# Az Európai Unió L 223/2021

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 223 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 64. évfolyam2021. június 22. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 223

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

64. évfolyam2021. június 22.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/1003 végrehajtási határozata (2021. június 18.) az (EU) 2019/2152 európai parlamenti és tanácsi rendeletben és az (EU) 2020/1197 bizottsági végrehajtási rendeletben előírt statisztikai adattovábbítási kötelezettségek tekintetében egyes tagállamoknak engedélyezett eltérésekről
  (az értesítés a C(2021) 4237. számú dokumentummal történt) | 1 |
| | | AJÁNLÁSOK |
| | * | A Tanács (EU) 2021/1004 ajánlása (2021. június 14.) az európai gyermekgarancia létrehozásáról | 14 |
| | | BELSŐ SZABÁLYZATOK ÉS ELJÁRÁSI SZABÁLYZATOK |
| | * | A Számvevőszék 42-2021. sz. határozata (2021. május 20.) az Európai Számvevőszék tevékenységei keretében végzett személyesadat-feldolgozással kapcsolatban az érintettek egyes jogainak korlátozására vonatkozó belső szabályok elfogadásáról | 24 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2021/1003 végrehajtási határozata (2021. június 18.) az (EU) 2019/2152 európai parlamenti és tanácsi rendeletben és az (EU) 2020/1197 bizottsági végrehajtási rendeletben előírt statisztikai adattovábbítási kötelezettségek tekintetében egyes tagállamoknak engedélyezett eltérésekről
  (az értesítés a C(2021) 4237. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2021) 4237. számú dokumentummal történt)

1

AJÁNLÁSOK

*

A Tanács (EU) 2021/1004 ajánlása (2021. június 14.) az európai gyermekgarancia létrehozásáról

14

BELSŐ SZABÁLYZATOK ÉS ELJÁRÁSI SZABÁLYZATOK

*

A Számvevőszék 42-2021. sz. határozata (2021. május 20.) az Európai Számvevőszék tevékenységei keretében végzett személyesadat-feldolgozással kapcsolatban az érintettek egyes jogainak korlátozására vonatkozó belső szabályok elfogadásáról

24

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

HATÁROZATOK

| 2021.6.22. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 223/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.22.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 223/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1003 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2021. június 18.)

az (EU) 2019/2152 európai parlamenti és tanácsi rendeletben és az (EU) 2020/1197 bizottsági végrehajtási rendeletben előírt statisztikai adattovábbítási kötelezettségek tekintetében egyes tagállamoknak engedélyezett eltérésekről

(az értesítés a C(2021) 4237. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol, a dán, az észt, a finn, a francia, a görög, a holland, a német, az olasz, a portugál, a spanyol, a svéd és a szlovák nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az európai vállalkozásstatisztikáról, valamint tíz, a vállalkozásstatisztika területét szabályozó jogi aktus hatályon kívül helyezéséről szóló, 2019. november 27-i (EU) 2019/2152 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 24. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2019/2152 rendelet 24. cikkének (1) bekezdésével összhangban Belgium, Dánia, Észtország, Írország, Spanyolország, Olaszország, Ciprus, Hollandia, Ausztria, Portugália, Szlovákia és Finnország az említett rendelet és az (EU) 2020/1197 bizottsági végrehajtási rendelet (2) hatálybalépésétől számított három hónapon belül megfelelően indokolt eltérés iránti kérelmet nyújtott be. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2019/2152 rendelet 24. cikkének (1) bekezdésével összhangban Belgium, Dánia, Észtország, Írország, Spanyolország, Olaszország, Ciprus, Hollandia, Ausztria, Portugália, Szlovákia és Finnország az említett rendelet és az (EU) 2020/1197 bizottsági végrehajtási rendelet (2) hatálybalépésétől számított három hónapon belül megfelelően indokolt eltérés iránti kérelmet nyújtott be.

| (2) | A Bizottságnak nyújtott információk alapján úgy tűnik, hogy a felsorolt tagállamok eltérés iránti kérelmét indokolják az (EU) 2019/2152 rendeletben és az (EU) 2020/1197 bizottsági végrehajtási rendeletben foglalt követelmények teljesítésével kapcsolatban a nemzeti statisztikai rendszerükben szükséges jelentős kiigazítások. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottságnak nyújtott információk alapján úgy tűnik, hogy a felsorolt tagállamok eltérés iránti kérelmét indokolják az (EU) 2019/2152 rendeletben és az (EU) 2020/1197 bizottsági végrehajtási rendeletben foglalt követelmények teljesítésével kapcsolatban a nemzeti statisztikai rendszerükben szükséges jelentős kiigazítások.

| (3) | Belgium, Dánia, Észtország, Írország, Spanyolország, Olaszország, Ciprus, Hollandia, Ausztria, Portugália, Szlovákia és Finnország számára engedélyezni kell a kért eltéréseket. |
| --- | --- |

(3)

Belgium, Dánia, Észtország, Írország, Spanyolország, Olaszország, Ciprus, Hollandia, Ausztria, Portugália, Szlovákia és Finnország számára engedélyezni kell a kért eltéréseket.

| (4) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 7. cikkével létrehozott Az Európai Statisztikai Rendszer Bizottsága véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 7. cikkével létrehozott Az Európai Statisztikai Rendszer Bizottsága véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Bizottság a mellékletben felsorolt tagállamok számára engedélyezi a mellékletben meghatározott, az (EU) 2019/2152 rendelettől és az (EU) 2020/1197 bizottsági végrehajtási rendelettől való eltéréseket.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Belga Királyság, a Dán Királyság, az Észt Köztársaság, Írország, a Spanyol Királyság, az Olasz Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Portugál Köztársaság, a Szlovák Köztársaság és a Finn Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2021. június 18-án.

a Bizottság részéről

Paolo GENTILONI

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 327., 2019.12.17., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2020/1197 végrehajtási rendelete (2020. július 30.) az európai vállalkozásstatisztikáról, valamint tíz, a vállalkozásstatisztika területét szabályozó jogi aktus hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2019/2152 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti technikai előírások és szabályok meghatározásáról (HL L 271., 2020.8.18., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 223/2009/EK rendelete (2009. március 11.) az európai statisztikákról és a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala részére történő továbbításáról szóló 1101/2008/EK, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet, a közösségi statisztikákról szóló 322/97/EK tanácsi rendelet és az Európai Közösségek statisztikai programbizottságának létrehozásáról szóló 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 87., 2009.3.31., 164. o.).

3

---

MELLÉKLET

Eltérések az (EU) 2019/2152 rendelettől

ÍRORSZÁG

| Érintett melléklet/táblázat | Az eltérés engedélyezett időtartama | Az engedélyezett eltérés tartalma |
| --- | --- | --- |
| II. melléklet: A témák gyakorisága, vonatkozási időszaka és statisztikai egysége
  1. terület: Rövid távú vállalkozásstatisztikák
  Téma: Eredmények és teljesítmény | 3 év (2021 januárjától 2023 decemberéig) | Az „Eredmények és teljesítmény” témán belüli „140101. Termelés (volumen)” változó összeállítása a NACE F nemzetgazdasági ág tekintetében havi helyett negyedéves gyakorisággal |

Érintett melléklet/táblázat

Az eltérés engedélyezett időtartama

Az engedélyezett eltérés tartalma

II. melléklet: A témák gyakorisága, vonatkozási időszaka és statisztikai egysége

1. terület: Rövid távú vállalkozásstatisztikák

Téma: Eredmények és teljesítmény

3 év (2021 januárjától 2023 decemberéig)

Az „Eredmények és teljesítmény” témán belüli „140101. Termelés (volumen)” változó összeállítása a NACE F nemzetgazdasági ág tekintetében havi helyett negyedéves gyakorisággal

Eltérések az (EU) 2020/1197 bizottsági végrehajtási rendelettől

BELGIUM

| Érintett melléklet/táblázat | Az eltérés engedélyezett időtartama | Az engedélyezett eltérés tartalma |
| --- | --- | --- |
| I. melléklet B. rész, 7. táblázat
  Az értékesítési volumenre vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák | 3 év (2021 januárjától 2023 decemberéig) | A „140201. Értékesítési volumen” változóra vonatkozó havi adatokat a 2021 januárjától 2023 decemberéig tartó időszak vonatkozásában a következő bontások esetében 2024. március 31-ig kell továbbítani: NACE G nemzetgazdasági ág, NACE G45 és G46 ágazatok és alágazataik. |
| I. melléklet B. rész, 8. táblázat
  A nettó árbevételre (érték) vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák | 3 év (2021 januárjától 2023 decemberéig) | A „140301. Nettó árbevétel (érték)” változóra vonatkozó havi adatokat a 2021 januárjától 2023 decemberéig tartó időszak vonatkozásában a következő bontások esetében 2024. március 31-ig kell továbbítani: NACE G nemzetgazdasági ág, NACE G45 és G46 ágazatok és alágazataik.
  Az eltérés időtartama alatt a NACE G45 és G46 ágazatok esetében a nettó árbevételre vonatkozó negyedéves adatokat a 2021 első negyedévétől 2023 negyedik negyedévéig tartó időszak vonatkozásában az 1165/98/EK rendelet (1) követelményeivel összhangban továbbra is továbbítani kell. |

Érintett melléklet/táblázat

Az eltérés engedélyezett időtartama

Az engedélyezett eltérés tartalma

I. melléklet B. rész, 7. táblázat

Az értékesítési volumenre vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák

3 év (2021 januárjától 2023 decemberéig)

A „140201. Értékesítési volumen” változóra vonatkozó havi adatokat a 2021 januárjától 2023 decemberéig tartó időszak vonatkozásában a következő bontások esetében 2024. március 31-ig kell továbbítani: NACE G nemzetgazdasági ág, NACE G45 és G46 ágazatok és alágazataik.

I. melléklet B. rész, 8. táblázat

A nettó árbevételre (érték) vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák

3 év (2021 januárjától 2023 decemberéig)

A „140301. Nettó árbevétel (érték)” változóra vonatkozó havi adatokat a 2021 januárjától 2023 decemberéig tartó időszak vonatkozásában a következő bontások esetében 2024. március 31-ig kell továbbítani: NACE G nemzetgazdasági ág, NACE G45 és G46 ágazatok és alágazataik.

Az eltérés időtartama alatt a NACE G45 és G46 ágazatok esetében a nettó árbevételre vonatkozó negyedéves adatokat a 2021 első negyedévétől 2023 negyedik negyedévéig tartó időszak vonatkozásában az 1165/98/EK rendelet (1) követelményeivel összhangban továbbra is továbbítani kell.

DÁNIA

| Érintett melléklet/táblázat | Az eltérés engedélyezett időtartama | Az engedélyezett eltérés tartalma |
| --- | --- | --- |
| I. melléklet B. rész, 5. táblázat
  A termelői árakra vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák | 2 év (2021 első negyedévétől 2022 negyedik negyedévéig) | A „130201. Termelői árak” változóra vonatkozóan nem kell negyedéves adatokat továbbítani a NACE N82 ágazat esetében. |
| I. melléklet B. rész, 6. táblázat
  A termelésre (volumen) vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák | 3 év (2021 januárjától 2023 decemberéig) | A „140101. Termelés (volumen)” változó vonatkozásában a NACE F nemzetgazdasági ág esetében az adattovábbítási határidő T + 2 hónap. |

Érintett melléklet/táblázat

Az eltérés engedélyezett időtartama

Az engedélyezett eltérés tartalma

I. melléklet B. rész, 5. táblázat

A termelői árakra vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák

2 év (2021 első negyedévétől 2022 negyedik negyedévéig)

A „130201. Termelői árak” változóra vonatkozóan nem kell negyedéves adatokat továbbítani a NACE N82 ágazat esetében.

I. melléklet B. rész, 6. táblázat

A termelésre (volumen) vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák

3 év (2021 januárjától 2023 decemberéig)

A „140101. Termelés (volumen)” változó vonatkozásában a NACE F nemzetgazdasági ág esetében az adattovábbítási határidő T + 2 hónap.

ÉSZTORSZÁG

| Érintett melléklet/táblázat | Az eltérés engedélyezett időtartama | Az engedélyezett eltérés tartalma |
| --- | --- | --- |
| I. melléklet B. rész, 5. táblázat
  A termelői árakra vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák | 1 év (2021 első negyedévétől 2021 negyedik negyedévéig) | A „130201. Termelői árak” változóra vonatkozóan nem kell negyedéves adatokat továbbítani a NACE L nemzetgazdasági ág és L68 és N82 ágazatok esetében. |
| I. melléklet B. rész, 10. táblázat
  A vállalkozások tevékenységére vonatkozó országos szintű vállalkozásstatisztikák | 2 év (2021 és 2022) | Nem kell adatokat továbbítani a következő változókra vonatkozóan: | „220103. Teljes munkaidősre átszámított alkalmazotti létszám”; |

Érintett melléklet/táblázat

Az eltérés engedélyezett időtartama

Az engedélyezett eltérés tartalma

I. melléklet B. rész, 5. táblázat

A termelői árakra vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák

1 év (2021 első negyedévétől 2021 negyedik negyedévéig)

A „130201. Termelői árak” változóra vonatkozóan nem kell negyedéves adatokat továbbítani a NACE L nemzetgazdasági ág és L68 és N82 ágazatok esetében.

I. melléklet B. rész, 10. táblázat

A vállalkozások tevékenységére vonatkozó országos szintű vállalkozásstatisztikák

2 év (2021 és 2022)

Nem kell adatokat továbbítani a következő változókra vonatkozóan:

„220103. Teljes munkaidősre átszámított alkalmazotti létszám”;

| | „220201. Az alkalmazottak által ledolgozott munkaórák száma”; |
| --- | --- |

„220201. Az alkalmazottak által ledolgozott munkaórák száma”;

| | „240101. Áruk és szolgáltatások beszerzése összesen”; |
| --- | --- |

„240101. Áruk és szolgáltatások beszerzése összesen”;

| | „250101. Nettó árbevétel”; |
| --- | --- |

„250101. Nettó árbevétel”;

| | „250301. Kibocsátás értéke”; |
| --- | --- |

„250301. Kibocsátás értéke”;

| | „250401. Hozzáadott érték”; valamint |
| --- | --- |

„250401. Hozzáadott érték”; valamint

| | „250501. Bruttó üzemi eredmény” |
| --- | --- |

„250501. Bruttó üzemi eredmény”

a következő bontások esetében: NACE K nemzetgazdasági ág, K66 ágazat, K64.2, K64.3, K64.9 alágazat, K64.20, K64.30 szakágazat.

I. melléklet B. rész, 11. táblázat

A vállalkozások tevékenységére vonatkozó országos szintű vállalkozásstatisztikák méretkategória vagy jogi forma szerinti bontásban

2 év (2021 és 2022)

A „250101. Nettó árbevétel” és a „250401. Hozzáadott érték” változóra vonatkozóan nem kell méretkategória szerinti bontású adatokat továbbítani a következő bontások esetében: K66 ágazat, K64.2, K64.3, K64.9 alágazat.

I. melléklet B. rész, 14. táblázat

A vállalkozásokra vonatkozó országos szintű vállalkozásstatisztikák a végső irányítás országa szerint

2 év (2021 és 2022)

A következő változókra vonatkozó, a végső irányítást gyakorló gazdasági egység rezidensi besorolása szerinti bontású adatok:

| | „240101. Áruk és szolgáltatások beszerzése összesen”; |
| --- | --- |

„240101. Áruk és szolgáltatások beszerzése összesen”;

| | „240102. Viszonteladásra szánt áruk és szolgáltatások beszerzése”; |
| --- | --- |

„240102. Viszonteladásra szánt áruk és szolgáltatások beszerzése”;

| | „240301. Külföldi irányítású vállalkozások áru- és szolgáltatásbeszerzése összesen”; |
| --- | --- |

„240301. Külföldi irányítású vállalkozások áru- és szolgáltatásbeszerzése összesen”;

| | „240302. Külföldi irányítású vállalkozások viszonteladásra szánt áru- és szolgáltatásbeszerzése”; |
| --- | --- |

„240302. Külföldi irányítású vállalkozások viszonteladásra szánt áru- és szolgáltatásbeszerzése”;

| | „250101. Nettó árbevétel”; |
| --- | --- |

„250101. Nettó árbevétel”;

| | „250301. Kibocsátás értéke”; |
| --- | --- |

„250301. Kibocsátás értéke”;

| | „250401. Hozzáadott érték”; |
| --- | --- |

„250401. Hozzáadott érték”;

| | „250601. Külföldi irányítású vállalkozások nettó árbevétele”; |
| --- | --- |

„250601. Külföldi irányítású vállalkozások nettó árbevétele”;

| | „250701. Külföldi irányítású vállalkozások kibocsátása”; valamint |
| --- | --- |

„250701. Külföldi irányítású vállalkozások kibocsátása”; valamint

| | „250801. Külföldi irányítású vállalkozások hozzáadott értéke” |
| --- | --- |

„250801. Külföldi irányítású vállalkozások hozzáadott értéke”

a NACE K nemzetgazdasági ág és a NACE K nemzetgazdasági ágat tartalmazó speciális aggregátumok esetében nem tartalmazzák a K66 ágazatot és a K64.2, K64.3, K64.9 alágazatot.

I. melléklet B. rész, 21. táblázat

A vállalkozások beszerzéseire vonatkozó országos szintű vállalkozásstatisztikák

2 év (2021 és 2022)

Nem kell adatokat továbbítani a „240103. A kölcsönzött munkavállalókon keresztül nyújtott szolgáltatások költségei” változóra vonatkozóan a következő bontásokban: NACE K nemzetgazdasági ág, K64, K65, K66 ágazat, K64.1, K64.2, K64.3, K64.9, K65.1, K65.2, K65.3 alágazat és K64.11, K64.19, K65.11, K65.12, K65.20 és K65.30 szakágazat.

I. melléklet B. rész, 33. táblázat

A nemzetközi tevékenységekre vonatkozó statisztikák – az adatszolgáltató ország rezidens gazdasági egységei által irányított külföldi vállalkozások

3 év (2021, 2022 és 2023)

Nem kell adatokat továbbítani a következő változókra vonatkozóan:

| | „410101. Az adatszolgáltató ország gazdasági egységeinek végső irányítása alá tartozó külföldi vállalkozások száma”; |
| --- | --- |

„410101. Az adatszolgáltató ország gazdasági egységeinek végső irányítása alá tartozó külföldi vállalkozások száma”;

| | „420101. Az alkalmazottak és az önálló vállalkozók létszáma az adatszolgáltató ország gazdasági egységeinek végső irányítása alá tartozó külföldi vállalkozásokban”; valamint |
| --- | --- |

„420101. Az alkalmazottak és az önálló vállalkozók létszáma az adatszolgáltató ország gazdasági egységeinek végső irányítása alá tartozó külföldi vállalkozásokban”; valamint

| | „440101. Nettó árbevétel az adatszolgáltató ország gazdasági egységeinek végső irányítása alá tartozó külföldi vállalkozásoknál” |
| --- | --- |

„440101. Nettó árbevétel az adatszolgáltató ország gazdasági egységeinek végső irányítása alá tartozó külföldi vállalkozásoknál”

a következő földrajzi bontások szerint: Geo 2. szint és Geo 3. szint „Az adatszolgáltató ország gazdasági egységeinek végső irányítása alá tartozó, uniós tagállambeli külföldi vállalkozások” vonatkozásában.

ÍRORSZÁG

| Érintett melléklet/táblázat | Az eltérés engedélyezett időtartama | Az engedélyezett eltérés tartalma |
| --- | --- | --- |
| I. melléklet B. rész, 1. táblázat
  A vállalkozássokaságra vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák | 1 év (2021 első negyedévétől 2021 negyedik negyedévéig) | Nem kell negyedéves adatokat továbbítani a „110102. Csődök” változóra vonatkozóan. |
| I. melléklet B. rész, 5. táblázat
  A termelői árakra vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák | 2 év (2021 első negyedévétől 2022 negyedik negyedévéig) | Nem kell negyedéves adatokat továbbítani a „130201. Termelői árak” változóra vonatkozóan a NACE J59 és M74 ágazatok esetében. |

Érintett melléklet/táblázat

Az eltérés engedélyezett időtartama

Az engedélyezett eltérés tartalma

I. melléklet B. rész, 1. táblázat

A vállalkozássokaságra vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák

1 év (2021 első negyedévétől 2021 negyedik negyedévéig)

Nem kell negyedéves adatokat továbbítani a „110102. Csődök” változóra vonatkozóan.

I. melléklet B. rész, 5. táblázat

A termelői árakra vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák

2 év (2021 első negyedévétől 2022 negyedik negyedévéig)

Nem kell negyedéves adatokat továbbítani a „130201. Termelői árak” változóra vonatkozóan a NACE J59 és M74 ágazatok esetében.

SPANYOLORSZÁG

| Érintett melléklet/táblázat | Az eltérés engedélyezett időtartama | Az engedélyezett eltérés tartalma |
| --- | --- | --- |
| I. melléklet B. rész, 7. táblázat
  Az értékesítési volumenre vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák | 3 év (2021 januárjától 2023 decemberéig) | A „140201. Értékesítési volumen” változóra vonatkozó havi adatokat a 2021 januárjától 2023 decemberéig tartó időszak vonatkozásában a következő bontások esetében 2024. március 31-ig kell továbbítani: NACE G nemzetgazdasági ág, G45, G46 ágazat, G451, G452, G453, G454, G461, G462, G463, G464, G465, G466, G467, G469, G471, G474, G475, G476, G477, G478 és G479 alágazat.
  Az eltérés időtartama alatt a NACE G47 ágazat esetében a havi adatokat a 2021 januárjától 2023 decemberéig tartó időszak vonatkozásában az 1165/98/EK rendeletben meghatározott tevékenység szerinti bontásban továbbítani kell. |
| I. melléklet B. rész, 8. táblázat
  A nettó árbevételre (érték) vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák | 3 év (2021 januárjától 2023 decemberéig) | A „140301. Nettó árbevétel” változóra vonatkozó havi adatokat a 2021 januárjától 2023 decemberéig tartó időszak vonatkozásában a következő bontások esetében 2024. március 31-ig kell továbbítani: NACE G451, G452, G453, G454, G471, G474, G475, G476, G477, G478 és G479 alágazat.
  Az eltérés időtartama alatt:






  — | a NACE G45 és G46 ágazatok esetében a negyedéves adatokat a 2021 első negyedévétől 2023 negyedik negyedévéig tartó időszak vonatkozásában az 1165/98/EK rendelet követelményeivel összhangban továbbra is továbbítani kell, valamint |

Érintett melléklet/táblázat

Az eltérés engedélyezett időtartama

Az engedélyezett eltérés tartalma

I. melléklet B. rész, 7. táblázat

Az értékesítési volumenre vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák

3 év (2021 januárjától 2023 decemberéig)

A „140201. Értékesítési volumen” változóra vonatkozó havi adatokat a 2021 januárjától 2023 decemberéig tartó időszak vonatkozásában a következő bontások esetében 2024. március 31-ig kell továbbítani: NACE G nemzetgazdasági ág, G45, G46 ágazat, G451, G452, G453, G454, G461, G462, G463, G464, G465, G466, G467, G469, G471, G474, G475, G476, G477, G478 és G479 alágazat.

Az eltérés időtartama alatt a NACE G47 ágazat esetében a havi adatokat a 2021 januárjától 2023 decemberéig tartó időszak vonatkozásában az 1165/98/EK rendeletben meghatározott tevékenység szerinti bontásban továbbítani kell.

I. melléklet B. rész, 8. táblázat

A nettó árbevételre (érték) vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák

3 év (2021 januárjától 2023 decemberéig)

A „140301. Nettó árbevétel” változóra vonatkozó havi adatokat a 2021 januárjától 2023 decemberéig tartó időszak vonatkozásában a következő bontások esetében 2024. március 31-ig kell továbbítani: NACE G451, G452, G453, G454, G471, G474, G475, G476, G477, G478 és G479 alágazat.

Az eltérés időtartama alatt:

—

a NACE G45 és G46 ágazatok esetében a negyedéves adatokat a 2021 első negyedévétől 2023 negyedik negyedévéig tartó időszak vonatkozásában az 1165/98/EK rendelet követelményeivel összhangban továbbra is továbbítani kell, valamint

| — | a NACE G47 ágazat esetében a havi adatokat a 2021 januárjától 2023 decemberéig tartó időszak vonatkozásában az 1165/98/EK rendeletben meghatározott tevékenység szerinti bontásban továbbítani kell. |
| --- | --- |

—

a NACE G47 ágazat esetében a havi adatokat a 2021 januárjától 2023 decemberéig tartó időszak vonatkozásában az 1165/98/EK rendeletben meghatározott tevékenység szerinti bontásban továbbítani kell.

OLASZORSZÁG

| Érintett melléklet/táblázat | Az eltérés engedélyezett időtartama | Az engedélyezett eltérés tartalma |
| --- | --- | --- |
| I. melléklet B. rész, 5. táblázat
  A termelői árakra vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák | 2 év (2021 első negyedévétől 2022 negyedik negyedévéig) | Nem kell negyedéves adatokat továbbítani a „130201. Termelői árak” változóra vonatkozóan a NACE J58, L68, M74, N79, N82 ágazatok esetében. |
| I. melléklet B. rész, 7. táblázat
  Az értékesítési volumenre vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák | 3 év (2021 januárjától 2023 decemberéig) | A „140201. Értékesítési volumen” változóra vonatkozó havi adatokat a 2021 januárjától 2023 decemberéig tartó időszak vonatkozásában a következő bontások esetében 2024. március 31-ig kell továbbítani: NACE G nemzetgazdasági ág, NACE G45 és G46 ágazatok és alágazataik. |
| I. melléklet B. rész, 8. táblázat
  A nettó árbevételre (érték) vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák | 3 év (2021 januárjától 2023 decemberéig) | A „140301. Nettó árbevétel (érték)” változóra vonatkozó havi adatokat a 2021 januárjától 2023 decemberéig tartó időszak vonatkozásában a következő bontások esetében 2024. március 31-ig kell továbbítani: NACE G nemzetgazdasági ág, NACE G45 és G46 ágazatok és alágazataik.
  Az eltérés időtartama alatt a NACE G45 és G46 ágazatok esetében a negyedéves adatokat a 2021 első negyedévétől 2023 negyedik negyedévéig tartó időszak vonatkozásában az 1165/98/EK rendelet követelményeivel összhangban továbbra is továbbítani kell. |

Érintett melléklet/táblázat

Az eltérés engedélyezett időtartama

Az engedélyezett eltérés tartalma

I. melléklet B. rész, 5. táblázat

A termelői árakra vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák

2 év (2021 első negyedévétől 2022 negyedik negyedévéig)

Nem kell negyedéves adatokat továbbítani a „130201. Termelői árak” változóra vonatkozóan a NACE J58, L68, M74, N79, N82 ágazatok esetében.

I. melléklet B. rész, 7. táblázat

Az értékesítési volumenre vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák

3 év (2021 januárjától 2023 decemberéig)

A „140201. Értékesítési volumen” változóra vonatkozó havi adatokat a 2021 januárjától 2023 decemberéig tartó időszak vonatkozásában a következő bontások esetében 2024. március 31-ig kell továbbítani: NACE G nemzetgazdasági ág, NACE G45 és G46 ágazatok és alágazataik.

I. melléklet B. rész, 8. táblázat

A nettó árbevételre (érték) vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák

3 év (2021 januárjától 2023 decemberéig)

A „140301. Nettó árbevétel (érték)” változóra vonatkozó havi adatokat a 2021 januárjától 2023 decemberéig tartó időszak vonatkozásában a következő bontások esetében 2024. március 31-ig kell továbbítani: NACE G nemzetgazdasági ág, NACE G45 és G46 ágazatok és alágazataik.

Az eltérés időtartama alatt a NACE G45 és G46 ágazatok esetében a negyedéves adatokat a 2021 első negyedévétől 2023 negyedik negyedévéig tartó időszak vonatkozásában az 1165/98/EK rendelet követelményeivel összhangban továbbra is továbbítani kell.

CIPRUS

| Érintett melléklet/táblázat | Az eltérés engedélyezett időtartama | Az engedélyezett eltérés tartalma |
| --- | --- | --- |
| I. melléklet B. rész, 1. táblázat
  A vállalkozássokaságra vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák | 3 év (2021 első negyedévétől 2023 negyedik negyedévéig) | A „110101. Cégbejegyzések” és a „110102. Csődök” változó esetében az adattovábbítási határidő T + 120 nap, a következő kivétellel: a „110102. Csődök” változó esetében az „ipar, építőipar és szolgáltatások (kivéve a közigazgatást, a védelmet, a kötelező társadalombiztosítást, az érdekképviseletet, a háztartás munkaadói tevékenységét és a területen kívüli szervezeteket)” speciális aggregátum továbbítási határideje T + 40 nap. |
| I. melléklet B. rész, 5. táblázat
  A termelői árakra vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák | 2 év (2021 első negyedévétől 2022 negyedik negyedévéig) | A „130201. Termelői árak” változóra vonatkozóan nem kell negyedéves adatokat továbbítani a NACE L nemzetgazdasági ág esetében. |
| I. melléklet B. rész, 5. táblázat
  A termelői árakra vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák | 2 év (2021 első negyedévétől 2022 negyedik negyedévéig) | A „130201. Termelői árak” változónak a következő aggregátum és bontások esetében a Business-to-All (B2All) mutatók helyett csak a vállalkozások közötti (B2B) kapcsolatokra vonatkozó mutatókon kell alapulnia: NACE H+I+J+L+M(a M701, M72 és M75 kivételével)+N nemzetgazdasági ágak aggregátuma, NACE H, I, J, M (az M701, M72 és M75 kivételével) és N nemzetgazdasági ágak és ágazataik. |
| I. melléklet B. rész, 6. táblázat
  A termelésre (volumen) vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák | 2 év (2021 januárjától 2022 decemberéig) | A „140101. Termelés (volumen)” változóra vonatkozóan nem kell havi adatokat továbbítani a NACE H, I, J, L, M (az M701, M72 és M75 kivételével) és N nemzetgazdasági ágak és ágazataik esetében. |
| I. melléklet B. rész, 6. táblázat
  A termelésre (volumen) vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák | 3 év (2021 januárjától 2023 decemberéig) | A „140101. Termelés (volumen)” változó vonatkozásában a NACE B, C, D (a D353 kivételével) nemzetgazdasági ág esetében az adattovábbítási határidő T + 1 hónap + 25 nap. |
| I. melléklet B. rész, 7. táblázat
  Az értékesítési volumenre vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák | 3 év (2021 januárjától 2023 decemberéig) | A „140201. Értékesítési volumen” változóra vonatkozó havi adatokat a 2021 januárjától 2023 decemberéig tartó időszak vonatkozásában a következő bontások esetében 2024. március 31-ig kell továbbítani: NACE G nemzetgazdasági ág, valamint G45 és G46 ágazat. |
| I. melléklet B. rész, 8. táblázat
  A nettó árbevételre (érték) vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák | 3 év (2021 januárjától 2023 decemberéig) | A „140301. Nettó árbevétel (érték)” változóra vonatkozó havi adatokat a 2021 januárjától 2023 decemberéig tartó időszak vonatkozásában a következő bontások esetében 2024. március 31-ig kell továbbítani: NACE G nemzetgazdasági ág, valamint G45 és G46 ágazat.
  Az eltérés időtartama alatt a NACE G45 és G46 ágazatok esetében a negyedéves adatokat a 2021 első negyedévétől 2023 negyedik negyedévéig tartó időszak vonatkozásában az 1165/98/EK rendelet követelményeivel összhangban továbbra is továbbítani kell. |
| I. melléklet B. rész, 8. táblázat
  A nettó árbevételre (érték) vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák | 2 év (2021 januárjától 2022 decemberéig) | A „140301 Nettó árbevétel (érték)” változóra vonatkozóan nem kell havi adatokat továbbítani a NACE H, I, J, M (az M701, M72 és M75 kivételével) és N nemzetgazdasági ágak és ágazataik esetében.
  Az eltérés időtartama alatt a NACE H, I, J, M (az M701, M72 és M75 kivételével) és N nemzetgazdasági ágak és ágazataik esetében a negyedéves adatokat a 2021 első negyedévétől 2022 negyedik negyedévéig tartó időszak vonatkozásában az 1165/98/EK rendelet követelményeivel összhangban továbbra is továbbítani kell. |
| I. melléklet B. rész, 8. táblázat
  A nettó árbevételre (érték) vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák | 2 év (2021 januárjától 2022 decemberéig) | A „140301. Nettó árbevétel (érték)” változóra vonatkozóan nem kell havi adatokat továbbítani a NACE L nemzetgazdasági ág esetében. |
| I. melléklet B. rész, 38. táblázat
  Nemzetközi tevékenységekre vonatkozó statisztikák – Nemzetközi szolgáltatásnyújtás a szolgáltatásnyújtás módja szerint – éves adatok | Az alkalmazás első három éve a 38. táblázat szerinti 1., 2. és 3. sz. bontás esetében.
  Az 1. sz. bontás esetében az alkalmazás első éve: Y + 2 év, ahol Y az (EU) 2020/1197 bizottsági végrehajtási rendelet VI. mellékletének 1. szakaszában előírt, a szolgáltatásnyújtási módokra vonatkozó statisztikakészítési iránymutatás első kiadásának megjelenési éve.
  A 2. sz. bontás esetében az alkalmazás első éve: Z + 2 év, ahol Z az (EU) 2020/1197 bizottsági végrehajtási rendelet VI. mellékletének 1. szakaszában előírt, a szolgáltatásnyújtási módokra vonatkozó statisztikakészítési iránymutatás második kiadásának megjelenési éve.
  A 3. sz. bontás esetében az alkalmazás első éve: Z + 4 év, ahol Z az (EU) 2020/1197 bizottsági végrehajtási rendelet VI. melléklet 1. szakaszában előírt, a szolgáltatásnyújtási módokra vonatkozó statisztikakészítési iránymutatás második kiadásának megjelenési éve. | A „460101. Szolgáltatások importja és beszerzése” és a „460201. Szolgáltatások exportja és nyújtása” változóra vonatkozóan az alkalmazás első három vonatkozási éve vonatkozásában nem kell adatokat továbbítani az (EU) 2020/1197 rendelet I. melléklete B. részének 38. táblázatában meghatározott következő bontások esetében: 1. „Nemzetközi szolgáltatásnyújtás a szolgáltatásnyújtás módja és földrajzi megoszlása szerinti bontásban”; 2. „Nemzetközi szolgáltatásnyújtás a szolgáltatásnyújtás módja, terméktípus és földrajzi bontás szerint”; és 3. „Nemzetközi szolgáltatásnyújtás a szolgáltatásnyújtás módja, részletes terméktípus és földrajzi bontás szerint”. |

Érintett melléklet/táblázat

Az eltérés engedélyezett időtartama

Az engedélyezett eltérés tartalma

I. melléklet B. rész, 1. táblázat

A vállalkozássokaságra vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák

3 év (2021 első negyedévétől 2023 negyedik negyedévéig)

A „110101. Cégbejegyzések” és a „110102. Csődök” változó esetében az adattovábbítási határidő T + 120 nap, a következő kivétellel: a „110102. Csődök” változó esetében az „ipar, építőipar és szolgáltatások (kivéve a közigazgatást, a védelmet, a kötelező társadalombiztosítást, az érdekképviseletet, a háztartás munkaadói tevékenységét és a területen kívüli szervezeteket)” speciális aggregátum továbbítási határideje T + 40 nap.

I. melléklet B. rész, 5. táblázat

A termelői árakra vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák

2 év (2021 első negyedévétől 2022 negyedik negyedévéig)

A „130201. Termelői árak” változóra vonatkozóan nem kell negyedéves adatokat továbbítani a NACE L nemzetgazdasági ág esetében.

I. melléklet B. rész, 5. táblázat

A termelői árakra vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák

2 év (2021 első negyedévétől 2022 negyedik negyedévéig)

A „130201. Termelői árak” változónak a következő aggregátum és bontások esetében a Business-to-All (B2All) mutatók helyett csak a vállalkozások közötti (B2B) kapcsolatokra vonatkozó mutatókon kell alapulnia: NACE H+I+J+L+M(a M701, M72 és M75 kivételével)+N nemzetgazdasági ágak aggregátuma, NACE H, I, J, M (az M701, M72 és M75 kivételével) és N nemzetgazdasági ágak és ágazataik.

I. melléklet B. rész, 6. táblázat

A termelésre (volumen) vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák

2 év (2021 januárjától 2022 decemberéig)

A „140101. Termelés (volumen)” változóra vonatkozóan nem kell havi adatokat továbbítani a NACE H, I, J, L, M (az M701, M72 és M75 kivételével) és N nemzetgazdasági ágak és ágazataik esetében.

I. melléklet B. rész, 6. táblázat

A termelésre (volumen) vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák

3 év (2021 januárjától 2023 decemberéig)

A „140101. Termelés (volumen)” változó vonatkozásában a NACE B, C, D (a D353 kivételével) nemzetgazdasági ág esetében az adattovábbítási határidő T + 1 hónap + 25 nap.

I. melléklet B. rész, 7. táblázat

Az értékesítési volumenre vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák

3 év (2021 januárjától 2023 decemberéig)

A „140201. Értékesítési volumen” változóra vonatkozó havi adatokat a 2021 januárjától 2023 decemberéig tartó időszak vonatkozásában a következő bontások esetében 2024. március 31-ig kell továbbítani: NACE G nemzetgazdasági ág, valamint G45 és G46 ágazat.

I. melléklet B. rész, 8. táblázat

A nettó árbevételre (érték) vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák

3 év (2021 januárjától 2023 decemberéig)

A „140301. Nettó árbevétel (érték)” változóra vonatkozó havi adatokat a 2021 januárjától 2023 decemberéig tartó időszak vonatkozásában a következő bontások esetében 2024. március 31-ig kell továbbítani: NACE G nemzetgazdasági ág, valamint G45 és G46 ágazat.

Az eltérés időtartama alatt a NACE G45 és G46 ágazatok esetében a negyedéves adatokat a 2021 első negyedévétől 2023 negyedik negyedévéig tartó időszak vonatkozásában az 1165/98/EK rendelet követelményeivel összhangban továbbra is továbbítani kell.

I. melléklet B. rész, 8. táblázat

A nettó árbevételre (érték) vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák

2 év (2021 januárjától 2022 decemberéig)

A „140301 Nettó árbevétel (érték)” változóra vonatkozóan nem kell havi adatokat továbbítani a NACE H, I, J, M (az M701, M72 és M75 kivételével) és N nemzetgazdasági ágak és ágazataik esetében.

Az eltérés időtartama alatt a NACE H, I, J, M (az M701, M72 és M75 kivételével) és N nemzetgazdasági ágak és ágazataik esetében a negyedéves adatokat a 2021 első negyedévétől 2022 negyedik negyedévéig tartó időszak vonatkozásában az 1165/98/EK rendelet követelményeivel összhangban továbbra is továbbítani kell.

I. melléklet B. rész, 8. táblázat

A nettó árbevételre (érték) vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák

2 év (2021 januárjától 2022 decemberéig)

A „140301. Nettó árbevétel (érték)” változóra vonatkozóan nem kell havi adatokat továbbítani a NACE L nemzetgazdasági ág esetében.

I. melléklet B. rész, 38. táblázat

Nemzetközi tevékenységekre vonatkozó statisztikák – Nemzetközi szolgáltatásnyújtás a szolgáltatásnyújtás módja szerint – éves adatok

Az alkalmazás első három éve a 38. táblázat szerinti 1., 2. és 3. sz. bontás esetében.

Az 1. sz. bontás esetében az alkalmazás első éve: Y + 2 év, ahol Y az (EU) 2020/1197 bizottsági végrehajtási rendelet VI. mellékletének 1. szakaszában előírt, a szolgáltatásnyújtási módokra vonatkozó statisztikakészítési iránymutatás első kiadásának megjelenési éve.

A 2. sz. bontás esetében az alkalmazás első éve: Z + 2 év, ahol Z az (EU) 2020/1197 bizottsági végrehajtási rendelet VI. mellékletének 1. szakaszában előírt, a szolgáltatásnyújtási módokra vonatkozó statisztikakészítési iránymutatás második kiadásának megjelenési éve.

A 3. sz. bontás esetében az alkalmazás első éve: Z + 4 év, ahol Z az (EU) 2020/1197 bizottsági végrehajtási rendelet VI. melléklet 1. szakaszában előírt, a szolgáltatásnyújtási módokra vonatkozó statisztikakészítési iránymutatás második kiadásának megjelenési éve.

A „460101. Szolgáltatások importja és beszerzése” és a „460201. Szolgáltatások exportja és nyújtása” változóra vonatkozóan az alkalmazás első három vonatkozási éve vonatkozásában nem kell adatokat továbbítani az (EU) 2020/1197 rendelet I. melléklete B. részének 38. táblázatában meghatározott következő bontások esetében: 1. „Nemzetközi szolgáltatásnyújtás a szolgáltatásnyújtás módja és földrajzi megoszlása szerinti bontásban”; 2. „Nemzetközi szolgáltatásnyújtás a szolgáltatásnyújtás módja, terméktípus és földrajzi bontás szerint”; és 3. „Nemzetközi szolgáltatásnyújtás a szolgáltatásnyújtás módja, részletes terméktípus és földrajzi bontás szerint”.

HOLLANDIA

| Érintett melléklet/táblázat | Az eltérés engedélyezett időtartama | Az engedélyezett eltérés tartalma |
| --- | --- | --- |
| I. melléklet B. rész, 5. táblázat
  A termelői árakra vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák | 2 év (2021 első negyedévétől 2022 negyedik negyedévéig) | A „130201. Termelői árak” változóra vonatkozóan nem kell negyedéves adatokat továbbítani a NACE H+I+J+L+M(az M701, M72 és M75 kivételével)+N nemzetgazdasági ágak aggregátuma, valamint a következő bontások esetében: NACE L nemzetgazdasági ág és NACE I55, I56, M69, M70, N77 és N81 ágazat. |
| I. melléklet B. rész, 6. táblázat
  A termelésre (volumen) vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák | 2 év (2021 januárjától 2022 decemberéig) | A „140101. Termelés (volumen)” változóra vonatkozóan nem kell havi adatokat továbbítani a NACE H, I, J, L, M (az M701, M72 és M75 kivételével) és N nemzetgazdasági ágak esetében. |
| I. melléklet B. rész, 7. táblázat
  Az értékesítési volumenre vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák | 3 év (2021 januárjától 2023 decemberéig) | A 2021 januárjától 2022 decemberéig tartó időszak vonatkozásában nem kell havi adatokat továbbítani a „140201. Értékesítési volumen” változóra vonatkozóan a következő bontások esetében: NACE G nemzetgazdasági ág, NACE G45 és G46 ágazatok és alágazataik.
  A „140201. Értékesítési volumen” változóra vonatkozó havi adatokat a 2023 januárjától 2023 decemberéig tartó időszak vonatkozásában a következő bontások esetében 2024. március 31-ig kell továbbítani: NACE G nemzetgazdasági ág, NACE G45 és G46 ágazatok és alágazataik. |
| I. melléklet B. rész, 8. táblázat
  A nettó árbevételre (érték) vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák | 3 év (2021 januárjától 2023 decemberéig) | A „140301. Nettó árbevétel (érték)” változóra vonatkozóan a 2021 januárjától 2022 decemberéig tartó időszak vonatkozásában nem kell havi adatokat továbbítani a következő bontások esetében: NACE G nemzetgazdasági ág, NACE G45 és G46 ágazatok és alágazataik.
  A „140301. Nettó árbevétel (érték)” változóra vonatkozó havi adatokat a 2023 januárjától 2023 decemberéig tartó időszak vonatkozásában a következő bontások esetében 2024. március 31-ig kell továbbítani: NACE G nemzetgazdasági ág, NACE G45 és G46 ágazatok és alágazataik.
  Az eltérés időtartama alatt a NACE G45 és G46 ágazatok esetében a negyedéves adatokat a 2021 első negyedévétől 2023 negyedik negyedévéig tartó időszak vonatkozásában az 1165/98/EK rendelet követelményeivel összhangban továbbra is továbbítani kell. |
| I. melléklet B. rész, 8. táblázat
  A nettó árbevételre (érték) vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák | 2 év (2021 januárjától 2022 decemberéig) | A „140301. Nettó árbevétel (érték)” változóra vonatkozóan nem kell havi adatokat továbbítani a NACE H, I, J, L, M (az M701, M72 és M75 kivételével) és N nemzetgazdasági ágak esetében.
  Az eltérés időtartama alatt a NACE H nemzetgazdasági ág ágazatai (H49, H50, H51, H52, H53), az I nemzetgazdasági ág, a J nemzetgazdasági ág ágazatai (J58, J59, J60, J61, J62, J63), az M nemzetgazdasági ág ágazatai (M71, M73, M74) és az (M69+M702) összeg, valamint az N nemzetgazdasági ág ágazatai (N78, N79, N80, N812, N82) esetében a negyedéves adatokat a 2021 első negyedévétől 2022 negyedik negyedévéig tartó időszak vonatkozásában az 1165/98/EK rendelet követelményeivel összhangban továbbra is továbbítani kell. |

Érintett melléklet/táblázat

Az eltérés engedélyezett időtartama

Az engedélyezett eltérés tartalma

I. melléklet B. rész, 5. táblázat

A termelői árakra vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák

2 év (2021 első negyedévétől 2022 negyedik negyedévéig)

A „130201. Termelői árak” változóra vonatkozóan nem kell negyedéves adatokat továbbítani a NACE H+I+J+L+M(az M701, M72 és M75 kivételével)+N nemzetgazdasági ágak aggregátuma, valamint a következő bontások esetében: NACE L nemzetgazdasági ág és NACE I55, I56, M69, M70, N77 és N81 ágazat.

I. melléklet B. rész, 6. táblázat

A termelésre (volumen) vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák

2 év (2021 januárjától 2022 decemberéig)

A „140101. Termelés (volumen)” változóra vonatkozóan nem kell havi adatokat továbbítani a NACE H, I, J, L, M (az M701, M72 és M75 kivételével) és N nemzetgazdasági ágak esetében.

I. melléklet B. rész, 7. táblázat

Az értékesítési volumenre vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák

3 év (2021 januárjától 2023 decemberéig)

A 2021 januárjától 2022 decemberéig tartó időszak vonatkozásában nem kell havi adatokat továbbítani a „140201. Értékesítési volumen” változóra vonatkozóan a következő bontások esetében: NACE G nemzetgazdasági ág, NACE G45 és G46 ágazatok és alágazataik.

A „140201. Értékesítési volumen” változóra vonatkozó havi adatokat a 2023 januárjától 2023 decemberéig tartó időszak vonatkozásában a következő bontások esetében 2024. március 31-ig kell továbbítani: NACE G nemzetgazdasági ág, NACE G45 és G46 ágazatok és alágazataik.

I. melléklet B. rész, 8. táblázat

A nettó árbevételre (érték) vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák

3 év (2021 januárjától 2023 decemberéig)

A „140301. Nettó árbevétel (érték)” változóra vonatkozóan a 2021 januárjától 2022 decemberéig tartó időszak vonatkozásában nem kell havi adatokat továbbítani a következő bontások esetében: NACE G nemzetgazdasági ág, NACE G45 és G46 ágazatok és alágazataik.

A „140301. Nettó árbevétel (érték)” változóra vonatkozó havi adatokat a 2023 januárjától 2023 decemberéig tartó időszak vonatkozásában a következő bontások esetében 2024. március 31-ig kell továbbítani: NACE G nemzetgazdasági ág, NACE G45 és G46 ágazatok és alágazataik.

Az eltérés időtartama alatt a NACE G45 és G46 ágazatok esetében a negyedéves adatokat a 2021 első negyedévétől 2023 negyedik negyedévéig tartó időszak vonatkozásában az 1165/98/EK rendelet követelményeivel összhangban továbbra is továbbítani kell.

I. melléklet B. rész, 8. táblázat

A nettó árbevételre (érték) vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák

2 év (2021 januárjától 2022 decemberéig)

A „140301. Nettó árbevétel (érték)” változóra vonatkozóan nem kell havi adatokat továbbítani a NACE H, I, J, L, M (az M701, M72 és M75 kivételével) és N nemzetgazdasági ágak esetében.

Az eltérés időtartama alatt a NACE H nemzetgazdasági ág ágazatai (H49, H50, H51, H52, H53), az I nemzetgazdasági ág, a J nemzetgazdasági ág ágazatai (J58, J59, J60, J61, J62, J63), az M nemzetgazdasági ág ágazatai (M71, M73, M74) és az (M69+M702) összeg, valamint az N nemzetgazdasági ág ágazatai (N78, N79, N80, N812, N82) esetében a negyedéves adatokat a 2021 első negyedévétől 2022 negyedik negyedévéig tartó időszak vonatkozásában az 1165/98/EK rendelet követelményeivel összhangban továbbra is továbbítani kell.

AUSZTRIA

| Érintett melléklet/táblázat | Az eltérés engedélyezett időtartama | Az engedélyezett eltérés tartalma |
| --- | --- | --- |
| I. melléklet B. rész, 3. táblázat
  A ledolgozott munkaórák számára, valamint a bérekre és keresetekre vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák | 3 év (2021 első negyedévétől 2023 negyedik negyedévéig) | A „120201. Az alkalmazottak által ledolgozott munkaórák száma” és a „120301. Bérek és keresetek” változóra vonatkozó, naptári hatással kiigazított adatokat a NACE G, H–M (a K, M701, M72 és M75 kivételével) és N nemzetgazdasági ágak vonatkozásában 2024. július 15-ig kell továbbítani. |
| I. melléklet B. rész, 6. táblázat
  A termelésre (volumen) vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák | 1 év (2021 januárjától 2021 decemberéig) | A „140101. Termelés (volumen)” változó vonatkozásában a NACE B, C, D (a D353 kivételével) nemzetgazdasági ág esetében az adattovábbítási határidő T + 1 hónap + 25 nap. |
| I. melléklet B. rész, 7. táblázat
  Az értékesítési volumenre vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák | 3 év (2021 januárjától 2023 decemberéig) | A „140201. Értékesítési volumen” változóra vonatkozó havi adatokat a 2021 januárjától 2023 decemberéig tartó időszak vonatkozásában a NACE G45 és G47 ágazat, valamint a kiegészítő alágazatszintű (3 számjeggyel jelölt) bontások esetében 2024. március 31-ig kell továbbítani. |
| I. melléklet B. rész, 8. táblázat
  A nettó árbevételre (érték) vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák | 3 év (2021 januárjától 2023 decemberéig) | A „140301. Nettó árbevétel (érték)” változóra vonatkozó havi adatokat a 2021 januárjától 2023 decemberéig tartó időszak vonatkozásában a NACE G45 és G47 ágazat, valamint a kiegészítő alágazatszintű (3 számjeggyel jelölt) bontások esetében 2024. március 31-ig kell továbbítani.
  Az eltérés időtartama alatt a NACE G45 és G46 ágazatok esetében a negyedéves adatokat a 2021 első negyedévétől 2023 negyedik negyedévéig tartó időszak vonatkozásában az 1165/98/EK rendelet követelményeivel összhangban továbbra is továbbítani kell. |

Érintett melléklet/táblázat

Az eltérés engedélyezett időtartama

Az engedélyezett eltérés tartalma

I. melléklet B. rész, 3. táblázat

A ledolgozott munkaórák számára, valamint a bérekre és keresetekre vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák

3 év (2021 első negyedévétől 2023 negyedik negyedévéig)

A „120201. Az alkalmazottak által ledolgozott munkaórák száma” és a „120301. Bérek és keresetek” változóra vonatkozó, naptári hatással kiigazított adatokat a NACE G, H–M (a K, M701, M72 és M75 kivételével) és N nemzetgazdasági ágak vonatkozásában 2024. július 15-ig kell továbbítani.

I. melléklet B. rész, 6. táblázat

A termelésre (volumen) vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák

1 év (2021 januárjától 2021 decemberéig)

A „140101. Termelés (volumen)” változó vonatkozásában a NACE B, C, D (a D353 kivételével) nemzetgazdasági ág esetében az adattovábbítási határidő T + 1 hónap + 25 nap.

I. melléklet B. rész, 7. táblázat

Az értékesítési volumenre vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák

3 év (2021 januárjától 2023 decemberéig)

A „140201. Értékesítési volumen” változóra vonatkozó havi adatokat a 2021 januárjától 2023 decemberéig tartó időszak vonatkozásában a NACE G45 és G47 ágazat, valamint a kiegészítő alágazatszintű (3 számjeggyel jelölt) bontások esetében 2024. március 31-ig kell továbbítani.

I. melléklet B. rész, 8. táblázat

A nettó árbevételre (érték) vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák

3 év (2021 januárjától 2023 decemberéig)

A „140301. Nettó árbevétel (érték)” változóra vonatkozó havi adatokat a 2021 januárjától 2023 decemberéig tartó időszak vonatkozásában a NACE G45 és G47 ágazat, valamint a kiegészítő alágazatszintű (3 számjeggyel jelölt) bontások esetében 2024. március 31-ig kell továbbítani.

Az eltérés időtartama alatt a NACE G45 és G46 ágazatok esetében a negyedéves adatokat a 2021 első negyedévétől 2023 negyedik negyedévéig tartó időszak vonatkozásában az 1165/98/EK rendelet követelményeivel összhangban továbbra is továbbítani kell.

PORTUGÁLIA

| Érintett melléklet/táblázat | Az eltérés engedélyezett időtartama | Az engedélyezett eltérés tartalma |
| --- | --- | --- |
| I. melléklet B. rész, 2. táblázat
  A foglalkoztatásra vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák | 3 év (2021 első negyedévétől 2023 negyedik negyedévéig) | A „120101. Az alkalmazottak és az önálló vállalkozók létszáma” változóra vonatkozó negyedéves adatokat a 2021 első negyedévétől 2023 negyedik negyedévéig tartó időszak vonatkozásában a NACE G nemzetgazdasági ág esetében 2024. június 15-ig kell továbbítani. |
| I. melléklet B. rész, 3. táblázat
  A ledolgozott munkaórák számára, valamint a bérekre és keresetekre vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák | 3 év (2021 első negyedévétől 2023 negyedik negyedévéig) | A „120201. Az alkalmazottak által ledolgozott munkaórák száma” változóra vonatkozó negyedéves adatokat a 2021 első negyedévétől 2023 negyedik negyedévéig tartó időszak vonatkozásában a NACE G nemzetgazdasági ág esetében 2024. július 15-ig kell továbbítani. |
| I. melléklet B. rész, 3. táblázat
  A ledolgozott munkaórák számára, valamint a bérekre és keresetekre vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák | 3 év (2021 első negyedévétől 2023 negyedik negyedévéig) | A „120301. Bérek és keresetek” változóra vonatkozó, naptári hatással kiigazított adatokat a NACE G, H–M (a K, M701, M72 és M75 kivételével) és N nemzetgazdasági ágak vonatkozásában 2024. július 15-ig kell továbbítani. |
| I. melléklet B. rész, 7. táblázat
  Az értékesítési volumenre vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák | 3 év (2021 januárjától 2023 decemberéig) | A „140201. Értékesítési volumen” változóra vonatkozó havi adatokat a 2021 januárjától 2023 decemberéig tartó időszak vonatkozásában a következő bontások esetében 2024. március 31-ig kell továbbítani: NACE G nemzetgazdasági ág, NACE G45 és G46 ágazatok és alágazataik. |
| I. melléklet B. rész, 8. táblázat
  A nettó árbevételre (érték) vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák | 3 év (2021 januárjától 2023 decemberéig) | A következő változókra vonatkozó, naptári hatással kiigazított adatokat: | „140301. Nettó árbevétel (érték)”; |

Érintett melléklet/táblázat

Az eltérés engedélyezett időtartama

Az engedélyezett eltérés tartalma

I. melléklet B. rész, 2. táblázat

A foglalkoztatásra vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák

3 év (2021 első negyedévétől 2023 negyedik negyedévéig)

A „120101. Az alkalmazottak és az önálló vállalkozók létszáma” változóra vonatkozó negyedéves adatokat a 2021 első negyedévétől 2023 negyedik negyedévéig tartó időszak vonatkozásában a NACE G nemzetgazdasági ág esetében 2024. június 15-ig kell továbbítani.

I. melléklet B. rész, 3. táblázat

A ledolgozott munkaórák számára, valamint a bérekre és keresetekre vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák

3 év (2021 első negyedévétől 2023 negyedik negyedévéig)

A „120201. Az alkalmazottak által ledolgozott munkaórák száma” változóra vonatkozó negyedéves adatokat a 2021 első negyedévétől 2023 negyedik negyedévéig tartó időszak vonatkozásában a NACE G nemzetgazdasági ág esetében 2024. július 15-ig kell továbbítani.

I. melléklet B. rész, 3. táblázat

A ledolgozott munkaórák számára, valamint a bérekre és keresetekre vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák

3 év (2021 első negyedévétől 2023 negyedik negyedévéig)

A „120301. Bérek és keresetek” változóra vonatkozó, naptári hatással kiigazított adatokat a NACE G, H–M (a K, M701, M72 és M75 kivételével) és N nemzetgazdasági ágak vonatkozásában 2024. július 15-ig kell továbbítani.

I. melléklet B. rész, 7. táblázat

Az értékesítési volumenre vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák

3 év (2021 januárjától 2023 decemberéig)

A „140201. Értékesítési volumen” változóra vonatkozó havi adatokat a 2021 januárjától 2023 decemberéig tartó időszak vonatkozásában a következő bontások esetében 2024. március 31-ig kell továbbítani: NACE G nemzetgazdasági ág, NACE G45 és G46 ágazatok és alágazataik.

I. melléklet B. rész, 8. táblázat

A nettó árbevételre (érték) vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák

3 év (2021 januárjától 2023 decemberéig)

A következő változókra vonatkozó, naptári hatással kiigazított adatokat:

„140301. Nettó árbevétel (érték)”;

| | „140302. Belföldi nettó árbevétel (érték)”; |
| --- | --- |

„140302. Belföldi nettó árbevétel (érték)”;

| | „140303. Nem belföldi nettó árbevétel (érték)”; |
| --- | --- |

„140303. Nem belföldi nettó árbevétel (érték)”;

| | „140304. „Nem belföldi nettó árbevétel (érték) (euróövezet) (az euróövezeten kívüli országok esetében opcionális)”; valamint |
| --- | --- |

„140304. „Nem belföldi nettó árbevétel (érték) (euróövezet) (az euróövezeten kívüli országok esetében opcionális)”; valamint

| | „140305. Nem belföldi nettó árbevétel (érték) (nem euróövezet) (az euróövezeten kívüli országok esetében opcionális)” |
| --- | --- |

„140305. Nem belföldi nettó árbevétel (érték) (nem euróövezet) (az euróövezeten kívüli országok esetében opcionális)”

a NACE B és C nemzetgazdasági ág esetében 2024. március 31-ig kell továbbítani.

SZLOVÁKIA

| Érintett melléklet/táblázat | Az eltérés engedélyezett időtartama | Az engedélyezett eltérés tartalma |
| --- | --- | --- |
| I. melléklet B. rész, 38. táblázat
  Nemzetközi tevékenységekre vonatkozó statisztikák – Nemzetközi szolgáltatásnyújtás a szolgáltatásnyújtás módja szerint – éves adatok | Az alkalmazás első három éve a 38. táblázat szerinti 1. és 2. sz. bontás esetében.
  Az 1. sz. bontás esetében az alkalmazás első éve: Y + 2 év, ahol Y az (EU) 2020/1197 bizottsági végrehajtási rendelet VI. mellékletének 1. szakaszában előírt, a szolgáltatásnyújtási módokra vonatkozó statisztikakészítési iránymutatás első kiadásának megjelenési éve.
  A 2. sz. bontás esetében az alkalmazás első éve: Z + 2 év, ahol Z az (EU) 2020/1197 bizottsági végrehajtási rendelet VI. mellékletének 1. szakaszában előírt, a szolgáltatásnyújtási módokra vonatkozó statisztikakészítési iránymutatás második kiadásának megjelenési éve. | A „460101. Szolgáltatások importja és beszerzése” és a „460201. Szolgáltatások exportja és nyújtása” változóra vonatkozóan az alkalmazás első három vonatkozási éve vonatkozásában nem kell adatokat továbbítani az (EU) 2020/1197 rendelet I. melléklete B. részének 38. táblázatában meghatározott következő bontások esetében: 1. „Nemzetközi szolgáltatásnyújtás a szolgáltatásnyújtás módja és földrajzi megoszlása szerinti bontásban”; és 2. „Nemzetközi szolgáltatásnyújtás a szolgáltatásnyújtás módja, terméktípus és földrajzi bontás szerint”. |

Érintett melléklet/táblázat

Az eltérés engedélyezett időtartama

Az engedélyezett eltérés tartalma

I. melléklet B. rész, 38. táblázat

Nemzetközi tevékenységekre vonatkozó statisztikák – Nemzetközi szolgáltatásnyújtás a szolgáltatásnyújtás módja szerint – éves adatok

Az alkalmazás első három éve a 38. táblázat szerinti 1. és 2. sz. bontás esetében.

Az 1. sz. bontás esetében az alkalmazás első éve: Y + 2 év, ahol Y az (EU) 2020/1197 bizottsági végrehajtási rendelet VI. mellékletének 1. szakaszában előírt, a szolgáltatásnyújtási módokra vonatkozó statisztikakészítési iránymutatás első kiadásának megjelenési éve.

A 2. sz. bontás esetében az alkalmazás első éve: Z + 2 év, ahol Z az (EU) 2020/1197 bizottsági végrehajtási rendelet VI. mellékletének 1. szakaszában előírt, a szolgáltatásnyújtási módokra vonatkozó statisztikakészítési iránymutatás második kiadásának megjelenési éve.

A „460101. Szolgáltatások importja és beszerzése” és a „460201. Szolgáltatások exportja és nyújtása” változóra vonatkozóan az alkalmazás első három vonatkozási éve vonatkozásában nem kell adatokat továbbítani az (EU) 2020/1197 rendelet I. melléklete B. részének 38. táblázatában meghatározott következő bontások esetében: 1. „Nemzetközi szolgáltatásnyújtás a szolgáltatásnyújtás módja és földrajzi megoszlása szerinti bontásban”; és 2. „Nemzetközi szolgáltatásnyújtás a szolgáltatásnyújtás módja, terméktípus és földrajzi bontás szerint”.

FINNORSZÁG

| Érintett melléklet/táblázat | Az eltérés engedélyezett időtartama | Az engedélyezett eltérés tartalma |
| --- | --- | --- |
| I. melléklet B. rész, 7. táblázat
  Az értékesítési volumenre vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák | 3 év (2021 januárjától 2023 decemberéig) | A „140201. Értékesítési volumen” változóra vonatkozó havi adatokat a 2021 januárjától 2023 decemberéig tartó időszak vonatkozásában a következő bontások esetében 2024. március 31-ig kell továbbítani: NACE G451, G452, G453, G454, G461, G462, G463, G464, G465, G466, G467, G468, G469, G471, G474, G475, G476, G477, G478 és G479 alágazat.
  Az eltérés időtartama alatt a NACE G47 ágazat esetében a havi adatokat a 2021 januárjától 2023 decemberéig tartó időszak vonatkozásában az 1165/98/EK rendeletben meghatározott tevékenység szerinti bontásban továbbítani kell. |
| I. melléklet B. rész, 8. táblázat
  A nettó árbevételre (érték) vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák | 3 év (2021 januárjától 2023 decemberéig) | A „140301. Nettó árbevétel (érték)” változóra vonatkozó havi adatokat a 2021 januárjától 2023 decemberéig tartó időszak vonatkozásában a következő bontások esetében 2024. március 31-ig kell továbbítani: NACE G451, G452, G453, G454, G461, G462, G463, G464, G465, G466, G467, G468, G469, G471, G474, G475, G476, G477, G478 és G479 alágazat.
  Az eltérés időtartama alatt a NACE G47 ágazat esetében a havi adatokat a 2021 januárjától 2023 decemberéig tartó időszak vonatkozásában az 1165/98/EK rendeletben meghatározott tevékenység szerinti bontásban továbbítani kell. |

Érintett melléklet/táblázat

Az eltérés engedélyezett időtartama

Az engedélyezett eltérés tartalma

I. melléklet B. rész, 7. táblázat

Az értékesítési volumenre vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák

3 év (2021 januárjától 2023 decemberéig)

A „140201. Értékesítési volumen” változóra vonatkozó havi adatokat a 2021 januárjától 2023 decemberéig tartó időszak vonatkozásában a következő bontások esetében 2024. március 31-ig kell továbbítani: NACE G451, G452, G453, G454, G461, G462, G463, G464, G465, G466, G467, G468, G469, G471, G474, G475, G476, G477, G478 és G479 alágazat.

Az eltérés időtartama alatt a NACE G47 ágazat esetében a havi adatokat a 2021 januárjától 2023 decemberéig tartó időszak vonatkozásában az 1165/98/EK rendeletben meghatározott tevékenység szerinti bontásban továbbítani kell.

I. melléklet B. rész, 8. táblázat

A nettó árbevételre (érték) vonatkozó rövid távú vállalkozásstatisztikák

3 év (2021 januárjától 2023 decemberéig)

A „140301. Nettó árbevétel (érték)” változóra vonatkozó havi adatokat a 2021 januárjától 2023 decemberéig tartó időszak vonatkozásában a következő bontások esetében 2024. március 31-ig kell továbbítani: NACE G451, G452, G453, G454, G461, G462, G463, G464, G465, G466, G467, G468, G469, G471, G474, G475, G476, G477, G478 és G479 alágazat.

Az eltérés időtartama alatt a NACE G47 ágazat esetében a havi adatokat a 2021 januárjától 2023 decemberéig tartó időszak vonatkozásában az 1165/98/EK rendeletben meghatározott tevékenység szerinti bontásban továbbítani kell.

---

(1)  A Tanács 1165/98/EK rendelete (1998. május 19.) a rövid távú statisztikákról (HL L 162., 1998.6.5., 1. o.).

---

AJÁNLÁSOK

| 2021.6.22. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 223/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.22.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 223/14

---

A TANÁCS (EU) 2021/1004 AJÁNLÁSA

(2021. június 14.)

az európai gyermekgarancia létrehozásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkére, összefüggésben annak 153. cikke (2) bekezdésével és 153. cikke (1) bekezdésének j) pontjával,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (3) bekezdése értelmében az Unió küzd a társadalmi kirekesztés és megkülönböztetés ellen, és előmozdítja a nők és férfiak közötti egyenlőséget és a gyermekek jogainak védelmét. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (3) bekezdése értelmében az Unió küzd a társadalmi kirekesztés és megkülönböztetés ellen, és előmozdítja a nők és férfiak közötti egyenlőséget és a gyermekek jogainak védelmét.

| (2) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 9. cikke értelmében politikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során az Unió figyelembe veszi a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítására, a megfelelő szociális védelem biztosítására, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre, valamint az oktatás, a képzés és az emberi egészség védelmének magas szintjére vonatkozó követelményeket. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 9. cikke értelmében politikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során az Unió figyelembe veszi a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítására, a megfelelő szociális védelem biztosítására, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre, valamint az oktatás, a képzés és az emberi egészség védelmének magas szintjére vonatkozó követelményeket.

| (3) | Az EUMSZ 151. cikke értelmében az Unió és a tagállamok célkitűzései közé tartozik a foglalkoztatás, a jobb élet- és munkakörülmények, a megfelelő szociális védelem, a szociális partnerek közötti párbeszéd és a humán erőforrások fejlesztésének az előmozdítása a tartósan magas foglalkoztatás és a kirekesztés elleni küzdelem érdekében. Az EUMSZ 153. cikke (1) bekezdésének j) pontja értelmében e célkitűzések megvalósítása érdekében az Unió támogatja és kiegészíti a tagállamok tevékenységeit a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem terén. |
| --- | --- |

(3)

Az EUMSZ 151. cikke értelmében az Unió és a tagállamok célkitűzései közé tartozik a foglalkoztatás, a jobb élet- és munkakörülmények, a megfelelő szociális védelem, a szociális partnerek közötti párbeszéd és a humán erőforrások fejlesztésének az előmozdítása a tartósan magas foglalkoztatás és a kirekesztés elleni küzdelem érdekében. Az EUMSZ 153. cikke (1) bekezdésének j) pontja értelmében e célkitűzések megvalósítása érdekében az Unió támogatja és kiegészíti a tagállamok tevékenységeit a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem terén.

| (4) | Az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: Charta) 24. cikke elismeri, hogy a gyermekeknek joguk van a jólétükhöz szükséges védelemhez és gondoskodáshoz, és hogy a hatóságok és a magánintézmények gyermekekkel kapcsolatos tevékenységében a gyermek mindenek fölött álló érdekének kell az elsődleges szempontnak lennie. A Charta 33. cikke rögzíti, hogy a család jogi, gazdasági és szociális védelmet élvez. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: Charta) 24. cikke elismeri, hogy a gyermekeknek joguk van a jólétükhöz szükséges védelemhez és gondoskodáshoz, és hogy a hatóságok és a magánintézmények gyermekekkel kapcsolatos tevékenységében a gyermek mindenek fölött álló érdekének kell az elsődleges szempontnak lennie. A Charta 33. cikke rögzíti, hogy a család jogi, gazdasági és szociális védelmet élvez.

| (5) | Az 1996. május 3-án, Strasbourgban elfogadott felülvizsgált Európai Szociális Charta 17. cikke megerősíti azt a kötelezettségvállalást, amely szerint minden megfelelő és szükséges intézkedést meg kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy a gyermekek megkapják azt a gondoskodást, támogatást, nevelést és képzést, amelyre szükségük van. |
| --- | --- |

(5)

Az 1996. május 3-án, Strasbourgban elfogadott felülvizsgált Európai Szociális Charta 17. cikke megerősíti azt a kötelezettségvállalást, amely szerint minden megfelelő és szükséges intézkedést meg kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy a gyermekek megkapják azt a gondoskodást, támogatást, nevelést és képzést, amelyre szükségük van.

| (6) | A gyermek jogairól szóló, 1989. november 20-án elfogadott ENSZ-egyezmény, amelyet minden uniós tagállam megerősített, a 2., 3., 6., 12., 18., 24., 27., 28. és 31. cikkben rögzíti, hogy a részes államok elismerik, hogy a gyermek mindenek felett álló érdekét kell elsősorban figyelembe venni, továbbá elismerik a gyermek jogát: a részvételhez és a fejlődéshez – beleértve a megkülönböztetés valamennyi formájával szembeni védelemhez való jogot –; az élethez; a bírói vagy közigazgatási eljárásokban való meghallgatáshoz; a lehető legjobb egészségi állapothoz; az egészségügyi ellátási szolgáltatásokhoz való hozzáféréshez; az állami segítségnyújtáshoz – a megfelelő életszínvonal biztosítása érdekében –, az oktatáshoz, a szabadidős tevékenységekhez, valamint ahhoz, hogy teljeskörűen részt vegyen a kulturális és művészeti életben. |
| --- | --- |

(6)

A gyermek jogairól szóló, 1989. november 20-án elfogadott ENSZ-egyezmény, amelyet minden uniós tagállam megerősített, a 2., 3., 6., 12., 18., 24., 27., 28. és 31. cikkben rögzíti, hogy a részes államok elismerik, hogy a gyermek mindenek felett álló érdekét kell elsősorban figyelembe venni, továbbá elismerik a gyermek jogát: a részvételhez és a fejlődéshez – beleértve a megkülönböztetés valamennyi formájával szembeni védelemhez való jogot –; az élethez; a bírói vagy közigazgatási eljárásokban való meghallgatáshoz; a lehető legjobb egészségi állapothoz; az egészségügyi ellátási szolgáltatásokhoz való hozzáféréshez; az állami segítségnyújtáshoz – a megfelelő életszínvonal biztosítása érdekében –, az oktatáshoz, a szabadidős tevékenységekhez, valamint ahhoz, hogy teljeskörűen részt vegyen a kulturális és művészeti életben.

| (7) | A fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló, az Unió és az összes tagállama által megerősített ENSZ-egyezmény (1) 7. cikke értelmében az egyezmény részes államai minden szükséges intézkedést meghoznak, hogy a fogyatékossággal élő gyermekek számára más gyermekekkel azonos alapon biztosítsák valamennyi emberi jog és alapvető szabadság teljeskörű gyakorlását. |
| --- | --- |

(7)

A fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló, az Unió és az összes tagállama által megerősített ENSZ-egyezmény (1) 7. cikke értelmében az egyezmény részes államai minden szükséges intézkedést meghoznak, hogy a fogyatékossággal élő gyermekek számára más gyermekekkel azonos alapon biztosítsák valamennyi emberi jog és alapvető szabadság teljeskörű gyakorlását.

| (8) | Az Unió a tagállamaival együtt teljes mértékben elkötelezett amellett, hogy élen járjon az Egyesült Nemzetek 2030-ig tartó időszakra szóló menetrendjének és az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak megvalósításában, ideértve a szegénység felszámolását, az egészséges élet biztosítását és a jóllét elősegítését, valamint az inkluzív, méltányos és minőségi oktatás biztosítását. |
| --- | --- |

(8)

Az Unió a tagállamaival együtt teljes mértékben elkötelezett amellett, hogy élen járjon az Egyesült Nemzetek 2030-ig tartó időszakra szóló menetrendjének és az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak megvalósításában, ideértve a szegénység felszámolását, az egészséges élet biztosítását és a jóllét elősegítését, valamint az inkluzív, méltányos és minőségi oktatás biztosítását.

| (9) | 2013. február 20-án a Bizottság elfogadta a „Beruházások a gyermekek érdekében: a hátrányos helyzetből való kitörés” című 2013/112/EU ajánlást (2). Az említett ajánlás integrált megközelítést mutat be a gyermekszegénység, illetve a társadalmi kirekesztettség csökkentésére és a gyermekek jóllétének javítására, amely három pilléren nyugszik: a forrásokhoz való hozzáférés, a minőségi szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint a gyermekek számára jogaik gyakorlásának biztosítása. |
| --- | --- |

(9)

2013. február 20-án a Bizottság elfogadta a „Beruházások a gyermekek érdekében: a hátrányos helyzetből való kitörés” című 2013/112/EU ajánlást (2). Az említett ajánlás integrált megközelítést mutat be a gyermekszegénység, illetve a társadalmi kirekesztettség csökkentésére és a gyermekek jóllétének javítására, amely három pilléren nyugszik: a forrásokhoz való hozzáférés, a minőségi szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint a gyermekek számára jogaik gyakorlásának biztosítása.

| (10) | 2017 novemberében az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság kihirdette a szociális jogok európai pillérét, amely 20 alapelvet határoz meg a jól működő és tisztességes munkaerőpiacok és jóléti rendszerek támogatásához. A 11. alapelv előírja, hogy a gyermeknek joga van a jó minőségű és megfizethető kisgyermekkori neveléshez és gondozáshoz, a szegénységgel szembeni védelemhez, a hátrányos helyzetű gyermekeknek pedig joguk van ahhoz, hogy az esélyegyenlőség javítása érdekében meghatározott intézkedésekben részesüljenek. |
| --- | --- |

(10)

2017 novemberében az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság kihirdette a szociális jogok európai pillérét, amely 20 alapelvet határoz meg a jól működő és tisztességes munkaerőpiacok és jóléti rendszerek támogatásához. A 11. alapelv előírja, hogy a gyermeknek joga van a jó minőségű és megfizethető kisgyermekkori neveléshez és gondozáshoz, a szegénységgel szembeni védelemhez, a hátrányos helyzetű gyermekeknek pedig joguk van ahhoz, hogy az esélyegyenlőség javítása érdekében meghatározott intézkedésekben részesüljenek.

| (11) | Az Európai Parlament a 2015. november 24-i állásfoglalásában (3) felszólította a Bizottságot és a tagállamokat a gyermekgarancia bevezetésére, a hangsúlyt a szegénységben élő gyermekekre és a szolgáltatásokhoz való hozzáférésükre helyezve. Emellett az Európai Parlament a 2021. március 11-i állásfoglalásában (4) felszólította a Bizottságot, hogy az EU gyermekjogi stratégiájába építsen be a gyermekszegénység felszámolása érdekében a gyermekek jövőjébe való befektetésre irányuló konkrét intézkedéseket, beleértve egy megfelelő forrásokkal rendelkező európai gyermekgarancia létrehozását, valamint hogy 2021 első negyedévében nyújtson be javaslatot az európai gyermekgaranciára, és felhívta a tagállamokat, hogy minden lehetséges erőforrást – uniós forrásokat is – fektessenek be a gyermekszegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelembe, és alakítsák ki a gyermekgaranciára vonatkozó nemzeti cselekvési terveket. |
| --- | --- |

(11)

Az Európai Parlament a 2015. november 24-i állásfoglalásában (3) felszólította a Bizottságot és a tagállamokat a gyermekgarancia bevezetésére, a hangsúlyt a szegénységben élő gyermekekre és a szolgáltatásokhoz való hozzáférésükre helyezve. Emellett az Európai Parlament a 2021. március 11-i állásfoglalásában (4) felszólította a Bizottságot, hogy az EU gyermekjogi stratégiájába építsen be a gyermekszegénység felszámolása érdekében a gyermekek jövőjébe való befektetésre irányuló konkrét intézkedéseket, beleértve egy megfelelő forrásokkal rendelkező európai gyermekgarancia létrehozását, valamint hogy 2021 első negyedévében nyújtson be javaslatot az európai gyermekgaranciára, és felhívta a tagállamokat, hogy minden lehetséges erőforrást – uniós forrásokat is – fektessenek be a gyermekszegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelembe, és alakítsák ki a gyermekgaranciára vonatkozó nemzeti cselekvési terveket.

| (12) | A Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Tanács 24 minisztere által 2020 decemberében aláírt, „A szegénység és társadalmi kirekesztés leküzdése – a Covid19 családokra gyakorolt hatásának csökkentése – együttműködés a jövőbeli kilátások javítása és erős gyermekek nevelése érdekében” című együttes nyilatkozat egy európai gyermekgarancia bevezetését szorgalmazta a 2013/112/EU ajánlás és a szociális jogok európai pillérének közös elvei és integrált megközelítése alapján. A miniszterek újólag megerősítették, hogy az ingyenes egészségügyi ellátáshoz, az ingyenes oktatáshoz, a megfizethető kisgyermekkori neveléshez és gondozáshoz, a tisztességes lakhatáshoz és a megfelelő táplálkozáshoz való hozzáférés alapvető fontosságú a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitett gyermekek szempontjából. |
| --- | --- |

(12)

A Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Tanács 24 minisztere által 2020 decemberében aláírt, „A szegénység és társadalmi kirekesztés leküzdése – a Covid19 családokra gyakorolt hatásának csökkentése – együttműködés a jövőbeli kilátások javítása és erős gyermekek nevelése érdekében” című együttes nyilatkozat egy európai gyermekgarancia bevezetését szorgalmazta a 2013/112/EU ajánlás és a szociális jogok európai pillérének közös elvei és integrált megközelítése alapján. A miniszterek újólag megerősítették, hogy az ingyenes egészségügyi ellátáshoz, az ingyenes oktatáshoz, a megfizethető kisgyermekkori neveléshez és gondozáshoz, a tisztességes lakhatáshoz és a megfelelő táplálkozáshoz való hozzáférés alapvető fontosságú a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitett gyermekek szempontjából.

| (13) | A szociális jogok európai pillérének megvalósítására irányuló cselekvési terv (5) új lendületet ad a szegénység és társadalmi kirekesztettség elleni küzdelemnek az Unióban, különösen azáltal, hogy célul tűzi ki, hogy 2030-ra 15 millióval csökkenjen a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitett emberek száma úgy, hogy ebből legalább 5 millió gyermek lesz. |
| --- | --- |

(13)

A szociális jogok európai pillérének megvalósítására irányuló cselekvési terv (5) új lendületet ad a szegénység és társadalmi kirekesztettség elleni küzdelemnek az Unióban, különösen azáltal, hogy célul tűzi ki, hogy 2030-ra 15 millióval csökkenjen a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitett emberek száma úgy, hogy ebből legalább 5 millió gyermek lesz.

| (14) | Az Unió átfogó gyermekjogi stratégiája (6) hozzájárul a gyermekek társadalmi részvételének megerősítéséhez, a gyermek mindenek felett álló érdekének elsődleges figyelembevételéhez, a kiszolgáltatott gyermekek, köztük a társadalmi-gazdasági kirekesztődés és marginalizálódás kockázatának kitett gyermekek védelméhez, a gyermekek online jogainak védelméhez, a gyermekbarát igazságszolgáltatás előmozdításához és a gyermekek elleni erőszak megelőzéséhez és leküzdéséhez. Célja továbbá a gyermekekkel vagy szüleikkel szembeni megkülönböztetés elleni küzdelem, beleértve a nemen vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetést is. |
| --- | --- |

(14)

Az Unió átfogó gyermekjogi stratégiája (6) hozzájárul a gyermekek társadalmi részvételének megerősítéséhez, a gyermek mindenek felett álló érdekének elsődleges figyelembevételéhez, a kiszolgáltatott gyermekek, köztük a társadalmi-gazdasági kirekesztődés és marginalizálódás kockázatának kitett gyermekek védelméhez, a gyermekek online jogainak védelméhez, a gyermekbarát igazságszolgáltatás előmozdításához és a gyermekek elleni erőszak megelőzéséhez és leküzdéséhez. Célja továbbá a gyermekekkel vagy szüleikkel szembeni megkülönböztetés elleni küzdelem, beleértve a nemen vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetést is.

| (15) | Ezen ajánlás célja a társadalmi kirekesztődés megakadályozása és leküzdése annak biztosítása révén, hogy a rászoruló gyermekek hozzáférjenek a kulcsfontosságú szolgáltatásokhoz, ideértve a nemi dimenzió annak érdekében történő érvényesítését is, hogy figyelmet kapjon a lányok és a fiúk eltérő helyzete, valamint a gyermekszegénység elleni küzdelem és az esélyegyenlőség előmozdítása révén. A rászoruló gyermekek azok a 18 év alatti személyek, akik ki vannak téve a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának. Ez alatt azok a gyermekek értendők, akik a szegénység kockázatának kitett, súlyos anyagi és szociális nélkülözéssel küzdő vagy nagyon alacsony munkaintenzitású háztartásokban élnek. |
| --- | --- |

(15)

Ezen ajánlás célja a társadalmi kirekesztődés megakadályozása és leküzdése annak biztosítása révén, hogy a rászoruló gyermekek hozzáférjenek a kulcsfontosságú szolgáltatásokhoz, ideértve a nemi dimenzió annak érdekében történő érvényesítését is, hogy figyelmet kapjon a lányok és a fiúk eltérő helyzete, valamint a gyermekszegénység elleni küzdelem és az esélyegyenlőség előmozdítása révén. A rászoruló gyermekek azok a 18 év alatti személyek, akik ki vannak téve a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának. Ez alatt azok a gyermekek értendők, akik a szegénység kockázatának kitett, súlyos anyagi és szociális nélkülözéssel küzdő vagy nagyon alacsony munkaintenzitású háztartásokban élnek.

| (16) | A kulcsfontosságú szolgáltatásokhoz való tényleges, illetve tényleges és ingyenes hozzáférés biztosítása érdekében a tagállamoknak – a nemzeti körülményekkel és megközelítésekkel összhangban – vagy meg kell szervezniük és biztosítaniuk kell ezeket a szolgáltatásokat, vagy pedig megfelelő ellátásokat kell nyújtaniuk annak érdekében, hogy a rászoruló gyermekek szülei vagy gyámjai fedezni tudják az említett szolgáltatások költségeit vagy díjait. Különös figyelmet kell fordítani annak elkerülésére, hogy az alacsony jövedelmű családok számára bármilyen lehetséges járulékos költség meggátolja a rászoruló gyermekek teljeskörű hozzáférését a kulcsfontosságú szolgáltatásokhoz. |
| --- | --- |

(16)

A kulcsfontosságú szolgáltatásokhoz való tényleges, illetve tényleges és ingyenes hozzáférés biztosítása érdekében a tagállamoknak – a nemzeti körülményekkel és megközelítésekkel összhangban – vagy meg kell szervezniük és biztosítaniuk kell ezeket a szolgáltatásokat, vagy pedig megfelelő ellátásokat kell nyújtaniuk annak érdekében, hogy a rászoruló gyermekek szülei vagy gyámjai fedezni tudják az említett szolgáltatások költségeit vagy díjait. Különös figyelmet kell fordítani annak elkerülésére, hogy az alacsony jövedelmű családok számára bármilyen lehetséges járulékos költség meggátolja a rászoruló gyermekek teljeskörű hozzáférését a kulcsfontosságú szolgáltatásokhoz.

| (17) | Az Unióban közel 18 millió gyermeket fenyeget a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázata (7), de az egyes tagállamok között jelentős különbségek állnak fenn e téren. Igen változó lehet azon kockázati tényezők köre, amelyek okán bizonyos gyermekek különösen kiszolgáltatott, illetve a szegénységnek vagy a társadalmi kirekesztődésnek különösen kitett helyzetbe kerülhetnek. Az ezen ajánlás végrehajtására vonatkozó nemzeti megközelítéseket tehát az adott tagállamban fennálló sajátos körülményekhez és szükségletekhez kell igazítani. A gyermekek társadalmi kirekesztődésének egyik fő meghatározó tényezője a jóllétük, valamint társas, kognitív és érzelmi készségeik fejlődése szempontjából kulcsfontosságú szolgáltatásokhoz való egyenlőtlen hozzáférés. A szegénységben élő vagy hátrányos helyzetű gyermekek nagyobb valószínűséggel ütköznek akadályokba a kisgyermekkori neveléshez és gondozáshoz, az inkluzív oktatáshoz, az egészségügyi ellátáshoz, az egészséges táplálkozáshoz és a megfelelő lakhatáshoz való hozzáférés terén. Hátrányos helyzetből kezdik meg életüket, aminek hosszú távú következményei lehetnek fejlődésükre és jövőbeli kilátásaikra. |
| --- | --- |

(17)

Az Unióban közel 18 millió gyermeket fenyeget a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázata (7), de az egyes tagállamok között jelentős különbségek állnak fenn e téren. Igen változó lehet azon kockázati tényezők köre, amelyek okán bizonyos gyermekek különösen kiszolgáltatott, illetve a szegénységnek vagy a társadalmi kirekesztődésnek különösen kitett helyzetbe kerülhetnek. Az ezen ajánlás végrehajtására vonatkozó nemzeti megközelítéseket tehát az adott tagállamban fennálló sajátos körülményekhez és szükségletekhez kell igazítani. A gyermekek társadalmi kirekesztődésének egyik fő meghatározó tényezője a jóllétük, valamint társas, kognitív és érzelmi készségeik fejlődése szempontjából kulcsfontosságú szolgáltatásokhoz való egyenlőtlen hozzáférés. A szegénységben élő vagy hátrányos helyzetű gyermekek nagyobb valószínűséggel ütköznek akadályokba a kisgyermekkori neveléshez és gondozáshoz, az inkluzív oktatáshoz, az egészségügyi ellátáshoz, az egészséges táplálkozáshoz és a megfelelő lakhatáshoz való hozzáférés terén. Hátrányos helyzetből kezdik meg életüket, aminek hosszú távú következményei lehetnek fejlődésükre és jövőbeli kilátásaikra.

| (18) | A társadalmi kirekesztődés nemzedékek közötti öröklődése több nemzedéken át veszélyezteti a társadalmi kohéziót, nagyobb költségeket okoz a jóléti államainknak, és gátolja a gazdasági és társadalmi rezilienciát. A rászoruló gyermekek kulcsfontosságú szolgáltatásokhoz való egyenlő hozzáférésének javítása ezért fontos eszköz ahhoz, hogy fokozzuk a társadalmi kirekesztődés megelőzésére és leküzdésére irányuló erőfeszítéseket. Mindez hozzájárul a rászoruló gyermekek esélyegyenlőségének előmozdításához és a gyermekszegénység elleni küzdelemhez is. |
| --- | --- |

(18)

A társadalmi kirekesztődés nemzedékek közötti öröklődése több nemzedéken át veszélyezteti a társadalmi kohéziót, nagyobb költségeket okoz a jóléti államainknak, és gátolja a gazdasági és társadalmi rezilienciát. A rászoruló gyermekek kulcsfontosságú szolgáltatásokhoz való egyenlő hozzáférésének javítása ezért fontos eszköz ahhoz, hogy fokozzuk a társadalmi kirekesztődés megelőzésére és leküzdésére irányuló erőfeszítéseket. Mindez hozzájárul a rászoruló gyermekek esélyegyenlőségének előmozdításához és a gyermekszegénység elleni küzdelemhez is.

| (19) | A hátrányos helyzet kisgyermekkortól kezdve való kezelése költséghatékony beruházás – hosszú távon is –, mivel ez nemcsak a gyermekek befogadásához és jobb felnőttkori társadalmi-gazdasági eredményeikhez járul hozzá, hanem a gazdasághoz és a társadalomhoz is a jobb munkaerőpiaci integráció és a társadalmi életbe való szorosabb beilleszkedés, valamint az iskolából a munka világába való hatékonyabb átmenet révén, amit többek között az „Út a munka világába – Az ifjúsági garancia megerősítése” témájáról szóló, 2020. október 30-i tanácsi ajánlás (8) teljeskörű végrehajtása mozdíthat elő. A gyermekek esélyegyenlőségébe történő beruházás megteremti az alapjait a fenntartható és inkluzív növekedésnek, valamint támogatja az igazságos és reziliens társadalmakat és a társadalmi felzárkózást. Hozzájárul a negatív demográfiai fejlemények hatásainak kezeléséhez is azáltal, hogy csökkenti a szakember- és munkaerőhiányt, és biztosítja a jobb területi lefedettséget, miközben kiaknázza a zöld és digitális átállásból adódó lehetőségeket. |
| --- | --- |

(19)

A hátrányos helyzet kisgyermekkortól kezdve való kezelése költséghatékony beruházás – hosszú távon is –, mivel ez nemcsak a gyermekek befogadásához és jobb felnőttkori társadalmi-gazdasági eredményeikhez járul hozzá, hanem a gazdasághoz és a társadalomhoz is a jobb munkaerőpiaci integráció és a társadalmi életbe való szorosabb beilleszkedés, valamint az iskolából a munka világába való hatékonyabb átmenet révén, amit többek között az „Út a munka világába – Az ifjúsági garancia megerősítése” témájáról szóló, 2020. október 30-i tanácsi ajánlás (8) teljeskörű végrehajtása mozdíthat elő. A gyermekek esélyegyenlőségébe történő beruházás megteremti az alapjait a fenntartható és inkluzív növekedésnek, valamint támogatja az igazságos és reziliens társadalmakat és a társadalmi felzárkózást. Hozzájárul a negatív demográfiai fejlemények hatásainak kezeléséhez is azáltal, hogy csökkenti a szakember- és munkaerőhiányt, és biztosítja a jobb területi lefedettséget, miközben kiaknázza a zöld és digitális átállásból adódó lehetőségeket.

| (20) | A minőségi és inkluzív kisgyermekkori neveléshez és gondozáshoz, valamint az oktatáshoz való egyenlő hozzáférésnek központi szerepe van a társadalmi kirekesztődés öröklődésének megszakításában és a hátrányos helyzetű gyermekek egyenlő esélyeinek biztosításában. A kisgyermekkori nevelés és gondozás korlátozott elérhetősége és magas költségei azonban akadályt gördíthetnek az alacsony jövedelmű családokból származó gyermekek elé. Az ilyen gyermekek lényegesen kisebb arányban vesznek részt ilyen nevelésben és gondozásban, ami később rosszabb oktatási eredményekhez és nagyobb arányú iskolai lemorzsolódáshoz vezet, különösen a migráns háttérrel rendelkező vagy roma gyermekek esetében. Továbbra is kihívást jelent a szegregáció és a megkülönböztetés a fogyatékossággal élő vagy sajátos nevelési igényű gyermekek többségi oktatáshoz való hozzáférése során. Az oktatási intézmény megválasztásának tükröznie kell a gyermek mindenek felett álló érdekét. Az oktatási rendszerekben növekszik a migráns hátterű gyermekek száma, ezért meg kell akadályozni a szegregált iskolarendszerek kialakulását, és át kell alakítani a tanítási módszereket, a tagállamok nemzeti jogával és az e területre vonatkozó nemzetközi okmányok szerinti kötelezettségeivel összhangban. |
| --- | --- |

(20)

A minőségi és inkluzív kisgyermekkori neveléshez és gondozáshoz, valamint az oktatáshoz való egyenlő hozzáférésnek központi szerepe van a társadalmi kirekesztődés öröklődésének megszakításában és a hátrányos helyzetű gyermekek egyenlő esélyeinek biztosításában. A kisgyermekkori nevelés és gondozás korlátozott elérhetősége és magas költségei azonban akadályt gördíthetnek az alacsony jövedelmű családokból származó gyermekek elé. Az ilyen gyermekek lényegesen kisebb arányban vesznek részt ilyen nevelésben és gondozásban, ami később rosszabb oktatási eredményekhez és nagyobb arányú iskolai lemorzsolódáshoz vezet, különösen a migráns háttérrel rendelkező vagy roma gyermekek esetében. Továbbra is kihívást jelent a szegregáció és a megkülönböztetés a fogyatékossággal élő vagy sajátos nevelési igényű gyermekek többségi oktatáshoz való hozzáférése során. Az oktatási intézmény megválasztásának tükröznie kell a gyermek mindenek felett álló érdekét. Az oktatási rendszerekben növekszik a migráns hátterű gyermekek száma, ezért meg kell akadályozni a szegregált iskolarendszerek kialakulását, és át kell alakítani a tanítási módszereket, a tagállamok nemzeti jogával és az e területre vonatkozó nemzetközi okmányok szerinti kötelezettségeivel összhangban.

| (21) | A tanulási folyamatnak egy jelentős része – így a társas készségek elsajátítása is – sportolás vagy szabadidős és kulturális tevékenység közben megy végbe. Bizonyított, hogy ezek a tevékenységek kedvező hatásúak, különösen a hátrányos helyzetű gyermekek számára. A gyermekek bizonyos csoportjai azonban vagy nem tudják megfizetni ezeket, vagy pedig a megfelelő infrastruktúra hiánya, a rossz megközelíthetőség vagy nyelvi problémák akadályozzák a részvételüket. |
| --- | --- |

(21)

A tanulási folyamatnak egy jelentős része – így a társas készségek elsajátítása is – sportolás vagy szabadidős és kulturális tevékenység közben megy végbe. Bizonyított, hogy ezek a tevékenységek kedvező hatásúak, különösen a hátrányos helyzetű gyermekek számára. A gyermekek bizonyos csoportjai azonban vagy nem tudják megfizetni ezeket, vagy pedig a megfelelő infrastruktúra hiánya, a rossz megközelíthetőség vagy nyelvi problémák akadályozzák a részvételüket.

| (22) | A rászoruló gyermekek általánosságban nehezebben férnek hozzá bizonyos egészségügyi szolgáltatásokhoz, például a fogorvosi ellátáshoz vagy olyan egészségügyi segédeszközökhöz, mint a fogszabályozó, a korrekciós lencse vagy a szemüveg. Ezeknek a gyermekeknek kevesebb lehetőségük és erőforrásuk van a betegségmegelőzési és egészségfejlesztési programok kihasználására is. A jövedelmi szegénység és más társadalmi meghatározó tényezők jelentős mértékben befolyásolják a gyermekek általános fejlődését és egészségét, ezen belül pedig a mentális egészségét, és a későbbi években növelik a rossz egészségi állapot kockázatát. Létfontosságú a korai beavatkozás és a megelőzés, valamint a népegészségügyi megelőzési és egészségfejlesztési programokhoz – többek között az oltásokhoz – való jobb hozzáférés és a szülők támogatása: mindez segíthet a jobb eredmények elérésében. |
| --- | --- |

(22)

A rászoruló gyermekek általánosságban nehezebben férnek hozzá bizonyos egészségügyi szolgáltatásokhoz, például a fogorvosi ellátáshoz vagy olyan egészségügyi segédeszközökhöz, mint a fogszabályozó, a korrekciós lencse vagy a szemüveg. Ezeknek a gyermekeknek kevesebb lehetőségük és erőforrásuk van a betegségmegelőzési és egészségfejlesztési programok kihasználására is. A jövedelmi szegénység és más társadalmi meghatározó tényezők jelentős mértékben befolyásolják a gyermekek általános fejlődését és egészségét, ezen belül pedig a mentális egészségét, és a későbbi években növelik a rossz egészségi állapot kockázatát. Létfontosságú a korai beavatkozás és a megelőzés, valamint a népegészségügyi megelőzési és egészségfejlesztési programokhoz – többek között az oltásokhoz – való jobb hozzáférés és a szülők támogatása: mindez segíthet a jobb eredmények elérésében.

| (23) | Az egészséges és fenntartható táplálkozáshoz való hozzáférés különösen az alacsony jövedelmű családokat állítja kihívás elé. Az egészséges élelmezést és táplálkozást elősegítő programok segíthetnek olyan problémák kezelésében, mint a szegényes étrend, a testmozgás hiánya, az elhízás, valamint az alkoholfogyasztás és a dohányzás, csökkentve ezzel az alultápláltságot és a nem megfelelő táplálkozást, ami nagyobb arányban fordul elő a hátrányos helyzetű gyermekek körében. A Covid19-világjárvány tapasztalatai rámutattak arra, hogy milyen fontos szerepe van az iskolai étkeztetésnek bizonyos gyermekek számára, akik az iskolák bezárása miatt hirtelen elestek egy megbízható élelemforrástól (9). Rendkívül fontos tehát annak garantálása, hogy a rászoruló gyermekek minden iskolanapon legalább egy egészséges étkezéshez jussanak, akár ilyen étkezések biztosításával, akár annak – a sajátos helyi körülmények és szükségletek figyelembevételével történő – elősegítésével, hogy a szülők vagy gyámok, illetve a gyermekek gondoskodni tudjanak az étkezésekről. |
| --- | --- |

(23)

Az egészséges és fenntartható táplálkozáshoz való hozzáférés különösen az alacsony jövedelmű családokat állítja kihívás elé. Az egészséges élelmezést és táplálkozást elősegítő programok segíthetnek olyan problémák kezelésében, mint a szegényes étrend, a testmozgás hiánya, az elhízás, valamint az alkoholfogyasztás és a dohányzás, csökkentve ezzel az alultápláltságot és a nem megfelelő táplálkozást, ami nagyobb arányban fordul elő a hátrányos helyzetű gyermekek körében. A Covid19-világjárvány tapasztalatai rámutattak arra, hogy milyen fontos szerepe van az iskolai étkeztetésnek bizonyos gyermekek számára, akik az iskolák bezárása miatt hirtelen elestek egy megbízható élelemforrástól (9). Rendkívül fontos tehát annak garantálása, hogy a rászoruló gyermekek minden iskolanapon legalább egy egészséges étkezéshez jussanak, akár ilyen étkezések biztosításával, akár annak – a sajátos helyi körülmények és szükségletek figyelembevételével történő – elősegítésével, hogy a szülők vagy gyámok, illetve a gyermekek gondoskodni tudjanak az étkezésekről.

| (24) | Az alacsony jövedelmű családokból származó, a migráns hátterű, illetve az etnikai kisebbségből származó gyermekeket nagyobb mértékben veszélyeztetik a súlyosan elégtelen lakáskörülmények, a túlzsúfoltság és az energiaszegénység, és nagyobb mértékben vannak kitéve a hajléktalanság kockázatának. A lakhatási kiadások súlyos terhet jelentenek az egykeresős háztartások számára, különösen ott, ahol a családfő nő. A társadalmi kirekesztődés kezelésében és a hajléktalanság kockázatának minimálisra csökkentésében fontos mechanizmus a megfelelő lakhatás megteremtése és annak biztosítása, hogy a gyermekek és családjaik megfelelő átmeneti elhelyezést kapjanak. A gyermekek intézményi elhelyezésének visszaszorítása céljából elő kell segíteni a közösségi vagy családalapú minőségi gondozást. Gyermeket kizárólag akkor szabad intézményi gondozásban elhelyezni, ha ez – általános helyzetét és egyéni szükségleteit figyelembe véve – a gyermek mindenek felett álló érdekét szolgálja. Az intézményi vagy nevelőszülői gondozásból kilépő gyermekeknek nyújtott támogatás döntően befolyásolja önálló életvitelüket és társadalmi integrációjukat. |
| --- | --- |

(24)

Az alacsony jövedelmű családokból származó, a migráns hátterű, illetve az etnikai kisebbségből származó gyermekeket nagyobb mértékben veszélyeztetik a súlyosan elégtelen lakáskörülmények, a túlzsúfoltság és az energiaszegénység, és nagyobb mértékben vannak kitéve a hajléktalanság kockázatának. A lakhatási kiadások súlyos terhet jelentenek az egykeresős háztartások számára, különösen ott, ahol a családfő nő. A társadalmi kirekesztődés kezelésében és a hajléktalanság kockázatának minimálisra csökkentésében fontos mechanizmus a megfelelő lakhatás megteremtése és annak biztosítása, hogy a gyermekek és családjaik megfelelő átmeneti elhelyezést kapjanak. A gyermekek intézményi elhelyezésének visszaszorítása céljából elő kell segíteni a közösségi vagy családalapú minőségi gondozást. Gyermeket kizárólag akkor szabad intézményi gondozásban elhelyezni, ha ez – általános helyzetét és egyéni szükségleteit figyelembe véve – a gyermek mindenek felett álló érdekét szolgálja. Az intézményi vagy nevelőszülői gondozásból kilépő gyermekeknek nyújtott támogatás döntően befolyásolja önálló életvitelüket és társadalmi integrációjukat.

| (25) | A Covid19-világjárvány okozta válságnak szerteágazó hatásai lehetnek a családok és gyermekek gazdasági és szociális jóllétére, és valószínűleg aránytalan mértékben sújtják a hátrányos helyzetű gyermekeket. Az alacsony és közepes jövedelmű csoportoknál magasabb a jövedelemkiesés kockázata, ami a növekvő munkanélküliség és a kevesebb távmunka-lehetőség miatt jelentős hatást gyakorolhat a háztartások rendelkezésére álló jövedelemre. A válság várhatóan tovább súlyosbítja a meglévő egyenlőtlenségeket, és valószínűleg növekedni fog a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitett háztartások száma. Ez jelentős nyomás alá helyezi a szolgáltatások elérhetőségét is. A válság – többek között – a hátrányos helyzet különböző formáival szembesülő gyermekeket sújtja a legkeményebben. A távtanulás nehézséget okozott a megfelelő családi támogatás, készségek vagy felszerelés nélküli háztartásokban élő számos gyermek számára, ideértve a nem megfelelő digitális infrastruktúrával rendelkező távoli vagy vidéki területeken élő gyermekeket is. |
| --- | --- |

(25)

A Covid19-világjárvány okozta válságnak szerteágazó hatásai lehetnek a családok és gyermekek gazdasági és szociális jóllétére, és valószínűleg aránytalan mértékben sújtják a hátrányos helyzetű gyermekeket. Az alacsony és közepes jövedelmű csoportoknál magasabb a jövedelemkiesés kockázata, ami a növekvő munkanélküliség és a kevesebb távmunka-lehetőség miatt jelentős hatást gyakorolhat a háztartások rendelkezésére álló jövedelemre. A válság várhatóan tovább súlyosbítja a meglévő egyenlőtlenségeket, és valószínűleg növekedni fog a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitett háztartások száma. Ez jelentős nyomás alá helyezi a szolgáltatások elérhetőségét is. A válság – többek között – a hátrányos helyzet különböző formáival szembesülő gyermekeket sújtja a legkeményebben. A távtanulás nehézséget okozott a megfelelő családi támogatás, készségek vagy felszerelés nélküli háztartásokban élő számos gyermek számára, ideértve a nem megfelelő digitális infrastruktúrával rendelkező távoli vagy vidéki területeken élő gyermekeket is.

| (26) | A gyermekek társadalmi kirekesztődésének kezelése és a Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak csökkentése integrált, személyközpontú és többdimenziós megközelítést és támogató szakpolitikai keretet igényel. A különböző szinteken működő szolgálatok közötti együttműködés és koordináció megerősítése garantálja a hatékony megelőzést, és támogatja a gyermekek társadalmi befogadását. A kulcsfontosságú szolgáltatásokhoz való hozzáférés biztosítása mellett – amit minden régióban és területen meg kell valósítani, és amelynek ki kell terjedne a szolgálatok infrastruktúrájába és a munkaerőbe történő beruházásokra is – javítani kell a kapcsolódó szakpolitikai intézkedések hatékonyságát és relevanciáját is, továbbá össze kell kapcsolni a megelőző és a helyreállító intézkedéseket, és a lehető legnagyobb mértékben ki kell használni a meglévő uniós eszközöket. |
| --- | --- |

(26)

A gyermekek társadalmi kirekesztődésének kezelése és a Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak csökkentése integrált, személyközpontú és többdimenziós megközelítést és támogató szakpolitikai keretet igényel. A különböző szinteken működő szolgálatok közötti együttműködés és koordináció megerősítése garantálja a hatékony megelőzést, és támogatja a gyermekek társadalmi befogadását. A kulcsfontosságú szolgáltatásokhoz való hozzáférés biztosítása mellett – amit minden régióban és területen meg kell valósítani, és amelynek ki kell terjedne a szolgálatok infrastruktúrájába és a munkaerőbe történő beruházásokra is – javítani kell a kapcsolódó szakpolitikai intézkedések hatékonyságát és relevanciáját is, továbbá össze kell kapcsolni a megelőző és a helyreállító intézkedéseket, és a lehető legnagyobb mértékben ki kell használni a meglévő uniós eszközöket.

| (27) | Az európai szemeszternek a szociális eredménytábla (10) által támogatott gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációs folyamata keretében rámutattak a gyermekszegénység és a társadalmi kirekesztődés kihívására, és számos tagállamhoz intéztek ehhez kapcsolódó országspecifikus ajánlásokat. A foglalkoztatáspolitikai iránymutatások annak fontosságát hangsúlyozzák, hogy mindenki, köztük a gyermekek számára is biztosítani kell a hozzáférést bizonyos szolgáltatásokhoz, például a kisgyermekkori neveléshez és gondozáshoz, valamint az oktatáshoz és az egészségügyi ellátáshoz, és ez a hozzáférés az esélyegyenlőség biztosításának szükséges előfeltétele. |
| --- | --- |

(27)

Az európai szemeszternek a szociális eredménytábla (10) által támogatott gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációs folyamata keretében rámutattak a gyermekszegénység és a társadalmi kirekesztődés kihívására, és számos tagállamhoz intéztek ehhez kapcsolódó országspecifikus ajánlásokat. A foglalkoztatáspolitikai iránymutatások annak fontosságát hangsúlyozzák, hogy mindenki, köztük a gyermekek számára is biztosítani kell a hozzáférést bizonyos szolgáltatásokhoz, például a kisgyermekkori neveléshez és gondozáshoz, valamint az oktatáshoz és az egészségügyi ellátáshoz, és ez a hozzáférés az esélyegyenlőség biztosításának szükséges előfeltétele.

| (28) | Az európai gyermekgarancia végrehajtásának támogatására és a további támogató intézkedésekre uniós források állnak rendelkezésre. Az Európai Szociális Alap Plusz keretében minden tagállam el fog különíteni egy megfelelő összeget a gyermekszegénység, illetve a társadalmi kirekesztődés kezelésére. Azokban a tagállamokban, amelyekben a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitett gyermekek aránya meghaladja az uniós átlagot, az említett összegnek az Európai Szociális Alap Pluszból a tagállamnak elkülönített nemzeti juttatás legalább 5 %-át kell kitennie. Az arányosság és a szubszidiaritás elvével összhangban az Európai Regionális Fejlesztési Alap és az InvestEU szintén támogatni fogja egyfelől az olyan támogató infrastruktúrába történő beruházásokat, mint amilyen a szociális lakhatás és a kisgyermekkori nevelési és gondozási intézmények, másfelől a felszerelések és a minőségi többségi szolgáltatásokhoz való hozzáférés terén eszközölt beruházásokat is. Az európai helyreállítási terv és a Next Generation EU eszköz részeként a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz további uniós finanszírozást kínál a jövő nemzedékekeivel, a gyermekekkel és az ifjúsággal kapcsolatos reformokhoz, beruházáshoz és politikákhoz – például az oktatás és készségfejlesztés terén –, amelyeket be kell építeni a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervekbe (11). A technikai támogatási eszköz támogathatja a tagállamokat az oktatás, a szociális szolgáltatások, az igazságszolgáltatás és az egészségügy területét érintő strukturális reformok megtervezésében és végrehajtásában, ideértve az olyan több ágazatot átfogó reformokat is, amelyek a gyermekszegénységet és a társadalmi kirekesztődést kezelik. |
| --- | --- |

(28)

Az európai gyermekgarancia végrehajtásának támogatására és a további támogató intézkedésekre uniós források állnak rendelkezésre. Az Európai Szociális Alap Plusz keretében minden tagállam el fog különíteni egy megfelelő összeget a gyermekszegénység, illetve a társadalmi kirekesztődés kezelésére. Azokban a tagállamokban, amelyekben a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitett gyermekek aránya meghaladja az uniós átlagot, az említett összegnek az Európai Szociális Alap Pluszból a tagállamnak elkülönített nemzeti juttatás legalább 5 %-át kell kitennie. Az arányosság és a szubszidiaritás elvével összhangban az Európai Regionális Fejlesztési Alap és az InvestEU szintén támogatni fogja egyfelől az olyan támogató infrastruktúrába történő beruházásokat, mint amilyen a szociális lakhatás és a kisgyermekkori nevelési és gondozási intézmények, másfelől a felszerelések és a minőségi többségi szolgáltatásokhoz való hozzáférés terén eszközölt beruházásokat is. Az európai helyreállítási terv és a Next Generation EU eszköz részeként a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz további uniós finanszírozást kínál a jövő nemzedékekeivel, a gyermekekkel és az ifjúsággal kapcsolatos reformokhoz, beruházáshoz és politikákhoz – például az oktatás és készségfejlesztés terén –, amelyeket be kell építeni a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervekbe (11). A technikai támogatási eszköz támogathatja a tagállamokat az oktatás, a szociális szolgáltatások, az igazságszolgáltatás és az egészségügy területét érintő strukturális reformok megtervezésében és végrehajtásában, ideértve az olyan több ágazatot átfogó reformokat is, amelyek a gyermekszegénységet és a társadalmi kirekesztődést kezelik.

| (29) | A tagállamok részesülhetnek a 2017 és 2023 közötti uniós iskolagyümölcs-, iskolazöldség- és iskolatejprogramból is, hogy az egészségesebb termékeket elérhetőbbé tegyék a gyermekek számára, és segítsenek nekik megismerni az egészséges és fenntartható élelmiszerek előnyeit. |
| --- | --- |

(29)

A tagállamok részesülhetnek a 2017 és 2023 közötti uniós iskolagyümölcs-, iskolazöldség- és iskolatejprogramból is, hogy az egészségesebb termékeket elérhetőbbé tegyék a gyermekek számára, és segítsenek nekik megismerni az egészséges és fenntartható élelmiszerek előnyeit.

| (30) | Ezt az ajánlást a nemzeti, regionális és helyi körülményekhez igazított nemzeti cselekvési terveken keresztül kell végrehajtani. Ezekben a nemzeti cselekvési tervekben azonosítani kell a rászoruló gyermekeket, és azokat az akadályokat, amelyekkel az ezen ajánlás hatálya alá tartozó szolgáltatásokhoz való hozzáférés és azok igénybevétele során szembesülnek. Ennek érdekében a tagállamoknak ajánlott bevonniuk az érintett érdekelt feleket, köztük a gyermekjogok előmozdításával foglalkozó nem kormányzati szervezeteket is. Az ezen ajánlás végrehajtása terén elért haladást továbbá az európai szemeszter keretében rendszeresen – például a szociális eredménytábla részeként – figyelemmel kell kísérni, ideértve a megfelelő nyomonkövetési mutatók kidolgozását is. |
| --- | --- |

(30)

Ezt az ajánlást a nemzeti, regionális és helyi körülményekhez igazított nemzeti cselekvési terveken keresztül kell végrehajtani. Ezekben a nemzeti cselekvési tervekben azonosítani kell a rászoruló gyermekeket, és azokat az akadályokat, amelyekkel az ezen ajánlás hatálya alá tartozó szolgáltatásokhoz való hozzáférés és azok igénybevétele során szembesülnek. Ennek érdekében a tagállamoknak ajánlott bevonniuk az érintett érdekelt feleket, köztük a gyermekjogok előmozdításával foglalkozó nem kormányzati szervezeteket is. Az ezen ajánlás végrehajtása terén elért haladást továbbá az európai szemeszter keretében rendszeresen – például a szociális eredménytábla részeként – figyelemmel kell kísérni, ideértve a megfelelő nyomonkövetési mutatók kidolgozását is.

| (31) | Ez az ajánlás kiegészíti a 2013/112/EU bizottsági ajánlást, a szociális jogok európai pillérének megvalósítására irányuló cselekvési terv egyik megvalósítandó elemét képezi, és kiegészíti az Unió átfogó gyermekjogi stratégiáját. |
| --- | --- |

(31)

Ez az ajánlás kiegészíti a 2013/112/EU bizottsági ajánlást, a szociális jogok európai pillérének megvalósítására irányuló cselekvési terv egyik megvalósítandó elemét képezi, és kiegészíti az Unió átfogó gyermekjogi stratégiáját.

| (32) | Ez az ajánlás teljes mértékben tiszteletben tartja a szubszidiaritás és az arányosság elvét. Ez az ajánlás nem sérti a tagállamok nemzeti eljárásjogát és jogi hagyományait, és nem jelenti az Unió hatásköreinek kiterjesztését, |
| --- | --- |

(32)

Ez az ajánlás teljes mértékben tiszteletben tartja a szubszidiaritás és az arányosság elvét. Ez az ajánlás nem sérti a tagállamok nemzeti eljárásjogát és jogi hagyományait, és nem jelenti az Unió hatásköreinek kiterjesztését,

ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

CÉLKITŰZÉS ÉS HATÁLY

| 1. | Ezen ajánlás célja a társadalmi kirekesztődés megakadályozása és leküzdése a rászoruló gyermekek kulcsfontosságú szolgáltatásokhoz való hozzáférésének biztosításával, hozzájárulva ezáltal a gyermekek jogainak érvényesüléséhez a gyermekszegénység elleni küzdelem és az esélyegyenlőség előmozdítása révén. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ez az ajánlás a rászoruló gyermekekre alkalmazandó. |
| --- | --- |

2.

FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

| 3. | Ezen ajánlás alkalmazásában:






  a) | „rászoruló gyermekek”: azok a 18 év alatti személyek, akik ki vannak téve a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

„rászoruló gyermekek”: azok a 18 év alatti személyek, akik ki vannak téve a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának;

| b) | „migráns hátterű gyermekek”: migrációs jogállásuktól függetlenül azok a gyermekek, akik harmadik ország állampolgárai, valamint azok a gyermekek, akik egy tagállam állampolgárai, és legalább az egyik, külföldön született szülőjük révén harmadik országbeli migráns háttérrel rendelkeznek; |
| --- | --- |

b)

„migráns hátterű gyermekek”: migrációs jogállásuktól függetlenül azok a gyermekek, akik harmadik ország állampolgárai, valamint azok a gyermekek, akik egy tagállam állampolgárai, és legalább az egyik, külföldön született szülőjük révén harmadik országbeli migráns háttérrel rendelkeznek;

| c) | „bizonytalan családi helyzetű gyermekek”: azok a gyermekek, akik különféle olyan kockázati tényezőknek vannak kitéve, amelyek szegénységhez vagy társadalmi kirekesztődéshez vezethetnek. Ide tartoznak: azok a gyermekek, akik egykeresős háztartásban élnek; azok a gyermekek, akik fogyatékossággal élő szülővel élnek; azok a gyermekek, akik olyan háztartásban élnek, ahol mentális egészségi problémák vagy tartós betegség esete áll fenn; azok a gyermekek, akik olyan háztartásban élnek, ahol kábítószer-használat vagy családon belüli erőszak fordul elő; azok a gyermekek, akik olyan uniós polgár gyermekei, aki egy másik tagállamba költözött, de közben maguk a gyermekek a származási tagállamukban maradtak; azok a gyermekek, akik tizenéves anya gyermekei vagy tizenéves anyák; valamint azok a gyermekek, akiknek valamelyik szülője börtönben van; |
| --- | --- |

c)

„bizonytalan családi helyzetű gyermekek”: azok a gyermekek, akik különféle olyan kockázati tényezőknek vannak kitéve, amelyek szegénységhez vagy társadalmi kirekesztődéshez vezethetnek. Ide tartoznak: azok a gyermekek, akik egykeresős háztartásban élnek; azok a gyermekek, akik fogyatékossággal élő szülővel élnek; azok a gyermekek, akik olyan háztartásban élnek, ahol mentális egészségi problémák vagy tartós betegség esete áll fenn; azok a gyermekek, akik olyan háztartásban élnek, ahol kábítószer-használat vagy családon belüli erőszak fordul elő; azok a gyermekek, akik olyan uniós polgár gyermekei, aki egy másik tagállamba költözött, de közben maguk a gyermekek a származási tagállamukban maradtak; azok a gyermekek, akik tizenéves anya gyermekei vagy tizenéves anyák; valamint azok a gyermekek, akiknek valamelyik szülője börtönben van;

| d) | „tényleges hozzáférés”: olyan helyzet, amikor a szolgáltatások azonnal rendelkezésre állnak, megfizethetők, elérhetők és jó minőségűek, azokat időben nyújtják, és a lehetséges felhasználók tudnak ezeknek a szolgáltatásoknak a létezéséről és arról, hogy jogosultak az igénybevételükre; |
| --- | --- |

d)

„tényleges hozzáférés”: olyan helyzet, amikor a szolgáltatások azonnal rendelkezésre állnak, megfizethetők, elérhetők és jó minőségűek, azokat időben nyújtják, és a lehetséges felhasználók tudnak ezeknek a szolgáltatásoknak a létezéséről és arról, hogy jogosultak az igénybevételükre;

| e) | „tényleges és ingyenes hozzáférés”: olyan helyzet, amikor a szolgáltatások azonnal rendelkezésre állnak, elérhetők és jó minőségűek, azokat időben nyújtják, és a lehetséges felhasználók tudnak ezeknek a szolgáltatásoknak a létezéséről és arról, hogy jogosultak az igénybevételükre, és e szolgáltatásokat ingyenesen nyújtják oly módon, hogy azokat megszervezik és biztosítják, vagy oly módon, hogy megfelelő ellátásokat nyújtanak e szolgáltatások költségeinek vagy díjainak fedezése érdekében, vagy pedig oly módon, hogy a pénzügyi helyzet ne képezhesse akadályát az egyenlő hozzáférésnek; |
| --- | --- |

e)

„tényleges és ingyenes hozzáférés”: olyan helyzet, amikor a szolgáltatások azonnal rendelkezésre állnak, elérhetők és jó minőségűek, azokat időben nyújtják, és a lehetséges felhasználók tudnak ezeknek a szolgáltatásoknak a létezéséről és arról, hogy jogosultak az igénybevételükre, és e szolgáltatásokat ingyenesen nyújtják oly módon, hogy azokat megszervezik és biztosítják, vagy oly módon, hogy megfelelő ellátásokat nyújtanak e szolgáltatások költségeinek vagy díjainak fedezése érdekében, vagy pedig oly módon, hogy a pénzügyi helyzet ne képezhesse akadályát az egyenlő hozzáférésnek;

| f) | „iskolai tevékenységek”: sport, valamint szabadidős és kulturális tevékenységek útján megvalósuló tanulás, amely rendes iskolaidőben vagy azon kívül folyik, illetve az iskolai közösség szervezi meg; |
| --- | --- |

f)

„iskolai tevékenységek”: sport, valamint szabadidős és kulturális tevékenységek útján megvalósuló tanulás, amely rendes iskolaidőben vagy azon kívül folyik, illetve az iskolai közösség szervezi meg;

| g) | „egészséges étkezés” vagy „egészséges táplálkozás”: olyan kiegyensúlyozott ételfogyasztás, amely biztosítja a gyermek számára a fizikai és mentális fejlődéséhez, valamint a fiziológiai szükségleteinek megfelelő testmozgáshoz szükséges tápanyagokat; |
| --- | --- |

g)

„egészséges étkezés” vagy „egészséges táplálkozás”: olyan kiegyensúlyozott ételfogyasztás, amely biztosítja a gyermek számára a fizikai és mentális fejlődéséhez, valamint a fiziológiai szükségleteinek megfelelő testmozgáshoz szükséges tápanyagokat;

| h) | „megfelelő lakhatás”: olyan lakóépület, amely megfelel az aktuális nemzeti szintű műszaki szabványoknak, megfelelő állapotban van, észszerű hőkomfortot biztosít, és megfizethető áron érhető el. |
| --- | --- |

h)

„megfelelő lakhatás”: olyan lakóépület, amely megfelel az aktuális nemzeti szintű műszaki szabványoknak, megfelelő állapotban van, észszerű hőkomfortot biztosít, és megfizethető áron érhető el.

A NEMZETI HATÁSKÖRÖKKEL, KÖRÜLMÉNYEKKEL ÉS GYAKORLATOKKAL ÖSSZHANGBAN, VALAMINT A SZUBSZIDIARITÁS ÉS AZ ARÁNYOSSÁG ELVÉNEK MARADÉKTALAN TISZTELETBEN TARTÁSÁVAL A KÖVETKEZŐKET AJÁNLJA:

FŐ AJÁNLÁSOK

| 4. | A tagállamok számára ajánlott, hogy a rászoruló gyermekek részére garantálják:






  a) | a tényleges és ingyenes hozzáférést a magas színvonalú kisgyermekkori neveléshez és gondozáshoz, az oktatáshoz, az egészségügyi ellátáshoz, az iskolai tevékenységekhez és minden tanítási napon legalább egy egészséges étkezéshez; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

a tényleges és ingyenes hozzáférést a magas színvonalú kisgyermekkori neveléshez és gondozáshoz, az oktatáshoz, az egészségügyi ellátáshoz, az iskolai tevékenységekhez és minden tanítási napon legalább egy egészséges étkezéshez;

| b) | a tényleges hozzáférést az egészséges táplálkozáshoz és a megfelelő lakhatáshoz. |
| --- | --- |

b)

a tényleges hozzáférést az egészséges táplálkozáshoz és a megfelelő lakhatáshoz.

| 5. | A tagállamok számára ajánlott, hogy azonosítsák a rászoruló gyermekeket, és e csoporton belül vegyék figyelembe a nemzeti integrált intézkedéseik megtervezése során a különösen az alábbi gyermekek által tapasztalt sajátos hátrányos helyzeteket:






  a) | hajléktalan gyermekek, illetve a súlyosan elégtelen lakáskörülmények között élő gyermekek; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

hajléktalan gyermekek, illetve a súlyosan elégtelen lakáskörülmények között élő gyermekek;

| b) | fogyatékossággal élő gyermekek; |
| --- | --- |

b)

fogyatékossággal élő gyermekek;

| c) | mentális egészségügyi problémával küzdő gyermekek; |
| --- | --- |

c)

mentális egészségügyi problémával küzdő gyermekek;

| d) | migráns hátterű, illetve kisebbségi etnikai csoportba tartozó gyermekek, különösen a romák; |
| --- | --- |

d)

migráns hátterű, illetve kisebbségi etnikai csoportba tartozó gyermekek, különösen a romák;

| e) | alternatív (elsősorban intézményi) gondozásban részesülő gyermekek; |
| --- | --- |

e)

alternatív (elsősorban intézményi) gondozásban részesülő gyermekek;

| f) | bizonytalan családi helyzetű gyermekek. |
| --- | --- |

f)

bizonytalan családi helyzetű gyermekek.

TÁMOGATÓ SZAKPOLITIKAI KERET

| 6. | A Tanács ajánlja a tagállamoknak, hogy – a gyermek mindenek felett álló érdekének elsődleges figyelembevétele mellett – a gyermekek társadalmi kirekesztődésének visszaszorítása érdekében építsenek ki egy integrált és támogató szakpolitikai keretet, a szegénység és a hátrányos helyzet több nemzedéken átívelő ciklusának megtörésére és a Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági hatásának csökkentésére összpontosítva. E célból ezen ajánlás végrehajtása során a tagállamoknak ajánlott:






  a) | biztosítaniuk nemzeti, regionális és helyi szintű szociális, oktatási, táplálkozási és lakhatási politikájuk összhangját, és lehetőség szerint javítaniuk azok relevanciáját a gyermekek integrált módon való támogatása szempontjából; |
| --- | --- | --- |

6.

a)

biztosítaniuk nemzeti, regionális és helyi szintű szociális, oktatási, táplálkozási és lakhatási politikájuk összhangját, és lehetőség szerint javítaniuk azok relevanciáját a gyermekek integrált módon való támogatása szempontjából;

| b) | folytatniuk és szükség esetén növelniük az oktatásba és a megfelelő egészségügyi és szociális védelmi rendszerekbe történő beruházást a gyermekek és családjaik, különösen a társadalmi kirekesztődésnek kitett gyermekek és családok szükségleteinek hatékony kielégítése érdekében; |
| --- | --- |

b)

folytatniuk és szükség esetén növelniük az oktatásba és a megfelelő egészségügyi és szociális védelmi rendszerekbe történő beruházást a gyermekek és családjaik, különösen a társadalmi kirekesztődésnek kitett gyermekek és családok szükségleteinek hatékony kielégítése érdekében;

| c) | megfelelő szakpolitikákról és erőforrásokról gondoskodniuk, beleértve a munkaerőpiaci integrációra irányuló intézkedéseket, a szülőket vagy gyámokat célzó támogatási intézkedéseket, valamint a családoknak és háztartásoknak nyújtott jövedelemtámogatást is, hogy a pénzügyi akadályok ne gátolják a gyermekeket a minőségi szolgáltatásokhoz való hozzáférésben; |
| --- | --- |

c)

megfelelő szakpolitikákról és erőforrásokról gondoskodniuk, beleértve a munkaerőpiaci integrációra irányuló intézkedéseket, a szülőket vagy gyámokat célzó támogatási intézkedéseket, valamint a családoknak és háztartásoknak nyújtott jövedelemtámogatást is, hogy a pénzügyi akadályok ne gátolják a gyermekeket a minőségi szolgáltatásokhoz való hozzáférésben;

| d) | egy integrált és multidiszciplináris megközelítés alapján kezelniük a társadalmi kirekesztődés területi dimenzióját, figyelembe véve a jellegzetes városi, vidéki, távoli és hátrányos helyzetű térségek sajátos szükségleteit; |
| --- | --- |

d)

egy integrált és multidiszciplináris megközelítés alapján kezelniük a társadalmi kirekesztődés területi dimenzióját, figyelembe véve a jellegzetes városi, vidéki, távoli és hátrányos helyzetű térségek sajátos szükségleteit;

| e) | megerősíteniük az együttműködést a nemzeti, regionális és helyi hatóságokkal, a szociális gazdaság szervezeteivel, a gyermekjogokat előmozdító nem kormányzati szervezetekkel, magukkal a gyermekekkel, továbbá más érdekelt felekkel, valamint jobban bevonniuk őket a szakpolitikai intézkedések és a gyermekeknek nyújtott minőségi szolgáltatások megtervezésébe, megvalósításába és nyomon követésébe; |
| --- | --- |

e)

megerősíteniük az együttműködést a nemzeti, regionális és helyi hatóságokkal, a szociális gazdaság szervezeteivel, a gyermekjogokat előmozdító nem kormányzati szervezetekkel, magukkal a gyermekekkel, továbbá más érdekelt felekkel, valamint jobban bevonniuk őket a szakpolitikai intézkedések és a gyermekeknek nyújtott minőségi szolgáltatások megtervezésébe, megvalósításába és nyomon követésébe;

| f) | intézkedéseket hozniuk a rászoruló gyermekek befogadásának elősegítése, valamint megkülönböztetésük és megbélyegzésük elkerülése és leküzdése érdekében; |
| --- | --- |

f)

intézkedéseket hozniuk a rászoruló gyermekek befogadásának elősegítése, valamint megkülönböztetésük és megbélyegzésük elkerülése és leküzdése érdekében;

| g) | támogatniuk a gyermekeknek szóló minőségi szolgáltatásokba való stratégiai beruházást, beleértve a támogató infrastruktúrát és a szakképzett munkaerőt is; |
| --- | --- |

g)

támogatniuk a gyermekeknek szóló minőségi szolgáltatásokba való stratégiai beruházást, beleértve a támogató infrastruktúrát és a szakképzett munkaerőt is;

| h) | megfelelő erőforrásokat biztosítaniuk, továbbá optimálisan felhasználniuk a nemzeti és uniós forrásokat, különös tekintettel az Európai Szociális Alap Pluszra, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, valamint adott esetben a REACT-EU-ra, az InvestEU-ra, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközre és a technikai támogatási eszközre; |
| --- | --- |

h)

megfelelő erőforrásokat biztosítaniuk, továbbá optimálisan felhasználniuk a nemzeti és uniós forrásokat, különös tekintettel az Európai Szociális Alap Pluszra, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, valamint adott esetben a REACT-EU-ra, az InvestEU-ra, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközre és a technikai támogatási eszközre;

| i) | a támogató keret egészében figyelembe venniük a nemi dimenziót. |
| --- | --- |

i)

a támogató keret egészében figyelembe venniük a nemi dimenziót.

KISGYERMEKKORI NEVELÉS ÉS GONDOZÁS, INKLUZÍV OKTATÁS ÉS ISKOLAI TEVÉKENYSÉGEK, VALAMINT EGÉSZSÉGES ÉTKEZÉS MINDEN TANÍTÁSI NAPON

| 7. | Annak érdekében, hogy garantálják a rászoruló gyermekek számára a tényleges és ingyenes hozzáférést a magas színvonalú kisgyermekkori neveléshez és gondozáshoz, az oktatáshoz, az iskolai tevékenységekhez és minden tanítási napon legalább egyszer az egészséges étkezéshez, a Tanács ajánlja a tagállamoknak, hogy:






  a) | azonosítsák és kezeljék a kisgyermekkori nevelésben és gondozásban, az oktatásban és az iskolai tevékenységekben való részvétel pénzügyi és nem pénzügyi akadályait; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

azonosítsák és kezeljék a kisgyermekkori nevelésben és gondozásban, az oktatásban és az iskolai tevékenységekben való részvétel pénzügyi és nem pénzügyi akadályait;

| b) | hozzanak intézkedéseket a korai iskolaelhagyás megelőzése és csökkentése érdekében a nemi dimenzió figyelembevételével, valamint – többek között személyre szabott tanácsadás nyújtása és a családokkal való együttműködés megerősítése révén – vonják be újra azokat a gyermekeket, akiket fenyeget a lemorzsolódás veszélye, illetve akik már lemorzsolódtak az oktatásból, illetve képzésből; |
| --- | --- |

b)

hozzanak intézkedéseket a korai iskolaelhagyás megelőzése és csökkentése érdekében a nemi dimenzió figyelembevételével, valamint – többek között személyre szabott tanácsadás nyújtása és a családokkal való együttműködés megerősítése révén – vonják be újra azokat a gyermekeket, akiket fenyeget a lemorzsolódás veszélye, illetve akik már lemorzsolódtak az oktatásból, illetve képzésből;

| c) | nyújtsanak tanulási támogatást a tanulási nehézségekkel küzdő gyermekek számára a nyelvi, kognitív és oktatási hiányosságaik kompenzálása érdekében; |
| --- | --- |

c)

nyújtsanak tanulási támogatást a tanulási nehézségekkel küzdő gyermekek számára a nyelvi, kognitív és oktatási hiányosságaik kompenzálása érdekében;

| d) | alakítsák át a kisgyermekkori nevelési és gondozási, valamint az oktatási intézmények létesítményeit és oktatási anyagait, és biztosítsák a sajátos nevelési igényű gyermekek és a fogyatékossággal élő gyermekek sajátos szükségleteinek a lehető legteljesebb figyelembevételét, inkluzív tanítási és tanulási módszereket alkalmazva; e célból biztosítsák, hogy képzett tanárok és más szakemberek, például pszichológusok, logopédusok, rehabilitációs szakemberek, szociális munkások és pedagógiai asszisztensek álljanak rendelkezésre; |
| --- | --- |

d)

alakítsák át a kisgyermekkori nevelési és gondozási, valamint az oktatási intézmények létesítményeit és oktatási anyagait, és biztosítsák a sajátos nevelési igényű gyermekek és a fogyatékossággal élő gyermekek sajátos szükségleteinek a lehető legteljesebb figyelembevételét, inkluzív tanítási és tanulási módszereket alkalmazva; e célból biztosítsák, hogy képzett tanárok és más szakemberek, például pszichológusok, logopédusok, rehabilitációs szakemberek, szociális munkások és pedagógiai asszisztensek álljanak rendelkezésre;

| e) | vezessenek be olyan intézkedéseket, amelyek támogatják az inkluzív oktatást és elkerülik a szegregált osztályok kialakítását a kisgyermekkori nevelési és gondozási intézményekben és az oktatási intézményekben; mindez azt is magában foglalhatja, hogy szükség esetén elsőbbségi vagy korai hozzáférést biztosítanak a rászoruló gyermekek számára; |
| --- | --- |

e)

vezessenek be olyan intézkedéseket, amelyek támogatják az inkluzív oktatást és elkerülik a szegregált osztályok kialakítását a kisgyermekkori nevelési és gondozási intézményekben és az oktatási intézményekben; mindez azt is magában foglalhatja, hogy szükség esetén elsőbbségi vagy korai hozzáférést biztosítanak a rászoruló gyermekek számára;

| f) | biztosítsanak minden tanítási napon legalább egy egészséges étkezést; |
| --- | --- |

f)

biztosítsanak minden tanítási napon legalább egy egészséges étkezést;

| g) | biztosítsák az oktatási anyagokkal való ellátottságot, ideértve a digitális oktatási eszközöket, a könyveket, és adott esetben az egyenruhákat vagy más előírt öltözetet is; |
| --- | --- |

g)

biztosítsák az oktatási anyagokkal való ellátottságot, ideértve a digitális oktatási eszközöket, a könyveket, és adott esetben az egyenruhákat vagy más előírt öltözetet is;

| h) | bocsássák rendelkezésre a távoktatáshoz szükséges nagy sebességű hálózati kapcsolatot, digitális szolgáltatásokat és a megfelelő eszközöket az oktatási tartalmak online elérésének biztosítása érdekében, valamint javítsák a rászoruló gyermekek, illetve a tanárok digitális készségeit, és tegyenek meg minden szükséges beruházást a digitális szakadék valamennyi formájának felszámolása érdekében; |
| --- | --- |

h)

bocsássák rendelkezésre a távoktatáshoz szükséges nagy sebességű hálózati kapcsolatot, digitális szolgáltatásokat és a megfelelő eszközöket az oktatási tartalmak online elérésének biztosítása érdekében, valamint javítsák a rászoruló gyermekek, illetve a tanárok digitális készségeit, és tegyenek meg minden szükséges beruházást a digitális szakadék valamennyi formájának felszámolása érdekében;

| i) | adott esetben biztosítsák a közlekedést a kisgyermekkori nevelési és gondozási intézményekbe és az oktatási intézményekbe; |
| --- | --- |

i)

adott esetben biztosítsák a közlekedést a kisgyermekkori nevelési és gondozási intézményekbe és az oktatási intézményekbe;

| j) | biztosítsák az iskolai tevékenységekhez való egyenlő és inkluzív hozzáférést, beleértve az iskolai kirándulásokon, valamint a sport-, szabadidős és kulturális tevékenységben való részvételt is; |
| --- | --- |

j)

biztosítsák az iskolai tevékenységekhez való egyenlő és inkluzív hozzáférést, beleértve az iskolai kirándulásokon, valamint a sport-, szabadidős és kulturális tevékenységben való részvételt is;

| k) | dolgozzák ki az oktatási intézmények, a helyi közösségek, a szociális, egészségügyi és gyermekvédelmi szolgálatok, a családok és a szociális gazdaság szereplői közötti együttműködés kereteit az inkluzív oktatás támogatása, az iskola utáni gondozás biztosítása, valamint a sport-, szabadidős és kulturális tevékenységekben való részvétel lehetőségének megteremtése érdekében, továbbá az oktatási intézményeket alakítsák át a befogadás és a részvétel központjaivá, és e célból eszközöljenek beruházásokat ezekbe a létesítményekbe; |
| --- | --- |

k)

dolgozzák ki az oktatási intézmények, a helyi közösségek, a szociális, egészségügyi és gyermekvédelmi szolgálatok, a családok és a szociális gazdaság szereplői közötti együttműködés kereteit az inkluzív oktatás támogatása, az iskola utáni gondozás biztosítása, valamint a sport-, szabadidős és kulturális tevékenységekben való részvétel lehetőségének megteremtése érdekében, továbbá az oktatási intézményeket alakítsák át a befogadás és a részvétel központjaivá, és e célból eszközöljenek beruházásokat ezekbe a létesítményekbe;

EGÉSZSÉGÜGYI ELLÁTÁS

| 8. | Annak érdekében, hogy garantálják a rászoruló gyermekek számára a minőségi egészségügyi ellátáshoz való tényleges és ingyenes hozzáférést, a Tanács ajánlja a tagállamoknak, hogy:






  a) | segítsék elő a betegségek és fejlődési rendellenességek korai észlelését és kezelését, ideértve a mentális egészséggel összefüggő problémákat is, és biztosítsák a hozzáférést az időszakos orvosi vizsgálatokhoz és szűrési programokhoz, beleértve a fogorvosi és szemészeti ellátást is; biztosítsák a megfelelő idejű, gyógyítási és rehabilitációs célú nyomon követést, ideértve a gyógyszerekhez, kezelésekhez és az egészségügyi segédeszközökhöz, valamint az oltási programokhoz való hozzáférést is; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

segítsék elő a betegségek és fejlődési rendellenességek korai észlelését és kezelését, ideértve a mentális egészséggel összefüggő problémákat is, és biztosítsák a hozzáférést az időszakos orvosi vizsgálatokhoz és szűrési programokhoz, beleértve a fogorvosi és szemészeti ellátást is; biztosítsák a megfelelő idejű, gyógyítási és rehabilitációs célú nyomon követést, ideértve a gyógyszerekhez, kezelésekhez és az egészségügyi segédeszközökhöz, valamint az oltási programokhoz való hozzáférést is;

| b) | nyújtsanak célzott rehabilitációs és habilitációs szolgáltatásokat a fogyatékossággal élő gyermekeknek; |
| --- | --- |

b)

nyújtsanak célzott rehabilitációs és habilitációs szolgáltatásokat a fogyatékossággal élő gyermekeknek;

| c) | vezessenek be olyan hozzáférhető egészségfejlesztési és betegségmegelőzési programokat, amelyek célcsoportját a rászoruló gyermekek és családjaik, valamint a gyermekekkel dolgozó szakemberek alkotják. |
| --- | --- |

c)

vezessenek be olyan hozzáférhető egészségfejlesztési és betegségmegelőzési programokat, amelyek célcsoportját a rászoruló gyermekek és családjaik, valamint a gyermekekkel dolgozó szakemberek alkotják.

EGÉSZSÉGES TÁPLÁLKOZÁS

| 9. | Annak érdekében, hogy – többek között az uniós iskolagyümölcs-, iskolazöldség- és iskolatejprogramon keresztül is – garantálják a rászoruló gyermekek tényleges hozzáférését az elégséges és egészséges táplálkozáshoz, a Tanács ajánlja a tagállamoknak, hogy:






  a) | a tanítási napokon kívül is támogassák az egészséges étkezéshez való hozzáférést, akár természetbeni vagy pénzügyi támogatás útján, különösen olyan rendkívüli körülmények esetén, mint az iskolák bezárása; |
| --- | --- | --- |

9.

a)

a tanítási napokon kívül is támogassák az egészséges étkezéshez való hozzáférést, akár természetbeni vagy pénzügyi támogatás útján, különösen olyan rendkívüli körülmények esetén, mint az iskolák bezárása;

| b) | biztosítsák, hogy a kisgyermekkori nevelésben és gondozásban és az oktatási intézményekben a táplálkozási normák igazodjanak a sajátos étrendi igényekhez is; |
| --- | --- |

b)

biztosítsák, hogy a kisgyermekkori nevelésben és gondozásban és az oktatási intézményekben a táplálkozási normák igazodjanak a sajátos étrendi igényekhez is;

| c) | korlátozzák a magas zsír-, só- és cukortartalmú ételek reklámozását és elérhetőségét a kisgyermekkori nevelési és gondozási intézményekben és az oktatási intézményekben; |
| --- | --- |

c)

korlátozzák a magas zsír-, só- és cukortartalmú ételek reklámozását és elérhetőségét a kisgyermekkori nevelési és gondozási intézményekben és az oktatási intézményekben;

| d) | nyújtsanak megfelelő tájékoztatást a gyermekeknek és a családoknak a gyermekek egészséges táplálkozásáról. |
| --- | --- |

d)

nyújtsanak megfelelő tájékoztatást a gyermekeknek és a családoknak a gyermekek egészséges táplálkozásáról.

MEGFELELŐ LAKHATÁS

| 10. | Annak érdekében, hogy garantálják a rászoruló gyermekek számára a megfelelő lakhatáshoz való tényleges hozzáférést, a Tanács ajánlja a tagállamoknak, hogy:






  a) | biztosítsák, hogy a hajléktalan gyermekek és családjaik megfelelő elhelyezést kapjanak, az átmeneti szálláshelyekről gyorsan áthelyezzék őket állandó lakásokba, valamint megfelelő szociális és tanácsadási szolgáltatásokat nyújtsanak számukra; |
| --- | --- | --- |

10.

a)

biztosítsák, hogy a hajléktalan gyermekek és családjaik megfelelő elhelyezést kapjanak, az átmeneti szálláshelyekről gyorsan áthelyezzék őket állandó lakásokba, valamint megfelelő szociális és tanácsadási szolgáltatásokat nyújtsanak számukra;

| b) | értékeljék és szükség esetén vizsgálják felül a nemzeti, regionális és helyi lakhatási politikákat, és hozzanak intézkedéseket annak biztosítására, hogy megfelelően figyelembe vegyék a rászoruló gyermekeket nevelő családok érdekeit, beleértve az energiaszegénység kezelését és a hajléktalanság kockázatának megelőzését is; ennek az értékelésnek és felülvizsgálatnak ki kell terjednie a szociális lakhatásra vagy a lakhatási támogatásokra vonatkozó politikákra és a lakhatással kapcsolatos ellátásokra is, és tovább kell javítania az akadálymentességet a fogyatékossággal élő gyermekek számára; |
| --- | --- |

b)

értékeljék és szükség esetén vizsgálják felül a nemzeti, regionális és helyi lakhatási politikákat, és hozzanak intézkedéseket annak biztosítására, hogy megfelelően figyelembe vegyék a rászoruló gyermekeket nevelő családok érdekeit, beleértve az energiaszegénység kezelését és a hajléktalanság kockázatának megelőzését is; ennek az értékelésnek és felülvizsgálatnak ki kell terjednie a szociális lakhatásra vagy a lakhatási támogatásokra vonatkozó politikákra és a lakhatással kapcsolatos ellátásokra is, és tovább kell javítania az akadálymentességet a fogyatékossággal élő gyermekek számára;

| c) | biztosítsák, hogy a rászoruló gyermekek és családjaik megfelelő időben elsőbbségi hozzáférést kapjanak szociális lakáshoz vagy lakhatási támogatáshoz; |
| --- | --- |

c)

biztosítsák, hogy a rászoruló gyermekek és családjaik megfelelő időben elsőbbségi hozzáférést kapjanak szociális lakáshoz vagy lakhatási támogatáshoz;

| d) | a gyermekek intézményi gondozásban való elhelyezésekor vegyék figyelembe az adott gyermek mindenek felett álló érdekét, általános helyzetét és egyéni szükségleteit; biztosítsák, hogy a gyermekek intézményi vagy nevelőszülői gondozásból jó minőségű közösségi gondozásba kerüljenek át vagy visszakerüljenek a vér szerinti családjukba, valamint támogassák a gyermekek független életvitelét és társadalmi integrációját. |
| --- | --- |

d)

a gyermekek intézményi gondozásban való elhelyezésekor vegyék figyelembe az adott gyermek mindenek felett álló érdekét, általános helyzetét és egyéni szükségleteit; biztosítsák, hogy a gyermekek intézményi vagy nevelőszülői gondozásból jó minőségű közösségi gondozásba kerüljenek át vagy visszakerüljenek a vér szerinti családjukba, valamint támogassák a gyermekek független életvitelét és társadalmi integrációját.

IRÁNYÍTÁS ÉS JELENTÉSTÉTEL

| 11. | A megbízható irányítás, nyomon követés és jelentéstétel érdekében a Tanács ajánlja a tagállamoknak, hogy a meglévő nemzeti struktúrák és mechanizmusok kellő figyelembevételével: |
| --- | --- |

11.

A gyermekgaranciáért felelős nemzeti koordinátorok

| a) | jelöljenek ki egy gyermekgaranciáért felelős nemzeti koordinátort, aki megfelelő erőforrásokkal és megbízatással rendelkezik ezen ajánlás végrehajtásának hatékony koordinálásához és nyomon követéséhez; |
| --- | --- |

a)

jelöljenek ki egy gyermekgaranciáért felelős nemzeti koordinátort, aki megfelelő erőforrásokkal és megbízatással rendelkezik ezen ajánlás végrehajtásának hatékony koordinálásához és nyomon követéséhez;

A rászoruló gyermekek azonosítása

| b) | annak érdekében, hogy a lehető leghatékonyabban célirányossá tegyék a rászoruló gyermekekre irányuló intézkedéseket, és figyelembe vegyék a nemzeti, regionális és helyi szervezeteket és körülményeket, vonják be az érdekelt feleket a rászoruló gyermekeknek és azoknak az akadályoknak az azonosításába, amelyekkel az ezen ajánlás hatálya alá tartozó szolgáltatásokhoz való hozzáférés és azok igénybevétele során szembesülnek; |
| --- | --- |

b)

annak érdekében, hogy a lehető leghatékonyabban célirányossá tegyék a rászoruló gyermekekre irányuló intézkedéseket, és figyelembe vegyék a nemzeti, regionális és helyi szervezeteket és körülményeket, vonják be az érdekelt feleket a rászoruló gyermekeknek és azoknak az akadályoknak az azonosításába, amelyekkel az ezen ajánlás hatálya alá tartozó szolgáltatásokhoz való hozzáférés és azok igénybevétele során szembesülnek;

Nemzeti cselekvési tervek

| c) | az ezen ajánlás elfogadásától számított kilenc hónapon belül terjesszenek a Bizottság elé egy, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó cselekvési tervet ezen ajánlás végrehajtásáról, figyelembe véve a nemzeti, regionális és helyi körülményeket, valamint a rászoruló gyermekek támogatását célzó meglévő szakpolitikai fellépéseket és intézkedéseket. Ennek a cselekvési tervnek tartalmaznia kell különösen a következőket:






  i. | a megfelelő integrált intézkedésekkel elérni kívánt rászoruló gyermekek célzott kategóriái; |
| --- | --- | --- |

c)

az ezen ajánlás elfogadásától számított kilenc hónapon belül terjesszenek a Bizottság elé egy, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó cselekvési tervet ezen ajánlás végrehajtásáról, figyelembe véve a nemzeti, regionális és helyi körülményeket, valamint a rászoruló gyermekek támogatását célzó meglévő szakpolitikai fellépéseket és intézkedéseket. Ennek a cselekvési tervnek tartalmaznia kell különösen a következőket:

i.

a megfelelő integrált intézkedésekkel elérni kívánt rászoruló gyermekek célzott kategóriái;

| ii. | a megfelelő intézkedésekkel elérni kívánt rászoruló gyermekekkel kapcsolatos mennyiségi és minőségi célértékek, figyelembe véve a regionális és helyi egyenlőtlenségeket; |
| --- | --- |

ii.

a megfelelő intézkedésekkel elérni kívánt rászoruló gyermekekkel kapcsolatos mennyiségi és minőségi célértékek, figyelembe véve a regionális és helyi egyenlőtlenségeket;

| iii. | az ezen ajánlás végrehajtása során tervezett vagy meghozott intézkedések, beleértve a regionális és helyi szintet is, valamint a szükséges pénzügyi források és ütemtervek; |
| --- | --- |

iii.

az ezen ajánlás végrehajtása során tervezett vagy meghozott intézkedések, beleértve a regionális és helyi szintet is, valamint a szükséges pénzügyi források és ütemtervek;

| iv. | a gyermekek társadalmi kirekesztődésének visszaszorítása és a hátrányos helyzet több nemzedéken átívelő ciklusának megtörése érdekében tervezett vagy meghozott, különösen a 6. pontban előírt támogató szakpolitikai kereten alapuló egyéb intézkedések; |
| --- | --- |

iv.

a gyermekek társadalmi kirekesztődésének visszaszorítása és a hátrányos helyzet több nemzedéken átívelő ciklusának megtörése érdekében tervezett vagy meghozott, különösen a 6. pontban előírt támogató szakpolitikai kereten alapuló egyéb intézkedések;

| v. | az adatgyűjtésnek, valamint az ajánlás nyomon követésének és értékelésének nemzeti keretrendszere, a 12. pont d) pontjában említett közös nyomonkövetési keret létrehozása céljából is; |
| --- | --- |

v.

az adatgyűjtésnek, valamint az ajánlás nyomon követésének és értékelésének nemzeti keretrendszere, a 12. pont d) pontjában említett közös nyomonkövetési keret létrehozása céljából is;

Tájékoztatás és bevonás

| d) | dolgozzanak ki hatékony tájékoztatási és bevonási intézkedéseket a rászoruló gyermekek és családjaik számára, különösen regionális és helyi szinten, valamint az oktatási intézményeken, képzett szociális munkásokon, családsegítő szolgálatokon, valamint a civil társadalom és a szociális gazdaság szervezetein keresztül, hogy felhívják a figyelmet az ajánlás hatálya alá tartozó szolgáltatásokra, valamint bátorítsák és elősegítsék azok igénybevételét; |
| --- | --- |

d)

dolgozzanak ki hatékony tájékoztatási és bevonási intézkedéseket a rászoruló gyermekek és családjaik számára, különösen regionális és helyi szinten, valamint az oktatási intézményeken, képzett szociális munkásokon, családsegítő szolgálatokon, valamint a civil társadalom és a szociális gazdaság szervezetein keresztül, hogy felhívják a figyelmet az ajánlás hatálya alá tartozó szolgáltatásokra, valamint bátorítsák és elősegítsék azok igénybevételét;

Az érdekelt felek bevonása

| e) | biztosítsák a regionális, helyi és más érintett hatóságok, a gyermekek, a civil társadalmat képviselő nem kormányzati szervezetek, az oktatási intézmények, valamint a társadalmi befogadás és integráció, a gyermekjogok, az inkluzív oktatás és a megkülönböztetésmentesség előmozdításáért felelős szervek, köztük a nemzeti esélyegyenlőségi szervek részvételét a cselekvési terv előkészítésében, végrehajtásában, nyomon követésében és értékelésében; |
| --- | --- |

e)

biztosítsák a regionális, helyi és más érintett hatóságok, a gyermekek, a civil társadalmat képviselő nem kormányzati szervezetek, az oktatási intézmények, valamint a társadalmi befogadás és integráció, a gyermekjogok, az inkluzív oktatás és a megkülönböztetésmentesség előmozdításáért felelős szervek, köztük a nemzeti esélyegyenlőségi szervek részvételét a cselekvési terv előkészítésében, végrehajtásában, nyomon követésében és értékelésében;

Jelentéstétel a Bizottságnak

| f) | a c) pontban említett nemzeti cselekvési tervvel összhangban kétévente számoljanak be a Bizottságnak az ezen ajánlás végrehajtása terén elért haladásról. |
| --- | --- |

f)

a c) pontban említett nemzeti cselekvési tervvel összhangban kétévente számoljanak be a Bizottságnak az ezen ajánlás végrehajtása terén elért haladásról.

VÉGREHAJTÁS, ELLENŐRZÉS ÉS ÉRTÉKELÉS

| 12. | A Tanács üdvözli a Bizottság azon célját, hogy:






  a) | az európai szemeszter keretében – többek között a szociális eredménytábla részeként – nyomon kövesse az ezen ajánlás végrehajtása terén elért haladást, beleértve az eredményeket és a rászoruló gyermekekre gyakorolt hatást, és adott esetben országspecifikus ajánlásokat javasoljon a tagállamoknak; |
| --- | --- | --- |

12.

a)

az európai szemeszter keretében – többek között a szociális eredménytábla részeként – nyomon kövesse az ezen ajánlás végrehajtása terén elért haladást, beleértve az eredményeket és a rászoruló gyermekekre gyakorolt hatást, és adott esetben országspecifikus ajánlásokat javasoljon a tagállamoknak;

| b) | a gyermekgaranciáért felelős nemzeti koordinátorokkal és a szociális védelemmel foglalkozó bizottsággal közösen azon munkálkodjon, hogy előmozdítsa az egymástól való tanulást, megossza a tapasztalatokat és a bevált gyakorlatokat, és nyomon kövesse az ezen ajánlásra adott válaszlépésként a megfelelő nemzeti cselekvési tervekben foglaltak szerint meghozott intézkedéseket; |
| --- | --- |

b)

a gyermekgaranciáért felelős nemzeti koordinátorokkal és a szociális védelemmel foglalkozó bizottsággal közösen azon munkálkodjon, hogy előmozdítsa az egymástól való tanulást, megossza a tapasztalatokat és a bevált gyakorlatokat, és nyomon kövesse az ezen ajánlásra adott válaszlépésként a megfelelő nemzeti cselekvési tervekben foglaltak szerint meghozott intézkedéseket;

| c) | a tagállamok által benyújtott jelentések alapján rendszeresen beszámoljon a szociális védelemmel foglalkozó bizottságnak az ezen ajánlás végrehajtása terén elért haladásról; |
| --- | --- |

c)

a tagállamok által benyújtott jelentések alapján rendszeresen beszámoljon a szociális védelemmel foglalkozó bizottságnak az ezen ajánlás végrehajtása terén elért haladásról;

| d) | a szociális védelemmel foglalkozó bizottsággal közösen dolgozik azon, hogy:






  i. | a meglévő adatforrásokra és mutatókra építve közös nyomonkövetési keretet alakítson ki, és szükség esetén további, közösen elfogadott mennyiségi és minőségi kimeneti mutatókat dolgozzon ki ezen ajánlás végrehajtásának értékelésére; |
| --- | --- | --- |

d)

a szociális védelemmel foglalkozó bizottsággal közösen dolgozik azon, hogy:

i.

a meglévő adatforrásokra és mutatókra építve közös nyomonkövetési keretet alakítson ki, és szükség esetén további, közösen elfogadott mennyiségi és minőségi kimeneti mutatókat dolgozzon ki ezen ajánlás végrehajtásának értékelésére;

| ii. | a politikai döntéshozatal tájékoztatása céljából uniós szinten javítsa az összehasonlítható adatok rendelkezésre állását, hatókörét és relevanciáját, beleértve a rászoruló gyermekekre és azoknak a szolgáltatásokhoz való hozzáférésére, valamint a gyermekeknek nyújtott célzott ellátások megfelelőségére és lefedettségére vonatkozó adatokat is; |
| --- | --- |

ii.

a politikai döntéshozatal tájékoztatása céljából uniós szinten javítsa az összehasonlítható adatok rendelkezésre állását, hatókörét és relevanciáját, beleértve a rászoruló gyermekekre és azoknak a szolgáltatásokhoz való hozzáférésére, valamint a gyermekeknek nyújtott célzott ellátások megfelelőségére és lefedettségére vonatkozó adatokat is;

| e) | felülvizsgálja az ezen ajánlás végrehajtása terén elért haladást, és az ezen ajánlás elfogadását követő ötéves időszak végéig jelentést tegyen a Tanácsnak; |
| --- | --- |

e)

felülvizsgálja az ezen ajánlás végrehajtása terén elért haladást, és az ezen ajánlás elfogadását követő ötéves időszak végéig jelentést tegyen a Tanácsnak;

| f) | fokozza a tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket, és uniós szinten, valamint a tagállamok és az érdekelt felek körében fokozottan terjessze az eredményeket és a bevált gyakorlatokat. |
| --- | --- |

f)

fokozza a tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket, és uniós szinten, valamint a tagállamok és az érdekelt felek körében fokozottan terjessze az eredményeket és a bevált gyakorlatokat.

Kelt Luxembourgban, 2021. június 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. MENDES GODINHO

---

(1)  A Tanács 2010/48/EK határozata (2009. november 26.) a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek az Európai Közösség által történő megkötéséről (HL L 23., 2010.1.27., 35. o.).

1

(2)  A Bizottság 2013/112/EU ajánlása (2013. február 20.) – „Beruházások a gyermekek érdekében: a hátrányos helyzetből való kitörés” (HL L 59., 2013.3.2., 5. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament 2015. november 24-i állásfoglalása az egyenlőtlenségek csökkentéséről, különös tekintettel a gyermekszegénységre (2014/2237(INI)).

3

(4)  Az Európai Parlament 2021. március 11-i állásfoglalása a gyermekek jogairól az EU gyermekjogi stratégiája tekintetében (2021/2523(RSP)).

4

(5)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Cselekvési terv a szociális jogok európai pillérének megvalósítására, COM(2021) 102 final.

5

(6)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az EU gyermekjogi stratégiájáról, COM(2021) 142 final.

6

(7)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Children_at_risk_of_poverty_or_social_exclusion

7

(8)  A Tanács ajánlása (2020. október 30.) az „Út a munka világába – Az ifjúsági garancia megerősítése” témájában és az ifjúsági garancia létrehozásáról szóló, 2013. április 22-i tanácsi ajánlás felváltásáról (HL C 372., 2020.11.4., 1. o.).

8

(9)  A szociális védelemmel foglalkozó bizottság 2020-as éves felülvizsgálata a szociális védelmi teljesítményfigyelőről (SSPM) és a szociális védelmi politikák alakulásáról. Jelentés a legfontosabb szociális kihívásokról és a fő üzenetekről, 58. o.

9

(10)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/european-pillar-of-social-rights/indicators/social-scoreboard-indicators.

10

(11)  A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról szóló, 2021. február 12-i (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 57., 2021.2.18., 17. o.) összhangban.

11

---

BELSŐ SZABÁLYZATOK ÉS ELJÁRÁSI SZABÁLYZATOK

| 2021.6.22. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 223/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.22.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 223/24

---

A SZÁMVEVŐSZÉK 42-2021. sz. HATÁROZATA

(2021. május 20.)

az Európai Számvevőszék tevékenységei keretében végzett személyesadat-feldolgozással kapcsolatban az érintettek egyes jogainak korlátozására vonatkozó belső szabályok elfogadásáról

AZ EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ);

tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. október 23-i (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (a továbbiakban: a rendelet), és különösen annak 25. cikkére és VI. fejezetére;

tekintettel a Számvevőszék által annak 2021. május 20-i ülésén folytatott vitára;

miután a rendelet 41. cikkének (2) bekezdésével összhangban e határozatról konzultált az európai adatvédelmi biztossal, aki 2019. szeptember 23-án nyilvánított véleményt;

mivel tevékenységei keretében az Európai Számvevőszék (a továbbiakban: a Számvevőszék) a személyes adatok több kategóriáját kezeli, és köteles tiszteletben tartani a természetes személyeknek a személyes adatok kezelésével kapcsolatban az Európai Unió Alapjogi Chartája 8. cikkének (1) bekezdésében és az EUMSZ 16. cikkének (1) bekezdésében elismert jogait;

mivel bizonyos körülmények között össze kell egyeztetni az érintettek rendelet szerinti jogait a Számvevőszék feladataival és tevékenységeivel kapcsolatban felmerülő szükségletekkel. E célból a rendelet 25. cikke szigorú feltételek mellett lehetőséget biztosít a 14–20., 35. és 36. cikke valamint a 4. cikk alkalmazásának korlátozására;

mivel a Számvevőszéknek csak akkor szabad korlátozásokat alkalmaznia, ha azok tiszteletben tartják az alapvető jogok és szabadságok lényeges tartalmát, és egy demokratikus társadalomban szükséges és arányos intézkedésnek minősülnek. A Számvevőszéknek átlátható módon kell kezelnie az összes korlátozást, és tájékoztatást kell nyújtania az érintettekre vonatkozó korlátozás alkalmazásának okairól;

mivel a Számvevőszéknek fel kell oldania a korlátozást, amint az azt indokoló feltételek már nem állnak fenn, és rendszeresen értékelnie kell ezeket a feltételeket;

mivel a Számvevőszék adatvédelmi tisztviselőjét kellő időben tájékoztatni kell az alkalmazott korlátozásokról, és annak az e határozatnak való megfelelés biztosítása érdekében független felülvizsgálatot kell végeznie a korlátozások alkalmazásáról,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Tárgy és hatály

Ez a határozat megállapítja azon feltételekre vonatkozó szabályokat, amelyek mellett a Számvevőszék a rendelet 25. cikke alapján korlátozhatja a 14–20., a 35. és a 36. cikk, valamint a 4. cikk alkalmazását.

2. cikk

Korlátozások

(1)   A rendelet 25. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Számvevőszék eseti alapon korlátozhatja a 14–20., a 35. és a 36. cikk, továbbá – a 14–20. cikkben meghatározott jogokat és kötelezettségeket illető rendelkezései tekintetében – a 4. cikk alkalmazását, amennyiben:

| a) | az EUMSZ 287. cikke alapján ellenőrzést végez. A vonatkozó korlátozások a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), g) és h) pontján alapulhatnak; |
| --- | --- |

a)

az EUMSZ 287. cikke alapján ellenőrzést végez. A vonatkozó korlátozások a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), g) és h) pontján alapulhatnak;

| b) | igazgatási vizsgálatot, fegyelmi, előzetes fegyelmi vagy felfüggesztési eljárást folytat az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata (1) (a továbbiakban: személyzeti szabályzat) 86. cikke alapján és annak IX. mellékletével összhangban. A vonatkozó korlátozások a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének b), c), d), f), g) és h) pontján alapulhatnak; |
| --- | --- |

b)

igazgatási vizsgálatot, fegyelmi, előzetes fegyelmi vagy felfüggesztési eljárást folytat az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata (1) (a továbbiakban: személyzeti szabályzat) 86. cikke alapján és annak IX. mellékletével összhangban. A vonatkozó korlátozások a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének b), c), d), f), g) és h) pontján alapulhatnak;

| c) | a Számvevőszék alkalmazottjával vagy tagjával szembeni belső és külső panaszokat dolgoz fel. A vonatkozó korlátozások a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének h) pontján alapulhatnak; |
| --- | --- |

c)

a Számvevőszék alkalmazottjával vagy tagjával szembeni belső és külső panaszokat dolgoz fel. A vonatkozó korlátozások a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének h) pontján alapulhatnak;

| d) | előzetes tevékenységeket folytat az OLAF-nak bejelentett potenciális szabálytalanságokkal kapcsolatban. A vonatkozó korlátozások a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének b), c) és h) pontján alapulhatnak; |
| --- | --- |

d)

előzetes tevékenységeket folytat az OLAF-nak bejelentett potenciális szabálytalanságokkal kapcsolatban. A vonatkozó korlátozások a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének b), c) és h) pontján alapulhatnak;

| e) | annak biztosítására törekszik, hogy a Számvevőszék alkalmazottai – a Számvevőszék súlyos szabálytalanságokról való tájékoztatásra (visszaélések bejelentése) vonatkozó eljárási szabályzatának megfelelően – bizalmasan közölhessék a feladataik ellátása során tudomásukra jutott súlyos szabálytalanságokra vonatkozó információkat. A vonatkozó korlátozások a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének f) és h) pontján alapulhatnak; |
| --- | --- |

e)

annak biztosítására törekszik, hogy a Számvevőszék alkalmazottai – a Számvevőszék súlyos szabálytalanságokról való tájékoztatásra (visszaélések bejelentése) vonatkozó eljárási szabályzatának megfelelően – bizalmasan közölhessék a feladataik ellátása során tudomásukra jutott súlyos szabálytalanságokra vonatkozó információkat. A vonatkozó korlátozások a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének f) és h) pontján alapulhatnak;

| f) | annak biztosítására törekszik, hogy a Számvevőszék személyzetének azon tagjai, akik úgy vélik, hogy zaklatásnak vannak kitéve, bizalmasan tanácsot és támogatást kérhessenek egy felettestől, egy kapcsolattartó személytől, az intézményi orvostól vagy egy közvetítőtől, összhangban a kielégítő munkakörnyezet fenntartására, valamint a lelki és szexuális zaklatás elleni fellépésre vonatkozó politikáról szóló 26–2017. sz. számvevőszéki határozattal. A vonatkozó korlátozások a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének f) és h) pontján alapulhatnak; |
| --- | --- |

f)

annak biztosítására törekszik, hogy a Számvevőszék személyzetének azon tagjai, akik úgy vélik, hogy zaklatásnak vannak kitéve, bizalmasan tanácsot és támogatást kérhessenek egy felettestől, egy kapcsolattartó személytől, az intézményi orvostól vagy egy közvetítőtől, összhangban a kielégítő munkakörnyezet fenntartására, valamint a lelki és szexuális zaklatás elleni fellépésre vonatkozó politikáról szóló 26–2017. sz. számvevőszéki határozattal. A vonatkozó korlátozások a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének f) és h) pontján alapulhatnak;

| g) | belső ellenőrzést végez a Számvevőszék eljárási szabályzatának végrehajtási rendelkezéseiről szóló 38–2016. számú számvevőszéki határozattal összhangban. A vonatkozó korlátozások a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), g) és h) pontján alapulhatnak; |
| --- | --- |

g)

belső ellenőrzést végez a Számvevőszék eljárási szabályzatának végrehajtási rendelkezéseiről szóló 38–2016. számú számvevőszéki határozattal összhangban. A vonatkozó korlátozások a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), g) és h) pontján alapulhatnak;

| h) | a személyzeti szabályzat 26a. cikke és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 16. és 91. cikke alapján hozzáférést biztosít az érintetteknek a rájuk vonatkozó pszichológiai vagy pszichiátriai orvosi adatokhoz, amennyiben az ilyen adatokhoz való közvetlen hozzáférés kockázatot jelenthet az érintett egészségére, illetve egészségügyi adataikhoz, amennyiben e jog gyakorlása hátrányosan érintené az érintett vagy más érintettek jogait és szabadságait. A vonatkozó korlátozások a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének h) pontján alapulhatnak; |
| --- | --- |

h)

a személyzeti szabályzat 26a. cikke és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 16. és 91. cikke alapján hozzáférést biztosít az érintetteknek a rájuk vonatkozó pszichológiai vagy pszichiátriai orvosi adatokhoz, amennyiben az ilyen adatokhoz való közvetlen hozzáférés kockázatot jelenthet az érintett egészségére, illetve egészségügyi adataikhoz, amennyiben e jog gyakorlása hátrányosan érintené az érintett vagy más érintettek jogait és szabadságait. A vonatkozó korlátozások a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének h) pontján alapulhatnak;

| i) | gondoskodik a Számvevőszék belső biztonságáról, azaz a személyek, az eszközök és az információk biztonságáról, beleértve az – adott esetben külső felek (CERT-EU, nemzeti rendőri hatóságok stb.) bevonásával történő – belső biztonsági vizsgálatokat is. A vonatkozó korlátozások a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének a), b), c), d), g) és h) pontján alapulhatnak; |
| --- | --- |

i)

gondoskodik a Számvevőszék belső biztonságáról, azaz a személyek, az eszközök és az információk biztonságáról, beleértve az – adott esetben külső felek (CERT-EU, nemzeti rendőri hatóságok stb.) bevonásával történő – belső biztonsági vizsgálatokat is. A vonatkozó korlátozások a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének a), b), c), d), g) és h) pontján alapulhatnak;

| j) | biztosítja, hogy az adatvédelmi tisztviselő a rendelet 45. cikkének (2) bekezdésével összhangban vizsgálatokat folytathasson. A vonatkozó korlátozások a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének d), g) és h) pontján alapulhatnak; |
| --- | --- |

j)

biztosítja, hogy az adatvédelmi tisztviselő a rendelet 45. cikkének (2) bekezdésével összhangban vizsgálatokat folytathasson. A vonatkozó korlátozások a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének d), g) és h) pontján alapulhatnak;

| k) | segítséget nyújt más uniós intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek vagy segítséget kap azoktól, illetve együttműködik azokkal. A vonatkozó korlátozások a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), d), g) és h) pontján alapulhatnak; |
| --- | --- |

k)

segítséget nyújt más uniós intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek vagy segítséget kap azoktól, illetve együttműködik azokkal. A vonatkozó korlátozások a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), d), g) és h) pontján alapulhatnak;

| l) | kérésre vagy saját kezdeményezésre segítséget nyújt az uniós tagállamok hatóságainak, harmadik országoknak és nemzetközi szervezeteknek vagy segítséget kap azoktól, illetve együttműködik azokkal. A vonatkozó korlátozások a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), g) és h) pontján alapulhatnak; |
| --- | --- |

l)

kérésre vagy saját kezdeményezésre segítséget nyújt az uniós tagállamok hatóságainak, harmadik országoknak és nemzetközi szervezeteknek vagy segítséget kap azoktól, illetve együttműködik azokkal. A vonatkozó korlátozások a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), g) és h) pontján alapulhatnak;

| m) | személyes adatokat dolgoz fel a felek, illetve a beavatkozó felek által az Európai Unió Bírósága előtti bírósági eljárás keretében kapott dokumentumokban. A vonatkozó korlátozások a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének e) pontján alapulhatnak. |
| --- | --- |

m)

személyes adatokat dolgoz fel a felek, illetve a beavatkozó felek által az Európai Unió Bírósága előtti bírósági eljárás keretében kapott dokumentumokban. A vonatkozó korlátozások a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének e) pontján alapulhatnak.

(2)   Az adatkategóriák közé tartoznak a természetes személyek azonosító adatai, az elérhetőségi adatok, a munkahelyi beosztások és feladatok, a magánéleti és szakmai magatartásra és teljesítményre vonatkozó információk, valamint a pénzügyi adatok.

(3)   Minden korlátozásnak tiszteletben kell tartania az alapvető jogok és szabadságok demokratikus társadalmakban lényeges tartalmát, és szükségesnek és arányosnak kell lennie.

(4)   Az adatkezelő és az adatvédelmi tisztviselő a korlátozások alkalmazása előtt eseti alapon elvégzi a szükségesség és arányosság vizsgálatát. A korlátozások körét a célkitűzések eléréséhez feltétlenül szükséges mértékre kell szűkíteni.

(5)   A Számvevőszék rögzíti az alkalmazott korlátozások okait, azok jogalapját, a személyes adatokkal kapcsolatos korlátozások potenciális érintettjeinek jogait és szabadságait érintő kockázatok értékelését, valamint a korlátozás szükségességének és arányosságának értékelését. Ezt a feljegyzést és adott esetben az alapul szolgáló ténybeli és jogi elemeket tartalmazó dokumentumokat be kell vezetni egy ad hoc nyilvántartásba, amelyet kérésre az európai adatvédelmi biztos rendelkezésére kell bocsátani. Az egészségügyi adatokkal kapcsolatos korlátozásokra vonatkozó dokumentáció csak az adott egészségügyi aktában vehető nyilvántartásba.

(6)   A feladatai keretében más szervezetekkel megosztott személyes adatok feldolgozása során a Számvevőszék konzultál e szervezetekkel, illetve e szervezetek konzultálnak a Számvevőszékkel a korlátozások bevezetésének lehetséges indokairól, valamint a korlátozások szükségességéről és arányosságáról, kivéve, ha ez veszélyeztetné a Számvevőszék tevékenységét.

3. cikk

A korlátozások nyomon követése és felülvizsgálata

(1)   A 2. cikkben említett korlátozások mindaddig alkalmazandók, amíg az azokat indokoló körülmények fennállnak.

(2)   A Számvevőszék a korlátozás elfogadásától számított hat havonként felülvizsgálja annak alkalmazását. A felülvizsgálatot akkor is el kell végezni, ha az ügy lényeges elemeiben változás következik be.

4. cikk

Biztosítékok

(1)   A Számvevőszék biztosítékokat alkalmaz a korlátozással érintett személyes adatokkal való visszaélésnek, az azokhoz való jogellenes hozzáférésnek, illetve azok továbbításának megelőzése érdekében. Ezeket a technikai és szervezési intézkedéseket is magukban foglaló biztosítékokat a Számvevőszék belső határozataiban, eljárásaiban és végrehajtási szabályaiban szükség szerint részletezni kell. A biztosítékoknak magukban kell foglalniuk a következőket:

| a) | a szerepek, feladatok és eljárási lépések megfelelő meghatározása; |
| --- | --- |

a)

a szerepek, feladatok és eljárási lépések megfelelő meghatározása;

| b) | adott esetben biztonságos elektronikus környezet, amely megakadályozza az elektronikus adatokhoz való jogosulatlan vagy véletlen hozzáférést, illetve azok erre fel nem hatalmazott személyekhez történő jogosulatlan vagy véletlen továbbítását; |
| --- | --- |

b)

adott esetben biztonságos elektronikus környezet, amely megakadályozza az elektronikus adatokhoz való jogosulatlan vagy véletlen hozzáférést, illetve azok erre fel nem hatalmazott személyekhez történő jogosulatlan vagy véletlen továbbítását;

| c) | adott esetben a papíralapú dokumentumok biztonságos tárolása és kezelése. |
| --- | --- |

c)

adott esetben a papíralapú dokumentumok biztonságos tárolása és kezelése.

5. cikk

Az adatvédelmi tisztviselővel közlendő információk és az adatvédelmi tisztviselő általi felülvizsgálat

(1)   Az adatvédelmi tisztviselőt indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatni kell minden olyan esetben, amikor egy érintett jogait e határozattal összhangban korlátozzák, és hozzáférést kell biztosítani számára a nyilvántartáshoz és az alapul szolgáló ténybeli és jogi elemeket tartalmazó dokumentumokhoz.

(2)   Az adatvédelmi tisztviselő kérheti a korlátozás alkalmazásának felülvizsgálatát. A Számvevőszék írásban tájékoztatja az adatvédelmi tisztviselőt e kérés eredményéről.

(3)   Az adatvédelmi tisztviselő korlátozási eljárásban való részvételét – az információcseréket is ideértve – megfelelő módon dokumentálni kell.

6. cikk

Az érintettek tájékoztatása jogaik korlátozásáról

(1)   A Számvevőszék a honlapján közzéteszi az érintettek jogainak a 2. cikkben ismertetett korlátozásaira vonatkozó általános információkat. Fel kell tüntetni a korlátozás hatályát, az alapjául szolgáló okokat és lehetséges időtartamát.

(2)   Amennyiben a Számvevőszék e határozat 2. cikkét alkalmazza, indokolatlan késedelem nélkül, írásban tájékoztatja az érintetteket a korlátozás alkalmazásának fő okairól, valamint arról, hogy az érintettek panasszal élhetnek az európai adatvédelmi biztosnál, illetve bírósági jogorvoslatért fordulhatnak az Európai Unió Bíróságához.

(3)   A Számvevőszék elhalaszthatja, elmulaszthatja vagy megtagadhatja a (2) bekezdésben említett korlátozás okaira vonatkozó tájékoztatást mindaddig, amíg ez semlegesítené a korlátozás hatását. Ezt eseti alapon kell értékelni.

7. cikk

Az érintett tájékoztatása az adatvédelmi incidensekről

Amennyiben a Számvevőszék korlátozza az adatvédelmi incidenseknek a rendelet 35. cikke szerint az érintettel való közlését, e határozat 2. cikkének (5) bekezdésével összhangban rögzíti és nyilvántartásba veszi a korlátozás okait.

8. cikk

Az elektronikus hírközlés bizalmas jellege

(1)   A Számvevőszék kivételes körülmények között és a 2002/58/EK elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv rendelkezéseivel összhangban korlátozhatja a rendelet 36. cikkében említett, az elektronikus hírközlés bizalmasságához való jogot. Ebben az esetben a Számvevőszéknek egyedi belső szabályok formájában részletesen ismertetnie kell a körülményeket, az indokokat, a releváns kockázatokat és a kapcsolódó biztosítékokat.

(2)   Amennyiben a Számvevőszék korlátozza az elektronikus hírközlés bizalmasságához való jogot, az érintett kérésére válaszolva tájékoztatja az érintettet a korlátozás alkalmazásának fő okairól, valamint arról, hogy az érintett panasszal élhet az európai adatvédelmi biztosnál, illetve bírósági jogorvoslatért fordulhat az Európai Unió Bíróságához.

(3)   A Számvevőszék elhalaszthatja, elmulaszthatja vagy megtagadhatja az (1) és (2) bekezdésben említett korlátozás okaira vonatkozó tájékoztatást mindaddig, amíg ez semlegesítené a korlátozás hatását. Ezt eseti alapon kell értékelni.

9. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2021. május 20-án.

a Számvevőszék nevében

Klaus-Heiner LEHNE

elnök

---

(1)  A Tanács 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendelete (1968. február 29.) az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról és az Európai Közösségek egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről és a Bizottság alkalmazottaira ideiglenesen alkalmazandó különös rendelkezések megállapításáról (HL L 56., 1968.3.4., 1. o.).

1

---