# Euroopa Liidu L 241/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 241 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik8. juuli 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 241

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik8. juuli 2021

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1118, 26. märts 2021, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks metoodika, mida kriisilahendusasutused kasutavad, et hinnata Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL artiklis 104a osutatud nõuet ja kombineeritud puhvri nõuet kriisilahendussubjektide puhul kriisilahendusaluse grupi konsolideeritud tasandil, kui kriisilahendusaluse grupi suhtes ei kohaldata neid nõudeid kõnealuse direktiivi kohaselt (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1118, 26. märts 2021, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks metoodika, mida kriisilahendusasutused kasutavad, et hinnata Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL artiklis 104a osutatud nõuet ja kombineeritud puhvri nõuet kriisilahendussubjektide puhul kriisilahendusaluse grupi konsolideeritud tasandil, kui kriisilahendusaluse grupi suhtes ei kohaldata neid nõudeid kõnealuse direktiivi kohaselt (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 8.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 241/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 241/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2021/1118,

26. märts 2021,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks metoodika, mida kriisilahendusasutused kasutavad, et hinnata Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL artiklis 104a osutatud nõuet ja kombineeritud puhvri nõuet kriisilahendussubjektide puhul kriisilahendusaluse grupi konsolideeritud tasandil, kui kriisilahendusaluse grupi suhtes ei kohaldata neid nõudeid kõnealuse direktiivi kohaselt

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012, (1) eriti selle artikli 45c lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (2) artiklis 104a osutatud täiendavate omavahendite nõue ja kõnealuse direktiivi artikli 128 esimese lõigu punktis 6 määratletud kombineeritud puhvri nõue on sisendid direktiivi 2014/59/EL artikli 45c lõikes 3 sätestatud kahjumi katmise ja rekapitaliseerimise summade arvutamiseks. Kriisilahendusasutused peavad kasutama neid nõudeid kõnealuse direktiivi artikli 45 lõikes 1 osutatud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kehtestamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (2) artiklis 104a osutatud täiendavate omavahendite nõue ja kõnealuse direktiivi artikli 128 esimese lõigu punktis 6 määratletud kombineeritud puhvri nõue on sisendid direktiivi 2014/59/EL artikli 45c lõikes 3 sätestatud kahjumi katmise ja rekapitaliseerimise summade arvutamiseks. Kriisilahendusasutused peavad kasutama neid nõudeid kõnealuse direktiivi artikli 45 lõikes 1 osutatud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kehtestamiseks.

| (2) | Direktiivi 2014/59/EL artikli 45e lõike 1 kohaselt peavad kriisilahendussubjektid täitma omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet konsolideeritud alusel kriisilahendusaluse grupi tasandil. Direktiivi 2014/59/EL artikli 2 lõike 1 punktis 83b määratletud kriisilahendusalune grupp ei pruugi alati olla sama, mis kõnealuse direktiivi artikli 2 lõike 1 punktis 26 määratletud konsolideerimisgrupp, eriti kui selline konsolideerimisgrupp koosneb rohkem kui ühest kriisilahendusalusest grupist. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (3) artiklile 11 kohaldatakse täiendavate omavahendite nõuet ja kombineeritud puhvri nõuet liidus emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes konsolideeritud tasandil. Neid nõudeid ei pruugita kriisilahendussubjekti suhtes siiski kohaldada kriisilahendusaluse grupi konsolideeritud tasandil, sest kriisilahendusalune grupp ei pruugi hõlmata kogu gruppi. Seepärast on vaja kindlaks määrata metoodika nende nõuete hindamiseks sellises olukorras. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 2014/59/EL artikli 45e lõike 1 kohaselt peavad kriisilahendussubjektid täitma omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet konsolideeritud alusel kriisilahendusaluse grupi tasandil. Direktiivi 2014/59/EL artikli 2 lõike 1 punktis 83b määratletud kriisilahendusalune grupp ei pruugi alati olla sama, mis kõnealuse direktiivi artikli 2 lõike 1 punktis 26 määratletud konsolideerimisgrupp, eriti kui selline konsolideerimisgrupp koosneb rohkem kui ühest kriisilahendusalusest grupist. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (3) artiklile 11 kohaldatakse täiendavate omavahendite nõuet ja kombineeritud puhvri nõuet liidus emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes konsolideeritud tasandil. Neid nõudeid ei pruugita kriisilahendussubjekti suhtes siiski kohaldada kriisilahendusaluse grupi konsolideeritud tasandil, sest kriisilahendusalune grupp ei pruugi hõlmata kogu gruppi. Seepärast on vaja kindlaks määrata metoodika nende nõuete hindamiseks sellises olukorras.

| (3) | Asjaolu, et kriisilahendusaluse grupi koguriskipositsioon moodustab konsolideerimisgrupi peaaegu kogu riskipositsiooni, viitab sellele, et selles kriisilahendusaluses grupis esinevad riskid või riskielemendid ei erine oluliselt konsolideerimisgrupis esinevatest riskidest või riskielementidest. Sellisel juhul peaks kriisilahendusasutus kasutama liidus emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes grupi konsolideeritud tasandil kohaldatavat täiendavate omavahendite nõuet täiendavate omavahendite nõude hinnanguna, kui ta määrab kriisilahendussubjekti suhtes kindlaks kriisilahendusaluse grupi konsolideeritud tasandil kohaldatava omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude. |
| --- | --- |

(3)

Asjaolu, et kriisilahendusaluse grupi koguriskipositsioon moodustab konsolideerimisgrupi peaaegu kogu riskipositsiooni, viitab sellele, et selles kriisilahendusaluses grupis esinevad riskid või riskielemendid ei erine oluliselt konsolideerimisgrupis esinevatest riskidest või riskielementidest. Sellisel juhul peaks kriisilahendusasutus kasutama liidus emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes grupi konsolideeritud tasandil kohaldatavat täiendavate omavahendite nõuet täiendavate omavahendite nõude hinnanguna, kui ta määrab kriisilahendussubjekti suhtes kindlaks kriisilahendusaluse grupi konsolideeritud tasandil kohaldatava omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude.

| (4) | Samuti viitab asjaolu, et kriisilahendusaluse grupi koguriskipositsiooni saab peaaegu täielikult omistada ühele selle kriisilahendusaluse grupi üksusele, sellele, et selles kriisilahendusaluses grupis esinevad riskid või riskielemendid ei erine oluliselt nendest, mis esinevad kriisilahendusaluse grupi kõnealuses üksuses. Seega, kui kriisilahendusaluse grupi koguriskipositsioon ei erine oluliselt kõnealuse kriisilahendusaluse grupi suurima üksuse riskipositsioonist, peaks kriisilahendusasutus kasutama selle suurima üksuse täiendavate omavahendite nõuet täiendavate omavahendite nõude hinnanguna kriisilahendussubjekti omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kindlaksmääramisel kriisilahendusaluse grupi konsolideeritud tasandil. |
| --- | --- |

(4)

Samuti viitab asjaolu, et kriisilahendusaluse grupi koguriskipositsiooni saab peaaegu täielikult omistada ühele selle kriisilahendusaluse grupi üksusele, sellele, et selles kriisilahendusaluses grupis esinevad riskid või riskielemendid ei erine oluliselt nendest, mis esinevad kriisilahendusaluse grupi kõnealuses üksuses. Seega, kui kriisilahendusaluse grupi koguriskipositsioon ei erine oluliselt kõnealuse kriisilahendusaluse grupi suurima üksuse riskipositsioonist, peaks kriisilahendusasutus kasutama selle suurima üksuse täiendavate omavahendite nõuet täiendavate omavahendite nõude hinnanguna kriisilahendussubjekti omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kindlaksmääramisel kriisilahendusaluse grupi konsolideeritud tasandil.

| (5) | Kui kriisilahendusalune grupp on keerukam ja selle eripärasid ei saa täielikult arvesse võtta, peegeldades täiendavate omavahendite nõuet, mida kohaldatakse kas liidus emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes grupi konsolideeritud tasandil või kriisilahendusaluse grupi suurima üksuse suhtes, peaksid kriisilahendusasutused kasutama kriisilahendussubjekti puhul kriisilahendusaluse grupi konsolideeritud tasandil erinevaid täiendavate omavahendite nõude hinnanguid. Kui liidus emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes grupi konsolideeritud tasandil kohaldatav täiendavate omavahendite nõue on suurem kui kriisilahendusaluse grupi iga üksuse täiendavate omavahendite nõue, tuleks kriisilahendussubjekti täiendavate omavahendite nõude hindamisel kriisilahendusaluse grupi konsolideeritud tasandil võtta aluseks liidus emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes grupi konsolideeritud tasandil kohaldatav täiendavate omavahendite nõue. Sellisel juhul peaksid kriisilahendusasutused pädeva asutuse esitatud teabe alusel püüdma seda hinnangut kohandada, et kajastada kriisilahendusaluse grupi spetsiifilisi riske võrreldes liidus emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu riskidega grupi konsolideeritud tasandil. Kohandamisel tuleks arvesse võtta, et mõned kriisilahendusaluse grupi riskid ei pruugi esineda grupi teistes üksustes, mis ei kuulu kriisilahendusalusesse gruppi, või et mõned grupi nendes üksustes esinevad riskid ei esine kriisilahendusaluses grupis endas. |
| --- | --- |

(5)

Kui kriisilahendusalune grupp on keerukam ja selle eripärasid ei saa täielikult arvesse võtta, peegeldades täiendavate omavahendite nõuet, mida kohaldatakse kas liidus emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes grupi konsolideeritud tasandil või kriisilahendusaluse grupi suurima üksuse suhtes, peaksid kriisilahendusasutused kasutama kriisilahendussubjekti puhul kriisilahendusaluse grupi konsolideeritud tasandil erinevaid täiendavate omavahendite nõude hinnanguid. Kui liidus emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes grupi konsolideeritud tasandil kohaldatav täiendavate omavahendite nõue on suurem kui kriisilahendusaluse grupi iga üksuse täiendavate omavahendite nõue, tuleks kriisilahendussubjekti täiendavate omavahendite nõude hindamisel kriisilahendusaluse grupi konsolideeritud tasandil võtta aluseks liidus emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes grupi konsolideeritud tasandil kohaldatav täiendavate omavahendite nõue. Sellisel juhul peaksid kriisilahendusasutused pädeva asutuse esitatud teabe alusel püüdma seda hinnangut kohandada, et kajastada kriisilahendusaluse grupi spetsiifilisi riske võrreldes liidus emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu riskidega grupi konsolideeritud tasandil. Kohandamisel tuleks arvesse võtta, et mõned kriisilahendusaluse grupi riskid ei pruugi esineda grupi teistes üksustes, mis ei kuulu kriisilahendusalusesse gruppi, või et mõned grupi nendes üksustes esinevad riskid ei esine kriisilahendusaluses grupis endas.

| (6) | Asjaolu, et üks või mitu kriisilahendusaluse grupi nõuet on suuremad kui liidus emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes grupi konsolideeritud tasandil kohaldatav täiendav omavahendite nõue, osutab kriisilahendusaluse grupi idiosünkraatilistele riskidele või riskielementidele. Need idiosünkraatilised riskid või riskielemendid võivad olla vähem olulised, kui neid võetakse grupis arvesse konsolideeritud tasandil, näiteks seetõttu, et neid võivad tasakaalustada vastupidised riskitegurid väljaspool kriisilahendusalust gruppi. Kriisilahendusasutus peaks kriisilahendussubjekti täiendavate omavahendite nõude hindamiseks kriisilahendusaluse grupi konsolideeritud tasandil seetõttu alati, kui selline olukord tekib, võrdlema hinnangut, mis põhineb liidus emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes grupi konsolideeritud tasandil kohaldatavate täiendavate omavahendite nõude kohandustel, hinnanguga, mis põhineb kriisilahendusaluse grupi kõigi üksuste täiendavate omavahendite nõuete kaalutud keskmisel. Kriisilahendusasutus peaks kasutama sellist hinnangut, mis annab tulemuseks rangema nõude, sisendina kriisilahendussubjekti omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kindlaksmääramisel kriisilahendusaluse grupi konsolideeritud tasandil. |
| --- | --- |

(6)

Asjaolu, et üks või mitu kriisilahendusaluse grupi nõuet on suuremad kui liidus emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes grupi konsolideeritud tasandil kohaldatav täiendav omavahendite nõue, osutab kriisilahendusaluse grupi idiosünkraatilistele riskidele või riskielementidele. Need idiosünkraatilised riskid või riskielemendid võivad olla vähem olulised, kui neid võetakse grupis arvesse konsolideeritud tasandil, näiteks seetõttu, et neid võivad tasakaalustada vastupidised riskitegurid väljaspool kriisilahendusalust gruppi. Kriisilahendusasutus peaks kriisilahendussubjekti täiendavate omavahendite nõude hindamiseks kriisilahendusaluse grupi konsolideeritud tasandil seetõttu alati, kui selline olukord tekib, võrdlema hinnangut, mis põhineb liidus emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes grupi konsolideeritud tasandil kohaldatavate täiendavate omavahendite nõude kohandustel, hinnanguga, mis põhineb kriisilahendusaluse grupi kõigi üksuste täiendavate omavahendite nõuete kaalutud keskmisel. Kriisilahendusasutus peaks kasutama sellist hinnangut, mis annab tulemuseks rangema nõude, sisendina kriisilahendussubjekti omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kindlaksmääramisel kriisilahendusaluse grupi konsolideeritud tasandil.

| (7) | Et keerukamate gruppide puhul hinnata kriisilahendussubjekti täiendavate omavahendite nõuet kriisilahendusaluse grupi konsolideeritud tasandil, peaksid kriisilahendusasutused võimaluse korral kohandama pädeva asutuse esitatud teabe alusel liidus emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu täiendavate omavahendite nõuet grupi konsolideeritud tasandil, et peegeldada, et kõnealuse täiendavate omavahendite nõudega hõlmatud teatavad riskid või riskielemendid ei ole asjaomase kriisilahendusaluse grupi puhul asjakohased, näiteks nende laadi või geograafilise asukoha tõttu. Samuti peaksid kriisilahendusasutused võimaluse korral kohandama kõnealust nõuet pädeva asutuse esitatud teabe alusel, et võtta arvesse asjaolu, et mõned kriisilahendusaluse grupi riskid või riskielemendid ei kajastu täielikult kõnealuses nõudes või on selles tasaarvestatud, kuid on kriisilahendusaluse grupi jaoks siiski olulised. Kõik kohandused peaksid põhinema asjaomaste pädevate asutuste esitatud teabel, kui see on kättesaadav, sest need asutused vastutavad grupi üksusi ohustavate jooksvate riskide hindamise eest. Kui selliseid kohandusi ei ole võimalik teha, peaks kriisilahendusasutus kasutama liidus emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes grupi konsolideeritud tasandil kohaldatavat kohandamata täiendavate omavahendite nõuet, et hinnata kriisilahendussubjekti täiendavate omavahendite nõuet kriisilahendusaluse grupi konsolideeritud tasandil. |
| --- | --- |

(7)

Et keerukamate gruppide puhul hinnata kriisilahendussubjekti täiendavate omavahendite nõuet kriisilahendusaluse grupi konsolideeritud tasandil, peaksid kriisilahendusasutused võimaluse korral kohandama pädeva asutuse esitatud teabe alusel liidus emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu täiendavate omavahendite nõuet grupi konsolideeritud tasandil, et peegeldada, et kõnealuse täiendavate omavahendite nõudega hõlmatud teatavad riskid või riskielemendid ei ole asjaomase kriisilahendusaluse grupi puhul asjakohased, näiteks nende laadi või geograafilise asukoha tõttu. Samuti peaksid kriisilahendusasutused võimaluse korral kohandama kõnealust nõuet pädeva asutuse esitatud teabe alusel, et võtta arvesse asjaolu, et mõned kriisilahendusaluse grupi riskid või riskielemendid ei kajastu täielikult kõnealuses nõudes või on selles tasaarvestatud, kuid on kriisilahendusaluse grupi jaoks siiski olulised. Kõik kohandused peaksid põhinema asjaomaste pädevate asutuste esitatud teabel, kui see on kättesaadav, sest need asutused vastutavad grupi üksusi ohustavate jooksvate riskide hindamise eest. Kui selliseid kohandusi ei ole võimalik teha, peaks kriisilahendusasutus kasutama liidus emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes grupi konsolideeritud tasandil kohaldatavat kohandamata täiendavate omavahendite nõuet, et hinnata kriisilahendussubjekti täiendavate omavahendite nõuet kriisilahendusaluse grupi konsolideeritud tasandil.

| (8) | Kapitali säilitamise puhvri määr krediidiasutuste ja investeerimisühingute lõikes ei erine. Seda määra tuleks seetõttu kasutada kriisilahendussubjekti kapitali säilitamise puhvri hinnanguna kriisilahendusaluse grupi konsolideeritud tasandil. |
| --- | --- |

(8)

Kapitali säilitamise puhvri määr krediidiasutuste ja investeerimisühingute lõikes ei erine. Seda määra tuleks seetõttu kasutada kriisilahendussubjekti kapitali säilitamise puhvri hinnanguna kriisilahendusaluse grupi konsolideeritud tasandil.

| (9) | Selleks et kajastada grupi kavandatud struktuuri pärast eelistatud kriisilahendusstrateegia rakendamist, tuleks süsteemse riski käsitlemiseks mõeldud puhvri nõudeid, nimelt globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhvrit, muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvrit ja süsteemse riski puhvrit, pidada vaikimisi samadeks nõuetega, mis on kehtestatud üksusele, mis on koguriskipositsiooni poolest kriisilahendusalusele grupile kõige sarnasem. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et kajastada grupi kavandatud struktuuri pärast eelistatud kriisilahendusstrateegia rakendamist, tuleks süsteemse riski käsitlemiseks mõeldud puhvri nõudeid, nimelt globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhvrit, muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvrit ja süsteemse riski puhvrit, pidada vaikimisi samadeks nõuetega, mis on kehtestatud üksusele, mis on koguriskipositsiooni poolest kriisilahendusalusele grupile kõige sarnasem.

| (10) | Vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 45c lõike 3 esimese lõigu punkti a alapunktile ii on rekapitaliseerimise summa selline summa, mis võimaldab kriisilahendusest tuleneval kriisilahendusalusel grupil taastada muude nõuete hulgas vastavus täiendavate omavahendite nõudele kriisilahendusaluse grupi konsolideeritud tasandil pärast eelistatud kriisilahendusstrateegia rakendamist. Direktiivi 2014/59/EL artikli 45c lõike 3 seitsmenda lõigu kohaselt on summa, mida on vaja, et kriisilahendussubjekt suudaks kriisilahenduse järel säilitada asjakohasel ajavahemikul piisava turu usalduse, võrdne kombineeritud puhvri nõudega, mida kohaldatakse pärast kriisilahendusvahendite kohaldamist ja millest on maha arvatud vastutsükliline kapitalipuhver. Rekapitaliseerimise summa, mis sisaldab turu usalduse säilitamiseks vajalikku summat, on osa omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõudest ning seda võib direktiivi 2014/59/EL artikli 45c lõigete 3 ja 7 kohaselt alla- või ülespoole kohandada, et võtta arvesse kriisilahendusaluses grupis pärast kriisilahendusvahendite kohaldamist toimunud muutusi. Seega tuleks hinnata kriisilahendussubjekti suhtes ainult kriisilahendusaluse grupi konsolideeritud tasandil kohaldatavaid täiendavate omavahendite ja kombineeritud puhvri nõudeid, mida kasutatakse omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kalibreerimiseks. See hinnang ei tohiks siiski piirata rekapitaliseerimise summa kohandamist, sealhulgas selle summa kohandamist, mida on vaja turu usalduse säilitamiseks omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kehtestamisel direktiivi 2014/59/EL alusel. |
| --- | --- |

(10)

Vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 45c lõike 3 esimese lõigu punkti a alapunktile ii on rekapitaliseerimise summa selline summa, mis võimaldab kriisilahendusest tuleneval kriisilahendusalusel grupil taastada muude nõuete hulgas vastavus täiendavate omavahendite nõudele kriisilahendusaluse grupi konsolideeritud tasandil pärast eelistatud kriisilahendusstrateegia rakendamist. Direktiivi 2014/59/EL artikli 45c lõike 3 seitsmenda lõigu kohaselt on summa, mida on vaja, et kriisilahendussubjekt suudaks kriisilahenduse järel säilitada asjakohasel ajavahemikul piisava turu usalduse, võrdne kombineeritud puhvri nõudega, mida kohaldatakse pärast kriisilahendusvahendite kohaldamist ja millest on maha arvatud vastutsükliline kapitalipuhver. Rekapitaliseerimise summa, mis sisaldab turu usalduse säilitamiseks vajalikku summat, on osa omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõudest ning seda võib direktiivi 2014/59/EL artikli 45c lõigete 3 ja 7 kohaselt alla- või ülespoole kohandada, et võtta arvesse kriisilahendusaluses grupis pärast kriisilahendusvahendite kohaldamist toimunud muutusi. Seega tuleks hinnata kriisilahendussubjekti suhtes ainult kriisilahendusaluse grupi konsolideeritud tasandil kohaldatavaid täiendavate omavahendite ja kombineeritud puhvri nõudeid, mida kasutatakse omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kalibreerimiseks. See hinnang ei tohiks siiski piirata rekapitaliseerimise summa kohandamist, sealhulgas selle summa kohandamist, mida on vaja turu usalduse säilitamiseks omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kehtestamisel direktiivi 2014/59/EL alusel.

| (11) | Käesolev määrus põhineb regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul, mille Euroopa Pangandusjärelevalve on komisjonile esitanud. |
| --- | --- |

(11)

Käesolev määrus põhineb regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul, mille Euroopa Pangandusjärelevalve on komisjonile esitanud.

| (12) | Euroopa Pangandusjärelevalve on korraldanud avalikud konsultatsioonid käesoleva määruse aluseks olevate regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikke seonduvaid kulusid ja kasu ning küsinud nõu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (4) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult, |
| --- | --- |

(12)

Euroopa Pangandusjärelevalve on korraldanud avalikud konsultatsioonid käesoleva määruse aluseks olevate regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikke seonduvaid kulusid ja kasu ning küsinud nõu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (4) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Täiendavate omavahendite nõude hindamine

1.   Kui kriisilahendussubjekti suhtes ei ole kohaldatud direktiivi 2013/36/EL artiklis 104a osutatud täiendavate omavahendite nõuet kriisilahendusaluse grupi konsolideeritud tasandil, hindavad kriisilahendusasutused seda nõuet kooskõlas lõigetega 2–7, et määrata kindlaks kriisilahendussubjekti omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue kriisilahendusaluse grupi konsolideeritud tasandil.

2.   Kui kriisilahendussubjekti koguriskipositsioon kriisilahendusaluse grupi konsolideeritud tasandil erineb liidus emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu koguriskipositsioonist grupi konsolideeritud tasandil 5 % või vähem, kasutavad kriisilahendusasutused liidus emaettevõtjana tegutsevale krediidiasutusele või investeerimisühingule kehtestatud täiendavate omavahendite nõuet selle nõude hinnanguna, et määrata kindlaks kriisilahendussubjekti omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue kriisilahendusaluse grupi konsolideeritud tasandil.

3.   Kriisilahendusasutused kasutavad kriisilahendussubjekti täiendavate omavahendite nõude hinnanguna kriisilahendusaluse grupi konsolideeritud tasandil selle üksuse täiendavate omavahendite nõuet, mille arvele langeb suurim osa kriisilahendusaluse grupi konsolideeritud koguriskipositsioonist, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:

| a) | kriisilahendussubjekti koguriskipositsioon kriisilahendusaluse grupi konsolideeritud tasandil erineb liidus emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu koguriskipositsioonist grupi konsolideeritud tasandil rohkem kui 5 %; |
| --- | --- |

a)

kriisilahendussubjekti koguriskipositsioon kriisilahendusaluse grupi konsolideeritud tasandil erineb liidus emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu koguriskipositsioonist grupi konsolideeritud tasandil rohkem kui 5 %;

| b) | kriisilahendussubjekti koguriskipositsioon kriisilahendusaluse grupi konsolideeritud tasandil võrdub selle üksuse individuaalse koguriskipositsiooniga, mille arvele langeb kriisilahendusaluse grupi konsolideeritud koguriskipositsioonist suurim osa, või erineb sellest alla 5 %; |
| --- | --- |

b)

kriisilahendussubjekti koguriskipositsioon kriisilahendusaluse grupi konsolideeritud tasandil võrdub selle üksuse individuaalse koguriskipositsiooniga, mille arvele langeb kriisilahendusaluse grupi konsolideeritud koguriskipositsioonist suurim osa, või erineb sellest alla 5 %;

| c) | selle üksuse täiendavate omavahendite nõue, mille arvele langeb suurim osa kriisilahendusaluse grupi konsolideeritud koguriskipositsioonist, on suurem kui null. |
| --- | --- |

c)

selle üksuse täiendavate omavahendite nõue, mille arvele langeb suurim osa kriisilahendusaluse grupi konsolideeritud koguriskipositsioonist, on suurem kui null.

4.   Kui lõikeid 2 ja 3 ei kohaldata ning ühegi kriisilahendusalusesse gruppi kuuluva üksuse suhtes ei kohaldata kõrgemat täiendavate omavahendite nõuet kui liidus emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes grupi konsolideeritud tasandil kehtestatud täiendavate omavahendite nõue, kasutavad kriisilahendusasutused kriisilahendussubjekti täiendavate omavahendite nõude hinnanguna kriisilahendusaluse grupi konsolideeritud tasandil sellist täiendavate omavahendite nõuet, mis on kehtestatud liidus emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes grupi konsolideeritud tasandil, rakendades artiklis 2 osutatud kohandusi.

5.   Kui lõikeid 2 ja 3 ei kohaldata ning ühe või mitme kriisilahendusalusesse gruppi kuuluva üksuse suhtes kohaldatakse kõrgemat täiendavate omavahendite nõuet kui liidus emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes grupi konsolideeritud tasandil kehtestatud täiendavate omavahendite nõue, kasutavad kriisilahendusasutused kriisilahendussubjekti täiendavate omavahendite nõude hinnanguna kriisilahendusaluse grupi konsolideeritud tasandil ühte järgmistest, olenevalt sellest, kumb on suurem:

| a) | liidus emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes grupi konsolideeritud tasandil kehtestatud täiendavate omavahendite nõue, mille suhtes rakendatakse artiklis 2 osutatud kohandusi; |
| --- | --- |

a)

liidus emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes grupi konsolideeritud tasandil kehtestatud täiendavate omavahendite nõue, mille suhtes rakendatakse artiklis 2 osutatud kohandusi;

| b) | kriisilahendusaluse grupi üksuste täiendavate omavahendite nõuete ja nende üksuste vastavate individuaalsete koguriskipositsioonide summa, mis on jagatud kõnealuste üksuste individuaalsete koguriskipositsioonide summaga. |
| --- | --- |

b)

kriisilahendusaluse grupi üksuste täiendavate omavahendite nõuete ja nende üksuste vastavate individuaalsete koguriskipositsioonide summa, mis on jagatud kõnealuste üksuste individuaalsete koguriskipositsioonide summaga.

6.   Kui üksusele ei ole individuaalselt kehtestatud täiendavate omavahendite nõuet, on lõike 5 punkti b kohaldamisel kõnealuse üksuse täiendavate omavahendite nõue null.

7.   Käesoleva artikli kohaldamisel arvutatakse koguriskipositsioon vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõigetele 3 ja 4 ning vastavalt kas individuaalsel või konsolideeritud alusel.

Artikkel 2

Hinnangulise täiendavate omavahendite nõude kohandamine

1.   Artikli 1 lõike 4 ja artikli 1 lõike 5 punkti a kohaldamisel kohandavad kriisilahendusasutused asjaomase pädeva asutuse esitatud teabe alusel hinnangulist kriisilahendussubjekti täiendavate omavahendite nõuet kriisilahendusaluse grupi konsolideeritud tasandil igal järgmisel juhul:

| a) | asjaomases kriisilahendusaluses grupis ei esine mõnda riski või riskielementi, mille katmiseks pädev asutus kehtestas liidus emaettevõtjana tegutsevale krediidiasutusele või investeerimisühingule grupi konsolideeritud tasandil täiendavate omavahendite nõude kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikliga 104a; |
| --- | --- |

a)

asjaomases kriisilahendusaluses grupis ei esine mõnda riski või riskielementi, mille katmiseks pädev asutus kehtestas liidus emaettevõtjana tegutsevale krediidiasutusele või investeerimisühingule grupi konsolideeritud tasandil täiendavate omavahendite nõude kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikliga 104a;

| b) | asjaomases kriisilahendusaluses grupis esineb mõni risk või riskielement, mille katmiseks pädev asutus kehtestas liidus emaettevõtjana tegutsevale krediidiasutusele või investeerimisühingule grupi konsolideeritud tasandil täiendavate omavahendite nõude kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikliga 104a. |
| --- | --- |

b)

asjaomases kriisilahendusaluses grupis esineb mõni risk või riskielement, mille katmiseks pädev asutus kehtestas liidus emaettevõtjana tegutsevale krediidiasutusele või investeerimisühingule grupi konsolideeritud tasandil täiendavate omavahendite nõude kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikliga 104a.

2.   Lõikes 1 osutatud kohandusi ei tehta, kui kriisilahendusasutus on pärast pädeva asutusega konsulteerimist ja kõnealuse pädeva asutuse esitatud teabe arvessevõtmist hinnanud, et puudub märkimisväärne risk, mis on seotud konsolideerimisgrupi selliste üksuste või tegevustega, mis ei kuulu kriisilahendusalusesse gruppi.

Artikkel 3

Kriisilahendussubjektide kombineeritud puhvri nõude hindamise metoodika

1.   Kriisilahendussubjekti kombineeritud puhvri nõude hinnang kriisilahendusaluse grupi konsolideeritud tasemel on vastavalt kas direktiivi 2013/36/EL artikli 129 lõikes 1, artikli 131 lõigetes 4 ja 5 või artikli 133 lõikes 4 osutatud puhvri nõuete summa, nagu on hinnatud kooskõlas käesoleva artikli lõigetega 2–4.

2.   Kriisilahendusasutused kasutavad kriisilahendussubjekti puhul kriisilahendusaluse grupi konsolideeritud tasandil direktiivi 2013/36/EL artikli 129 lõikes 1 osutatud kapitali säilitamise puhvri nõude hinnanguna liidus emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes grupi konsolideeritud tasandil kehtestatud kapitali säilitamise puhvri nõuet.

3.   Kui kriisilahendussubjekt on ka liidus tegutsev emaettevõtja, kasutavad kriisilahendusasutused kriisilahendussubjekti puhul kriisilahendusaluse grupi konsolideeritud tasandil direktiivi 2013/36/EL artikli 131 lõikes 4 osutatud globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhvri nõude hinnanguna globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhvri nõuet, mis on liidus emaettevõtjana tegutsevale krediidiasutusele või investeerimisühingule kehtestatud grupi konsolideeritud tasemel.

4.   Kriisilahendusasutused kasutavad kriisilahendussubjekti puhul konsolideeritud kriisilahendusaluse grupi tasandil direktiivi 2013/36/EL artikli 131 lõikes 5 osutatud muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvri nõude hinnanguna muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvri nõuet, mis on kehtestatud liidus emaettevõtjana tegutsevale krediidiasutusele või investeerimisühingule grupi konsolideeritud tasandil. Kui muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvri nõue on kehtestatud ka muul konsolideerimise tasandil kui grupi tasandil, kasutavad kriisilahendusasutused selle nõude hinnanguna muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvri nõuet, mis on kehtestatud konsolideerimise tasandil, mis on koguriskipositsiooni poolest kriisilahendusalusele grupile kõige sarnasem.

5.   Kriisilahendusasutused kasutavad kriisilahendussubjekti puhul kriisilahendusaluse grupi konsolideeritud tasemel direktiivi 2013/36/EL artikli 133 lõikes 4 osutatud süsteemse riski puhvri nõude hinnanguna liidus emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes grupi konsolideeritud tasandil kehtestatud kapitali säilitamise puhvri nõuet. Kui süsteemse riski puhver on kehtestatud ka muul konsolideerimise tasandil kui grupi tasandil, kasutavad kriisilahendusasutused kõnealuse nõude hinnanguna süsteemse riski puhvri nõuet, mis on kehtestatud konsolideerimise tasandil, mis on koguriskipositsiooni poolest kriisilahendusalusele grupile kõige sarnasem.

Artikkel 4

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. märts 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 173, 12.6.2014, lk 190.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

4

---