2)   A szakértő a végzésről és a feladata ellátásához szükséges valamennyi iratról másolatot kap. A szakértő az előadó bíró felügyelete alatt áll, aki a szakértő által végzett vizsgálatok során jelen lehet, és akit a szakértő folyamatosan tájékoztat feladata teljesítésének előrehaladásáról.

(3)   A szakértő kérelmére a Bíróság tanú kihallgatását rendelheti el. A tanú kihallgatása a 62. cikk rendelkezései szerint történik.

(4)   A szakértő kizárólag olyan kérdésekről adhat véleményt, amelyeket kifejezetten elé terjesztettek.

(5)   Miután a szakértő előterjesztette szakvéleményét, és azt kézbesítették a felek részére, a Bíróság elrendelheti meghallgatását. A felek értesítést kapnak, hogy részt vehessenek a meghallgatáson. Az elnök – a fél indítványára vagy hivatalból – és a többi bíró kérdéseket tehet fel a szakértőnek. Az elnök engedélyével a felek képviselői kérdéseket tehetnek fel a szakértőnek.

(6)   A szakértő a jelentése benyújtását követően a következő esküt teszi vagy adott esetben a következő ünnepélyes nyilatkozatot teszi a Bíróság előtt:

„[Esküszöm/ünnepélyesen nyilatkozom], hogy feladatomat lelkiismeretesen és pártatlanul láttam el.”

A Bíróság a felek meghallgatását követően felmentheti a szakértőt az eskütétel vagy nyilatkozattétel alól.

64. cikk

A tanúk és szakértők kötelezettségei

(1)   A szabályszerűen megidézett tanú köteles az idézésnek eleget tenni és a kihallgatáson megjelenni, kivéve, ha elfogadható kimentéssel él a Bíróság felé.

(2)   A Bíróság az alapokmány 26. cikkével összhangban határozhat úgy, hogy jelentést tesz a II. mellékletben hivatkozott, EFTA-állam illetékes hatóságának a meg nem jelenő tanúról vagy a tanú vagy szakértő hamis vallomásáról vagy szakvéleményéről. A Bíróság határozatának megküldéséről a hivatalvezető gondoskodik. A határozat ismerteti a feljelentés alapjául szolgáló tényeket és körülményeket.

65. cikk

A tanúval vagy szakértővel szembeni kifogás

(1)   Ha a fél kifogást emel a tanúval vagy a szakértővel szemben annak alkalmatlansága, méltatlansága vagy egyéb ok alapján, vagy ha a tanú, illetve a szakértő megtagadja a vallomástételt, illetve a szakértői vélemény adását, az eskütételt vagy az esküvel egyenértékű ünnepélyes nyilatkozat megtételét, az ügyben a Bíróság határoz.

(2)   A tanúval vagy szakértővel szemben a tanút idéző vagy a szakértőt kirendelő végzés kézbesítését követő két héten belül lehet kifogást emelni. A kifogást tartalmazó iratnak meg kell jelölnie a kifogás okait és a felajánlott bizonyítékokat.

66. cikk

A tanúk és a szakértők költségei

(1)   A tanú és a szakértő jogosult útiköltsége és tartózkodási költségei megtérítésére.

(2)   Ha a Bíróság tanú kihallgatását, illetve szakértő meghallgatását rendeli el, felhívhatja a feleket vagy valamelyik felet a tanúkihallgatás, illetve a szakértői vélemény költségeit fedező összeg letétbe helyezésére.

(3)   A Bíróság megelőlegezi a tanú kihallgatásával vagy a Bíróság által a saját indítványára kért szakértői vélemény elrendelésével kapcsolatban szükséges összeget.

(4)   A tanú jogosult jövedelemkiesése megtérítésére, a szakértő pedig munkája díjazására. Ezen összegeket a Bíróság azt követően fizeti ki a tanú vagy a szakértő részére, hogy az kötelességének, illetve feladatának eleget tett.

67. cikk

Jegyzőkönyv azokról a tárgyalásokról, amelyeken bizonyításfelvétel történt

(1)   A hivatalvezető vagy az elnök által kijelölt bíró jegyzőkönyvet készít minden olyan tárgyalásról, amelyen bizonyításfelvétel történt. A jegyzőkönyvet az elnök vagy a tanú vagy szakértő meghallgatásával megbízott előadó bíró és a hivatalvezető vagy a jegyzőkönyv elkészítésével megbízott bíró írja alá. Ezeket az aláírásokat megelőzően biztosítani kell, hogy a tanú ellenőrizhesse a jegyzőkönyv tartalmát, és azt aláírja.

(2)   A jegyzőkönyv közokiratnak minősül.

68. cikk

Jogsegély iránti megkeresés

(1)   A Bíróság – a fél kérelmére vagy hivatalból – jogsegély iránti megkeresést terjeszthet elő tanú kihallgatása vagy szakértő meghallgatása céljából.

(2)   A jogsegély iránti megkeresést végzés formájában kell előterjeszteni, amely tartalmazza a tanú vagy szakértő családi nevét, utónevét, foglalkozását és lakcímét, megjelöli azokat a tényeket, amelyekkel kapcsolatban a tanút ki fogják hallgatni vagy a szakértőt meg fogják hallgatni, megjelöli a feleket, azok meghatalmazottait, ügyvédjeit vagy tanácsadóit, valamint azok kézbesítési címét, és röviden leírja a jogvita tárgyát.

A hivatalvezető kézbesíti a végzést a felek részére.

(3)   A hivatalvezető megküldi a végzést az EFTA-állam II. mellékletben megjelölt, illetékes hatósága részére, amelynek területén a tanút ki kell hallgatni vagy a szakértőt meg kell hallgatni.

Adott esetben a végzéshez a címzett állam hivatalos nyelvére vagy nyelveire való fordítását kell csatolni.

Az első albekezdésben említett hatóság megküldi a végzést a nemzeti jog szerint illetékes igazságügyi hatóságnak.

Az illetékes igazságügyi hatóság a nemzeti jogával összhangban hajtja végre a jogsegély iránti megkeresést. A végrehajtást követően az illetékes igazságügyi hatóság az első bekezdésben említett hatóság részére megküldi a jogsegély iránti megkeresésről szóló végzést, a végrehajtás során keletkezett iratokat és a költségek jegyzékét. Ezeket a dokumentumokat a hivatalvezetőnek küldik meg.

A hivatalvezető gondoskodik az iratoknak az angol nyelvre történő lefordításáról.

(4)   A jogsegély iránti megkereséssel kapcsolatos költségeket a Bíróság viseli, figyelemmel arra is, hogy ezeket adott esetben a felekre háríthatja.

10. FEJEZET

Az eljárás szóbeli szakasza

69. cikk

Közzététel dátuma

Az elnök azt követően határozza meg az eljárás szóbeli szakaszának közzétételi dátumát, hogy az írásbeli szakaszban előírt valamennyi pervezető intézkedés és bizonyításfelvételi intézkedés teljesítésére sor került.

70. cikk

Az eljárás szóbeli szakaszának mellőzése

A Bíróság az előadó bíró jelentése alapján eljárva, a felek kifejezett beleegyezésével dönthet az eljárás szóbeli szakaszának mellőzése mellett.

71. cikk

A meghallgatásról szóló jelentés

Az eljárás szóbeli szakasza előtt az előadó bírónak a meghallgatásról szóló jelentését közölni kell a felekkel és az érdekelt személyekkel.

72. cikk

A felek tárgyalásról való távolmaradása

(1)   Ha valamely fél értesíti a Bíróságot, hogy a tárgyaláson nem vesz részt, vagy ha a Bíróság megállapítja, hogy a szabályszerűen megidézett fél előzetes kimentés nélkül távol maradt a tárgyalásról, a Bíróság a tárgyalást az érintett fél távollétében tartja meg.

(2)   Ha az eljárásban részt vevő felek azt jelezték a Bíróságnak, hogy nem vesznek részt a tárgyaláson, a Bíróság határozhat a szóbeli szakasz befejezéséről.

73. cikk

Közös tárgyalás

Ha a több, azonos jellegű ügy közötti hasonlóság azt lehetővé teszi, a Bíróság dönthet úgy, hogy ezen ügyekben közös tárgyalást tart.

74. cikk

A tárgyalás vezetése

A tárgyalást az elnök vezeti; ő gondoskodik a tárgyalás rendjének fenntartásáról.

75. cikk

A nyilvánosság kizárása

(1)   A Bíróság az alapokmány 27. cikkével összhangban, súlyos okok alapján elrendelheti a nyilvánosság kizárását. Ez alkalmazható a tanácsadói vélemény céljából előterjesztett ügyekre is, az előterjesztő bíróság vagy törvényszék kérelme alapján.

(2)   A felek nyilvánosság kizárására irányuló kérelmének tartalmaznia kell az okokat, és meg kell határoznia, hogy az a tárgyalás egészére vagy egy részére vonatkozik-e. Ha az egyik fél ilyen irányú kérelmet nyújt be, a Bíróság a felek meghallgatását követően határoz.

(3)   A nyilvánosság kizárásának elrendelése esetén a tárgyaláson elhangzottak nem tehetők közzé.

76. cikk

Felszólalás a Bíróságon

Amennyiben a 91. cikk (3) bekezdése nem alkalmazandó, a felek kizárólag meghatalmazottjukon, tanácsadójukon vagy ügyvédjükön keresztül szólalhatnak fel a Bíróságon.

77. cikk

A szóbeli szakasz befejezése

Azt követően, hogy a felek és az érdekelt személyek ismertették szóbeli érveiket az elnök befejezettnek nyilvánítja a szóbeli szakaszt.

78. cikk

A szóbeli szakasz megnyitása vagy újbóli megnyitása

A Bíróság az eljárás során bármikor elrendelheti az eljárás szóbeli szakaszának megnyitását vagy újbóli megnyitását, különösen, ha úgy ítéli meg, hogy az ügy körülményei nincsenek kellően feltárva, vagy ha a fél e szakasz befejezését követően a Bíróság határozatára nézve döntő jelentőségű új tényt hoz fel, illetve ha az ügyet olyan érv alapján kellene eldönteni, amelyet a felek, illetve az érdekeltek nem vitattak meg.

79. cikk

A tárgyalási jegyzőkönyv

(1)   A hivatalvezető vagy az elnök által kijelölt bíró a 25. cikkel összhangban jegyzőkönyvet készít minden tárgyalásról.

(2)   A jegyzőkönyv tartalmazza a tárgyalás időpontját és helyét, a jelen lévő bírák és hivatalvezető nevét, az ügyre való hivatkozást, a felek nevét, a felek meghatalmazottjainak, tanácsadóinak és ügyvédjeinek nevét és leírását, a felek által a tárgyalás során benyújtott iratokra való hivatkozást, valamint a Bíróság vagy az elnök által a tárgyalás során hozott határozatokat.

(3)   A jegyzőkönyvet az elnök és a hivatalvezető vagy a jegyzőkönyv elkészítésével megbízott bíró írja alá. A jegyzőkönyv közokiratnak minősül.

(4)   A felek és az érdekelt felek megtekinthetik a jegyzőkönyvet a nyilvántartásban, és saját költségükre másolatot szerezhetnek.

11. FEJEZET

Ítéletek és végzések

80. cikk

Az ítélet kihirdetésének napjára vonatkozó tájékoztatás

A feleket és érdekelt feleket értesítik az ítélet kihirdetésének napjáról.

81. cikk

Az ítélet tartalma

Az ítélet tartalmazza a következőket:

| a) | annak feltüntetése, hogy azt a Bíróság hozta; |
| --- | --- |

a)

annak feltüntetése, hogy azt a Bíróság hozta;

| b) | az ítélet kihirdetésének napja; |
| --- | --- |

b)

az ítélet kihirdetésének napja;

| c) | a tanácskozásokon részt vevő elnök és bírák neve, az előadó bíró megjelölésével; |
| --- | --- |

c)

a tanácskozásokon részt vevő elnök és bírák neve, az előadó bíró megjelölésével;

| d) | a hivatalvezető neve; |
| --- | --- |

d)

a hivatalvezető neve;

| e) | a felek és azon érdekeltek megnevezése, akik az eljárásban részt vettek; |
| --- | --- |

e)

a felek és azon érdekeltek megnevezése, akik az eljárásban részt vettek;

| f) | a felek képviselőinek neve; |
| --- | --- |

f)

a felek képviselőinek neve;

| g) | a közvetlen keresetek esetén a felek kérelmei; |
| --- | --- |

g)

a közvetlen keresetek esetén a felek kérelmei;

| h) | adott esetben a tárgyalás időpontja; |
| --- | --- |

h)

adott esetben a tárgyalás időpontja;

| i) | a tényállás összefoglalása; |
| --- | --- |

i)

a tényállás összefoglalása;

| j) | a felek eljárási iratainak összefoglalása; |
| --- | --- |

j)

a felek eljárási iratainak összefoglalása;

| k) | a határozat indokolása; |
| --- | --- |

k)

a határozat indokolása;

| l) | az ítélet rendelkező része, amely – adott esetben – magában foglalja a költségekről való döntést is. |
| --- | --- |

l)

az ítélet rendelkező része, amely – adott esetben – magában foglalja a költségekről való döntést is.

82. cikk

Az ítélet kihirdetése és kézbesítése

(1)   Az ítéletet nyilvános ülésen hirdetik ki: a felek értesítést kapnak, hogy részt vehessenek rajta.

(2)   Az ítélet eredeti példányát – amelyet az elnök, a tanácskozáson részt vevő bírák és a hivatalvezető írnak alá – lepecsételik, és a Hivatalban helyezik el; a felek és – adott esetben – a kérdést előterjesztő bíróság vagy törvényszék és az érdekeltek részére az ítélet hiteles másolatát kézbesítik.

(3)   A hivatalvezető és az elnök az ítélet kihirdetésének napját feljegyzi az ítélet eredeti példányára.

83. cikk

A végzés tartalma

(1)   A végzés tartalmazza a következőket:

| a) | nyilatkozat arról, hogy a Bíróság vagy az elnök végzéséről van-e szó; |
| --- | --- |

a)

nyilatkozat arról, hogy a Bíróság vagy az elnök végzéséről van-e szó;

| b) | a végzés meghozatalának napja; |
| --- | --- |

b)

a végzés meghozatalának napja;

| c) | a végzés jogi alapjának a megjelölése; |
| --- | --- |

c)

a végzés jogi alapjának a megjelölése;

| d) | a tanácskozásokon részt vevő elnök és adott esetben bírák neve, az előadó bíró nevének megjelölésével; |
| --- | --- |

d)

a tanácskozásokon részt vevő elnök és adott esetben bírák neve, az előadó bíró nevének megjelölésével;

| e) | a hivatalvezető neve; |
| --- | --- |

e)

a hivatalvezető neve;

| f) | a felek, illetve az alapeljárásban részt vevő felek megnevezése; |
| --- | --- |

f)

a felek, illetve az alapeljárásban részt vevő felek megnevezése;

| g) | a felek képviselőinek neve; |
| --- | --- |

g)

a felek képviselőinek neve;

| h) | a végzés rendelkező része, amely – adott esetben – magában foglalja a költségekről való döntést is. |
| --- | --- |

h)

a végzés rendelkező része, amely – adott esetben – magában foglalja a költségekről való döntést is.

(2)   Ha a jelen eljárási szabályzat a végzés indokolását írja elő, az még a következőket tartalmazza:

| a) | a közvetlen keresetek esetén a felek kérelmei; |
| --- | --- |

a)

a közvetlen keresetek esetén a felek kérelmei;

| b) | a tényállás összefoglalása; |
| --- | --- |

b)

a tényállás összefoglalása;

| c) | az eljárási iratok összefoglalása; |
| --- | --- |

c)

az eljárási iratok összefoglalása;

| d) | a határozat indokolása. |
| --- | --- |

d)

a határozat indokolása.

84. cikk

A végzés aláírása és kézbesítése

A végzés eredeti példányát – amelyet az elnök és a hivatalvezető ír alá – lepecsételik, és a nyilvántartásban helyezik el; a felek és – adott esetben – a kérdést előterjesztő bíróság vagy törvényszék és az érdekeltek részére a végzés hiteles másolatát kézbesítik.

85. cikk

Az ítéletek és a végzések kötelező ereje

(1)   Az ítélet kihirdetésének napjától rendelkezik kötelező erővel.

(2)   A végzés kézbesítésének napjától rendelkezik kötelező erővel.

86. cikk

Közlemény

A Bíróság eljárást befejező ítéletei és végzései meghozatalának napját és rendelkező részét tartalmazó közleményt közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében.

Európai Unió Hivatalos Lapjának

87. cikk

Az ítéletek és végzések kijavítása

(1)   Az ítéletek értelmezésével kapcsolatos rendelkezések sérelme nélkül a Bíróság saját indítványára vagy az ítélet vagy végzés kézbesítésétől számított két héten belül valamely fél vagy érdekelt személy által előterjesztett kérelemre kijavíthatja az elírásokat, a számítási hibákat és az ítéletre és végzésre kiható nyilvánvaló pontatlanságokat.

(2)   A kijavításra irányuló kérelmeket és kereseteket azon előadó bírónak kell kiosztani, aki a kérelemmel vagy keresettel érintett ügyet elbírálta. Az előadó bíró akadályoztatása esetén az elnök megteszi a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy másik eljáró bírót jelöljön ki előadóként.

(3)   Ha a kijavítás iránti kérelem a rendelkező részre vagy az annak alátámasztására szolgáló indokolás valamelyik részére vonatkozik, a felek, akiket a hivatalvezető megfelelő módon értesít, az elnök által megállapított határidőn belül írásbeli észrevételeket terjeszthetnek elő.

(4)   A Bíróság zárt ülésen hozza meg határozatát.

(5)   A kijavító végzés eredeti példányát a kijavított határozat eredeti példányához mellékelik. Erről a végzésről a kijavított határozat eredeti példányára széljegyzetet kell vezetni.

III. CÍM

TANÁCSADÓI VÉLEMÉNYRE IRÁNYULÓ ELJÁRÁS

1. FEJEZET

Általános rendelkezések

88. cikk

A tanácsadói vélemény iránti kérelem tartalma

(1)   A tanácsadói vélemény iránti kérelmet a nemzeti bíróság vagy törvényszék előtt tárgyalt ügy összefoglalásával kell kiegészíteni, beleértve az ügy tényállásának ismertetését, valamint az érintett nemzeti jogi rendelkezések bemutatását és adott esetben a vonatkozó nemzeti ítélkezési gyakorlatot, amely ahhoz szükséges, hogy a Bíróság értékelni tudja a kérdést, amelyre választ kérnek.

(2)   A kérelmet ki kell egészíteni azon okok ismertetésével, amelyek miatt a kérdést előterjesztő bíróságban tanácsadói vélemény iránti igény merült fel, valamint ismertetni kell azt a kapcsolatot, amelyet e bíróság az EGT-beli jog rendelkezései és az alapeljárásban alkalmazandó nemzeti jog között felállít.

89. cikk

Névtelenség

(1)   Ha a kérdést előterjesztő bíróság névtelenséget biztosított, a Bíróság ezt a névtelenséget az előtte folyamatban lévő eljárásban tiszteletben tartja.

(2)   Az elnök ezenkívül a kérdést előterjesztő bíróság kérelmére, az alapeljárásban részt vevő fél kellően megindokolt kérelmére vagy hivatalból, ha szükségesnek tartja, és miután meghallgatta az előadó bírót, névtelenséget biztosíthat a jogvita által érintett egy vagy több személynek, illetve szervezetnek.

90. cikk

A tanácsadói véleményre irányuló eljárásokon való részvétel

(1)   A hivatalvezető 37. cikk szerinti értesítését követő két hónapon belül az alapeljárásban részt vevő felek és az érdekelt személyek írásbeli beadványokat vagy írásbeli észrevételeket nyújthatnak be a Bíróságon.

(2)   Az eljárás írásbeli szakaszában való részvétel hiánya nem akadályozza az eljárás szóbeli szakaszában való részvételt.

91. cikk

Az alapeljárásban részt vevő felek

(1)   Az alapeljárásban részt vevő felek azok, akiket a kérdést előterjesztő bíróság a nemzeti eljárási szabályok alapján ekként határoz meg.

(2)   Ha e bíróság arról értesíti a Bíróságot, hogy az alapeljárásba új fél lépett be, miközben a Bíróság előtti eljárás már folyamatban van, e fél a jogvitát akkori állásában fogadja el, amikor ez az értesítés megtörtént. E félnek meg kell küldeni az alapeljárásban részt vevő felek és az érdekeltek részére már kézbesített valamennyi eljárási iratot.

(3)   Az alapeljárásban részt vevő felek képviseletét és személyes megjelenését illetően a Bíróság figyelembe veszi a kérelmet benyújtó bíróság eljárási szabályait. Azzal kapcsolatos kétség esetén, hogy valamely személy a nemzeti jog alapján képviselheti-e az alapeljárásban részt vevő felet, a Bíróság a kérdést előterjesztő bíróságtól az alkalmazandó eljárási szabályokra vonatkozó tájékoztatást kérhet.

92. cikk

A tanácsadói vélemény iránti kérelem fordítása és kézbesítése

A 37. cikkel összhangban a tanácsadói vélemény iránti kérelmeket az eredeti változatban kézbesítik, az angol fordítással kiegészítve.

93. cikk

Indokolt végzéssel adott válasz

Amennyiben a tanácsadói vélemény érdekében a Bíróság elé terjesztett kérdés bizonyíthatóan azonos egy olyan kérdéssel, amellyel kapcsolatban a Bíróság már hozott ítéletet vagy adott véleményt, a Bíróság az előadó bíró javaslatára, a 95. cikk szerinti, a kérdést előterjesztő bíróság vagy törvényszék számára benyújtott felvilágosításkérést, valamint az alapeljárásban részt vevő felek és az érdekelt felek által benyújtott észrevételek meghallgatását követően bármikor adhat indokolt végzéssel ellátott döntést, amelyben hivatkozik a korábbi ítéletére vagy véleményére.

94. cikk

A Bíróság előtti eljárás folyamatban maradása

(1)   A tanácsadói vélemény iránti kérelem elbírálását a Bíróság mindaddig folytatja, ameddig az a bíróság, amely e kérelemmel a Bírósághoz fordult, vissza nem vonja azt. A kérelem visszavonását addig lehet figyelembe venni, amíg az ítélethirdetés napját nem közlik az érdekeltekkel.

(2)   A Bíróság azonban az eljárás során bármikor megállapíthatja, hogy a hatáskörével kapcsolatos feltételek már nem teljesülnek.

95. cikk

Felvilágosításkérés

(1)   A jelen eljárási szabályzatban meghatározott pervezető intézkedések vagy bizonyításfelvétel sérelme nélkül a Bíróság az általa megállapított határidőn belül megküldendő felvilágosítást kérhet a kérdést előterjesztő bíróságtól.

(2)   A kérdést előterjesztő bíróság vagy törvényszék által e kérésre adott választ kézbesítik az alapeljárásban részt vevő felek és az érdekeltek részére.

96. cikk

A tanácsadói véleményre irányuló eljárás költségei

A tanácsadói véleményre irányuló eljárás költségeiről a kérdést előterjesztő bíróság határoz.

97. cikk

A tanácsadói vélemények értelmezése

(1)   Az ítéletek és végzések értelmezésére vonatkozó 138. cikk nem alkalmazható a tanácsadói vélemény iránti kérelmekre válaszul hozott döntésekre.

(2)   A nemzeti bíróságok feladata annak megítélése, hogy a tanácsadói vélemény kellő felvilágosítást nyújt-e, vagy szükségesnek tartják-e, hogy újból a Bírósághoz forduljanak.

2. FEJEZET

Gyorsított eljárás

98. cikk

Gyorsított eljárás

(1)   A nemzeti bíróság kérelmére vagy kivételesen hivatalból az elnök az előadó bíró meghallgatását követően dönthet úgy, hogy a tanácsadói vélemény iránti kérelem elbírására a jelen eljárási szabályzat rendelkezéseitől eltérve gyorsított eljárást alkalmaz, ha a hivatkozott körülmények alapján a Bíróság elé terjesztett kérdésre vonatkozó ítélet sürgős jellegű.

(2)   Ebben az esetben az elnök haladéktalanul kitűzheti a tárgyalási határnapot, amelyet a tanácsadói vélemény iránti kérelem kézbesítésével közöl az alapeljárásban részt vevő felekkel és az érdekeltekkel.

(3)   Az alapeljárásban részt vevő felek beadványokat vagy írásbeli észrevételeket terjeszthetnek elő az elnök által előírt, legalább tizenöt napos határidőn belül. Az elnök felhívhatja őket arra, hogy a beadványukat vagy az írásbeli észrevételeiket a tanácsadói vélemény iránti kérelem lényeges jogkérdéseire korlátozzák.

(4)   Az esetleges beadványokat vagy írásbeli észrevételeket a tárgyalás előtt közölni kell az alapeljárásban részt vevő felekkel és az érdekeltekkel.

(5)   Az elnök dönthet úgy, hogy eltekint a meghallgatásról szóló jelentéstől vagy annak fordításától.

99. cikk

Az eljárási iratok benyújtása és kézbesítése

(1)   Az eljárási iratok benyújtására az 54. cikk alkalmazandó. Az 54. cikk (7) bekezdésétől eltérve az eljárási határidők számításának szempontjából az a nap irányadó, amelyen a beadványok vagy írásbeli észrevételek aláírással ellátott eredeti példányának másolata – az 54. cikk (5) bekezdésében említett jegyzékkel együtt – a Bíróságnál rendelkezésre álló bármely távközlési eszköz útján a nyilvántartásba beérkezik, feltéve, hogy a beadványok vagy írásbeli észrevételek aláírással ellátott eredeti példányát és az 54. cikk (3) bekezdésében említett mellékleteket és másolatokat ezt követően legkésőbb öt napon belül benyújtják a nyilvántartásba.

(2)   A 98. cikk szerinti kézbesítések és közlések a dokumentum másolatának a Bíróságnál és a címzettnél rendelkezésre álló távközlési eszköz útján történő megküldésével is teljesíthetők.

IV. CÍM

KÖZVETLEN KERESETEK

1. FEJEZET

A felek képviselete

100. cikk

Kötelező képviselet

(1)   A feleket kizárólag meghatalmazottjuk vagy ügyvédjük képviselheti.

(2)   A meghatalmazottak vagy ügyvédek az általuk képviselt fél által kiállított hivatalos dokumentumot vagy meghatalmazást kötelesek benyújtani a Hivatalhoz.

(3)   A felet segítő vagy képviselő ügyvéd ezenkívül köteles igazolást benyújtani a Hivatalhoz arról, hogy jogosult eljárni valamely EFTA-állam bírósága, illetve az EU valamely tagállamának bírósága előtt.

2. FEJEZET

Az eljárás írásbeli szakasza

101. cikk

A keresetlevél tartalma

(1)   Az alapokmány 19. cikkében említett keresetlevél tartalmazza a következőket:

| a) | a kérelmező neve és címe; |
| --- | --- |

a)

a kérelmező neve és címe;

| b) | annak a félnek a megjelölése, aki ellen a keresetet benyújtották; |
| --- | --- |

b)

annak a félnek a megjelölése, aki ellen a keresetet benyújtották;

| c) | a jogvita tárgya, a felhozott jogalapok és érvek, valamint az említett jogalapok rövid ismertetése; |
| --- | --- |

c)

a jogvita tárgya, a felhozott jogalapok és érvek, valamint az említett jogalapok rövid ismertetése;

| d) | a felperes kérelmei; |
| --- | --- |

d)

a felperes kérelmei;

| e) | szükség esetén a bizonyítékok és az alátámasztásként felajánlott bizonyítékok megjelölése. |
| --- | --- |

e)

szükség esetén a bizonyítékok és az alátámasztásként felajánlott bizonyítékok megjelölése.

(2)   A magánjog hatálya alá tartozó jogi személy által benyújtott keresetlevél az alábbiakkal egészül ki:

| a) | a jogi személyt létrehozó vagy szabályozó jogi eszköz vagy eszközök vagy a cégek, társaságok vagy szervezetek nyilvántartásából származó, friss kivonat vagy bármilyen más bizonyíték annak jog szerinti létezéséről; |
| --- | --- |

a)

a jogi személyt létrehozó vagy szabályozó jogi eszköz vagy eszközök vagy a cégek, társaságok vagy szervezetek nyilvántartásából származó, friss kivonat vagy bármilyen más bizonyíték annak jog szerinti létezéséről;

| b) | bizonyíték arra vonatkozólag, hogy a kérelmező ügyvédje számára biztosított meghatalmazást az e célból meghatalmazott személy megfelelően adta számára. |
| --- | --- |

b)

bizonyíték arra vonatkozólag, hogy a kérelmező ügyvédje számára biztosított meghatalmazást az e célból meghatalmazott személy megfelelően adta számára.

102. cikk

A kézbesítésre vonatkozó információk

(1)   A keresetlevélben az eljárás céljára kézbesítési címet kell megjelölni. Meg kell jelölni továbbá annak a személynek a nevét, aki felhatalmazást kapott a kézbesítendő iratok átvételére, és ehhez hozzájárult.

(2)   Az (1) bekezdésben említett kézbesítési cím mellett vagy helyett a keresetlevélben jelezni lehet, hogy az ügyvéd vagy a meghatalmazott hozzájárul ahhoz, hogy a kézbesítést részére az e-EFTACourton keresztül vagy más távközlési eszköz útján teljesítsék.

(3)   Ha a keresetlevél nem felel meg az (1) és (2) bekezdésben említett követelményeknek, a hiány pótlásáig az érintett félnek szánt valamennyi – az eljárással kapcsolatos – kézbesítést e fél meghatalmazottjának vagy ügyvédjének címzett ajánlott levélként kell teljesíteni. Ebben az esetben a 38. cikktől eltérően az ajánlott levélnek a Bíróság székhelye szerinti postahivatalnál történő feladásával a kézbesítést szabályszerűen teljesítettnek kell tekinteni.

103. cikk

A keresetlevél mellékletei

(1)   Ha szükséges, a keresetlevéllel együtt az alapokmány 19. cikkének második bekezdésében meghatározott iratokat is be kell nyújtani.

(2)   A keresetlevél a felügyeleti és bírósági megállapodás 37. cikkében hivatkozott körülmények esetén kiegészül az azon dátumot igazoló írásos bizonyítékkal, amelyen az EFTA Felügyeleti Hatóságát a cikkel összhangban felkérték a fellépésre.

104. cikk

A keresetlevél módosítása

(1)   Ha az EFTA Felügyeleti Hatóságának határozatát, amelynek érvénytelenítését kérik, az EFTA Felügyeleti Hatóságának azonos tárgyú másik határozatával helyettesítik vagy módosítják, a kérelmező az eljárás szóbeli szakaszának lezárása előtt vagy a Bíróság azon határozata előtt, hogy az eljárást szóbeli szakasz nélkül zárják le, módosíthatja a keresetlevelét, hogy az tükrözze az új tényezőt.

(2)   A keresetlevél módosítását külön dokumentumban kell megtenni a felügyeleti és bírósági megállapodás 36. cikkének harmadik bekezdésében meghatározott azon határidőn belül, amelynek lejárata előtt kérelmezhető a keresetlevél módosítását megalapozó, az EFTA Felügyeleti Hatósága által hozott határozat érvénytelenítése.

(3)   A módosítási beadvány tartalmazza a következőket:

| a) | a módosított kérelem; |
| --- | --- |

a)

a módosított kérelem;

| b) | adott esetben a módosított jogalapok és érvek; |
| --- | --- |

b)

adott esetben a módosított jogalapok és érvek;

| c) | adott esetben a kérelem módosításával kapcsolatban benyújtott és kínált bizonyítékok. |
| --- | --- |

c)

adott esetben a kérelem módosításával kapcsolatban benyújtott és kínált bizonyítékok.

(4)   A módosítási beadványt ki kell egészíteni az EFTA Felügyeleti Hatóságának azon határozatával, amely indokolttá teszi a keresetlevél módosítását. E határozat benyújtásának elmulasztása esetén a hivatalvezető a kérelmező számára ezek benyújtására észszerű határidőt állapít meg. A határozat előírt határidőn belüli benyújtásának elmulasztása esetén a Bíróság határoz arról, hogy e követelmény be nem tartása miatt a keresetlevél módosítására irányuló beadvány elfogadhatatlan-e.

(5)   A Bíróság által a keresetlevél módosítására irányuló beadvány elfogadhatóságával kapcsolatban hozandó határozat sérelme nélkül az elnök előírja azt a határnapot, amelyen belül az alperes reagálhat a módosításról szóló beadványra.

(6)   Az elnök adott esetben előírja a határnapot, amelyen belül bármely beavatkozó fél a keresetlevelet módosító beadványra és az arra válaszként adott beadványra tekintettel kiegészítheti a beavatkozási beadványát. Ezeket a beadványokat e célból párhuzamosan a beavatkozó felek számára is kézbesíteni kell.

105. cikk

Az előírt dokumentumok benyújtásának elmulasztása

A 100. cikkben, a 101. cikk (2) bekezdésében és a 103. cikkben hivatkozott dokumentumok benyújtásának elmulasztása esetén a hivatalvezető az érintett fél számára ezek benyújtására ésszerű határidőt állapít meg. Ha a kérelmező az előírt határidőn belül elmulasztja e dokumentumok benyújtását, az előadó bíró meghallgatását követően a Bíróság határoz arról, hogy ezen alakiságok be nem tartása miatt a keresetlevél vagy a beadvány alaki okból elfogadhatatlan-e.

106. cikk

A keresetlevél kézbesítése

(1)   A keresetlevelet az alperes számára tértivevényes postai küldeményként megküldött, hiteles másolat formájában vagy – elismervény ellenében – személyes átadással kell kézbesíteni. Ha az alperes korábban beleegyezett abba, hogy az e-EFTACourton keresztül vagy más távközlési eszköz segítségével kézbesítsék számára a keresetleveleket, a keresetlevél kézbesítése történhet ennek megfelelően.

(2)   A 105. cikkben említett esetben a kézbesítést haladéktalanul teljesíteni kell, amint a hiánypótlás megtörtént, illetve amint a Bíróság megállapította, hogy a keresetlevél – a 100. cikkben, a 101. cikk (2) bekezdésében és a 103. cikkben említett követelmények be nem tartása ellenére – elfogadható.

107. cikk

Védelem

(1)   A keresetlevél kézbesítését követő két hónapon belül az alperes ellenkérelmet terjeszt elő. Ez tartalmazza a következőket:

| a) | az alperes neve és lakóhelye vagy székhelye; |
| --- | --- |

a)

az alperes neve és lakóhelye vagy székhelye;

| b) | a felhozott jogalapok és érvek; |
| --- | --- |

b)

a felhozott jogalapok és érvek;

| c) | az alperes kérelmei; |
| --- | --- |

c)

az alperes kérelmei;

| d) | szükség esetén a bizonyítékok és a felajánlott bizonyítékok megjelölése. |
| --- | --- |

d)

szükség esetén a bizonyítékok és a felajánlott bizonyítékok megjelölése.

(2)   A 102. cikk az ellenkérelemre alkalmazandó.

(3)   Az (1) bekezdésben megállapított határidőt az elnök az alperes kellően megindokolt kérelmére kivételesen meghosszabbíthatja.

108. cikk

Válasz és viszonválasz

(1)   A keresetlevelet és az ellenkérelmet ki lehet egészíteni a felperes válaszával és adott esetben az alperes viszonválaszával.

(2)   Az elnök állapítja meg ezeknek az eljárási iratoknak a benyújtási határidejét. Az elnök megjelölheti azokat a kérdéseket, amelyekre e válaszban vagy viszonválaszban ki kellene térni.

109. cikk

Kontradiktórius eljárás

(1)   A 46. cikk (2) bekezdése, az 59. cikk, a 60. cikk és a 115. cikk (1) bekezdése rendelkezéseinek sérelme nélkül a Bíróság kizárólag azokat az eljárási iratokat és mellékleteket veszi figyelembe, amelyeket a felek ügyvédjei és képviselői megismerhettek, és azokról nyilatkozhattak.

(2)   A 42. cikk (3) bekezdése és a 111. cikk sérelme nélkül a Bíróság elutasíthat minden olyan dokumentumot, amelyet az eljárás írásbeli szakaszának végét követően nyújtottak be.

3. FEJEZET

Jogalapok és bizonyítékok

110. cikk

Új jogalapok

(1)   Az eljárás további részében semmilyen új jogalapot nem lehet felhozni, kivéve, ha az olyan jogi vagy ténybeli helyzetből származik, amely az eljárás során merült fel.

(2)   A jogalap elfogadhatóságának tárgyában meghozandó határozat sérelme nélkül az elnök az előadó bíró javaslatára a másik fél számára határidőt állapíthat meg a jogalap megválaszolására.

(3)   A jogalap elfogadhatóságáról az eljárást befejező ítéletben döntenek.

111. cikk

Előterjesztett vagy felajánlott bizonyítékok

(1)   Az előterjesztett vagy felajánlott bizonyítékokat az első beadványváltás során lehet benyújtani. A válaszban, illetve a viszonválaszban a felek érveik alátámasztására további bizonyítékokat ajánlhatnak fel vagy terjeszthetnek elő. A bizonyítékok késedelmes előterjesztését vagy felajánlását indokolni kell.

(2)   Az eljárás írásbeli szakaszának befejezését követően a felek kivételesen további bizonyítékokat ajánlhatnak fel vagy terjeszthetnek elő. A bizonyítékok késedelmes előterjesztését vagy felajánlását indokolni kell. Az elnök az előadó bíró javaslatára a másik fél számára határidőt állapíthat meg az e bizonyítékokra vonatkozó állásfoglalásra.

4. FEJEZET

Beavatkozás

112. cikk

A beavatkozás tárgya és joghatásai

(1)   A beavatkozás csak az egyik fél kérelmeinek egészben vagy részben történő támogatására korlátozódhat. Nem nyújthat a tárgyalás tartásának kérelmezéséhez való jogot.

(2)   A beavatkozás az alapeljáráshoz képest járulékos jellegű. A beavatkozás okafogyottá válik, ha az ügyet az elállást vagy a felek közötti egyezséget követően a Bíróság nyilvántartásából törlik, vagy ha a Bíróság a keresetlevél elfogadhatatlanságát állapítja meg.

(3)   A beavatkozó fél a jogvitát beavatkozáskori állásában fogadja el.

113. cikk

Beavatkozási kérelem

(1)   A beavatkozási kérelmet a jelen eljárási szabályzat 15. cikkének (5) bekezdésében említett közlemény közzétételétől számított hat héten belül kell előterjeszteni.

(2)   Az a beavatkozási kérelem, amelyet az (1) bekezdésben említett határidő lejárta után, de a 69. cikkben előírt, az eljárás szóbeli szakaszának megnyitásáról szóló határozat meghozatala előtt terjesztettek elő, figyelembe vehető. Ebben az esetben, ha az elnök megengedi a beavatkozást, a beavatkozó fél észrevételeit a tárgyaláson adhatja elő, ha arra sor kerül.

(3)   A beavatkozási kérelem a következőket tartalmazza:

| a) | az ügy megjelölése; |
| --- | --- |

a)

az ügy megjelölése;

| b) | a felperes és az alperes megjelölése; |
| --- | --- |

b)

a felperes és az alperes megjelölése;

| c) | a beavatkozó fél neve és címe; |
| --- | --- |

c)

a beavatkozó fél neve és címe;

| d) | azok a kérelmek, amelyek támogatása érdekében a beavatkozó fél a beavatkozás megengedését kéri; |
| --- | --- |

d)

azok a kérelmek, amelyek támogatása érdekében a beavatkozó fél a beavatkozás megengedését kéri;

| e) | azoknak a körülményeknek az ismertetése, amelyek a beavatkozáshoz való jogot megalapozzák, ha a kérelmet az alapokmány 36. cikkének második bekezdése alapján terjesztették elő. |
| --- | --- |

e)

azoknak a körülményeknek az ismertetése, amelyek a beavatkozáshoz való jogot megalapozzák, ha a kérelmet az alapokmány 36. cikkének második bekezdése alapján terjesztették elő.

(4)   A beavatkozó fél képviseletére az alapokmány 17. cikkének rendelkezései vonatkoznak.

(5)   A 100. cikk, a 101. cikk (2) bekezdése, a 102. cikk, a 103. cikk és a 105. cikk alkalmazandó.

114. cikk

A beavatkozási kérelem tárgyában hozott határozat

(1)   A beavatkozási kérelmet kézbesítik az eljárásban részt vevő felek részére. Az elnök lehetőséget biztosít a feleknek arra, hogy a kérelemre vonatkozó határozat meghozatala előtt benyújtsák észrevételeiket. Az elnök határoz arról, ezek írásbeli vagy szóbeli észrevételek legyenek.

(2)   Az elnök a kérelemről végzéssel határoz, vagy azt a Bíróság elé utalja.

115. cikk

A beavatkozási beadvány benyújtása

(1)   Ha a beavatkozás, amelyre a kérelmet a 113. cikk (1) bekezdésében előírt hat héten belül benyújtották, engedélyezett, a beavatkozó fél a felek számára kézbesített valamennyi eljárási irat másolatát megkapja, feltéve, hogy a felek a 114. cikk (1) bekezdése szerinti kézbesítést követő tíz napon belül nem terjesztettek elő a beavatkozási kérelemre vonatkozó észrevételeket, vagy ha ugyanezen a határidőn belül nem jelölnek meg olyan titkos vagy bizalmas iratokat, illetve dokumentumokat, amelyeknek a beavatkozó féllel való közlése megítélésük szerint nekik sérelmet okozna.

(2)   A beavatkozó fél a (1) bekezdés szerinti eljárási iratok közlésétől számított egy hónapon belül nyújthatja be beavatkozási beadványát. Az elnök a beavatkozó fél kellően megindokolt kérelmére ezt a határidőt meghosszabbíthatja.

(3)   A beavatkozási beadvány tartalmazza a következőket:

| a) | a beavatkozó fél kérelmei, amelyek valamelyik fél kérelmeinek teljes vagy részleges támogatására irányulnak; |
| --- | --- |

a)

a beavatkozó fél kérelmei, amelyek valamelyik fél kérelmeinek teljes vagy részleges támogatására irányulnak;

| b) | a beavatkozó fél által felhozott jogalapok és érvek; |
| --- | --- |

b)

a beavatkozó fél által felhozott jogalapok és érvek;

| c) | szükség esetén az előterjesztett és felajánlott bizonyítékok megjelölése. |
| --- | --- |

c)

szükség esetén az előterjesztett és felajánlott bizonyítékok megjelölése.

(4)   A beavatkozási beadvány benyújtása után az elnök megállapítja a határidőt, amelyen belül a felek e beadványra válaszolhatnak.

(5)   Ha a beavatkozási kérelem benyújtására a 113. cikk (1) bekezdésében előírt hathetes időszak lejáratát követően kerül sor, a beavatkozó fél az (1) bekezdésben előírtak szerint a felek számára kézbesített valamennyi eljárási irat vagy a meghallgatásról szóló jelentés másolatát megkapja, és az eljárás szóbeli szakasza során nyújtja be észrevételeit.

5. FEJEZET

Gyorsított eljárás

116. cikk

Gyorsított eljárás

(1)   Valamely fél kérésére vagy hivatalból az elnök az ügy sürgősségére és konkrét körülményeire tekintettel, valamint a felek és az előadó meghallgatását követően határozhat úgy, hogy az ügyet gyorsított eljárásban bírálja el.

(2)   Az ügy gyorsított eljárásban történő elbírálása iránti kérelmet a keresetlevél, illetve az ellenkérelem előterjesztésével egy időben, külön iratban kell benyújtani. E kérelemben jelezni lehet, hogy egyes jogalapok, érvek, illetve a keresetlevél vagy az ellenkérelem egyes részei csak akkor kerülnek ismertetésre, ha nem kerül sor gyorsított eljárásra; ilyenkor a kérelemhez csatolni kell a keresetlevél rövidített változatát, valamint a mellékletek jegyzékét és kizárólag azokat a mellékleteket, amelyeket abban az esetben kell figyelembe venni, ha gyorsított eljárásra sor kerül.

117. cikk

Az eljárás írásbeli szakasza

(1)   A 107. cikk (1) bekezdésétől eltérve, ha az ügyet gyorsított eljárásban bírálják el, az ellenkérelem benyújtására előírt határidő a gyorsított eljárást engedélyező elnöki határozat kézbesítésétől számított egy hónap.

(2)   Gyorsított eljárásban a keresetlevelet és az ellenkérelmet kizárólag abban az esetben lehet válasszal és viszonválasszal kiegészíteni, ha azt az elnök szükségesnek tartja.

(3)   Az érdekeltek beadványokat vagy írásbeli észrevételeket terjeszthetnek elő az elnök által előírt, legalább tizenöt napos határidőn belül. Az elnök kérheti, hogy ezek a beadványok vagy írásbeli észrevételek az alapeljárásban részt vevő felek által felvetett lényeges jogkérdésekre korlátozódjanak.

(4)   Az elnök gyorsított eljárást elrendelő határozata feltételeket szabhat a felek beadványainak terjedelmére és előterjesztésére, az eljárás későbbi lefolytatására vagy a Bíróság által elbírálandó jogalapokra és érvekre vonatkozóan.

(5)   Az elnök határozhat úgy, hogy eltekint a meghallgatásról szóló jelentéstől.

(6)   Az eljárási iratok benyújtására az 54. cikk alkalmazandó. Az 54. cikk (7) bekezdésétől eltérve az eljárási határidők számításának szempontjából az a nap irányadó, amelyen az eljárási irat aláírással ellátott eredeti példányának másolata – az 54. cikk (5) bekezdésében említett jegyzékkel együtt – a Bíróságnál rendelkezésre álló bármely távközlési eszköz útján a Hivatalba beérkezik, feltéve, hogy az eljárási irat aláírással ellátott eredeti példányát és az 54. cikk (3) bekezdésében említett mellékleteket és másolatokat ezt követően legkésőbb öt napon belül benyújtják a nyilvántartásba.

(7)   Ha az egyik fél nem felel meg a (4) bekezdésben hivatkozott feltételek valamelyikének, a gyorsított eljárásban való elbírálásra vonatkozó határozat visszavonható. Az eljárás ez esetben a szokásos eljárás szabályai szerint folyik.

118. cikk

Beavatkozás a gyorsított eljárásba

(1)   Az e cím 4. fejezetében foglalt rendelkezések sérelme nélkül a beavatkozási kérelmet a jelen eljárási szabályzat 15. cikkének (5) bekezdésében említett közlemény közzétételétől számított három héten belül kell előterjeszteni. A beavatkozó beavatkozási beadványt terjeszthet elő az elnök által előírt, legalább tizenöt napos határidőn belül.

(2)   A beavatkozási beadvány benyújtását követően az elnök lehetőséget ad a feleknek arra, hogy a tárgyalás során válaszoljanak a beadványra.

119. cikk

Az eljárás szóbeli szakasza

(1)   Az ellenkérelem benyújtását követően az elnök meghatározza a tárgyalás napját, amelyet haladéktalanul közöl a felekkel. Az elnök a tárgyalást elhalaszthatja, ha a bizonyításfelvétel lefolytatása vagy a pervezető intézkedések végrehajtása ezt megköveteli.

(2)   A 110. és 111. cikk sérelme nélkül az eljárás szóbeli szakasza során a felek kiegészíthetik érveiket, további bizonyítékokat terjeszthetnek elő vagy ajánlhatnak fel. A további érvek vagy bizonyítékok késedelmes benyújtását azonban indokolni kell.

6. FEJEZET

Költségek

120. cikk

Rendelkezés a költségekről

A költségekről az eljárást befejező ítéletben vagy végzésben kell határozni.

121. cikk

A költségviselés általános szabályai

(1)   A Bíróság a pervesztes felet kötelezi a költségek viselésére, ha a pernyertes fél ezt kérte.

Több pervesztes fél esetén a Bíróság határoz a költségek megosztásáról.

(2)   Részleges pernyertesség esetén vagy kivételes körülmények között a Bíróság elrendelheti a költségek megosztását, vagy hogy mindegyik fél maga viselje a saját költségeit. Azonban, ha az ügy körülményei alapján indokoltnak látszik, a Bíróság határozhat úgy, hogy a fél saját költségein felül viseli a másik fél költségeinek egy részét is.

(3)   Ha az méltányosság alapján indokolt, a Bíróság határozhat úgy, hogy a pervesztes fél a másik fél költségeinek csak egy részét viselje a saját költségei mellett, vagy hogy e címen ne viselje a költségeket.

(4)   A Bíróság a pernyertes felet is kötelezheti a költségek részbeni vagy teljes viselésére, ha az a fél magatartása alapján – beleértve a kereset benyújtását megelőzően tanúsított magatartását is – indokoltnak tűnik, különösen akkor, ha a Bíróság megítélése szerint ez a fél szükségtelenül vagy rosszhiszeműen okozott költségeket a másik félnek.

122. cikk

A beavatkozó felek költségei

(1)   Az érdekeltek, akik beavatkoznak vagy észrevételek nyújtanak be az eljárás során, kötelesek a saját költségeiket viselni.

(2)   A Bíróság elrendelheti, hogy az (1) bekezdésben nem említett beavatkozó felek maguk viseljék saját költségeiket.

123. cikk

Költségviselés elállás esetén

(1)   A Bíróság a keresetétől vagy a kérelmétől elálló felet kötelezi a költségek viselésére, ha a másik fél ezt az elállásra vonatkozó észrevételeiben kéri. A keresetétől vagy a kérelmétől elálló fél kérelmére azonban a Bíróság a másik felet kötelezi a költségek viselésére, ha ez a másik fél magatartása alapján indokoltnak látszik.

(2)   Ha a felek a költségekről megállapodtak, a Közszolgálati Törvényszék e megállapodás szerint határoz.

(3)   A költségviselésre irányuló kérelmek hiányában a felek maguk viselik saját költségeiket.

124. cikk

Költségviselés az eljárás okafogyottá válása esetén

Ha az eljárás okafogyottá válik, a költségekről a Bíróság szabad mérlegelése szerint határoz.

125. cikk

Eljárási költségek

(1)   A Bíróság előtti eljárás ingyenes, a következő rendelkezésekre is figyelemmel:

| a) | a Bíróság kötelezheti a Bíróságnak elkerülhető költségeket okozó felet azok megtérítésére; |
| --- | --- |

a)

a Bíróság kötelezheti a Bíróságnak elkerülhető költségeket okozó felet azok megtérítésére;

| b) | azoknak a másolási vagy fordítási munkáknak a költségét, amelyeket a fél kérelmére végeztek, és amelyek a hivatalvezető megítélése szerint a szokásos mértéket meghaladják, a fél a 16. cikk (1) bekezdésében említett hivatali díjszabás szerint köteles megtéríteni. |
| --- | --- |

b)

azoknak a másolási vagy fordítási munkáknak a költségét, amelyeket a fél kérelmére végeztek, és amelyek a hivatalvezető megítélése szerint a szokásos mértéket meghaladják, a fél a 16. cikk (1) bekezdésében említett hivatali díjszabás szerint köteles megtéríteni.

(2)   Azokat a költségeket, amelyek a félnél a végrehajtás céljából merültek fel, a másik fél téríti meg a Bíróságnak, a végrehajtás helye szerinti állam hatályos díjszabása vagy az alkalmazott egyéb jogi módszerek szerint.

126. cikk

Megtérítendő költségek

Az előző cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül a következőket kell megtérítendő költségeknek tekinteni:

| a) | a tanúnak és a szakértőnek a 66. cikk értelmében fizetendő összegek; |
| --- | --- |

a)

a tanúnak és a szakértőnek a 66. cikk értelmében fizetendő összegek;

| b) | a feleknél az eljárással kapcsolatban szükségszerűen felmerült költségek, különösen az utazási és tartózkodási költségek, valamint a meghatalmazottak, tanácsadók vagy ügyvédek díjazása. |
| --- | --- |

b)

a feleknél az eljárással kapcsolatban szükségszerűen felmerült költségek, különösen az utazási és tartózkodási költségek, valamint a meghatalmazottak, tanácsadók vagy ügyvédek díjazása.

127. cikk

A megtérítendő költségek vitatása

(1)   A megtérítendő költségek vitatása esetén a Bíróság az érdekelt fél keresete alapján és a másik fél meghallgatását követően határoz.

(2)   A felek végrehajtás céljából a végzés hiteles másolatát igényelhetik.

128. cikk

Fizetési módok

(1)   A Bíróság a fizetési kötelezettségeit a Bíróság székhelye szerinti ország pénznemében teljesíti.

(2)   Ha a megtérítendő költségek nem euróban keletkeztek, vagy ha a kifizetésre okot adó cselekmények olyan országban történtek, amelynek pénzneme nem az euró, vagy ha a megtérítendő költségek más pénznemben keletkeztek, az érintett fél megválaszthatja, milyen pénznemben kell azokat megtéríteni. Minden ilyen esetben az átváltás az Európai Központi Bank által meghatározott, a kifizetés napján érvényes hivatalos árfolyamon történik. Kivételes körülmények esetén a Bíróság korlátozhatja az e választáshoz való jogot.

V. CÍM

KÜLÖNLEGES ELJÁRÁSOK

1. FEJEZET

Kiosztás az előadó bírónak

129. cikk

Kiosztás az előadó bírónak

(1)   A 140. cikkben hivatkozott keresetek kivételével az e címben hivatkozott kereseteket és kérelmeket, valamint a 87. cikkben hivatkozott, kijavításra irányuló kereseteket azon előadó bírónak kell kiosztani, aki a kérelemmel vagy keresettel érintett ügyet elbírálta.

(2)   Ha az előadó bíró akadályoztatva van, az elnök az érintett kérelmet vagy keresetet másik bírónak osztja ki.

2. FEJEZET

Egyezség, elállás, az eljárás okafogyottá válása, kifogás és közbenső kérdés

130. cikk

Egyezség

(1)   Ha a felek a Bíróság határozatának meghozatala előtt egyezségre jutnak a jogvita megoldását illetően, és értesítik a Bíróságot, hogy igényeik érvényesítéséről lemondanak, az elnök elrendeli, hogy az ügyet töröljék a nyilvántartásból, és a 123. cikk rendelkezéseinek megfelelően – adott esetben a felek erre vonatkozó javaslatainak figyelembevételével – határoz a költségekről.

(2)   Ez a rendelkezés nem alkalmazható a felügyeleti és bírósági megállapodás 36. és 37. cikkében említett keresetekre.

131. cikk

Elállás

Ha a felperes írásban vagy a tárgyaláson tájékoztatja a Bíróságot, hogy keresetétől eláll, az elnök elrendeli, hogy az ügyet töröljék a nyilvántartásból, és a 123. cikk rendelkezéseinek megfelelően határoz a költségekről.

132. cikk

Okafogyottság

(1)   Ha a Bíróságnak nyilvánvalóan nincs hatásköre a kereset vagy az abban foglalt egyes kérelmek elbírálására, vagy ha a kereset részben vagy egészben nyilvánvalóan elfogadhatatlan, vagy jogilag nyilvánvalóan megalapozatlan, a Bíróság – az eljárás folytatása nélkül, az előadó bíró javaslatára – az eljárás során indokolt végzéssel határozhat az ügyben.

(2)   A Bíróság a felek meghallgatását követően bármikor hivatalból indokolt végzéssel határozhat arról, hogy fennáll-e eljárásgátló ok, vagy megállapíthatja, hogy a kereset okafogyottá vált, és már nincs szükség határozathozatalra.

133. cikk

Kifogás és közbenső kérdés

(1)   Ha a fél azt kéri, hogy a Bíróság az ügy érdemét nem érintve döntsön az elfogadhatóság vagy más előzetes kifogás vagy kérdés tárgyában, kérelmét külön beadványban kell benyújtania.

(2)   A beadványnak tartalmaznia kell a felhozott ténybeli és jogi alapokat, és a felperes által benyújtott kérelmeket. Az ezek alátámasztására szolgáló mellékleteket és dokumentumokat csatolni kell.

(3)   Közvetlenül a kérelmet tartalmazó beadvány benyújtását követően az elnök határidőt állapít meg, amelyen belül a másik fél írásban előterjesztheti a ténybeli és jogi érveket és kérelmeit.

(4)   Ha a Bíróság másként nem határoz, az eljárás a továbbiakban szóbeli.

(5)   A Bíróság a lehető leghamarabb érdemben dönt a kérelemről, vagy ha különleges körülmények indokolják, úgy határoz, hogy arról az eljárást befejező határozatban dönt.

(6)   Ha a Bíróság a kérelmet elutasítja, vagy arról az eljárást befejező határozatban dönt, az elnök az eljárás folytatására új határidőket állapít meg.

3. FEJEZET

Mulasztási ítélet

134. cikk

Mulasztási ítélet

(1)   Ha az alperes, akinek a keresetlevelet szabályszerűen kézbesítették, ellenkérelmét elmulasztja az előírt formában és határidőn belül előterjeszteni, a felperes az elnök által meghatározott határidőn belül kérheti a Bíróságtól, hogy a kérelmeinek adjon helyt.

(2)   A mulasztó alperes nem avatkozhat be a mulasztási eljárásba, és az eljárás lezárásáról szóló határozat kivételével semmilyen eljárási iratot nem lehet neki kézbesíteni.

(3)   A mulasztási ítélet esetén a Bíróság a felperes számára kedvező ítéletet hoz, kivéve, ha a Bíróságnak nyilvánvalóan nincs hatásköre kereset elbírálására, vagy ha a kereset nyilvánvalóan elfogadhatatlan vagy jogilag nyilvánvalóan megalapozatlan.

(4)   A mulasztási ítélet végrehajtható. A Bíróság azonban a 135. cikk szerinti ellentmondás tárgyában hozott határozatáig a végrehajtást felfüggesztheti, illetve a végrehajtást biztosíték nyújtásától teheti függővé, amelynek összegét és fajtáját a körülmények figyelembevételével állapítja meg. A biztosítékot vissza kell adni, ha nem terjesztenek elő ellentmondást, vagy ha az ellentmondást a Bíróság elutasítja.

135. cikk

A mulasztási ítélet elleni ellentmondás

(1)   A mulasztási ítélet ellen ellentmondást lehet előterjeszteni.

(2)   Az ellentmondást az ítélet kézbesítésétől számított egy hónapon belül és a 101–103. cikkben előírt formában kell előterjeszteni.

(3)   Az ellentmondás kézbesítését követően az elnök a másik fél számára írásbeli észrevételei előterjesztésére határidőt állapít meg.

(4)   Az eljárást az 54–87. cikke rendelkezéseinek megfelelően kell lefolytatni.

(5)   A Bíróság ítélettel határoz, amely ellen további ellentmondásnak helye nincs.

(6)   Ennek az ítéletnek az eredeti példányát a mulasztási ítélet eredeti példányához mellékelik. Az ellentmondásról hozott ítéletről a mulasztási ítélet eredeti példányára széljegyzetet kell vezetni.

4. FEJEZET

Az ítéletekre és végzésekre vonatkozó kérelmek és keresetek

136. cikk

A határozathozatal elmulasztása

(1)   Ha a Bíróság a kérelmek valamely pontjáról vagy a költségekről nem határozott, az érdekelt fél erre hivatkozva a határozat kézbesítését követő egy hónapon belül kérelmet terjeszthet a Bíróság elé.

(2)   A kérelmet kézbesítik a másik fél részére, aki az elnök által megállapított határidőn belül terjesztheti elő írásbeli észrevételeit.

(3)   Ezeknek az észrevételeknek az előterjesztését követően a Bíróság egyidejűleg határoz a kérelem elfogadhatóságáról és megalapozottságáról.

137. cikk

Harmadik személy jogorvoslata

(1)   Az alapokmány 38. cikke alapján benyújtott, harmadik személy jogorvoslati kérelmére a 101–103. cikk rendelkezései alkalmazandók. Az ilyen kérelem továbbá:

| a) | megjelöli a megtámadott ítéletet vagy végzést; |
| --- | --- |

a)

megjelöli a megtámadott ítéletet vagy végzést;

| b) | ismerteti, hogy a megtámadott határozat mennyiben sérti a harmadik személy jogait; |
| --- | --- |

b)

ismerteti, hogy a megtámadott határozat mennyiben sérti a harmadik személy jogait;

| c) | megjelöli azokat az okokat, amelyek miatt a harmadik személy nem tudott részt venni az eljárásban. |
| --- | --- |

c)

megjelöli azokat az okokat, amelyek miatt a harmadik személy nem tudott részt venni az eljárásban.

(2)   A kérelmet az eljárásban részt vevő valamennyi fél ellen kell előterjeszteni.

(3)   A kérelmet a határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében vagy EGT-kiegészítésében való közzétételétől számított két hónapon belül kell előterjeszteni.

(4)   A Bíróság a harmadik személy kérelmére elrendelheti a megtámadott határozat végrehajtásának felfüggesztését. E cím 5. fejezetének rendelkezései alkalmazandók.

(5)   A kérelmet kézbesítik a felek részére, akik írásbeli észrevételeket nyújthatnak be az elnök által meghatározott határidőn belül.

(6)   Azt követően, hogy a felek lehetőséget kapnak arra, hogy benyújtsák észrevételeiket, a Bíróság meghozza a kérelemre vonatkozó határozatát.

(7)   A megtámadott határozatot módosítani kell annyiban, amennyiben a harmadik személy jogorvoslati kérelmének helyt adtak.

(8)   A harmadik személy jogorvoslata tárgyában hozott ítélet eredeti példányát a megtámadott határozat eredeti példányához mellékelik. A harmadik személy jogorvoslata tárgyában hozott ítéletről a megtámadott határozat eredeti példányára széljegyzetet kell vezetni.

138. cikk

Az ítéletek és végzések értelmezése

(1)   Az alapokmány 39. cikkének megfelelően, ha egy ítélet vagy végzés értelme vagy hatálya kétséges, az abban érdekelt fél vagy az EFTA Felügyeleti Hatóságának kérelmére a Bíróság azt értelmezi.

(2)   Az értelmezés iránti kérelmet az ítélet kihirdetését vagy a végzés kézbesítését követő két éven belül kell benyújtani.

(3)   Az értelmezés iránti kérelmet a 103–105. cikk rendelkezéseinek megfelelően kell előterjeszteni. A kérelem megjelöli továbbá a következőket:

| a) | az értelmezendő határozat; |
| --- | --- |

a)

az értelmezendő határozat;

| b) | azok a szövegrészek, amelyek értelmezését kérik. |
| --- | --- |

b)

azok a szövegrészek, amelyek értelmezését kérik.

(4)   A kérelmet az abban az ügyben részt vevő valamennyi fél ellen kell előterjeszteni, amelyben az értelmezni kért határozatot hozták.

(5)   A Bíróság ítélet formájában határoz azt követően, hogy a feleknek lehetőséget adott arra, hogy benyújtsák észrevételeiket.

(6)   Az értelmező ítélet eredeti példányát az értelmezett határozat eredeti példányához mellékelik. Az értelmező ítéletről az értelmezett határozat eredeti példányára széljegyzetet kell vezetni.

139. cikk

Perújítás

(1)   Az alapokmány 40. cikkének megfelelően a Bíróság határozatára vonatkozó perújítási kérelemmel csak akkor lehet a Bírósághoz fordulni, ha olyan döntő jelentőségű tény merül fel, amely az ítélet kihirdetését vagy a végzés kézbesítését megelőzően a Bíróság és a perújítást kérő fél előtt ismeretlen volt.

(2)   Az alapokmány 40. cikkének harmadik bekezdésében előírt tízéves határidőn belül a perújítási kérelmet attól a naptól számított három hónapon belül lehet előterjeszteni, amikor a kérelmező a kérelme alapjául szolgáló tényről tudomást szerzett.

(3)   A perújítási kérelemre a 101–103. cikk alkalmazandó. Az ilyen kérelem továbbá:

| a) | megjelöli a megtámadott ítéletet vagy végzést; |
| --- | --- |

a)

megjelöli a megtámadott ítéletet vagy végzést;

| b) | jelzi azokat a pontokat, amelyeken a határozatot megtámadják; |
| --- | --- |

b)

jelzi azokat a pontokat, amelyeken a határozatot megtámadják;

| c) | megjelöli azokat a tényeket, amelyeken a kérelem alapul; |
| --- | --- |

c)

megjelöli azokat a tényeket, amelyeken a kérelem alapul;

| d) | megnevezi a perújításra okot adó tények létezésének, valamint a (2) bekezdésben megállapított határidők betartásának bizonyítékait. |
| --- | --- |

d)

megnevezi a perújításra okot adó tények létezésének, valamint a (2) bekezdésben megállapított határidők betartásának bizonyítékait.

(4)   A perújítási kérelmet az abban az ügyben részt vevő valamennyi fél ellen kell előterjeszteni, amelyben a megtámadott határozatot hozták.

(5)   A Bíróság a felek írásbeli észrevételeinek figyelembevételével végzéssel határoz a kérelem elfogadhatóságáról; ez semmilyen tekintetben nem dönti el előre az ügy érdemét.

(6)   Ha a Bíróság a kérelmet elfogadhatónak nyilvánítja, eljárását a kérelem érdemi vizsgálatával folytatja, és a jelen eljárási szabályzat rendelkezéseinek megfelelően ítélettel határoz.

(7)   A perújítási eljárásban hozott ítélet eredeti példányát a perújítással megtámadott határozat eredeti példányához mellékelik. A perújítási eljárásban hozott ítéletről a perújítással megtámadott határozat eredeti példányára széljegyzetet kell vezetni.

5. FEJEZET

A végrehajtás felfüggesztése és egyéb ideiglenes intézkedések

140. cikk

A végrehajtás felfüggesztése vagy ideiglenes intézkedés iránti kérelem

(1)   Az EFTA Felügyeleti Hatósága által hozott jogi aktus végrehajtásának felfüggesztése iránti kérelem, amelyet a felügyeleti és bírósági megállapodás 40. cikke alapján terjesztettek elő, csak akkor fogadható el, ha a kérelmező ezt a jogi aktust a Bíróság előtt megtámadta.

(2)   A felügyeleti és bírósági megállapodás 41. cikkében említett ideiglenes intézkedés iránti kérelem csak akkor fogadható el, ha azt a Bíróság előtti ügyben részt vevő fél terjesztette elő, és ha az az üggyel kapcsolatos.

(3)   Az előző bekezdésekben említett kérelmekben meg kell jelölni a jogvita tárgyát, a sürgősségre okot adó körülményeket, valamint azokat a ténybeli és jogi alapokat, amelyek első látásra valószínűsítik a kért ideiglenes intézkedés szükségességét.

(4)   A kérelmet külön beadványban, a 101–103. cikkben meghatározott feltételek szerint kell benyújtani.

(5)   A kérelmet kézbesítik a másik fél részére, aki számára az elnök rövid határidőt állapít meg írásbeli vagy szóbeli észrevételek előterjesztésére.

(6)   Az elnök pervezető intézkedéseket vagy bizonyításfelvételt rendelhet el.

(7)   Az elnök a másik fél észrevételeinek előterjesztését megelőzően is helyt adhat a kérelemnek. Ezt a határozatot később – akár hivatalból is – módosíthatja vagy visszavonhatja.

141. cikk

A kérelem tárgyában hozott határozat

(1)   Az elnök a kérelemről maga határoz, vagy a Bíróság elé utalja azt.

(2)   Ha a kérelmet a Bíróság elé utalták, az indokolatlan késedelem nélkül határoz.

142. cikk

A végrehajtás felfüggesztését vagy ideiglenes intézkedést elrendelő végzés

(1)   A kérelemről indokolt végzéssel kell határozni. A végzést haladéktalanul kézbesítik a felek részére.

(2)   A végzés végrehajtása függővé tehető attól, hogy a kérelmező nyújt-e a körülmények figyelembevételével meghatározott összegű és fajtájú biztosítékot.

(3)   A végzés meghatározhatja azt a napot, amelytől kezdve az ideiglenes intézkedés hatályát veszti. Ennek hiányában az intézkedés az eljárást befejező ítélet kihirdetésével veszti hatályát.

(4)   A végzés csupán ideiglenes jellegű, és semmilyen tekintetben nem dönti el előre a Bíróságnak az ügy érdemében hozandó határozata tartalmát.

143. cikk

A körülmények megváltozása

A körülmények megváltozása esetén a végzés a fél kérelmére bármikor módosítható vagy visszavonható.

144. cikk

Új kérelem

Az ideiglenes intézkedés iránti kérelem elutasítása nem akadályozza meg az azt előterjesztő felet abban, hogy új tények alapján újabb kérelmet terjesszen elő.

145. cikk

A felügyeleti és bírósági megállapodás 19. cikke alapján történő felfüggesztés

(1)   E fejezet rendelkezései a Bíróság határozata végrehajtásának vagy az EFTA Felügyeleti Hatósága által a felügyeleti és bírósági megállapodás 19. cikke alapján elfogadott bármely intézkedés felfüggesztésére irányuló kérelmekre alkalmazandók.

(2)   A kérelemnek helyt adó végzés – adott esetben – meghatározza azt a napot, amelytől kezdve az ideiglenes intézkedés hatályát veszti.

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

146. cikk

Kiegészítő szabályzat

Az érintett kormányzatokkal való konzultációt követően a Bíróság kiegészítő szabályokat fogadhat el az alábbiakkal kapcsolatos gyakorlata terén:

| a) | jogsegély iránti megkeresések; |
| --- | --- |

a)

jogsegély iránti megkeresések;

| b) | költségmentesség iránti kérelmek; |
| --- | --- |

b)

költségmentesség iránti kérelmek;

| c) | a Bíróság feljelentése a mulasztó tanúk vagy a tanúk hamis vallomása vagy a szakértő hamis szakvéleménye miatt, az alapokmány 26. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

c)

a Bíróság feljelentése a mulasztó tanúk vagy a tanúk hamis vallomása vagy a szakértő hamis szakvéleménye miatt, az alapokmány 26. cikkével összhangban.

147. cikk

Végrehajtási rendelkezések

A Bíróság gyakorlati útmutatót vagy szabályokat bocsáthat ki, különösen a Bíróság előtt zajló meghallgatások előkészítéséhez és lefolytatásához, valamint az írásbeli beadványok, vagy észrevételek benyújtásához kapcsolódóan.

148. cikk

Videokonferencia

A Bíróság határozat révén megállapíthatja a videokonferencia- és átvitel alkalmazásának kritériumait.

149. cikk

Hatályon kívül helyezés

A jelen szabályzat az EFTA-Bíróság által 1994. január 4-én és február 1-jén elfogadott és utoljára 2012. május 16-án módosított eljárási szabályzat helyébe lép.

150. cikk

Közzététel és hatálybalépés

(1)   A szabályzatot, amely angol nyelven hiteles, az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

(2)   E szabályzatról a Bíróság német, izlandi és norvég nyelvű hivatalos fordítást készít.

(3)   E szabályzat a kihirdetését követő harmadik hónap első napján lép hatályba.

---

I. MELLÉKLET

A BÍRÓSÁG 2016. DECEMBER 12-I HATÁROZATA AZ ELJÁRÁSI IRATOKNAK AZ E-EFTACOURT ÚTJÁN TÖRTÉNŐ BENYÚJTÁSÁRÓL ÉS KÉZBESÍTÉSÉRŐL (2017/C 73/09)

A BÍRÓSÁG HATÁROZATA

az eljárási iratoknak az e-EFTACourt útján történő benyújtásáról és kézbesítéséről

(2017/C 73/09)

A BÍRÓSÁG,

tekintettel az eljárási szabályzatra és különösen annak 32. cikke (5) bekezdésének második albekezdésére, (1)

mivel:

[...] a Bíróság határozatban állapítja meg azokat a feltételeket, amelyek fennállása esetén a Hivatalhoz elektronikus úton megküldött eljárási irat eredeti példánynak minősül. [...],

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az „e-EFTACourt” elnevezésű informatikai alkalmazás lehetővé teszi az eljárási iratok elektronikus úton történő benyújtását és kézbesítését az e határozatban megállapított feltételek mellett.

2. cikk

Ezen alkalmazás használatához személyes felhasználói azonosító és jelszó szükséges.

3. cikk

Az e-EFTACourt alkalmazáson keresztül benyújtott eljárási irat ezen iratnak az eljárási szabályzat 32. cikke (1) bekezdésének első albekezdése (2) értelmében vett eredeti példányának minősül, amennyiben e benyújtás a képviselő felhasználói azonosítójának és jelszavának használatával történt. A felhasználó ilyen értelmű azonosítását az adott dokumentum aláírásának kell tekinteni.

4. cikk

Az e-EFTACourt alkalmazáson keresztül benyújtott irathoz csatolni kell az ezen iratban említett mellékleteket, valamint e mellékletek jegyzékét.

Az e-EFTACourt alkalmazáson keresztül benyújtott irat és esetleges mellékletei hitelesített másolati példányainak benyújtása nem szükséges.

5. cikk

Az eljárási iratot akkor kell az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése (3) értelmében benyújtottnak tekinteni, amikor a képviselő jóváhagyja ezen irat benyújtását.

Az időpont szempontjából a Luxemburgi Nagyhercegség időszámítása az irányadó.

6. cikk

Az eljárási iratokat – ideértve az ítéleteket és a végzéseket is – az e-EFTACourt alkalmazáson keresztül kell kézbesíteni a felek részére akkor, ha e kézbesítési módot kifejezetten elfogadták, illetve adott ügy keretében akkor, ha e kézbesítési módhoz hozzájárultak azáltal, hogy valamely eljárási iratot az e-EFTACourt alkalmazáson keresztül nyújtottak be.

Az eljárási iratokat az e-EFTACourt alkalmazáson keresztül kell kézbesíteni azon tagállamok, továbbá az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes azon államok, valamint az Unió azon intézményei, szervei és hivatalai részére is, amelyek elfogadták e kézbesítési módot.

7. cikk

A kézbesített iratoknak a 6. cikkben említett címzettjeit e-mailben kell értesíteni az e-EFTACourt alkalmazáson keresztül részükre teljesített valamennyi kézbesítésről.

Az eljárási irat akkor minősül kézbesítettnek, amikor a címzett (képviselő vagy az ő segítője) hozzáférést kér ezen irathoz. Hozzáférés iránti kérelem hiányában az iratot a kézbesítésről szóló értesítést tartalmazó e-mail elküldésének napját követő hetedik nap elteltével kézbesítettnek kell tekinteni.

Ha a felet több meghatalmazott vagy ügyvéd képviseli, a határidők számítása szempontjából az első hozzáférés iránti kérelem időpontját kell figyelembe venni.

Az időpont szempontjából a Luxemburgi Nagyhercegség időszámítása az irányadó.

8. cikk

A hivatalvezető megállapítja az e-EFTACourt alkalmazás használati feltételeit, és gondoskodik azok tiszteletben tartásáról. Az e-EFTACourt alkalmazás e feltételeknek meg nem felelő használata az érintett hozzáférés letiltását vonhatja maga után.

A Bíróság megteszi az e-EFTACourt alkalmazás visszaélésekkel vagy rosszhiszemű használattal szembeni védelméhez szükséges intézkedéseket.

A felhasználó e-mailben kap értesítést az e cikk alapján tett minden olyan intézkedésről, amely megakadályozza őt a hozzáférésének használatában.

9. cikk

A jelen határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében történő kihirdetését követő napon lép hatályba.

Luxembourg, 2016. december 12.

---

(1)  A jelenlegi eljárási szabályzat 54. cikke (8) bekezdése.

1

(2)  A jelenlegi eljárási szabályzat 54. cikke (2) bekezdése.

2

(3)  A jelenlegi eljárási szabályzat 54. cikke (4) bekezdése.

3

---

II. MELLÉKLET

Az 51. cikk (5) bekezdésében, a 64. cikk (2) bekezdésében és a 68. cikk (3) bekezdésében hivatkozott nemzeti hatóságok jegyzéke:

IZLAND

Az Igazságügyi Minisztérium

LIECHTENSTEIN

Az Igazságügyi Minisztérium

NORVÉGIA

A Királyi Igazságügyi és Közbiztonsági Minisztérium

---

| 2021.5.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 179/63 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 179/63

---

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG

ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA

Elfogadás időpontja: 1994. január 7.
   (1)

Átdolgozás: 2017. december 19.
   (2)

Módosítva 2020. február 11-én
   (3)

Módosítva 2021. február 3-án
   (4)

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG SZERVEZETE

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG SZERVEZETE

1. cikk

Kollégium

Az EFTA Felügyeleti Hatóság tagjai e szabályokkal összhangban együttesen járnak el, és így eljárva alkotják az EFTA Felügyeleti Hatóság kollégiumát.

A Hatóság működését a kollégiumi tagoknak a határozatok elfogadásában történő egyenlő részvétele alapján a testületiség elve szabályozza. A határozatokat kollektív tanácskozást követően kell meghozni, és a kollégium minden tagja valamennyi elfogadott határozat vonatkozásában testületi felelősséggel tartozik.

A kollégium élén a protokoll szerinti sorrendnek megfelelően az elnök áll, őt szolgálati idejük hosszának sorrendjében követik a tagok. Az azonos szolgálati idővel rendelkező tagok közötti sorrendet e tagok életkora alapján kell meghatározni.

2. cikk

Az elnök

Az elnök – a testületiség elvének tiszteletben tartása mellett – a nyilvánosság felé képviseli a Hatóság egészét.

Az elnök felügyeli a Hatóság igazgatását, és jogosult a Hatóság működéséhez szükséges szerződések vagy más, kötelezettséget keletkeztető jogügyletek megkötésére, ezek azonban nem befolyásolhatják az e szabályzat 7. cikkében említett hatásköröket és funkciókat.

Az elnök folyamatosan tájékoztatja a kollégiumot az általa alkalmazott általános megközelítésről, valamint a többi kollégiumi tagot érintő egyéb konkrét kérdésekről. Az elnök a többi kollégiumi tag véleményének kellő figyelembevételével, és a kollégium által a 16. cikk alapján megállapított iránymutatásokkal, politikákkal és eljárásokkal összhangban jár el.

3. cikk

Portfóliók

A kollégium minden tag esetében kijelöli, hogy mely területeket érintő határozatok előkészítéséért és végrehajtásáért felelős (a továbbiakban: portfóliók). A tagok rendszeresen jelentést tesznek és javaslatokat terjesztenek elő a kollégium számára a felelősségi körükbe tartozó területeken alkalmazott jogérvényesítési politikáról, és vezetik a Hatóság e területeken folytatott nyilvános kommunikációját.

A portfóliókat új kollégiumi tag vagy tagok kinevezésének alkalmával konszenzussal kell a tagok között elosztani. A portfóliók elosztását legalább kétévente, vagy a kollégium tagjának kérésére felül kell vizsgálni. Amennyiben a tagok nem jutnak konszenzusra, a portfóliók elosztása változatlan marad, a tagok megtartják meglévő portfóliójukat vagy átveszik elődjük (azon kollégiumi tag, akinek kinevezését korábban ugyanazon EFTA-állam kormánya javasolta) portfólióját.

4. cikk

Szervezeti egységek

Feladatainak ellátása során a kollégium munkáját négy szervezeti egység, nevezetesen a belső piaci ügyekkel, a versenypolitikával és az állami támogatásokkal, a jogi és végrehajtási ügyekkel, valamint az igazgatási ügyekkel foglalkozó szervezeti egység segíti. A szervezeti egységek szorosan együttműködnek egymással.

Minden szervezeti egység élén igazgató áll, akit a kollégium nevez ki. Az igazgató szervezeti egységének tevékenységéért a kollégium egésze előtt felel. Az igazgatók szervezeti egységüket a kollégium által megállapított iránymutatásokkal, politikákkal és eljárásokkal összhangban vezetik, és a kollégium által megállapított gyakorisággal jelentést tesznek a kollégiumnak. Amennyiben a határozatok előkészítése és végrehajtása egy adott kollégiumi tag felelősségi körébe tartozik, az érintett igazgató az ő utasításait követi.

Mielőtt a kollégium elé határozati javaslatot terjeszt, a javaslatot előkészítő szervezeti egység konzultációt folytat valamennyi, az ügyben érintett szervezeti egységgel. A jogi eszközökre irányuló javaslatokról, valamint minden olyan intézkedésről, amelynek jogi következményei lehetnek, konzultációt kell folytatni a jogi és végrehajtási ügyekkel foglalkozó szervezeti egység igazgatójával. Konzultációt kell folytatni az igazgatási ügyekkel foglalkozó szervezeti egység igazgatójával azokról a javaslatokról, amelyek – különösen az emberierőforrás-menedzsment vagy költségvetési vonzatok révén – hatással lehetnek a Hatóság igazgatására. A javaslatnak a kollégiumhoz történő benyújtásakor feljegyzést kell készíteni a szervezeti egységek közötti bármely véleménykülönbségről.

A kollégium szervezeti egységek közötti munkacsoportokat és egyéb szervezeti formákat hozhat létre az egyes kérdések kezelésére. Kinevezi az ilyen csoportok elnökét, és meghatározza a csoport megbízatását, valamint működési módját.

5. cikk

Helyettesítés

Ha az elnök akadályoztatva van feladatai ellátásában, azokat az év első hat hónapjában a protokoll szerinti sorrendben a második leghosszabb szolgálati idővel rendelkező tag, az év második hat hónapjában pedig a harmadik leghosszabb szolgálati idővel rendelkező tag gyakorolja. Ez magában foglalja az elnök kollégiumi tagként betöltött feladatainak ellátását is.

Ha a kollégium valamelyik tagja akadályoztatva van feladatai ellátásában, azokat a protokoll szerinti sorrendben az utána következő olyan tag, vagy – a legfiatalabb tag esetében – az őt közvetlenül megelőző olyan tag gyakorolja, aki képes feladatai ellátására.

Ha valamelyik igazgató akadályoztatva van feladatai ellátásában, azokat az igazgató által meghatározott sorrendben a beosztott tisztviselők gyakorolják. Az igazgatók tájékoztatják a jogi és végrehajtási ügyekkel foglalkozó szervezeti egység igazgatóját az alkalmazandó sorrendről.

6. cikk

Kollégiumi tag kizárása

A felügyeleti és bírósági megállapodás 9. cikke (3) bekezdésének sérelme nélkül, ha valamely kollégiumi tag úgy ítéli meg, hogy a Hatóság kétségbevonhatatlan függetlenségének fenntartása érdekében helyénvaló lenne, hogy egy adott ügyet vagy annak egy részét illetően ne vegyen részt a tanácskozásokban vagy a határozathozatalban, tartózkodhat az ezekben való részvételtől.

Ebben az esetben a kollégiumi tag tájékoztatja a jogi és végrehajtási ügyekkel foglalkozó szervezeti egység igazgatóját a döntéséről. A jogi és végrehajtási ügyekkel foglalkozó szervezeti egység igazgatója haladéktalanul tájékoztatja a többi kollégiumi tagot és az érintett személyzet tagjait, és megtesz minden szükséges intézkedést annak biztosítása érdekében, hogy az adott ügytől tartózkodó kollégiumi tag abban már ne vegyen részt.

Ha a tartózkodó kollégiumi tag úgy ítéli meg, hogy a Hatóság érdekében, vagy az e szabályzat 7. cikkében említett hatáskörök és funkciók megfelelő működése céljából szükséges volna, hogy őt egy ad hoc kollégiumi tag helyettesítse az adott ügy vonatkozásában, javasolja a többi kollégiumi tagnak, hogy a felügyeleti és bírósági megállapodás 9. cikkének (3) bekezdésével összhangban helyettesítsék őt.

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG HATÁROZATAI

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG HATÁROZATAI

7. cikk

A határozatok típusai

Az EGT-megállapodás és a felügyeleti és bírósági megállapodás, különösen annak 5. cikke által a Hatóságra ruházott hatásköröket és feladatokat a kollégium gyakorolja.

E hatáskörök és feladatok gyakorlása során a Hatóság a határozatait:

| a) | a 8–11. cikk alkalmazásában a kollégium ülésein; |
| --- | --- |

a)

a 8–11. cikk alkalmazásában a kollégium ülésein;

| b) | a 12. cikk szerinti írásbeli eljárásban; |
| --- | --- |

b)

a 12. cikk szerinti írásbeli eljárásban;

| c) | a 13. cikk szerinti hatáskör-átruházási eljárásban hozza meg. |
| --- | --- |

c)

a 13. cikk szerinti hatáskör-átruházási eljárásban hozza meg.

Ugyanez vonatkozik az Egyesült Királyság Európai Unióból történő kilépéséről szóló megállapodás és a felügyeleti és bírósági megállapodás, és különösen annak 9. jegyzőkönyve 2. cikke által a Hatóságra ruházott hatáskörökre és funkciókra.

8. cikk

A kollégium ülései

A kollégium üléseit az elnök hívja össze. A kollégium főszabály szerint hetente egyszer ülésezik. Szükség esetén további üléseket tart.

Az üléseket az elnök vezeti.

A határozatképességhez a kollégium legalább két tagjának jelenléte szükséges. A határozat elfogadásához legalább két tagnak a határozat elfogadása mellett kell szavaznia.

9. cikk

A kollégiumi ülések napirendje

Az elnök minden ülésre vonatkozóan napirend-tervezetet ad ki. A tagok bármelyike által előterjesztett bármely javaslatot fel kell venni a napirend-tervezetbe. Ugyanígy, minden olyan pontot fel kell venni minden későbbi hónap első ülésének napirendtervezetébe, amely a jogi és végrehajtási ügyekkel foglalkozó szervezeti egység igazgatója általi jóváhagyást követő több mint hat hónappal még folyamatban van.

Eltérő határozat hiányában a napirend-tervezetet és a szükséges munkadokumentumokat legalább három munkanappal az ülés napja előtt el kell juttatni a tagoknak. A napirendtervezet titkos, és annak titkosságát meg kell őrizni.

Ha valamelyik tag kéri, a napirend-tervezetben szereplő valamely napirendi pont megvitatása egy alkalommal a soron következő ülésre halasztható, kivéve, ha a halasztás kötelező határidők miatt megakadályozná, hogy a kollégium érdemi határozatot hozzon az ügyben.

A kollégium – egyhangú határozattal és a megjelenni nem tudó kollégiumi tagok kifejezett hozzájárulásával – törölhet bármely pontot a napirend-tervezetből, valamint tanácskozhat és határozatot hozhat olyan ügyben, amely nem szerepel a napirend-tervezetben, vagy amelyre vonatkozóan a szükséges munkadokumentumokat az előírt határidő lejárta után osztották ki.

A kollégium a napirend-tervezet és az annak módosítására irányuló esetleges kérelmek birtokában a napirendet az ülésen jóváhagyja.

10. cikk

Jelenlét a kollégium ülésein

A kollégium ülései nem nyilvánosak. A tanácskozás titkos, és annak titkosságát meg kell őrizni.

A jogi és végrehajtási ügyekkel foglalkozó szervezeti egység igazgatója valamennyi ülésen részt vesz. Ha a kollégium másképp nem határoz, a napirend-tervezetben szereplő határozattervezetek előkészítéséért felelős szervezeti egységek igazgatói és a többi igazgató az üléseken részt vehetnek.

Az elnök saját kezdeményezésére vagy valamely tag kérésére felkérheti a Hatóság egyes tisztviselőit az ülésen, vagy annak egy részén történő részvételre és felszólalásra.

Amennyiben a Hatóság köteles, vagy saját maga vállalt kötelezettséget arra, hogy egy másik intézmény, ügynökség vagy más szerv képviselői számára lehetővé teszi az olyan kollégiumi üléseken való jelenlétet, ahol bizonyos típusú határozatokat fogadnak el, az adott intézmény, ügynökség vagy más szerv meghívást kap arra, hogy bármely ilyen ülésen, vagy annak megfelelő részén képviseltesse magát.

A kollégium bármely más személyt meghívhat az ülésen vagy annak egy részén történő részvételre, valamint felszólalásra.

11. cikk

A kollégium üléseiről készült jegyzőkönyvek

A kollégium valamennyi üléséről jegyzőkönyv készül.

A jegyzőkönyvnek az ülés kezdetén jóváhagyott napirenden kell alapulnia, és tartalmaznia kell a napirendi pontokról hozott érdemi döntéseket, azaz általában azt, hogy a javaslatot a kollégium elfogadta, elvetette vagy későbbre halasztotta-e, valamint azokat a pontokat, amelyeket a kollégium tudomásul vett.

A jegyzőkönyvet az elnök aláírásával hitelesíti, a jogi és végrehajtási ügyekkel foglalkozó szervezeti egység igazgatója pedig ellenjegyzi.

12. cikk

Írásbeli eljárásban hozott határozatok

Valamely tag javaslatára a kollégium írásbeli eljárás útján hozhat határozatot. Az írásbeli eljárás során bármely tag kérheti a javaslat kollégiumi ülésen történő megvitatását. Ilyen esetben az ügyet fel kell venni a következő kollégiumi ülés napirend-tervezetébe.

A határozattervezet szövegét valamennyi tagnak el kell juttatni, megjelölve az elfogadás javasolt időpontját.

A javaslatot úgy kell tekinteni, hogy azt a kollégium a javasolt időpontban fogadta el, feltéve, hogy

| — | a javasolt időpont legalább három munkanappal a javaslat kiosztása utánra esik, a javaslat kiosztásáról valamennyi kollégiumi tag bizonyítottan értesült, legalább két kollégiumi tag jóváhagyását fejezte ki a javaslattal kapcsolatban, és nem érkezett a javaslat kollégiumi ülésen történő megvitatása iránti kérelem, vagy |
| --- | --- |

—

a javasolt időpont legalább három munkanappal a javaslat kiosztása utánra esik, a javaslat kiosztásáról valamennyi kollégiumi tag bizonyítottan értesült, legalább két kollégiumi tag jóváhagyását fejezte ki a javaslattal kapcsolatban, és nem érkezett a javaslat kollégiumi ülésen történő megvitatása iránti kérelem, vagy

| — | valamennyi kollégiumi tag kifejezte jóváhagyását. |
| --- | --- |

—

valamennyi kollégiumi tag kifejezte jóváhagyását.

A határozatot a következő kollégiumi ülés jegyzőkönyvében rögzíteni kell.

13. cikk

Felhatalmazáson alapuló határozatok

A kollégiumi felelősség elvének maradéktalan tiszteletben tartása mellett a kollégium felhatalmazhatja valamely tagját arra, hogy a kollégium nevében és annak ellenőrzése alatt egyértelműen körülhatárolt határozatokat hozzon azokon a területeken, amelyek vonatkozásában a 3. cikknek megfelelően hatáskört ruháztak rá, valamint, hogy elfogadja azon határozatok végleges szövegét, amelynek érdemi tartalmát a kollégium meghatározta.

Olyan időszakokban, amikor nincs jelen a határozatképességhez elegendő számú kollégiumi tag, egy vagy több kollégiumi tag felhatalmazást kaphat az esetleg sürgősen szükséges határozatok meghozatalára.

Tisztviselők felhatalmazást kaphatnak egyértelműen körülhatárolt irányítási vagy igazgatási intézkedések meghozatalára.

A határozathozatalra irányuló hatáskör átruházása ellenére a kollégium bármely ügyben fenntartja magának a jogot arra, hogy maga hozzon határozatot. A felelős kollégiumi tag továbbá dönthet úgy, hogy nem gyakorolja a ráruházott hatáskört, hanem a határozat elfogadását a teljes kollégium elé utalja. A kollégium bármely tagja által különösen fontosnak vagy különleges érdeklődésre számot tartónak minősített határozatokat minden esetben a teljes kollégium elé kell utalni.

A jogi és végrehajtási ügyekkel foglalkozó szervezeti egység igazgatója rendszeresen tájékoztatja a kollégiumot a hatáskör-átruházás alapján elfogadott határozatokról, és biztosítja, hogy azok valamely kollégiumi ülésen tudomásulvételre kerüljenek.

Az e cikkel összhangban átruházott hatáskörök csak a jogi és végrehajtási ügyekkel foglalkozó szervezeti egység igazgatójának jóváhagyásával gyakorolhatók, és a hatáskör-átruházásról szóló határozatban megjelölt mértéket meghaladóan nem delegálhatók tovább.

14. cikk

Eljárás

A jogi és végrehajtási ügyekkel foglalkozó szervezeti egység igazgatója segíti az elnököt a kollégium üléseinek előkészítésében, a döntéshozatali eljárások végrehajtásában, valamint adott esetben a Hatóság határozatai közlésének és kihirdetésének biztosításában.

E célból biztosítja a tagok által mérlegelendő dokumentumok elkészítésére és benyújtására vonatkozó szabályok betartását, és adott esetben megteszi a Hatóság határozatainak hivatalos bejelentése és kihirdetése érdekében szükséges lépéseket.

15. cikk

Hitelesítés

A kollégium által ülésen vagy írásbeli eljárásban elfogadott jogi eszközök az elnök aláírásával és a jogi és végrehajtási ügyekkel foglalkozó szervezeti egység igazgatójának ellenjegyzésével kerülnek hitelesítésre azon nyelven vagy nyelveken, amely nyelvi változatuk hiteles.

A hatáskör-átruházási eljárás keretében elfogadott jogi eszközök a felhatalmazással rendelkező tag aláírásával és a jogi és végrehajtási ügyekkel foglalkozó szervezeti egység igazgatójának ellenjegyzésével kerülnek hitelesítésre azon nyelven vagy nyelveken, amely nyelvi változatuk hiteles.

Azokban a meghatározott esetekben, amikor valamely tisztviselőt jogi eszközök elfogadására hatalmazták fel, ezeket a tisztviselő egyszerű aláírása hitelesíti.

Lehetőség szerint elektronikus aláírásokat kell használni.

IRÁNYÍTÁS ÉS IGAZGATÁS

IRÁNYÍTÁS ÉS IGAZGATÁS

16. cikk

Irányítási és adminisztratív határozatok

A Hatóságnak a tisztviselők kinevezésére, szerződések megkötésére, valamint a szabályzat 7. cikkében említett hatáskörökre és funkciókra nem kiható egyéb kérdésekre vonatkozó irányítási és adminisztratív határozatait az illetékes igazgató hozza meg az elnök felügyelete alatt, és a biztosi kollégium által megállapított politikákkal, eljárásokkal és iránymutatásokkal összhangban.

A Hatóság irányítására és igazgatására vonatkozó bármely határozatot, amely hatással lehet a Hatóság azon képességére, hogy a szabályzat 7. cikkében említett hatásköröket és funkciókat – például az igazgatók kinevezése – gyakorolja, valamint a Hatóság szervezeti egységeinek szerkezetében, forráselosztásában vagy feladataiban bekövetkező bármilyen változást előidéző határozatokat kizárólag a kollégium egésze hozza meg konszenzussal.

Az igazgatók az általuk hozott határozatok vonatkozásában felelősséget viselnek a kollégiummal szemben, és annak felhívására jelentést tesznek a kollégium egészének. A kollégium szükség szerint szabályokat, iránymutatásokat, politikákat és eljárásokat határoz meg ezen eljárási szabályzat érvényre juttatása, valamint a Hatóság egészének irányítása és igazgatása érdekében.

Az elnök rendszeres időközönként vezetői értekezletet hív össze, amelyen az igazgatók jelentést tesznek a kollégiumnak, és a szervezeti egységük irányítására és működésére vonatkozó iránymutatást kapnak tőle.

Az igazgatók rendszeresen konzultálnak az igazgatási ügyekkel foglalkozó szervezeti egység igazgatójával az emberi erőforrások, a pénzügyi, informatikai, biztonsági ügyek, valamint a szervezeti egységüket érintő egyéb igazgatási kérdések tekintetében.

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

17. cikk

Hatálybalépés

Ez az eljárási szabályzat 2018. január 1-jén lép hatályba.

18. cikk

Hatályon kívül helyezés

A módosított 1994. január 7-i eljárási szabályzat hatályát veszti, és annak helyébe egyidejűleg ezen eljárási szabályzat lép.

A korábbi eljárási szabályzat alapján elfogadott határozatok nem változnak.

19. cikk

Közzététel

Az eljárási szabályzatot, amely angol nyelven hiteles, az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

Európai Unió Hivatalos Lapjának

---

(1)  186989. sz. dokumentum.

1

(2)  217/17/COL kollégiumi határozat.

2

(3)  007/20/COL kollégiumi határozat.

3

(4)  004/21/COL kollégiumi határozat.

4

---