# Euroopa Liidu L 203/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 203 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik9. juuni 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 203

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik9. juuni 2021

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/923, 25. märts 2021, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, milles sätestatakse kriteeriumid, mille alusel määratakse kindlaks juhtimisvastutus ja kontrollifunktsioonid, olulised äriüksused ja märkimisväärne mõju asjaomase äriüksuse riskiprofiilile, ning kriteeriumid selliste töötajate või töötajate kategooriate kindlaksmääramiseks, kelle ametialane tegevus mõjutab krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili kõnealuse direktiivi artikli 92 lõikes 3 osutatud töötajate tegevusega võrreldaval määral (
  1
  ) | 1 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2021/924, 3. juuni 2021, Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta rahvusvahelises kakaonõukogus seoses 2010. aasta rahvusvahelise kakaolepingu kehtivusaja pikendamisega | 8 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2021/925, 7. juuni 2021, mis käsitleb Euroopa Liidu nimel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni sõidukeid käsitlevate eeskirjade ühtlustamise ülemaailmsel foorumil võetavat seisukohta ÜRO eeskirjade nr 13, 13-H, 24, 30, 41, 49, 79, 83, 95, 101, 124, 129, 134, 137 ja 157 ning üldiste tehniliste normide nr 4 ja 9 muudatusettepanekute kohta | 10 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2021/926, 7. juuni 2021, seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel riiklikult toetatava ekspordikrediidi kokkuleppe ja tsiviilõhusõidukite ekspordikrediidi sektorileppe osaliste poolt kirjaliku menetluse teel seoses Ühendkuningriigi taotlustega saada nende lepete osaliseks | 12 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/927, 31. mai 2021, millega määratakse kindlaks ühtne sektoriülene paranduskoefitsient lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamise kohandamiseks ajavahemikul 2021–2025
  (teatavaks tehtud numbri C(2021) 3745 all)

   (
  1
  ) | 14 |
| | * | Liikmesriikide valitsuste esindajate otsus (EL) 2021/928, 2. juuni 2021, millega nimetatakse ametisse Üldkohtu kohtunik | 16 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/923, 25. märts 2021, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, milles sätestatakse kriteeriumid, mille alusel määratakse kindlaks juhtimisvastutus ja kontrollifunktsioonid, olulised äriüksused ja märkimisväärne mõju asjaomase äriüksuse riskiprofiilile, ning kriteeriumid selliste töötajate või töötajate kategooriate kindlaksmääramiseks, kelle ametialane tegevus mõjutab krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili kõnealuse direktiivi artikli 92 lõikes 3 osutatud töötajate tegevusega võrreldaval määral (
  1
  )

1

1

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2021/924, 3. juuni 2021, Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta rahvusvahelises kakaonõukogus seoses 2010. aasta rahvusvahelise kakaolepingu kehtivusaja pikendamisega

8

*

Nõukogu otsus (EL) 2021/925, 7. juuni 2021, mis käsitleb Euroopa Liidu nimel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni sõidukeid käsitlevate eeskirjade ühtlustamise ülemaailmsel foorumil võetavat seisukohta ÜRO eeskirjade nr 13, 13-H, 24, 30, 41, 49, 79, 83, 95, 101, 124, 129, 134, 137 ja 157 ning üldiste tehniliste normide nr 4 ja 9 muudatusettepanekute kohta

10

*

Nõukogu otsus (EL) 2021/926, 7. juuni 2021, seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel riiklikult toetatava ekspordikrediidi kokkuleppe ja tsiviilõhusõidukite ekspordikrediidi sektorileppe osaliste poolt kirjaliku menetluse teel seoses Ühendkuningriigi taotlustega saada nende lepete osaliseks

12

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/927, 31. mai 2021, millega määratakse kindlaks ühtne sektoriülene paranduskoefitsient lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamise kohandamiseks ajavahemikul 2021–2025
  (teatavaks tehtud numbri C(2021) 3745 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 3745 all)

1

14

*

Liikmesriikide valitsuste esindajate otsus (EL) 2021/928, 2. juuni 2021, millega nimetatakse ametisse Üldkohtu kohtunik

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 9.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 203/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 203/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2021/923,

25. märts 2021,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, milles sätestatakse kriteeriumid, mille alusel määratakse kindlaks juhtimisvastutus ja kontrollifunktsioonid, olulised äriüksused ja märkimisväärne mõju asjaomase äriüksuse riskiprofiilile, ning kriteeriumid selliste töötajate või töötajate kategooriate kindlaksmääramiseks, kelle ametialane tegevus mõjutab krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili kõnealuse direktiivi artikli 92 lõikes 3 osutatud töötajate tegevusega võrreldaval määral

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ, (1) eriti selle artikli 94 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili võib märkimisväärselt mõjutada mitte ainult direktiivi 2013/36/EL artikli 92 lõike 3 punktides a, b ja c osutatud töötajate ametialane tegevus, vaid ka muude töötajate ametialane tegevus. See võib olla nii eelkõige juhul, kui sellistel töötajatel on juhtimisvastutus seoses oluliste äriüksuste või kontrollifunktsioonidega, kuna nad võivad teha strateegilisi või muid põhimõttelisi otsuseid, mis mõjutavad äritegevust või kohaldatavat kontrolliraamistikku. Sellised kontrollifunktsioonid hõlmavad tavaliselt riskijuhtimist, vastavuskontrolli ja siseauditit. Oluliste äriüksuste võetavad riskid ja nende üksuste juhtimise viis on krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili seisukohast kõige olulisemad tegurid. |
| --- | --- |

(1)

Krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili võib märkimisväärselt mõjutada mitte ainult direktiivi 2013/36/EL artikli 92 lõike 3 punktides a, b ja c osutatud töötajate ametialane tegevus, vaid ka muude töötajate ametialane tegevus. See võib olla nii eelkõige juhul, kui sellistel töötajatel on juhtimisvastutus seoses oluliste äriüksuste või kontrollifunktsioonidega, kuna nad võivad teha strateegilisi või muid põhimõttelisi otsuseid, mis mõjutavad äritegevust või kohaldatavat kontrolliraamistikku. Sellised kontrollifunktsioonid hõlmavad tavaliselt riskijuhtimist, vastavuskontrolli ja siseauditit. Oluliste äriüksuste võetavad riskid ja nende üksuste juhtimise viis on krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili seisukohast kõige olulisemad tegurid.

| (2) | Seetõttu on vajalik kehtestada kriteeriumid, mille abil määratakse lisaks direktiivi 2013/36/EL artikli 92 lõike 3 punktides a, b ja c osutatud töötajatele kindlaks muud töötajad, kelle ametialane tegevus mõjutab märkimisväärselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili. Nende kriteeriumide puhul tuleks arvesse võtta selliste töötajate õigusi ja ülesandeid, krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili ja tulemusnäitajaid, sisemist korraldust ning asjaomase krediidiasutuse või investeerimisühingu laadi, ulatust ja keerukust. Need kriteeriumid peaksid ühtlasi võimaldama krediidiasutustel ja investeerimisühingutel näha tasustamispoliitika raames ette asjakohased stiimulid, et tagada, et asjaomased töötajad järgivad ülesannete täitmisel usaldatavusnõudeid. Lisaks peaksid kõnealused kriteeriumid kajastama krediidiasutuse või investeerimisühingu eri tegevuste riskitaset. |
| --- | --- |

(2)

Seetõttu on vajalik kehtestada kriteeriumid, mille abil määratakse lisaks direktiivi 2013/36/EL artikli 92 lõike 3 punktides a, b ja c osutatud töötajatele kindlaks muud töötajad, kelle ametialane tegevus mõjutab märkimisväärselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili. Nende kriteeriumide puhul tuleks arvesse võtta selliste töötajate õigusi ja ülesandeid, krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili ja tulemusnäitajaid, sisemist korraldust ning asjaomase krediidiasutuse või investeerimisühingu laadi, ulatust ja keerukust. Need kriteeriumid peaksid ühtlasi võimaldama krediidiasutustel ja investeerimisühingutel näha tasustamispoliitika raames ette asjakohased stiimulid, et tagada, et asjaomased töötajad järgivad ülesannete täitmisel usaldatavusnõudeid. Lisaks peaksid kõnealused kriteeriumid kajastama krediidiasutuse või investeerimisühingu eri tegevuste riskitaset.

| (3) | Mõned töötajad vastutavad krediidiasutuse või investeerimisühingu majandustegevuse seisukohast olulise asutusesisese toe pakkumise eest. Nende tegevus ja otsused võivad samuti märkimisväärselt mõjutada krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, kuna nende tegevus ja otsused võivad avada krediidiasutuse või investeerimisühingu olulistele operatsiooni- ja muudele riskidele. |
| --- | --- |

(3)

Mõned töötajad vastutavad krediidiasutuse või investeerimisühingu majandustegevuse seisukohast olulise asutusesisese toe pakkumise eest. Nende tegevus ja otsused võivad samuti märkimisväärselt mõjutada krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, kuna nende tegevus ja otsused võivad avada krediidiasutuse või investeerimisühingu olulistele operatsiooni- ja muudele riskidele.

| (4) | Äritegevuse mahu suurendamisel võetakse tavaliselt krediidiriske ja tururiske. Sõltuvalt asjaomastest summadest ja riskidest võib sellisel tegevusel olla märkimisväärne mõju krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiilile. Seetõttu on asjakohane kasutada selliste töötajate, kelle tegevus võib märkimisväärselt mõjutada krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, kindlaksmääramiseks kriteeriume, mis põhinevad õiguste piiridel. Sellised kriteeriumid tuleks arvutada vähemalt kord aastas kapitalinäitajate ja regulatiivsetel eesmärkidel kasutatavate meetodite alusel. Selleks et tagada kriteeriumide proportsionaalne kohaldamine väikestes krediidiasutustes ja investeerimisühingutes, tuleks kohaldada krediidiriskide miinimumkünnist. |
| --- | --- |

(4)

Äritegevuse mahu suurendamisel võetakse tavaliselt krediidiriske ja tururiske. Sõltuvalt asjaomastest summadest ja riskidest võib sellisel tegevusel olla märkimisväärne mõju krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiilile. Seetõttu on asjakohane kasutada selliste töötajate, kelle tegevus võib märkimisväärselt mõjutada krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, kindlaksmääramiseks kriteeriume, mis põhinevad õiguste piiridel. Sellised kriteeriumid tuleks arvutada vähemalt kord aastas kapitalinäitajate ja regulatiivsetel eesmärkidel kasutatavate meetodite alusel. Selleks et tagada kriteeriumide proportsionaalne kohaldamine väikestes krediidiasutustes ja investeerimisühingutes, tuleks kohaldada krediidiriskide miinimumkünnist.

| (5) | Kriteeriumides, mille alusel määratakse kindlaks töötajad, kelle ametialane tegevus mõjutab märkimisväärselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, tuleks arvesse võtta ka asjaolu, et vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 575/2013 (2) võib kauplemisportfelliga seotud nõuetest mõnede krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul loobuda ning et kapitalinõuete arvutamiseks erinevaid meetodeid kasutavatele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele on kõnealuses määruses seatud erinevad piirmäärad. |
| --- | --- |

(5)

Kriteeriumides, mille alusel määratakse kindlaks töötajad, kelle ametialane tegevus mõjutab märkimisväärselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, tuleks arvesse võtta ka asjaolu, et vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 575/2013 (2) võib kauplemisportfelliga seotud nõuetest mõnede krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul loobuda ning et kapitalinõuete arvutamiseks erinevaid meetodeid kasutavatele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele on kõnealuses määruses seatud erinevad piirmäärad.

| (6) | Asjakohased kvalitatiivsed kriteeriumid peaksid tagama, et töötajaid käsitataks töötajatena, kes mõjutavad märkimisväärselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, kui nad vastutavad selliste töötajate rühmade eest, kelle tegevus võib krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili märkimisväärselt mõjutada. See hõlmab ka olukordi, kus ühegi nende juhitava töötaja tegevus eraldivõetuna krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili märkimisväärselt ei mõjuta, kuid nende tegevus tervikuna võib seda mõjutada. |
| --- | --- |

(6)

Asjakohased kvalitatiivsed kriteeriumid peaksid tagama, et töötajaid käsitataks töötajatena, kes mõjutavad märkimisväärselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, kui nad vastutavad selliste töötajate rühmade eest, kelle tegevus võib krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili märkimisväärselt mõjutada. See hõlmab ka olukordi, kus ühegi nende juhitava töötaja tegevus eraldivõetuna krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili märkimisväärselt ei mõjuta, kuid nende tegevus tervikuna võib seda mõjutada.

| (7) | Töötasu kogusumma sõltub tavaliselt töötaja poolt krediidiasutuse või investeerimisühingu ärieesmärkide edukasse saavutamisse antud panusest. Seetõttu sõltub töötasu töötaja ülesannetest, kohustustest, võimetest ja oskustest ning töötaja ja krediidiasutuse või investeerimisühingu tulemuslikkusest. Kui töötajale määratakse töötasu kogusummas, mis ületab teatavat künnist, on põhjust oletada, et selline töötasu on seotud töötaja panusega krediidiasutuse või investeerimisühingu ärieesmärkide saavutamisse ning seega tema ametialase tegevuse mõjuga krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiilile. Selleks et määrata kindlaks, kas sellise töötaja ametialane tegevus mõjutab märkimisväärselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, on seega asjakohane kasutada seoses töötajale makstava töötasu kogusummaga kvantitatiivseid kriteeriume – seda nii absoluutarvudes kui ka võrreldes teiste sama krediidiasutuse või investeerimisühingu töötajatega. |
| --- | --- |

(7)

Töötasu kogusumma sõltub tavaliselt töötaja poolt krediidiasutuse või investeerimisühingu ärieesmärkide edukasse saavutamisse antud panusest. Seetõttu sõltub töötasu töötaja ülesannetest, kohustustest, võimetest ja oskustest ning töötaja ja krediidiasutuse või investeerimisühingu tulemuslikkusest. Kui töötajale määratakse töötasu kogusummas, mis ületab teatavat künnist, on põhjust oletada, et selline töötasu on seotud töötaja panusega krediidiasutuse või investeerimisühingu ärieesmärkide saavutamisse ning seega tema ametialase tegevuse mõjuga krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiilile. Selleks et määrata kindlaks, kas sellise töötaja ametialane tegevus mõjutab märkimisväärselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, on seega asjakohane kasutada seoses töötajale makstava töötasu kogusummaga kvantitatiivseid kriteeriume – seda nii absoluutarvudes kui ka võrreldes teiste sama krediidiasutuse või investeerimisühingu töötajatega.

| (8) | Oma ametialase tegevusega krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiilile märkimisväärset mõju avaldavate töötajate kindlaksmääramiseks tuleks kehtestada selged ja asjakohased künnised. Krediidiasutused ja investeerimisühingud peaksid kohaldama kvantitatiivseid kriteeriume aegsasti. Selleks et kvantitatiivsed kriteeriumid oleks realistlikud, peaksid need jälgima töötasu dünaamikat. Esimene meetod sellise dünaamika jälgimiseks on võtta nende kriteeriumide aluseks eelmisel aastal makstud töötasu kogusumma, mis sisaldab kõnealusel aastal makstud kindlat põhitöötasu ja määratud muutuvtasu. Teine meetod sellise dünaamika jälgimiseks on võtta nende kriteeriumide aluseks eelmisel aastal määratud töötasu kogusumma, mis sisaldab kõnealusel aastal makstud kindlat põhitöötasu ja muutuvtasu, mis määratakse jooksval aastal eelmise majandusaasta eest. Teise meetodiga viiakse kindlaksmääramise protsess paremini vastavusse tulemusperioodi eest määratud tegeliku töötasuga, kuid seda meetodit saab kohaldada ainult siis, kui kvantitatiivsete kriteeriumide kohaldamiseks on veel võimalik õigel ajal arvutusi teha. Kui selline arvutus ei ole enam võimalik, tuleks kasutada esimest meetodit. Mõlema meetodi puhul võib muutuvtasu hõlmata summasid, mis määratakse tulemusperioodide alusel, mis on pikemad kui üks aasta sõltuvalt krediidiasutuse või investeerimisühingu kasutatavatest tulemuskriteeriumidest. |
| --- | --- |

(8)

Oma ametialase tegevusega krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiilile märkimisväärset mõju avaldavate töötajate kindlaksmääramiseks tuleks kehtestada selged ja asjakohased künnised. Krediidiasutused ja investeerimisühingud peaksid kohaldama kvantitatiivseid kriteeriume aegsasti. Selleks et kvantitatiivsed kriteeriumid oleks realistlikud, peaksid need jälgima töötasu dünaamikat. Esimene meetod sellise dünaamika jälgimiseks on võtta nende kriteeriumide aluseks eelmisel aastal makstud töötasu kogusumma, mis sisaldab kõnealusel aastal makstud kindlat põhitöötasu ja määratud muutuvtasu. Teine meetod sellise dünaamika jälgimiseks on võtta nende kriteeriumide aluseks eelmisel aastal määratud töötasu kogusumma, mis sisaldab kõnealusel aastal makstud kindlat põhitöötasu ja muutuvtasu, mis määratakse jooksval aastal eelmise majandusaasta eest. Teise meetodiga viiakse kindlaksmääramise protsess paremini vastavusse tulemusperioodi eest määratud tegeliku töötasuga, kuid seda meetodit saab kohaldada ainult siis, kui kvantitatiivsete kriteeriumide kohaldamiseks on veel võimalik õigel ajal arvutusi teha. Kui selline arvutus ei ole enam võimalik, tuleks kasutada esimest meetodit. Mõlema meetodi puhul võib muutuvtasu hõlmata summasid, mis määratakse tulemusperioodide alusel, mis on pikemad kui üks aasta sõltuvalt krediidiasutuse või investeerimisühingu kasutatavatest tulemuskriteeriumidest.

| (9) | Direktiivi 2013/36/EL artikli 92 lõikes 3 on sätestatud selliste töötajate, kelle tegevus mõjutab märkimisväärselt olulise äriüksuse riskiprofiili, kindlaksmääramiseks kvantitatiivne künnis 500 000 eurot, mida kombineeritakse juhtorgani liikmete ja kõrgema juhtkonna keskmise töötasuga. Töötasu, mis ületab kõnealust kvantitatiivset künnist või kuulub krediidiasutuse või investeerimisühingu kõige kõrgemate töötasude hulka, loob seega tugeva eelduse, et sellist töötasu saava töötaja tegevus mõjutab märkimisväärselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili. Sellisel juhul tuleks kohaldada rohkem järelevalvet selle kindlaksmääramisel, kas asjaomase töötaja ametialane tegevus mõjutab märkimisväärselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili. |
| --- | --- |

(9)

Direktiivi 2013/36/EL artikli 92 lõikes 3 on sätestatud selliste töötajate, kelle tegevus mõjutab märkimisväärselt olulise äriüksuse riskiprofiili, kindlaksmääramiseks kvantitatiivne künnis 500 000 eurot, mida kombineeritakse juhtorgani liikmete ja kõrgema juhtkonna keskmise töötasuga. Töötasu, mis ületab kõnealust kvantitatiivset künnist või kuulub krediidiasutuse või investeerimisühingu kõige kõrgemate töötasude hulka, loob seega tugeva eelduse, et sellist töötasu saava töötaja tegevus mõjutab märkimisväärselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili. Sellisel juhul tuleks kohaldada rohkem järelevalvet selle kindlaksmääramisel, kas asjaomase töötaja ametialane tegevus mõjutab märkimisväärselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili.

| (10) | Töötajate suhtes ei tuleks kohaldada direktiivi 2013/36/EL artiklit 94, kui krediidiasutus või investeerimisühing teeb täiendavatest objektiivsetest kriteeriumidest lähtuvalt kindlaks, et asjaomase töötaja tegevus tegelikult ei mõjuta märkimisväärselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, võttes arvesse kõiki riske, millele krediidiasutus või investeerimisühing on avatud või võib avatud olla. Kõnealuste objektiivsete kriteeriumide tulemusliku ja järjepideva kohaldamise tagamiseks peaks kvantitatiivsete kriteeriumide alusel kindlaks määratud ja kõrgeimat töötasu teenivate töötajate väljajätmine toimuma pädevate asutuste heakskiidul. Töötajate puhul, kellele määratud töötasu ületab 1 000 000 eurot (kõrgepalgalised), peaksid pädevad asutused enne väljajätmise heakskiitmist teavitama sellest EBAt, et EBA saaks kõnealuste kriteeriumide järjepidevat kohaldamist hinnata. |
| --- | --- |

(10)

Töötajate suhtes ei tuleks kohaldada direktiivi 2013/36/EL artiklit 94, kui krediidiasutus või investeerimisühing teeb täiendavatest objektiivsetest kriteeriumidest lähtuvalt kindlaks, et asjaomase töötaja tegevus tegelikult ei mõjuta märkimisväärselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, võttes arvesse kõiki riske, millele krediidiasutus või investeerimisühing on avatud või võib avatud olla. Kõnealuste objektiivsete kriteeriumide tulemusliku ja järjepideva kohaldamise tagamiseks peaks kvantitatiivsete kriteeriumide alusel kindlaks määratud ja kõrgeimat töötasu teenivate töötajate väljajätmine toimuma pädevate asutuste heakskiidul. Töötajate puhul, kellele määratud töötasu ületab 1 000 000 eurot (kõrgepalgalised), peaksid pädevad asutused enne väljajätmise heakskiitmist teavitama sellest EBAt, et EBA saaks kõnealuste kriteeriumide järjepidevat kohaldamist hinnata.

| (11) | Selleks et pädevad asutused ja audiitorid saaksid läbi vaadata krediidiasutuse või investeerimisühingu hindamise selliste töötajate kindlaksmääramiseks, kelle ametialane tegevus mõjutab märkimisväärselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, on oluline, et krediidiasutused või investeerimisühingud peaksid arvestust tehtud hindamiste ja nende tulemuste kohta, sealhulgas nende töötajate kohta, kes on kindlaks määratud nende töötasu kogusummal põhinevate kriteeriumide alusel, kuid kelle ametialane tegevus ei mõjuta hinnangu kohaselt märkimisväärselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili. |
| --- | --- |

(11)

Selleks et pädevad asutused ja audiitorid saaksid läbi vaadata krediidiasutuse või investeerimisühingu hindamise selliste töötajate kindlaksmääramiseks, kelle ametialane tegevus mõjutab märkimisväärselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, on oluline, et krediidiasutused või investeerimisühingud peaksid arvestust tehtud hindamiste ja nende tulemuste kohta, sealhulgas nende töötajate kohta, kes on kindlaks määratud nende töötasu kogusummal põhinevate kriteeriumide alusel, kuid kelle ametialane tegevus ei mõjuta hinnangu kohaselt märkimisväärselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili.

| (12) | Delegeeritud määrus (EL) nr 604/2014 (3) tuleks kehtetuks tunnistada. Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 2 määratletud investeerimisühingud ei peaks siiski kandma käesolevat määrust järgides põhjendamatuid kulusid. Seetõttu tuleks delegeeritud määrust (EL) nr 604/2014 selliste investeerimisühingute suhtes jätkuvalt kohaldada kuni 26. juunini 2021 ehk kuupäevani, mil liikmesriigid peavad olema vastu võtnud ja avaldanud meetmed Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/2034 (4) täitmiseks. |
| --- | --- |

(12)

Delegeeritud määrus (EL) nr 604/2014 (3) tuleks kehtetuks tunnistada. Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 2 määratletud investeerimisühingud ei peaks siiski kandma käesolevat määrust järgides põhjendamatuid kulusid. Seetõttu tuleks delegeeritud määrust (EL) nr 604/2014 selliste investeerimisühingute suhtes jätkuvalt kohaldada kuni 26. juunini 2021 ehk kuupäevani, mil liikmesriigid peavad olema vastu võtnud ja avaldanud meetmed Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/2034 (4) täitmiseks.

| (13) | Käesolev määrus põhineb EBA poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul. |
| --- | --- |

(13)

Käesolev määrus põhineb EBA poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul.

| (14) | EBA on korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta avaliku arutelu, analüüsinud võimalikke seonduvaid kulusid ja tulusid ning küsinud nõu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (5) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult, |
| --- | --- |

(14)

EBA on korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta avaliku arutelu, analüüsinud võimalikke seonduvaid kulusid ja tulusid ning küsinud nõu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (5) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „juhtimisvastutus“ – olukord, milles töötaja:






  a) | juhib äriüksust või kontrollifunktsiooni ning annab aru otse juhtorganile tervikuna või juhtorgani liikmele või kõrgemale juhtkonnale; |
| --- | --- | --- |

1)

„juhtimisvastutus“ – olukord, milles töötaja:

a)

juhib äriüksust või kontrollifunktsiooni ning annab aru otse juhtorganile tervikuna või juhtorgani liikmele või kõrgemale juhtkonnale;

| b) | juhib ühte artikli 5 punktis a sätestatud funktsioonidest; |
| --- | --- |

b)

juhib ühte artikli 5 punktis a sätestatud funktsioonidest;

| c) | juhib määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 146 kohases suures krediidiasutuses või investeerimisühingus alluvat äriüksust või allutatud kontrollifunktsiooni ja annab aru punktis a osutatud ülesandeid täitvale töötajale; |
| --- | --- |

c)

juhib määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 146 kohases suures krediidiasutuses või investeerimisühingus alluvat äriüksust või allutatud kontrollifunktsiooni ja annab aru punktis a osutatud ülesandeid täitvale töötajale;

| 2) | „kontrollifunktsioon“ – funktsioon, mis on sõltumatu kontrollitavatest äriüksustest ja mille eesmärk on esitada objektiivne hinnang krediidiasutuse või investeerimisühingu riskide kohta, selliseid riske läbi vaadata või nende kohta aruandeid esitada, muu hulgas riskijuhtimise funktsioon, vastavuskontrolli funktsioon või siseauditi funktsioon; |
| --- | --- |

2)

„kontrollifunktsioon“ – funktsioon, mis on sõltumatu kontrollitavatest äriüksustest ja mille eesmärk on esitada objektiivne hinnang krediidiasutuse või investeerimisühingu riskide kohta, selliseid riske läbi vaadata või nende kohta aruandeid esitada, muu hulgas riskijuhtimise funktsioon, vastavuskontrolli funktsioon või siseauditi funktsioon;

| 3) | „oluline äriüksus“ – määruse (EL) nr 575/2013 artikli 142 lõike 1 punktis 3 määratletud äriüksus, mis vastab ühele järgmistest kriteeriumidest:






  a) | talle on eraldatud vähemalt 2 % krediidiasutuse või investeerimisühingu sisemisest kapitalist, millele on osutatud direktiivi 2013/36/EL artiklis 73, või on krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt muul viisil hinnatud, et kõnealusel äriüksusel on märkimisväärne mõju krediidiasutuse või investeerimisühingu sisemisele kapitalile; |
| --- | --- | --- |

3)

„oluline äriüksus“ – määruse (EL) nr 575/2013 artikli 142 lõike 1 punktis 3 määratletud äriüksus, mis vastab ühele järgmistest kriteeriumidest:

a)

talle on eraldatud vähemalt 2 % krediidiasutuse või investeerimisühingu sisemisest kapitalist, millele on osutatud direktiivi 2013/36/EL artiklis 73, või on krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt muul viisil hinnatud, et kõnealusel äriüksusel on märkimisväärne mõju krediidiasutuse või investeerimisühingu sisemisele kapitalile;

| b) | ta on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL (6) artikli 2 lõike 1 punktis 36 määratletud põhiäriliin. |
| --- | --- |

b)

ta on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL (6) artikli 2 lõike 1 punktis 36 määratletud põhiäriliin.

6

Artikkel 2

Kriteeriumide kohaldamine

1.   Kui käesolevat määrust kohaldatakse individuaalselt kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikli 109 lõikega 1, hinnatakse vastavust käesoleva määruse artiklites 3–6 sätestatud kriteeriumidele krediidiasutuse või investeerimisühingu individuaalse riskiprofiili alusel.

2.   Kui käesolevat määrust kohaldatakse konsolideeritud või allkonsolideeritud alusel kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikli 109 lõigetega 2–6, hinnatakse vastavust käesoleva määruse artiklites 3–6 sätestatud kriteeriumidele asjaomase emaettevõtja, finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja riskiprofiili põhjal konsolideeritud või allkonsolideeritud alusel.

3.   Kui artikli 6 lõike 1 punkti a kohaldatakse individuaalselt, võetakse arvesse krediidiasutuse või investeerimisühingu määratavat töötasu. Kui artikli 6 lõike 1 punkti a kohaldatakse konsolideeritud või allkonsolideeritud alusel, võtab konsolideeriv krediidiasutus või investeerimisühing arvesse konsolideerimise alla kuuluva üksuse määratavat töötasu.

4.   Artikli 6 lõike 1 punkti b kohaldatakse ainult individuaalselt.

Artikkel 3

Kriteeriumid selle kindlaksmääramiseks, kas töötajate ametialasel tegevusel on direktiivi 2013/36/EL artikli 94 lõike 2 punkti b kohane märkimisväärne mõju asjaomase olulise äriüksuse riskiprofiilile

Selleks et määrata kindlaks, kas töötajate ametialasel tegevusel on märkimisväärne mõju olulise äriüksuse riskiprofiilile, kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud oma tasustamispoliitika raames kõiki järgmisi kriteeriume:

| a) | olulise äriüksuse riskiprofiil; |
| --- | --- |

a)

olulise äriüksuse riskiprofiil;

| b) | sisemise kapitali jaotus, et katta riskide laadi ja taset, nagu on osutatud direktiivi 2013/36/EL artiklis 73; |
| --- | --- |

b)

sisemise kapitali jaotus, et katta riskide laadi ja taset, nagu on osutatud direktiivi 2013/36/EL artiklis 73;

| c) | olulise äriüksuse riski limiidid; |
| --- | --- |

c)

olulise äriüksuse riski limiidid;

| d) | riski- ja tulemusnäitajad, mida krediidiasutus või investeerimisühing kasutab olulise äriüksuse riskide kindlaksmääramiseks, juhtimiseks ja jälgimiseks kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikliga 74; |
| --- | --- |

d)

riski- ja tulemusnäitajad, mida krediidiasutus või investeerimisühing kasutab olulise äriüksuse riskide kindlaksmääramiseks, juhtimiseks ja jälgimiseks kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikliga 74;

| e) | tulemuskriteeriumid, mille krediidiasutus või investeerimisühing on kehtestanud kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikli 94 lõike 1 punktidega a ja b; |
| --- | --- |

e)

tulemuskriteeriumid, mille krediidiasutus või investeerimisühing on kehtestanud kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikli 94 lõike 1 punktidega a ja b;

| f) | töötajate või töötajate kategooriate kohustused ja õigused asjaomases olulises äriüksuses. |
| --- | --- |

f)

töötajate või töötajate kategooriate kohustused ja õigused asjaomases olulises äriüksuses.

Artikkel 4

Töötajad või töötajate kategooriad, kelle ametialane tegevus mõjutab krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili direktiivi 2013/36/EL artikli 92 lõikes 3 osutatud töötajate tegevusega võrreldaval määral

Krediidiasutused või investeerimisühingud määravad kindlaks sellised töötajad või töötajate kategooriad, kelle mõju krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiilile on olulisuse poolest võrreldav direktiivi 2013/36/EL artikli 92 lõikes 3 osutatud töötajate mõjuga, kui kõnealused töötajad või töötajate kategooriad vastavad mõnele käesoleva määruse artiklis 5 või 6 sätestatud kriteeriumile.

Artikkel 5

Kvalitatiivsed kriteeriumid

Lisaks direktiivi 2013/36/EL artikli 92 lõike 3 punktides a, b ja c sätestatud kriteeriumide alusel kindlaks määratud töötajatele loetakse krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiilile märkimisväärset mõju avaldavateks ka sellised töötajad, kelle puhul on täidetud üks või mitu järgmistest kvalitatiivsetest kriteeriumidest:

| a) | töötajal on juhtimisvastutus järgmistes valdkondades:






  i) | õigusküsimused; |
| --- | --- | --- |

a)

töötajal on juhtimisvastutus järgmistes valdkondades:

i)

õigusküsimused;

| ii) | raamatupidamiskorra usaldusväärsus; |
| --- | --- |

ii)

raamatupidamiskorra usaldusväärsus;

| iii) | finantsküsimused, sealhulgas maksu- ja eelarveküsimused; |
| --- | --- |

iii)

finantsküsimused, sealhulgas maksu- ja eelarveküsimused;

| iv) | majandusanalüüsi tegemine; |
| --- | --- |

iv)

majandusanalüüsi tegemine;

| v) | rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamine; |
| --- | --- |

v)

rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamine;

| vi) | personal; |
| --- | --- |

vi)

personal;

| vii) | tasustamispoliitika väljatöötamine või rakendamine; |
| --- | --- |

vii)

tasustamispoliitika väljatöötamine või rakendamine;

| viii) | infotehnoloogia; |
| --- | --- |

viii)

infotehnoloogia;

| ix) | infoturve; |
| --- | --- |

ix)

infoturve;

| x) | komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/565 (7) artikli 30 lõikes 1 osutatud kriitiliste või oluliste funktsioonide edasiandmise juhtimine; |
| --- | --- |

x)

komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/565 (7) artikli 30 lõikes 1 osutatud kriitiliste või oluliste funktsioonide edasiandmise juhtimine;

7

| b) | töötajal on juhtimisvastutus direktiivi 2013/36/EL artiklites 79–87 sätestatud mis tahes riskikategooriate eest või ta on hääleõiguslik liige komisjonis, mis vastutab kõnealustes artiklites sätestatud mis tahes riskikategooria juhtimise eest; |
| --- | --- |

b)

töötajal on juhtimisvastutus direktiivi 2013/36/EL artiklites 79–87 sätestatud mis tahes riskikategooriate eest või ta on hääleõiguslik liige komisjonis, mis vastutab kõnealustes artiklites sätestatud mis tahes riskikategooria juhtimise eest;

| c) | seoses krediidiriski positsioonidega, mille nimiväärtus tehingu kohta moodustab 0,5 % krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahenditest ning on vähemalt 5 miljonit eurot, vastab töötaja ühele järgmistest kriteeriumidest:






  i) | töötajal on õigus selliste krediidiriski positsioonidega seotud otsuseid teha, heaks kiita või keelata; |
| --- | --- | --- |

c)

seoses krediidiriski positsioonidega, mille nimiväärtus tehingu kohta moodustab 0,5 % krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahenditest ning on vähemalt 5 miljonit eurot, vastab töötaja ühele järgmistest kriteeriumidest:

i)

töötajal on õigus selliste krediidiriski positsioonidega seotud otsuseid teha, heaks kiita või keelata;

| ii) | töötaja on sellise komisjoni hääleõiguslik liige, millel on käesoleva punkti c alapunktis i nimetatud otsuste tegemise õigus; |
| --- | --- |

ii)

töötaja on sellise komisjoni hääleõiguslik liige, millel on käesoleva punkti c alapunktis i nimetatud otsuste tegemise õigus;

| d) | seoses krediidiasutuse või investeerimisühinguga, mille suhtes ei kohaldata kauplemisportfelliga seotud tegevuse väikse mahu korral kohaldatavat erandit, mis on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 94, vastab töötaja ühele järgmistest kriteeriumidest:






  i) | töötajal on õigus teha, heaks kiita või keelata otsuseid, mis käsitlevad kauplemisportfelliga seotud tehinguid, mis kokku on vähemalt võrdsed ühega järgmistest künnistest:






  — | kui kasutatakse standardmeetodit, siis tururiski omavahendite nõue vähemalt 0,5 % krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahenditest; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

seoses krediidiasutuse või investeerimisühinguga, mille suhtes ei kohaldata kauplemisportfelliga seotud tegevuse väikse mahu korral kohaldatavat erandit, mis on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 94, vastab töötaja ühele järgmistest kriteeriumidest:

i)

töötajal on õigus teha, heaks kiita või keelata otsuseid, mis käsitlevad kauplemisportfelliga seotud tehinguid, mis kokku on vähemalt võrdsed ühega järgmistest künnistest:

—

kui kasutatakse standardmeetodit, siis tururiski omavahendite nõue vähemalt 0,5 % krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahenditest;

| — | kui regulatiivsetel eesmärkidel on heaks kiidetud sisemudelitel põhinev meetod, siis vähemalt 5 % krediidiasutuse või investeerimisühingu sisemisest VaR riskiväärtuse piirmäärast kauplemisportfelli riskipositsioonide ühesuunalise usaldusvahemiku 99. protsentiili juures; |
| --- | --- |

—

kui regulatiivsetel eesmärkidel on heaks kiidetud sisemudelitel põhinev meetod, siis vähemalt 5 % krediidiasutuse või investeerimisühingu sisemisest VaR riskiväärtuse piirmäärast kauplemisportfelli riskipositsioonide ühesuunalise usaldusvahemiku 99. protsentiili juures;

| ii) | töötaja on sellise komisjoni hääleõiguslik liige, millel on käesoleva punkti alapunktis i nimetatud otsuste tegemise õigus; |
| --- | --- |

ii)

töötaja on sellise komisjoni hääleõiguslik liige, millel on käesoleva punkti alapunktis i nimetatud otsuste tegemise õigus;

| e) | töötaja juhib selliste töötajate rühma, kellel igaühel on isiklikult õigus teha krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks siduvaks tehinguid, ning täidetud on üks järgmistest tingimustest:






  i) | nende õiguste summa on vähemalt võrdne künnisega, mis on sätestatud punkti c alapunktis i või punkti d alapunkti i esimeses taandes; |
| --- | --- | --- |

e)

töötaja juhib selliste töötajate rühma, kellel igaühel on isiklikult õigus teha krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks siduvaks tehinguid, ning täidetud on üks järgmistest tingimustest:

i)

nende õiguste summa on vähemalt võrdne künnisega, mis on sätestatud punkti c alapunktis i või punkti d alapunkti i esimeses taandes;

| ii) | kui regulatiivsetel eesmärkidel on heaks kiidetud sisemudelitel põhinev meetod, siis moodustavad need õigused vähemalt 5 % krediidiasutuse või investeerimisühingu sisemisest VaR riskiväärtuse piirmäärast kauplemisportfelli riskipositsioonide ühesuunalise usaldusvahemiku 99. protsentiili juures. Juhul kui krediidiasutus või investeerimisühing selle töötaja tasandil VaR riskiväärtust ei arvuta, liidetakse selle töötaja juhtimise all olevate töötajate VaR riskiväärtuse piirmäärad kokku; |
| --- | --- |

ii)

kui regulatiivsetel eesmärkidel on heaks kiidetud sisemudelitel põhinev meetod, siis moodustavad need õigused vähemalt 5 % krediidiasutuse või investeerimisühingu sisemisest VaR riskiväärtuse piirmäärast kauplemisportfelli riskipositsioonide ühesuunalise usaldusvahemiku 99. protsentiili juures. Juhul kui krediidiasutus või investeerimisühing selle töötaja tasandil VaR riskiväärtust ei arvuta, liidetakse selle töötaja juhtimise all olevate töötajate VaR riskiväärtuse piirmäärad kokku;

| f) | seoses otsustega, millega kiidetakse heaks või keelatakse uute toodete turule toomine, vastab töötaja ühele järgmistest kriteeriumidest:






  i) | töötajal on õigus selliseid otsuseid teha; |
| --- | --- | --- |

f)

seoses otsustega, millega kiidetakse heaks või keelatakse uute toodete turule toomine, vastab töötaja ühele järgmistest kriteeriumidest:

i)

töötajal on õigus selliseid otsuseid teha;

| ii) | töötaja on sellise komisjoni hääleõiguslik liige, millel on selliste otsuste tegemise õigus. |
| --- | --- |

ii)

töötaja on sellise komisjoni hääleõiguslik liige, millel on selliste otsuste tegemise õigus.

Artikkel 6

Kvantitatiivsed kriteeriumid

1.   Lisaks direktiivi 2013/36/EL artikli 92 lõike 3 punktides a ja b sätestatud kriteeriumide alusel kindlaks määratud töötajatele loetakse krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiilile märkimisväärset mõju avaldavateks ka sellised töötajad, kelle puhul on täidetud mõni järgmistest kvalitatiivsetest kriteeriumidest:

| a) | töötajad, sealhulgas direktiivi 2013/36/EL artikli 92 lõike 3 punktis c osutatud töötajad, kellele on määratud eelneval majandusaastal või eelneva majandusaasta eest töötasu kogusummas vähemalt 750 000 eurot; |
| --- | --- |

a)

töötajad, sealhulgas direktiivi 2013/36/EL artikli 92 lõike 3 punktis c osutatud töötajad, kellele on määratud eelneval majandusaastal või eelneva majandusaasta eest töötasu kogusummas vähemalt 750 000 eurot;

| b) | kui krediidiasutusel või investeerimisühingul on üle 1 000 töötaja, kuuluvad töötajad selle 0,3 % töötajaskonna hulka (ümardatud suurema täisarvuni), kellele määrati krediidiasutuse või investeerimisühingu siseselt eelneval majandusaastal või eelneva majandusaasta eest kogusummas individuaalselt kõige suurem töötasu. |
| --- | --- |

b)

kui krediidiasutusel või investeerimisühingul on üle 1 000 töötaja, kuuluvad töötajad selle 0,3 % töötajaskonna hulka (ümardatud suurema täisarvuni), kellele määrati krediidiasutuse või investeerimisühingu siseselt eelneval majandusaastal või eelneva majandusaasta eest kogusummas individuaalselt kõige suurem töötasu.

2.   Lõikes 1 sätestatud kriteeriumi ei kohaldata, kui krediidiasutus või investeerimisühing määrab kindlaks, et töötaja ametialane tegevus ei mõjuta märkimisväärselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili, sest see töötaja või töötajate kategooria, kuhu see töötaja kuulub, vastab ühele järgmistest tingimustest:

| a) | töötaja või töötajate kategooria täidab ametiülesandeid ja omab õigusi ainult sellises äriüksuses, mis ei ole oluline äriüksus; |
| --- | --- |

a)

töötaja või töötajate kategooria täidab ametiülesandeid ja omab õigusi ainult sellises äriüksuses, mis ei ole oluline äriüksus;

| b) | töötaja või töötajate kategooria ametiülesanded ei avalda märkimisväärset mõju olulise äriüksuse riskiprofiilile, võttes arvesse artiklis 3 sätestatud kriteeriume. |
| --- | --- |

b)

töötaja või töötajate kategooria ametiülesanded ei avalda märkimisväärset mõju olulise äriüksuse riskiprofiilile, võttes arvesse artiklis 3 sätestatud kriteeriume.

3.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab lõiget 2, tuleb tal selleks saada krediidiasutuse või investeerimisühingu usaldatavusnõuete täitmise järelevalve eest vastutava pädeva asutuse eelnev heakskiit. Pädev asutus annab oma eelneva heakskiidu ainult juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing suudab tõendada, et üks lõikes 2 sätestatud tingimustest on täidetud.

4.   Kui töötajale eelneval majandusaastal või eelneva majandusaasta eest määratud töötasu kogusumma on vähemalt 1 000 000 eurot, annab pädev asutus lõike 3 kohase eelneva heakskiidu ainult erandlikel asjaoludel. Selleks et tagada käesoleva lõike järjepidev kohaldamine, teavitab pädev asutus enne sellist töötajat puudutava heakskiidu andmist Euroopa Pangandusjärelevalvet.

Erandlike asjaolude olemasolu tõendab krediidiasutus või investeerimisühing ja seda hindab pädev asutus. Erandlikud asjaolud on olukorrad, mis on ebatavalised ja väga harvaesinevad või tavapärasest väga erinevad. Erandlikud asjaolud on seotud töötajaga.

Artikkel 7

Juhtorgani ja kõrgema juhtkonna liikmete keskmise töötasu kogusumma ja neile määratud muutuvtasu arvutamine

1.   Juhtorgani ja kõrgema juhtkonna kõigi liikmete keskmise töötasu kogusumma arvutamisel võetakse arvesse juhtorgani juhtimisfunktsiooni või järelevalvefunktsiooni täitvate kõigi liikmete kindla põhitöötasu ja muutuvtasu kogusummat, samuti kõigi direktiivi 2013/36/EL artikli 3 lõike 1 punkti 9 kohasesse kõrgemasse juhtkonda kuuluvate töötajate kindla põhitöötasu ja muutuvtasu kogusummat.

2.   Käesoleva määruse kohaldamisel hinnatakse määratud, kuid veel välja maksmata muutuvtasu väärtust muutuvtasu määramise kuupäeva seisuga, võtmata arvesse direktiivi 2013/36/EL artikli 94 lõike 1 punkti g alapunktis iii osutatud diskontomäära kohaldamist või muutuvtasu hilisema tagasinõudmise kaudu või muul viisil väljamaksetest tehtud mahaarvamisi.

3.   Kõik muutuvtasu ja põhitöötasu summad arvutatakse brutosummas ning täistööaja ekvivalendi baasil.

4.   Krediidiasutuse või investeerimisühingu tasustamispoliitikas määratakse muutuvtasu jaoks kindlaks vaatlusaasta, mida krediidiasutus või investeerimisühing võtab arvesse töötasu kogusumma arvutamisel. Kõnealune vaatlusaasta on kas aasta, mis eelnes majandusaastale, mil muutuvtasu määrati, või aasta, mis eelnes majandusaastale, mille eest muutuvtasu määratakse.

Artikkel 8

Delegeeritud määruse (EL) nr 604/2014 kehtetuks tunnistamine

Delegeeritud määrus (EL) nr 604/2014 tunnistatakse kehtetuks. Delegeeritud määrust kohaldatakse siiski jätkuvalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 2 määratletud investeerimisühingute suhtes kuni 26. juunini 2021.

Artikkel 9

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub viiendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. märts 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 27.6.2013, lk 338.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 4. märtsi 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 604/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega kvalitatiivsete ja asjakohaste kvantitatiivsete kriteeriumide kohta, mille alusel määratakse kindlaks selliste töötajate kategooriad, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili (ELT L 167, 6.6.2014, lk 30).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/2034, mis käsitleb investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2002/87/EÜ, 2009/65/EÜ, 2011/61/EL, 2013/36/EL, 2014/59/EL ja 2014/65/EL (ELT L 314, 5.12.2019, lk 64).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190).

6

(7)  Komisjoni 25. aprilli 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/565, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL seoses investeerimisühingute suhtes kohaldatavate organisatsiooniliste nõuete ja tegutsemistingimustega ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega (ELT L 87, 31.3.2017, lk 1).

7

---

OTSUSED

| 9.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 203/8 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 203/8

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2021/924,

3. juuni 2021,

Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta rahvusvahelises kakaonõukogus seoses 2010. aasta rahvusvahelise kakaolepingu kehtivusaja pikendamisega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liit sõlmis nõukogu otsusega 2012/189/EL (1) 2010. aasta rahvusvahelise kakaolepingu (edaspidi „leping“) ja see jõustus 1. oktoobril 2012. |
| --- | --- |

(1)

Liit sõlmis nõukogu otsusega 2012/189/EL (1) 2010. aasta rahvusvahelise kakaolepingu (edaspidi „leping“) ja see jõustus 1. oktoobril 2012.

| (2) | Lepingu artikli 62 lõike 1 kohaselt kehtib leping kuni 30. septembrini 2022, kui seda ei pikendata. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu artikli 62 lõike 1 kohaselt kehtib leping kuni 30. septembrini 2022, kui seda ei pikendata.

| (3) | Vastavalt lepingu artikli 7 lõikele 1 kasutab Rahvusvahelise Kakaoorganisatsiooni rahvusvaheline kakaonõukogu (edaspidi „rahvusvaheline kakaonõukogu“) kõiki volitusi ja täidab kõiki lepingu rakendamiseks vajalikke ülesandeid või korraldab nende täitmist. Lepingu artikli 62 lõike 4 kohaselt võib rahvusvaheline kakaonõukogu võtta vastu otsuse pikendada lepingu kehtivusaega pärast selle lõppkuupäeva „kaks korda, kummalgi korral maksimaalselt kaheks kakaoaastaks“, st esimesel korral kuni 30. septembrini 2024 ja teisel korral kuni 30. septembrini 2026. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt lepingu artikli 7 lõikele 1 kasutab Rahvusvahelise Kakaoorganisatsiooni rahvusvaheline kakaonõukogu (edaspidi „rahvusvaheline kakaonõukogu“) kõiki volitusi ja täidab kõiki lepingu rakendamiseks vajalikke ülesandeid või korraldab nende täitmist. Lepingu artikli 62 lõike 4 kohaselt võib rahvusvaheline kakaonõukogu võtta vastu otsuse pikendada lepingu kehtivusaega pärast selle lõppkuupäeva „kaks korda, kummalgi korral maksimaalselt kaheks kakaoaastaks“, st esimesel korral kuni 30. septembrini 2024 ja teisel korral kuni 30. septembrini 2026.

| (4) | Rahvusvaheline kakaonõukogu võtab vastu otsuse lepingu kehtivusaja pikendamise kohta pärast oma 22.–23. aprillil 2021 toimunud 103. istungit. |
| --- | --- |

(4)

Rahvusvaheline kakaonõukogu võtab vastu otsuse lepingu kehtivusaja pikendamise kohta pärast oma 22.–23. aprillil 2021 toimunud 103. istungit.

| (5) | On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel võetav seisukoht rahvusvahelises kakaonõukogus, kuna kakaonõukogu otsus, mis käsitleb lepingu kehtivusaja pikendamist, on liidule siduv. |
| --- | --- |

(5)

On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel võetav seisukoht rahvusvahelises kakaonõukogus, kuna kakaonõukogu otsus, mis käsitleb lepingu kehtivusaja pikendamist, on liidule siduv.

| (6) | Lepingu kehtivusaja pikendamine ja jätkuv lepingus osalemine on liidu huvides, kuna kakaosektor on mitme liikmesriigi ja Euroopa Liidu majanduse jaoks oluline. |
| --- | --- |

(6)

Lepingu kehtivusaja pikendamine ja jätkuv lepingus osalemine on liidu huvides, kuna kakaosektor on mitme liikmesriigi ja Euroopa Liidu majanduse jaoks oluline.

| (7) | Lepingu kehtivusaja pikendamine maksimaalselt neljaks aastaks peaks andma rahvusvahelise kakaoorganisatsiooni liikmetele piisavalt aega, et leping tulevikus põhjalikult läbi vaadata, keskendudes lepingu ajakohastamisele ja lihtsustamisele, |
| --- | --- |

(7)

Lepingu kehtivusaja pikendamine maksimaalselt neljaks aastaks peaks andma rahvusvahelise kakaoorganisatsiooni liikmetele piisavalt aega, et leping tulevikus põhjalikult läbi vaadata, keskendudes lepingu ajakohastamisele ja lihtsustamisele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liidu nimel võetav seisukoht Rahvusvahelise Kakaoorganisatsiooni rahvusvahelise kakaonõukogus seoses 2010. aasta rahvusvahelise kakaolepingu kehtivusaja pikendamisega on hääletada kehtivusaja pikendamise poolt kaheks ajavahemikuks, kummalgi korral maksimaalselt kaheks kakaoaastaks, st esimesel korral kuni 30. septembrini 2024 ja teisel korral kuni 30. septembrini 2026.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 3. juuni 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

P. N. SANTOS

---

(1)  Nõukogu 26. märtsi 2012. aasta otsus 2012/189/EL 2010. aasta rahvusvahelise kakaolepingu sõlmimise kohta (ELT L 102, 12.4.2012, lk 1).

1

---

| 9.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 203/10 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 203/10

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2021/925,

7. juuni 2021,

mis käsitleb Euroopa Liidu nimel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni sõidukeid käsitlevate eeskirjade ühtlustamise ülemaailmsel foorumil võetavat seisukohta ÜRO eeskirjade nr 13, 13-H, 24, 30, 41, 49, 79, 83, 95, 101, 124, 129, 134, 137 ja 157 ning üldiste tehniliste normide nr 4 ja 9 muudatusettepanekute kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu otsusega 97/836/EÜ (1) ühines liit ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ning nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist (edaspidi „1958. aasta muudetud kokkulepe“). 1958. aasta muudetud kokkulepe jõustus 24. märtsil 1998. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu otsusega 97/836/EÜ (1) ühines liit ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ning nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist (edaspidi „1958. aasta muudetud kokkulepe“). 1958. aasta muudetud kokkulepe jõustus 24. märtsil 1998.

| (2) | Nõukogu otsusega 2000/125/EÜ (2) ühines liit kokkuleppega, mis käsitleb ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist (edaspidi „paralleelne kokkulepe“). Paralleelne kokkulepe jõustus 15. veebruaril 2000. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu otsusega 2000/125/EÜ (2) ühines liit kokkuleppega, mis käsitleb ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist (edaspidi „paralleelne kokkulepe“). Paralleelne kokkulepe jõustus 15. veebruaril 2000.

| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2018/858 (3) sätestatakse kõigi uute sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turule laskmisega seotud haldusnormid ja tehnilised nõuded. Nimetatud määrusega inkorporeeriti 1958. aasta muudetud kokkuleppe alusel vastu võetud eeskirjad (edaspidi „ÜRO eeskirjad“) ELi tüübikinnitussüsteemi kas tüübikinnituse nõuetena või alternatiivina liidu õigusaktidele. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2018/858 (3) sätestatakse kõigi uute sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turule laskmisega seotud haldusnormid ja tehnilised nõuded. Nimetatud määrusega inkorporeeriti 1958. aasta muudetud kokkuleppe alusel vastu võetud eeskirjad (edaspidi „ÜRO eeskirjad“) ELi tüübikinnitussüsteemi kas tüübikinnituse nõuetena või alternatiivina liidu õigusaktidele.

| (4) | 1958. aasta muudetud kokkuleppe artikli 1 ja paralleelse kokkuleppe artikli 6 kohaselt võib UNECE sõidukeid käsitlevate eeskirjade ühtlustamise ülemaailmne foorum (edaspidi „UNECE WP.29“) võtta vastu ÜRO eeskirjade, üldiste tehniliste normide ja resolutsioonide muudatusettepanekuid ning uute ÜRO eeskirjade, üldiste tehniliste normide ja resolutsioonide ettepanekuid, mis käsitlevad sõidukite tüübikinnitust. Lisaks sellele võib UNECE WP.29 nende sätete kohaselt võtta vastu ettepanekuid lubade andmiseks töötada välja ÜRO üldiste tehniliste normide muudatusi või uusi ÜRO üldisi tehnilisi norme ning ettepanekuid ÜRO üldiste tehniliste normidega seotud volituste pikendamiseks. |
| --- | --- |

(4)

1958. aasta muudetud kokkuleppe artikli 1 ja paralleelse kokkuleppe artikli 6 kohaselt võib UNECE sõidukeid käsitlevate eeskirjade ühtlustamise ülemaailmne foorum (edaspidi „UNECE WP.29“) võtta vastu ÜRO eeskirjade, üldiste tehniliste normide ja resolutsioonide muudatusettepanekuid ning uute ÜRO eeskirjade, üldiste tehniliste normide ja resolutsioonide ettepanekuid, mis käsitlevad sõidukite tüübikinnitust. Lisaks sellele võib UNECE WP.29 nende sätete kohaselt võtta vastu ettepanekuid lubade andmiseks töötada välja ÜRO üldiste tehniliste normide muudatusi või uusi ÜRO üldisi tehnilisi norme ning ettepanekuid ÜRO üldiste tehniliste normidega seotud volituste pikendamiseks.

| (5) | UNECE WP.29 võib 22.–24. juunil 2021 toimuva ülemaailmse foorumi 184. istungil võtta vastu ettepanekud teha muudatusi ÜRO eeskirjades nr 13, 13-H, 24, 30, 41, 49, 79, 83, 95, 101, 124, 129, 134, 137 ja 157 ning üldistes tehnilistes normides nr 4 ja 9. |
| --- | --- |

(5)

UNECE WP.29 võib 22.–24. juunil 2021 toimuva ülemaailmse foorumi 184. istungil võtta vastu ettepanekud teha muudatusi ÜRO eeskirjades nr 13, 13-H, 24, 30, 41, 49, 79, 83, 95, 101, 124, 129, 134, 137 ja 157 ning üldistes tehnilistes normides nr 4 ja 9.

| (6) | On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel UNECE WP.29-s võetav seisukoht seoses kõnealuste ettepanekute vastuvõtmisega, sest ÜRO eeskirjad on liidu jaoks siduvad ja võivad koos ÜRO üldiste tehniliste normidega avaldada otsustavat mõju liidu õiguse sisule sõiduki tüübikinnituse valdkonnas. |
| --- | --- |

(6)

On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel UNECE WP.29-s võetav seisukoht seoses kõnealuste ettepanekute vastuvõtmisega, sest ÜRO eeskirjad on liidu jaoks siduvad ja võivad koos ÜRO üldiste tehniliste normidega avaldada otsustavat mõju liidu õiguse sisule sõiduki tüübikinnituse valdkonnas.

| (7) | Pidades silmas kogemusi ja tehnika arengut, on vaja muuta, parandada või täiendada nõudeid, mis on seotud teatavate elementide või tunnusjoontega, mida reguleeritakse ÜRO eeskirjadega nr 13, 13-H, 24, 30, 41, 49, 79, 83, 95, 101, 124, 129, 134, 137 ja 157. |
| --- | --- |

(7)

Pidades silmas kogemusi ja tehnika arengut, on vaja muuta, parandada või täiendada nõudeid, mis on seotud teatavate elementide või tunnusjoontega, mida reguleeritakse ÜRO eeskirjadega nr 13, 13-H, 24, 30, 41, 49, 79, 83, 95, 101, 124, 129, 134, 137 ja 157.

| (8) | Lisaks sellele on vaja muuta ÜRO üldiste tehniliste normide nr 4 ja 9 teatavaid sätteid, |
| --- | --- |

(8)

Lisaks sellele on vaja muuta ÜRO üldiste tehniliste normide nr 4 ja 9 teatavaid sätteid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse liidu nimel 22.–24. juunil 2021 toimuval UNECE sõidukeid käsitlevate eeskirjade ühtlustamise ülemaailmse foorumi 184. istungil, on hääletada ÜRO eeskirjade nr 13, 13-H, 24, 30, 41, 49, 79, 83, 95, 101, 124, 129, 134, 137 ja 157 ning üldiste tehniliste normide nr 4 ja 9 muudatusettepanekute poolt (4).

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 7. juuni 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

F. VAN DUNEM

---

(1)  Nõukogu 27. novembri 1997. aasta otsus 97/836/EÜ Euroopa Ühenduse ühinemise kohta ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist („1958. aasta muudetud kokkulepe“) (EÜT L 346, 17.12.1997, lk 78).

1

(2)  Nõukogu 31. jaanuari 2000. aasta otsus 2000/125/EÜ, mis käsitleb ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist käsitleva kokkuleppe sõlmimist („paralleelne kokkulepe“) (EÜT L 35, 10.2.2000, lk 12).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/858 mootorsõidukite ja mootorsõidukite haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turujärelevalve kohta, ning millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 715/2007 ja (EÜ) nr 595/2009 ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2007/46/EÜ (ELT L 151, 14.6.2018, lk 1).

3

(4)  Vt dokument ST 9001/21 veebilehel http://register.consilium.europa.eu.

4

---

| 9.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 203/12 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 203/12

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2021/926,

7. juuni 2021,

seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel riiklikult toetatava ekspordikrediidi kokkuleppe ja tsiviilõhusõidukite ekspordikrediidi sektorileppe osaliste poolt kirjaliku menetluse teel seoses Ühendkuningriigi taotlustega saada nende lepete osaliseks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Riiklikult toetatava ekspordikrediidi kokkuleppes (edaspidi „kokkulepe“) sisalduvaid suuniseid, mis on välja töötatud Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) raames, kohaldatakse liidus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1233/2011 (1). |
| --- | --- |

(1)

Riiklikult toetatava ekspordikrediidi kokkuleppes (edaspidi „kokkulepe“) sisalduvaid suuniseid, mis on välja töötatud Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) raames, kohaldatakse liidus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1233/2011 (1).

| (2) | Kokkuleppe osalised on Austraalia, Kanada, Euroopa Liit, Jaapan, Korea, Uus-Meremaa, Norra, Šveits, Türgi ja Ameerika Ühendriigid. |
| --- | --- |

(2)

Kokkuleppe osalised on Austraalia, Kanada, Euroopa Liit, Jaapan, Korea, Uus-Meremaa, Norra, Šveits, Türgi ja Ameerika Ühendriigid.

| (3) | Tsiviilõhusõidukite ekspordikrediidi sektorilepe (edaspidi „sektorilepe“) on esitatud kokkuleppe III lisas ja on kokkuleppe lahutamatu osa. Seetõttu kohaldatakse sektorilepet liidus samuti vastavalt määrusele (EL) nr 1233/2011. |
| --- | --- |

(3)

Tsiviilõhusõidukite ekspordikrediidi sektorilepe (edaspidi „sektorilepe“) on esitatud kokkuleppe III lisas ja on kokkuleppe lahutamatu osa. Seetõttu kohaldatakse sektorilepet liidus samuti vastavalt määrusele (EL) nr 1233/2011.

| (4) | Sektorileppe osalised on Austraalia, Brasiilia, Kanada, Euroopa Liit, Jaapan, Korea, Uus-Meremaa, Norra, Šveits, Türgi ja Ameerika Ühendriigid. |
| --- | --- |

(4)

Sektorileppe osalised on Austraalia, Brasiilia, Kanada, Euroopa Liit, Jaapan, Korea, Uus-Meremaa, Norra, Šveits, Türgi ja Ameerika Ühendriigid.

| (5) | Kokkuleppe, sealhulgas sektorileppega nähakse ette raamistik riiklikult toetatava ekspordikrediidi korrapäraseks ja läbipaistvaks kasutamiseks nende vastavates kohaldamisvaldkondades. Kokkuleppega püütakse soodustada võrdseid võimalusi riiklikult toetatava ekspordikrediidi puhul, et edendada eksportijatevahelist konkurentsi, mis põhineks pigem eksporditavate kaupade ja teenuste kvaliteedil ja hinnal kui soodsaimatel riiklikult toetatavatel finantseerimistingimustel. |
| --- | --- |

(5)

Kokkuleppe, sealhulgas sektorileppega nähakse ette raamistik riiklikult toetatava ekspordikrediidi korrapäraseks ja läbipaistvaks kasutamiseks nende vastavates kohaldamisvaldkondades. Kokkuleppega püütakse soodustada võrdseid võimalusi riiklikult toetatava ekspordikrediidi puhul, et edendada eksportijatevahelist konkurentsi, mis põhineks pigem eksporditavate kaupade ja teenuste kvaliteedil ja hinnal kui soodsaimatel riiklikult toetatavatel finantseerimistingimustel.

| (6) | Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (edaspidi „Ühendkuningriik“) astus liidust välja 1. veebruaril 2020 (2). |
| --- | --- |

(6)

Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (edaspidi „Ühendkuningriik“) astus liidust välja 1. veebruaril 2020 (2).

| (7) | Kooskõlas kokkuleppe punktiga 3 võivad olemasolevad osalised kutsuda osalisteks OECD liikmeid, kes ei ole kokkuleppe osalised, ja OECDsse mittekuuluvaid liikmeid. Mitteosaline võib saada sektorileppe osaliseks sektorileppe I liites sätestatud korras. |
| --- | --- |

(7)

Kooskõlas kokkuleppe punktiga 3 võivad olemasolevad osalised kutsuda osalisteks OECD liikmeid, kes ei ole kokkuleppe osalised, ja OECDsse mittekuuluvaid liikmeid. Mitteosaline võib saada sektorileppe osaliseks sektorileppe I liites sätestatud korras.

| (8) | Ühendkuningriik taotles 28. jaanuari 2021. aasta kirjas kokkuleppeosaliste ja sektorileppe osaliste nõusolekut, et temast saaks vastavalt kokkuleppe ja sektorileppe osaline. Kokkuleppeosalised ja sektorileppe osalised teevad nende taotluste kohta otsuse kirjaliku menetluse teel. |
| --- | --- |

(8)

Ühendkuningriik taotles 28. jaanuari 2021. aasta kirjas kokkuleppeosaliste ja sektorileppe osaliste nõusolekut, et temast saaks vastavalt kokkuleppe ja sektorileppe osaline. Kokkuleppeosalised ja sektorileppe osalised teevad nende taotluste kohta otsuse kirjaliku menetluse teel.

| (9) | On asjakohane määrata kindlaks seisukoht, mis võetakse kokkuleppeosaliste otsuse kohta liidu nimel, ning seisukoht, mis võetakse sektorileppe osaliste otsuse kohta liidu nimel, sest mõlemad kavandatud otsused on liidule määruse (EL) nr 1233/2011 artikli 2 kohaselt siduvad, |
| --- | --- |

(9)

On asjakohane määrata kindlaks seisukoht, mis võetakse kokkuleppeosaliste otsuse kohta liidu nimel, ning seisukoht, mis võetakse sektorileppe osaliste otsuse kohta liidu nimel, sest mõlemad kavandatud otsused on liidule määruse (EL) nr 1233/2011 artikli 2 kohaselt siduvad,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Seisukoht, mille võtavad liidu nimel riiklikult toetatava ekspordikrediidi kokkuleppe osalised kirjaliku menetluse teel seoses Ühendkuningriigi taotlusega saada kokkuleppe osaliseks, on toetada seda taotlust.

2.   Seisukoht, mille võtavad liidu nimel tsiviilõhusõidukite ekspordikrediidi sektorileppe osalised kirjaliku menetluse teel seoses Ühendkuningriigi taotlusega saada sektorileppe osaliseks, on toetada seda taotlust.

Artikkel 2

Käesoleva otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 7. juuni 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

F. VAN DUNEM

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1233/2011, mis käsitleb riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suuniste rakendamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2001/76/EÜ ja 2001/77/EÜ (ELT L 326, 8.12.2011, lk 45).

1

(2)  Nõukogu 30. jaanuari 2020. aasta otsus (EL) 2020/135 Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu sõlmimise kohta (ELT L 29, 31.1.2020, lk 1).

2

---

| 9.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 203/14 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 203/14

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/927,

31. mai 2021,

millega määratakse kindlaks ühtne sektoriülene paranduskoefitsient lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamise kohandamiseks ajavahemikul 2021–2025

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 3745 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse komisjoni 19. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/331, (1) millega määratakse kindlaks üleliidulised üleminekueeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a kohaste lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamiseks ühtlustatud viisil, eelkõige selle artikli 14 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (2) artikli 10a lõikes 5, artikli 10a lõikes 5a ja artikli 10a lõikes 8 on sätestatud lubatud heitkoguse ühikute maksimaalne aastane kogus, mille alusel arvutatakse tasuta eraldatavad lubatud heitkoguse ühikud käitistele, mis ei ole hõlmatud kõnealuse direktiivi artikli 10a lõikega 3. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (2) artikli 10a lõikes 5, artikli 10a lõikes 5a ja artikli 10a lõikes 8 on sätestatud lubatud heitkoguse ühikute maksimaalne aastane kogus, mille alusel arvutatakse tasuta eraldatavad lubatud heitkoguse ühikud käitistele, mis ei ole hõlmatud kõnealuse direktiivi artikli 10a lõikega 3.

| (2) | Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõikes 5 sätestatud tasuta eraldatavate lubatud heitkoguse ühikute maksimumkogust, millest on lahutatud artikli 10a lõikes 8 osutatud kogus, ja võttes vajaduse korral arvesse kõnealuse direktiivi artikli 10a lõikes 5a sätestatud lisakogust, ei tohiks ületada, et järgida direktiivi 2003/87/EÜ artiklis 10 sätestatud enampakkumisel müüdavat osa. Selleks et lubatud heitkoguse ühikute aastast maksimumkogust ei ületataks, kasutatakse vastavalt vajadusele iga-aastast sektoriülest paranduskoefitsienti, millega vähendatakse ühetaoliselt eraldatavate lubatud heitkoguse ühikute kogust kõikide selliste käitiste puhul, millel on õigus saada tasuta lubatud heitkoguse ühikuid. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõikes 5 sätestatud tasuta eraldatavate lubatud heitkoguse ühikute maksimumkogust, millest on lahutatud artikli 10a lõikes 8 osutatud kogus, ja võttes vajaduse korral arvesse kõnealuse direktiivi artikli 10a lõikes 5a sätestatud lisakogust, ei tohiks ületada, et järgida direktiivi 2003/87/EÜ artiklis 10 sätestatud enampakkumisel müüdavat osa. Selleks et lubatud heitkoguse ühikute aastast maksimumkogust ei ületataks, kasutatakse vastavalt vajadusele iga-aastast sektoriülest paranduskoefitsienti, millega vähendatakse ühetaoliselt eraldatavate lubatud heitkoguse ühikute kogust kõikide selliste käitiste puhul, millel on õigus saada tasuta lubatud heitkoguse ühikuid.

| (3) | Delegeeritud määruse (EL) 2019/331 artikli 14 lõike 6 kohaselt määrab komisjon sektoriülese paranduskoefitsiendi kindlaks asjaomase eraldamisperioodi iga aasta kohta pärast seda, kui on teatatud esialgsetest asjakohaseks eraldamisperioodiks tasuta eraldatud aastakogustest. |
| --- | --- |

(3)

Delegeeritud määruse (EL) 2019/331 artikli 14 lõike 6 kohaselt määrab komisjon sektoriülese paranduskoefitsiendi kindlaks asjaomase eraldamisperioodi iga aasta kohta pärast seda, kui on teatatud esialgsetest asjakohaseks eraldamisperioodiks tasuta eraldatud aastakogustest.

| (4) | Sektoriülene paranduskoefitsient, mida kohaldatakse eraldamisperioodi 2021–2025 igal aastal käitiste suhtes, mida ei käsitata elektritootjatena ja mis ei ole uued osalejad, tuleks kindlaks määrata vastavalt esialgsele aastasele tasuta lubatud heitkoguse ühikute kogusele eraldamisperioodil, välja arvatud tasuta eraldatud lubatud heitkoguse ühikud käitistele, mille liikmesriigid on jätnud välja liidu heitkogustega kauplemise süsteemist (ELi HKS) vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 27 või 27a, ning sealhulgas tasuta lubatud heitkoguse ühikud, mis on eraldatud käitistele, mille liikmesriigid on lisanud kõnealuse direktiivi artikli 24 kohaselt. |
| --- | --- |

(4)

Sektoriülene paranduskoefitsient, mida kohaldatakse eraldamisperioodi 2021–2025 igal aastal käitiste suhtes, mida ei käsitata elektritootjatena ja mis ei ole uued osalejad, tuleks kindlaks määrata vastavalt esialgsele aastasele tasuta lubatud heitkoguse ühikute kogusele eraldamisperioodil, välja arvatud tasuta eraldatud lubatud heitkoguse ühikud käitistele, mille liikmesriigid on jätnud välja liidu heitkogustega kauplemise süsteemist (ELi HKS) vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 27 või 27a, ning sealhulgas tasuta lubatud heitkoguse ühikud, mis on eraldatud käitistele, mille liikmesriigid on lisanud kõnealuse direktiivi artikli 24 kohaselt.

| (5) | 2021. aastal on direktiivi 2003/87/EÜ artiklis 9 osutatud liidu lubatud heitkoguse ühikute üldkogus 1 571 583 007, nagu on sätestatud komisjoni otsuse (EL) 2020/1722 (3) artiklis 1. Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõike 1 esimese ja teise lõigu kohaselt arvutati artikli 10a lõikes 5 sätestatud maksimaalseks (aastaseks) koguseks 43 % 1 571 583 007-st ehk 675 780 693. Sellest kogusest (675 780 693 lubatud heitkoguse ühikut) tuleks igal aastal maha arvata 32 500 000 lubatud heitkoguse ühikut vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõikele 8, seega on 2021. aastaks maksimaalne lubatud heitkoguse ühikute kogus 643 280 693. Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõike 5a kohaselt kasutatakse lisaks kuni 3 % lubatud heitkoguse ühikute üldkogusest, mis kümneaastasel ajavahemikul 2021–2030 on 413 420 157, selleks, et suurendada maksimaalset saadaolevat kogust, kui delegeeritud määruse (EL) 2019/331 V lisas kindlaks määratud asjakohast tegurit kohaldades liikmesriikide ja EMP EFTA riikide poolt esitatud tasuta lubatud heitkoguse ühikute esialgsed aastased kogused käitise kohta ületavad direktiivi artikli 10a lõikes 5 osutatud maksimumkoguse. Antud juhul sellist ületamist ei toimunud. Seepärast peaks aasta sektoriülene paranduskoefitsient olema 100 %. |
| --- | --- |

(5)

2021. aastal on direktiivi 2003/87/EÜ artiklis 9 osutatud liidu lubatud heitkoguse ühikute üldkogus 1 571 583 007, nagu on sätestatud komisjoni otsuse (EL) 2020/1722 (3) artiklis 1. Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõike 1 esimese ja teise lõigu kohaselt arvutati artikli 10a lõikes 5 sätestatud maksimaalseks (aastaseks) koguseks 43 % 1 571 583 007-st ehk 675 780 693. Sellest kogusest (675 780 693 lubatud heitkoguse ühikut) tuleks igal aastal maha arvata 32 500 000 lubatud heitkoguse ühikut vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõikele 8, seega on 2021. aastaks maksimaalne lubatud heitkoguse ühikute kogus 643 280 693. Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõike 5a kohaselt kasutatakse lisaks kuni 3 % lubatud heitkoguse ühikute üldkogusest, mis kümneaastasel ajavahemikul 2021–2030 on 413 420 157, selleks, et suurendada maksimaalset saadaolevat kogust, kui delegeeritud määruse (EL) 2019/331 V lisas kindlaks määratud asjakohast tegurit kohaldades liikmesriikide ja EMP EFTA riikide poolt esitatud tasuta lubatud heitkoguse ühikute esialgsed aastased kogused käitise kohta ületavad direktiivi artikli 10a lõikes 5 osutatud maksimumkoguse. Antud juhul sellist ületamist ei toimunud. Seepärast peaks aasta sektoriülene paranduskoefitsient olema 100 %.

| (6) | 2021. aasta maksimumkogustest üle jäänud kasutamata lubatud heitkoguse ühikud tuleks teha kättesaadavaks järgmisel aastal, nimelt 2022. aastal. Seda loogikat tuleks jätkuvalt kohaldada ka jaotusperioodi 2021–2025 järgnevatel aastatel, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2019/331 artikli 2 punktis 15. |
| --- | --- |

(6)

2021. aasta maksimumkogustest üle jäänud kasutamata lubatud heitkoguse ühikud tuleks teha kättesaadavaks järgmisel aastal, nimelt 2022. aastal. Seda loogikat tuleks jätkuvalt kohaldada ka jaotusperioodi 2021–2025 järgnevatel aastatel, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2019/331 artikli 2 punktis 15.

| (7) | EMP EFTA riikides kohaldatakse direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõikes 5, artikli 10a lõikes 5a ja artikli 10a lõikes 8 sätestatud maksimumkoguseid, ühtlustatud jaotuseeskirju ja sektoriülest paranduskoefitsienti (4). Seepärast tuleb arvesse võtta aastatel 2021–2025 tasuta eraldatavate lubatud heitkoguse ühikute esialgseid iga-aastaseid koguseid, mis põhinevad EFTA järelevalveameti poolt vastuvõetud andmetel Islandi, Liechtensteini ja Norra osas. Põhjenduses 5 osutatud arvutused kajastavad seda vajadust, |
| --- | --- |

(7)

EMP EFTA riikides kohaldatakse direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõikes 5, artikli 10a lõikes 5a ja artikli 10a lõikes 8 sätestatud maksimumkoguseid, ühtlustatud jaotuseeskirju ja sektoriülest paranduskoefitsienti (4). Seepärast tuleb arvesse võtta aastatel 2021–2025 tasuta eraldatavate lubatud heitkoguse ühikute esialgseid iga-aastaseid koguseid, mis põhinevad EFTA järelevalveameti poolt vastuvõetud andmetel Islandi, Liechtensteini ja Norra osas. Põhjenduses 5 osutatud arvutused kajastavad seda vajadust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Iga aasta kohta eraldamisperioodil 2021–2025 on direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõike 5 ja artikli 10a lõike 5a kohase tasuta lubatud heitkoguse ühikute kohandamise ühtne sektoriülene paranduskoefitsient 100 %.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 31. mai 2021

Komisjoni nimel

juhtiv asepresident

Frans TIMMERMANS

---

(1)  
  ELT L 59, 27.2.2019, lk 8.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (ELT L 275, 25.10.2003, lk 32).

2

(3)  Komisjoni 16. novembri 2020. aasta otsus (EL) 2020/1722 ELi heitkogustega kauplemise süsteemis 2021. aastaks välja antavate liidu lubatud heitkoguse ühikute üldkoguse kohta (ELT L 386, 18.11.2020, lk 26).

3

(4)  EMP ühiskomitee 14. juuli 2020. aasta otsus nr 112/2020, millega muudetakse EMP lepingu XX (keskkonnateemalist) lisa. (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

4

Euroopa Liidu Teatajas

---

| 9.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 203/16 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 203/16

---

LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJATE OTSUS (EL) 2021/928,

2. juuni 2021,

millega nimetatakse ametisse Üldkohtu kohtunik

EUROOPA LIIDU LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 19,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 254 ja 255,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Üldkohtu 23 kohtuniku ametiaeg lõppes 31. augustini 2019. |
| --- | --- |

(1)

Üldkohtu 23 kohtuniku ametiaeg lõppes 31. augustini 2019.

| (2) | Sellega seoses on tehtud ettepanek nimetada Üldkohtu kohtuniku ametikohale Maja BRKAN. |
| --- | --- |

(2)

Sellega seoses on tehtud ettepanek nimetada Üldkohtu kohtuniku ametikohale Maja BRKAN.

| (3) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 255 alusel loodud komitee esitas pooldava arvamuse kõnealuse kandidaadi sobivuse kohta Üldkohtu kohtuniku ametikohale. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 255 alusel loodud komitee esitas pooldava arvamuse kõnealuse kandidaadi sobivuse kohta Üldkohtu kohtuniku ametikohale.

| (4) | Maja BRKAN tuleks nimetada Üldkohtu kohtunikuks käesoleva otsuse jõustumise kuupäevast kuni 31. augustini 2025, |
| --- | --- |

(4)

Maja BRKAN tuleks nimetada Üldkohtu kohtunikuks käesoleva otsuse jõustumise kuupäevast kuni 31. augustini 2025,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Maja BRKAN nimetatakse Üldkohtu kohtunikuks käesoleva otsuse jõustumise kuupäevast kuni 31. augustini 2025.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 2. juuni 2021

eesistuja

N. BRITO

---