# Den Europæiske Unions L 226/2021

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 226 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 64. årgang25. juni 2021 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 226

Dansk udgave

Retsforskrifter

64. årgang25. juni 2021

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Europa-Parlamentets afgørelse (EU) 2021/1032 af 27. april 2021 om forlængelse med en yderligere periode af funktionsperioden for undersøgelsesudvalget til undersøgelse af påstande om overtrædelse af og fejl og forsømmelser i forbindelse med gennemførelsen af EU-retten for så vidt angår beskyttelsen af dyr under transport i og uden for Unionen | 1 |
| | * | Afgørelse nr. 1/2020 truffet af det fælles udvalg, der er oprettet ved samarbejdsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund om sammenkobling af deres systemer for handel med drivhusgasemissioner af 5. november 2020 om vedtagelsen af fælles driftsprocedurer [2021/1033] | 2 |
| | * | Afgørelse nr. 2/2020 truffet af det fælles udvalg, der er oprettet ved samarbejdsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund om sammenkobling af deres systemer for handel med drivhusgasemissioner af 5. november 2020 om ændring af bilag I og II til aftalen og vedtagelse af tekniske standarder for sammenkobling [2021/1034] | 16 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/1035 af 23. juni 2021 om ændring af gennemførelsesafgørelse 2013/648/EU og 2013/650/EU for så vidt angår indehaveren af tilladelsen og dennes repræsentant i Unionen for markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af visse typer genetisk modificeret majs
  (meddelt under nummer C(2021) 4317)

   (
  1
  ) | 31 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/1036 af 22. juni 2021 om ændring af gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1113 for så vidt angår indehaveren af tilladelsen og dennes repræsentant i Unionen for markedsføring af produkter, der er fremstillet af genetisk modificeret H7-1-sukkerroe
  (meddelt under nummer C(2021) 4325)

   (
  1
  ) | 34 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/1037 af 16. juni 2021 om anmodningen om registrering af forslaget til borgerinitiativ Forbud mod reklame og sponsorater i forbindelse med brug af fossile brændstoffer i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/788 | 36 |
| | * | Kommissionens afgørelse (EU) 2021/1038 af 23. juni 2021 om indrømmelse af en overgangsperiode til Kongeriget Nederlandene i henhold til Kommissionens beslutning 2008/477/EF for så vidt angår en ajourføring af relevante tekniske vilkår for 2500-2690 MHz-båndet
  (meddelt under nummer C(2021) 4433) | 38 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

AFGØRELSER

*

Europa-Parlamentets afgørelse (EU) 2021/1032 af 27. april 2021 om forlængelse med en yderligere periode af funktionsperioden for undersøgelsesudvalget til undersøgelse af påstande om overtrædelse af og fejl og forsømmelser i forbindelse med gennemførelsen af EU-retten for så vidt angår beskyttelsen af dyr under transport i og uden for Unionen

1

*

Afgørelse nr. 1/2020 truffet af det fælles udvalg, der er oprettet ved samarbejdsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund om sammenkobling af deres systemer for handel med drivhusgasemissioner af 5. november 2020 om vedtagelsen af fælles driftsprocedurer [2021/1033]

2

*

Afgørelse nr. 2/2020 truffet af det fælles udvalg, der er oprettet ved samarbejdsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund om sammenkobling af deres systemer for handel med drivhusgasemissioner af 5. november 2020 om ændring af bilag I og II til aftalen og vedtagelse af tekniske standarder for sammenkobling [2021/1034]

16

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/1035 af 23. juni 2021 om ændring af gennemførelsesafgørelse 2013/648/EU og 2013/650/EU for så vidt angår indehaveren af tilladelsen og dennes repræsentant i Unionen for markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af visse typer genetisk modificeret majs
  (meddelt under nummer C(2021) 4317)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2021) 4317)

1

31

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/1036 af 22. juni 2021 om ændring af gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1113 for så vidt angår indehaveren af tilladelsen og dennes repræsentant i Unionen for markedsføring af produkter, der er fremstillet af genetisk modificeret H7-1-sukkerroe
  (meddelt under nummer C(2021) 4325)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2021) 4325)

1

34

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/1037 af 16. juni 2021 om anmodningen om registrering af forslaget til borgerinitiativ Forbud mod reklame og sponsorater i forbindelse med brug af fossile brændstoffer i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/788

36

*

Kommissionens afgørelse (EU) 2021/1038 af 23. juni 2021 om indrømmelse af en overgangsperiode til Kongeriget Nederlandene i henhold til Kommissionens beslutning 2008/477/EF for så vidt angår en ajourføring af relevante tekniske vilkår for 2500-2690 MHz-båndet
  (meddelt under nummer C(2021) 4433)

(meddelt under nummer C(2021) 4433)

38

| | | III   Andre retsakter |
| --- | --- | --- |
| | | DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE |
| | * | Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse nr. 130/2021 af 15. marts 2021 om ændring af protokol 10 til EØS-aftalen, om forenkling af kontrol og formaliteter i forbindelse med godstransport [2021/1039] | 41 |

III   Andre retsakter

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

*

Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse nr. 130/2021 af 15. marts 2021 om ændring af protokol 10 til EØS-aftalen, om forenkling af kontrol og formaliteter i forbindelse med godstransport [2021/1039]

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

AFGØRELSER

| 25.6.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 226/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 226/1

---

EUROPA-PARLAMENTETS AFGØRELSE (EU) 2021/1032

af 27. april 2021

om forlængelse med en yderligere periode af funktionsperioden for undersøgelsesudvalget til undersøgelse af påstande om overtrædelse af og fejl og forsømmelser i forbindelse med gennemførelsen af EU-retten for så vidt angår beskyttelsen af dyr under transport i og uden for Unionen

EUROPA-PARLAMENTET,

| — | der henviser til Formandskonferencens forslag, |
| --- | --- |

—

der henviser til Formandskonferencens forslag,

| — | der henviser til artikel 226 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 226 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens afgørelse 95/167/EF, Euratom, EKSF af 19. april 1995 om de nærmere vilkår for udøvelse af Europa-Parlamentets undersøgelsesbeføjelse (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens afgørelse 95/167/EF, Euratom, EKSF af 19. april 1995 om de nærmere vilkår for udøvelse af Europa-Parlamentets undersøgelsesbeføjelse (1),

| — | der henviser til sin afgørelse (EU) 2020/1089 af 19. juni 2020 om nedsættelse af et Undersøgelsesudvalg til undersøgelse af påstande om overtrædelser af og fejl og forsømmelser i forbindelse med gennemførelsen af EU-retten for så vidt angår beskyttelsen af dyr under transport i og uden for Unionen, og om fastsættelse af dets ansvarsområder, talmæssige sammensætning og funktionsperiode (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin afgørelse (EU) 2020/1089 af 19. juni 2020 om nedsættelse af et Undersøgelsesudvalg til undersøgelse af påstande om overtrædelser af og fejl og forsømmelser i forbindelse med gennemførelsen af EU-retten for så vidt angår beskyttelsen af dyr under transport i og uden for Unionen, og om fastsættelse af dets ansvarsområder, talmæssige sammensætning og funktionsperiode (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets afgørelse (EU) 2021/429 af 20. januar 2021 om forlængelse af funktionsperioden for undersøgelsesudvalget til undersøgelse af påstande om overtrædelse af og fejl og forsømmelser i forbindelse med gennemførelsen af EU-retten for så vidt angår beskyttelsen af dyr under transport i og uden for Unionen (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets afgørelse (EU) 2021/429 af 20. januar 2021 om forlængelse af funktionsperioden for undersøgelsesudvalget til undersøgelse af påstande om overtrædelse af og fejl og forsømmelser i forbindelse med gennemførelsen af EU-retten for så vidt angår beskyttelsen af dyr under transport i og uden for Unionen (3),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 208, stk. 11, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 208, stk. 11,

| A. | der henviser til, at Undersøgelsesudvalget har anmodet om en ny forlængelse af sin funktionsperiode for at gøre det muligt for Undersøgelsesudvalget fuldt ud og korrekt at opfylde sit mandat; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Undersøgelsesudvalget har anmodet om en ny forlængelse af sin funktionsperiode for at gøre det muligt for Undersøgelsesudvalget fuldt ud og korrekt at opfylde sit mandat;

| 1. | beslutter at forlænge Undersøgelsesudvalgets funktionsperiode med en yderligere periode på tre måneder; |
| --- | --- |

1.

beslutter at forlænge Undersøgelsesudvalgets funktionsperiode med en yderligere periode på tre måneder;

På Europa-Parlamentets vegne

D.M. SASSOLI

Formand

---

(1)  
  EFT L 113 af 19.5.1995, s. 1.

1

(2)  
  EUT L 239 I af 24.7.2020, s. 1.

2

(3)  
  EUT L 86 af 12.3.2021, s. 1.

3

---

| 25.6.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 226/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 226/2

---

AFGØRELSE nr. 1/2020 TRUFFET AF DET FÆLLES UDVALG, DER ER OPRETTET VED SAMARBEJDSAFTALEN MELLEM DEN EUROPÆISKE UNION OG DET SCHWEIZISKE FORBUND OM SAMMENKOBLING AF DERES SYSTEMER FOR HANDEL MED DRIVHUSGASEMISSIONER

af 5. november 2020

om vedtagelsen af fælles driftsprocedurer [2021/1033]

DET FÆLLES UDVALG HAR —

under henvisning til aftalen mellem Den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund om sammenkobling af deres systemer for handel med drivhusgasemissioner (1) (herefter »aftalen«), særlig artikel 3, stk. 6, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved afgørelse nr. 2/2019 truffet af det fælles udvalg den 5. december 2019 (2) blev bilag I og II til aftalen ændret således, at de betingelser for sammenkoblingen, der er fastsat i aftalen, opfyldes. |
| --- | --- |

(1)

Ved afgørelse nr. 2/2019 truffet af det fælles udvalg den 5. december 2019 (2) blev bilag I og II til aftalen ændret således, at de betingelser for sammenkoblingen, der er fastsat i aftalen, opfyldes.

| (2) | Efter vedtagelsen af det fælles udvalgs afgørelse nr. 2/2019 og i overensstemmelse med aftalens artikel 21, stk. 3, har parterne udvekslet deres ratifikations- eller godkendelsesinstrumenter, da de finder, at alle de i aftalen fastsatte betingelser for sammenkobling er opfyldt. |
| --- | --- |

(2)

Efter vedtagelsen af det fælles udvalgs afgørelse nr. 2/2019 og i overensstemmelse med aftalens artikel 21, stk. 3, har parterne udvekslet deres ratifikations- eller godkendelsesinstrumenter, da de finder, at alle de i aftalen fastsatte betingelser for sammenkobling er opfyldt.

| (3) | I overensstemmelse med aftalens artikel 21, stk. 4, trådte aftalen i kraft den 1. januar 2020. |
| --- | --- |

(3)

I overensstemmelse med aftalens artikel 21, stk. 4, trådte aftalen i kraft den 1. januar 2020.

| (4) | Ifølge aftalens artikel 3, stk. 6, skal administratoren af det schweiziske register og Unionens centrale administrator fastlægge fælles driftsprocedurer for tekniske og andre forhold, som er nødvendige for driften af forbindelsen mellem EU-registrets EU-transaktionsjournal (EUTL) og det schweiziske registers supplerende transaktionsjournal (SSTL), under hensyntagen til prioriteter i den nationale lovgivning. De fælles driftsprocedurer bør træde i kraft, når de er vedtaget ved afgørelse i det fælles udvalg. |
| --- | --- |

(4)

Ifølge aftalens artikel 3, stk. 6, skal administratoren af det schweiziske register og Unionens centrale administrator fastlægge fælles driftsprocedurer for tekniske og andre forhold, som er nødvendige for driften af forbindelsen mellem EU-registrets EU-transaktionsjournal (EUTL) og det schweiziske registers supplerende transaktionsjournal (SSTL), under hensyntagen til prioriteter i den nationale lovgivning. De fælles driftsprocedurer bør træde i kraft, når de er vedtaget ved afgørelse i det fælles udvalg.

| (5) | I overensstemmelse med aftalens artikel 13, stk. 1, bør det fælles udvalg aftale tekniske retningslinjer for at sikre en korrekt gennemførelse af aftalen, herunder for tekniske og andre forhold, som er nødvendige for driften af forbindelsen, under hensyntagen til prioriteter i den nationale lovgivning. Tekniske retningslinjer kan udarbejdes af en arbejdsgruppe nedsat i henhold til aftalens artikel 12, stk. 5. Arbejdsgruppen bør som minimum omfatte administratoren af det schweiziske register og EU's centrale administrator og bør bistå det fælles udvalg i dets funktioner i henhold til aftalens artikel 13. |
| --- | --- |

(5)

I overensstemmelse med aftalens artikel 13, stk. 1, bør det fælles udvalg aftale tekniske retningslinjer for at sikre en korrekt gennemførelse af aftalen, herunder for tekniske og andre forhold, som er nødvendige for driften af forbindelsen, under hensyntagen til prioriteter i den nationale lovgivning. Tekniske retningslinjer kan udarbejdes af en arbejdsgruppe nedsat i henhold til aftalens artikel 12, stk. 5. Arbejdsgruppen bør som minimum omfatte administratoren af det schweiziske register og EU's centrale administrator og bør bistå det fælles udvalg i dets funktioner i henhold til aftalens artikel 13.

| (6) | I betragtning af retningslinjernes tekniske karakter og behovet for at tilpasse dem til den løbende udvikling bør de tekniske retningslinjer, som er udarbejdet af administratoren af det schweiziske register og Unionens centrale administrator, forelægges det fælles udvalg til orientering eller i givet fald godkendelse — |
| --- | --- |

(6)

I betragtning af retningslinjernes tekniske karakter og behovet for at tilpasse dem til den løbende udvikling bør de tekniske retningslinjer, som er udarbejdet af administratoren af det schweiziske register og Unionens centrale administrator, forelægges det fælles udvalg til orientering eller i givet fald godkendelse —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

De fælles driftsprocedurer, der er knyttet som bilag til denne afgørelse, vedtages hermed.

Artikel 2

Hermed nedsættes der en arbejdsgruppe i henhold til aftalens artikel 12, stk. 5. Den bistår det fælles udvalg med at sikre en korrekt gennemførelse af aftalen, herunder udarbejdelse af tekniske retningslinjer for gennemførelsen af de fælles driftsprocedurer.

Arbejdsgruppen skal som minimum omfatte administratoren af det schweiziske register og EU's centrale administrator.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. november 2020.

På det fælles udvalgs vegne

Maja-Alexandra DITTEL

Sekretær for Den Europæiske Union

Beatriz YORDI

Formand

Caroline BAUMANN

Sekretær for Schweiz

---

(1)  
  EUT L 322 af 7.12.2017, s. 3.

1

(2)  Afgørelse nr. 2/2019 truffet af det fælles udvalg, der er nedsat ved aftalen mellem Den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund om sammenkobling af deres systemer for handel med drivhusgasemissioner af 5. december 2019 om ændring af bilag I og II til aftalen mellem Den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund om sammenkobling af deres systemer for handel med drivhusgasemissioner (EUT L 314 af 29.9.2020, s. 68).

2

---

BILAG

Fælles driftsprocedurer i henhold til artikel 3, stk. 6, i aftalen mellem Den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund om sammenkobling af deres systemer for handel med drivhusgasemissioner

Procedurer for en foreløbig løsning

1.   Ordliste

Tabel 1-1

Akronymer og definitioner

| Akronym/ord | Definition |
| --- | --- |
| Certificeringsmyndighed | Enhed, der udsteder digitale certifikater. |
| CH | Det Schweiziske Forbund |
| ETS | Emissionshandelssystemet |
| EU | Den Europæiske Union |
| IMT | Hændelsesstyringsteam |
| Informationsaktiv | En oplysning, der er værdifuld for en virksomhed eller organisation. |
| IT | Informationsteknologi |
| ITIL | IT-infrastrukturbibliotek |
| ITSM | IT-servicemanagement |
| LTS | Tekniske standarder for sammenkobling |
| Register | Et regnskabssystem for kvoter udstedt under emissionshandelssystemet, som holder styr på ejerskabet af kvoter, der opbevares på elektroniske konti |
| RFC | Ændringsanmodning |
| SIL | Liste over følsomme oplysninger |
| SR | Serviceanmodning |
| Wiki | Websted, hvor brugerne kan udveksle information og viden ved at tilføje eller tilpasse indhold direkte via en webbrowser |

Akronym/ord

Definition

Certificeringsmyndighed

Enhed, der udsteder digitale certifikater.

CH

Det Schweiziske Forbund

ETS

Emissionshandelssystemet

EU

Den Europæiske Union

IMT

Hændelsesstyringsteam

Informationsaktiv

En oplysning, der er værdifuld for en virksomhed eller organisation.

IT

Informationsteknologi

ITIL

IT-infrastrukturbibliotek

ITSM

IT-servicemanagement

LTS

Tekniske standarder for sammenkobling

Register

Et regnskabssystem for kvoter udstedt under emissionshandelssystemet, som holder styr på ejerskabet af kvoter, der opbevares på elektroniske konti

RFC

Ændringsanmodning

SIL

Liste over følsomme oplysninger

SR

Serviceanmodning

Wiki

Websted, hvor brugerne kan udveksle information og viden ved at tilføje eller tilpasse indhold direkte via en webbrowser

2.   Indledning

Aftalen mellem Den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund om sammenkobling af deres systemer for handel med drivhusgasemissioner af 23. november 2017 (»aftalen«) indeholder bestemmelser om gensidig anerkendelse af emissionskvoter, der kan anvendes til at opfylde kravene i Den Europæiske Unions emissionshandelssystem (»EU's emissionshandelssystem«) eller Schweiz' emissionshandelssystem (»Schweiz' emissionshandelssystem«). Med henblik på at gennemføre sammenkoblingen af EU's emissionshandelssystem og Schweiz' emissionshandelssystem vil der blive etableret en direkte forbindelse mellem EU-registrets EU-transaktionsjournal (EUTL) og det schweiziske registers supplerende transaktionsjournal (SSTL), som vil muliggøre overdragelse af emissionskvoter udstedt i et af emissionshandelssystemerne mellem registrene (aftalens artikel 3, stk. 2). For at gennemføre sammenkoblingen af EU's emissionshandelssystem og Schweiz' emissionshandelssystem skal en foreløbig løsning være på plads senest i maj 2020 eller så hurtigt som muligt derefter. Parterne samarbejder om at erstatte den foreløbige løsning med en permanent registerforbindelse hurtigst muligt (bilag II til aftalen).

I henhold til aftalens artikel 3, stk. 6, fastlægger administratoren af det schweiziske register og Unionens centrale administrator fælles driftsprocedurer for tekniske og andre forhold, som er nødvendige for driften af forbindelsen, under hensyntagen til prioriteter i den nationale lovgivning. De fælles driftsprocedurer, der udvikles af administratorerne, træder i kraft, når de er vedtaget ved afgørelse i det fælles udvalg.

De fælles driftsprocedurer, der fremgår af dette dokument, skal vedtages af det fælles udvalg ved afgørelse nr. 1/2020. I overensstemmelse med denne afgørelse anmoder det fælles udvalg administratoren af det schweiziske register og Unionens centrale administrator om at udarbejde yderligere tekniske retningslinjer for at gennemføre forbindelsen og sikre, at disse løbende tilpasses til den tekniske udvikling, og at der stilles nye krav til forbindelsens sikkerhed samt dens virkningsfulde og effektive funktion.

2.1.   Anvendelsesområde

Dette dokument repræsenterer den fælles forståelse mellem aftalens parter om oprettelse af det proceduremæssige grundlag for forbindelse mellem registrene i EU's emissionshandelssystem og Schweiz' emissionshandelssystem. Det skitserer de overordnede proceduremæssige krav med hensyn til driften, men der vil være behov for yderligere tekniske retningslinjer for at gennemføre forbindelsen.

For at sikre, at forbindelsen fungerer korrekt, vil det kræve tekniske specifikationer for yderligere at gennemføre sammenkoblingen. I henhold til aftalens artikel 3, stk. 7, er disse spørgsmål beskrevet i de tekniske standarder for sammenkobling, der skal vedtages separat ved afgørelse i det fælles udvalg.

Formålet med de fælles driftsprocedurer er at sikre, at de IT-tjenester, der er knyttet til driften af forbindelsen mellem registrene i EU's emissionshandelssystem og Schweiz' emissionshandelssystem, leveres effektivt, navnlig for at kunne imødekomme serviceanmodninger, løse servicefejl, løse problemer og udføre rutinemæssige operationelle opgaver i overensstemmelse med internationale standarder for IT-servicemanagement.

For den aftalte foreløbige løsning vil der kun være behov for følgende fælles driftsprocedurer, som indgår i dette dokument:

| — | Hændelsesstyring |
| --- | --- |

—

Hændelsesstyring

| — | Problemstyring |
| --- | --- |

—

Problemstyring

| — | Opfyldelse af anmodninger |
| --- | --- |

—

Opfyldelse af anmodninger

| — | Ændringsstyring |
| --- | --- |

—

Ændringsstyring

| — | Releasestyring |
| --- | --- |

—

Releasestyring

| — | Styring af sikkerhedshændelser |
| --- | --- |

—

Styring af sikkerhedshændelser

| — | Informationssikkerhedsstyring. |
| --- | --- |

—

Informationssikkerhedsstyring.

Når den permanente registerforbindelse senere tages i brug, skal de fælles driftsprocedurer tilpasses og suppleres, hvor det er nødvendigt.

2.2.   Adressater

Målgrupperne for disse fælles driftsprocedurer er EU's og de schweiziske supportteams for registrene.

3.   Fremgangsmåde og standarder

Følgende princip gælder for alle fælles driftsprocedurer:

| — | EU og CH er enige om at definere de fælles driftsprocedurer på grundlag af ITIL (IT-infrastrukturbibliotek, version 3). Praksis fra denne standard genbruges og tilpasses de særlige behov for den foreløbige løsning. |
| --- | --- |

—

EU og CH er enige om at definere de fælles driftsprocedurer på grundlag af ITIL (IT-infrastrukturbibliotek, version 3). Praksis fra denne standard genbruges og tilpasses de særlige behov for den foreløbige løsning.

| — | Den kommunikation og koordinering, der er nødvendig for behandlingen af de fælles driftsprocedurer mellem de to parter, foregår via servicedeskene under CH's og EU's registre. Opgaverne tildeles altid inden for den ene part. |
| --- | --- |

—

Den kommunikation og koordinering, der er nødvendig for behandlingen af de fælles driftsprocedurer mellem de to parter, foregår via servicedeskene under CH's og EU's registre. Opgaverne tildeles altid inden for den ene part.

| — | Hvis der er uenighed om håndteringen af en fælles driftsprocedure, vil dette blive analyseret og løst mellem de to servicedeske. Hvis det ikke er muligt at nå til enighed, eskaleres problemstillingen til det næste niveau.







  Eskaleringsniveauer | EU | CH |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. niveau | EU's servicedesk | CH's servicedesk |
| 2. niveau | EU's driftsleder | Den ansvarlige for CH's registerapplikation |
| 3. niveau | Det fælles udvalg (som kan uddelegere dette ansvar under hensyntagen til aftalens artikel 12, stk. 5) |
| 4. niveau | Det fælles udvalg, hvis 3. niveau uddelegeres |

—

Hvis der er uenighed om håndteringen af en fælles driftsprocedure, vil dette blive analyseret og løst mellem de to servicedeske. Hvis det ikke er muligt at nå til enighed, eskaleres problemstillingen til det næste niveau.

Eskaleringsniveauer

EU

CH

1. niveau

EU's servicedesk

CH's servicedesk

2. niveau

EU's driftsleder

Den ansvarlige for CH's registerapplikation

3. niveau

Det fælles udvalg (som kan uddelegere dette ansvar under hensyntagen til aftalens artikel 12, stk. 5)

4. niveau

Det fælles udvalg, hvis 3. niveau uddelegeres

;

| — | Hver part kan fastsætte procedurer for driften af sit eget registersystem under hensyntagen til krav og grænseflader i forbindelse med disse fælles driftsprocedurer. |
| --- | --- |

—

Hver part kan fastsætte procedurer for driften af sit eget registersystem under hensyntagen til krav og grænseflader i forbindelse med disse fælles driftsprocedurer.

| — | Der anvendes et ITSM-værktøj (IT-servicemanagement) til støtte for de fælles driftsprocedurer, herunder navnlig hændelsesstyring, problemstyring og opfyldelse af anmodninger, samt kommunikation mellem parterne. |
| --- | --- |

—

Der anvendes et ITSM-værktøj (IT-servicemanagement) til støtte for de fælles driftsprocedurer, herunder navnlig hændelsesstyring, problemstyring og opfyldelse af anmodninger, samt kommunikation mellem parterne.

| — | Desuden tillades udveksling af oplysninger via e-mail. |
| --- | --- |

—

Desuden tillades udveksling af oplysninger via e-mail.

| — | Begge parter sikrer, at kravene til informationssikkerhed opfyldes i overensstemmelse med håndteringsinstrukserne. |
| --- | --- |

—

Begge parter sikrer, at kravene til informationssikkerhed opfyldes i overensstemmelse med håndteringsinstrukserne.

4.   Hændelsesstyring

Formålet med hændelsesstyringsprocessen er at sikre, at IT-tjenester efter en hændelse kan vende tilbage til det normale serviceniveau så hurtigt som muligt og med minimale afbrydelser af driften.

Hændelsesstyringen bør også omfatte et register over hændelser med henblik på indberetning og integration med andre processer for at sikre løbende forbedringer.

Fra et overordnet perspektiv omfatter hændelsesstyring følgende aktiviteter:

| — | Opdagelse og registrering af hændelser |
| --- | --- |

—

Opdagelse og registrering af hændelser

| — | Klassificering og indledende support |
| --- | --- |

—

Klassificering og indledende support

| — | Undersøgelse og diagnosticering |
| --- | --- |

—

Undersøgelse og diagnosticering

| — | Løsning og genopretning |
| --- | --- |

—

Løsning og genopretning

| — | Lukning af hændelser. |
| --- | --- |

—

Lukning af hændelser.

I løbet af en hændelses livscyklus sikrer hændelsesstyringsprocessen den løbende håndtering af ejerskab, overvågning, sporing og kommunikation.

4.1.   Opdagelse og registrering af hændelser

En hændelse kan opdages af en supportgruppe, af automatiserede overvågningsværktøjer eller af teknisk personale, der udfører rutinemæssig overvågning.

Når en hændelse opdages, skal den registreres og tildeles en entydig identifikator, der muliggør korrekt sporing og overvågning. Den entydige identifikator for en hændelse er den identifikator, der er tildelt i det fælles sagsstyringssystem i servicedesken for den part (enten EU eller CH), der konstaterede hændelsen, og den skal anvendes i alle meddelelser vedrørende denne hændelse.

For alle hændelser bør kontaktpunktet være servicedesken for den part, der har åbnet sagen.

4.2.   Klassificering og indledende support

Klassificeringen af hændelser har til formål at forstå og identificere, hvilket system og/eller hvilke tjenester, der er berørt af en hændelse, og i hvilket omfang. For at være effektiv bør klassificeringen sikre, at hændelsen henvises til den korrekte ressource i første forsøg for at fremskynde løsningen af hændelsen.

I klassificeringsfasen kategoriseres og prioriteres hændelsen afhængigt af, hvilken virkning den har, og hvor meget den haster, så den kan behandles inden for den tidshorisont, der er relevant i forhold til prioriteringen.

Hvis hændelsen har en potentiel indvirkning på følsomme datas fortrolighed eller integritet og/eller på systemets tilgængelighed, skal hændelsen også angives som en sikkerhedshændelse og derefter håndteres i henhold til den proces, der er defineret i kapitlet »Styring af sikkerhedshændelser« i dette dokument.

Om muligt udfører den servicedesk, der åbnede sagen, en indledende diagnose. Her vil servicedesken undersøge, om hændelsen er en kendt fejl. Hvis dette er tilfældet, er det allerede kendt og dokumenteret, hvordan man løser problemet eller laver en workaround.

Hvis servicedesken løser hændelsen, vil den rent faktisk lukke hændelsen på dette tidspunkt, da det primære formål med hændelsesstyring er blevet opfyldt (dvs. hurtig genoptagelse af service for slutbrugeren). Hvis dette ikke er tilfældet, vil servicedesken eskalere hændelsen til et relevant team, der kan undersøge og diagnosticere problemet nærmere.

4.3.   Undersøgelse og diagnosticering

Undersøgelse og diagnosticering af hændelser bruges, når en hændelse ikke kan afhjælpes af servicedesken som en del af den indledende diagnose og derfor er blevet eskaleret. Eskalering af hændelser er en del af undersøgelses- og diagnosticeringsprocessen.

En almindelig praksis i undersøgelses- og diagnosticeringsfasen er at forsøge at genskabe hændelsen under kontrollerede forhold. Det er i forbindelse med undersøgelse og diagnosticering af hændelser vigtigt, at man forstår rækkefølgen af de handlinger, der førte til hændelsen.

Eskalering er en anerkendelse af, at en hændelse ikke kan afhjælpes på det nuværende supportniveau og skal overdrages til en supportgruppe på et højere plan eller til den anden part. Eskaleringen kan følge to veje: horisontalt (funktionelt) eller vertikalt (hierarkisk).

Den servicedesk, der registrerede og udløste hændelsen, er ansvarlig for at eskalere hændelsen til den relevante ressource og for at følge den overordnede status for og placering af hændelsen.

Den part, som har fået tildelt hændelsen, er ansvarlig for at sikre, at de ønskede handlinger udføres rettidigt, samt for at give feedback til sin egen parts servicedesk.

4.4.   Løsning og genopretning

Løsning af hændelser og genopretning foretages, når man ved, hvad der forårsagede hændelsen. At finde en løsning på en hændelse betyder, at man har fundet en metode til afhjælpning af problemet. Det at gennemføre løsningen er genopretningsfasen.

Når de passende ressourcer har løst problemet, henvises hændelsen tilbage til den relevante servicedesk, som har registreret hændelsen, og samme servicedesk bekræfter over for den, der konstaterede hændelsen, at fejlen er rettet, og at hændelsen kan lukkes. Resultaterne af behandlingen af hændelsen skal registreres til fremtidig brug.

Genopretning kan foretages af IT-supportere eller ved at give slutbrugeren en række instrukser, der skal følges.

4.5.   Lukning af hændelser

Lukning er det sidste trin i hændelsesstyringsprocessen lige efter, at der er fundet en løsning.

Tjeklisten over handlinger, der skal foretages i denne fase, omfatter bl.a.:

| — | Kontrol af den oprindelige kategorisering, der blev tildelt hændelsen |
| --- | --- |

—

Kontrol af den oprindelige kategorisering, der blev tildelt hændelsen

| — | Korrekt indsamling af alle oplysninger om hændelsen |
| --- | --- |

—

Korrekt indsamling af alle oplysninger om hændelsen

| — | Behørig dokumentation af hændelsen og opdatering af videnbasen |
| --- | --- |

—

Behørig dokumentation af hændelsen og opdatering af videnbasen

| — | Passende kommunikation til alle interessenter, der er direkte eller indirekte berørt af hændelsen. |
| --- | --- |

—

Passende kommunikation til alle interessenter, der er direkte eller indirekte berørt af hændelsen.

En hændelse lukkes formelt, når servicedesken har afsluttet lukningen af hændelsen og meddelt det til den anden part.

Når en hændelse er lukket, genåbnes den ikke. Hvis en hændelse sker igen inden for kort tid, skal den oprindelige hændelse ikke genåbnes, men der skal åbnes en ny hændelse.

Hvis hændelsen behandles af både EU's og CH's servicedesk, ligger ansvaret for lukning af sagen hos den servicedesk, der åbnede sagen.

5.   Problemstyring

Denne procedure bør følges, hver gang der konstateres et problem, som udløser problemstyringsprocessen. Problemstyring fokuserer på at forbedre kvaliteten og reducere antallet af hændelser, der rettes til servicedesken. Et problem kan være årsagen til en eller flere hændelser. Når en hændelse rapporteres, er formålet med hændelsesstyring at genoprette tjenesten så hurtigt som muligt, eventuelt gennem en workaround. Når et problem oprettes, er formålet at undersøge den grundlæggende årsag til problemet for at finde frem til en ændring, der vil sikre, at problemet og de dermed forbundne hændelser ikke vil ske igen.

5.1.   Problemidentifikation og -løsning

Afhængigt af hvilken part, der har åbnet sagen, vil enten EU's eller CH's servicedesk være kontaktpunkt for spørgsmål vedrørende problemet.

Den entydige identifikator for et problem er den identifikator, der er tildelt af IT-servicemanagement (ITSM). Den skal fremgå af alle meddelelser vedrørende dette problem.

Et problem kan udløses af en hændelse eller kan åbnes på eget initiativ for at løse problemer, der opdages i systemet på et hvilket som helst tidspunkt.

5.2.   Prioritering af problemer

Problemer kan ligesom hændelser kategoriseres efter alvorsgrad og prioritering for at gøre det nemmere at spore dem, hvor konsekvenserne af de tilknyttede hændelser og deres hyppighed tages i betragtning.

5.3.   Undersøgelse og diagnosticering af problemer

Hver part kan gøre opmærksom på et problem, og den pågældende parts servicedesk vil være ansvarlig for at registrere problemet, tildele passende ressourcer og følge den overordnede status for problemet.

Den gruppe, som problemet blev eskaleret til, er ansvarlig for at løse problemet hurtigt og kommunikere med servicedesken.

Efter anmodning er begge parter ansvarlige for at sikre, at de anviste foranstaltninger gennemføres, og for at give feedback til sin egen parts servicedesk.

5.4.   Løsning

Den gruppe, som problemet er blevet henvist til, er ansvarlig for at løse problemet og give relevante oplysninger til sin egen parts servicedesk.

Resultaterne af behandlingen af problemet skal registreres til fremtidig brug.

5.5.   Lukning af problemer

Et problem lukkes formelt, når problemet er blevet løst ved at gennemføre ændringen. Denne fase gennemføres af den servicedesk, der registrerede problemet og informerede den anden parts servicedesk.

6.   Opfyldelse af anmodninger

Opfyldelse af anmodninger er håndtering fra start til slut af en anmodning om en ny eller eksisterende tjeneste fra det øjeblik, hvor den registreres og godkendes, og indtil den lukkes. Serviceanmodninger er normalt små, foruddefinerede, repeterbare, hyppige, forhåndsgodkendte og proceduremæssige anmodninger.

De vigtigste trin, der skal følges, er beskrevet nedenfor:

6.1.   Oprettelse af anmodning

Oplysningerne vedrørende en serviceanmodning gives til EU's eller CH's servicedesk pr. e-mail, telefon eller via ITSM-værktøjet eller en anden aftalt kommunikationskanal.

6.2.   Registrering og analyse af anmodning

For alle serviceanmodninger bør kontaktpunktet være EU's eller CH's servicedesk, afhængigt af hvilken part serviceanmodningen kommer fra. Denne servicedesk vil være ansvarlig for at registrere og analysere serviceanmodningen med den fornødne omhu.

6.3.   Godkendelse af anmodning

Medarbejderen i servicedesken for den part, serviceanmodningen kom fra, kontrollerer, om der kræves godkendelser fra den anden part, og indhenter dem i så fald. Hvis serviceanmodningen ikke godkendes, ajourfører og lukker servicedesken sagen.

6.4.   Opfyldelse af anmodninger

I dette trin sikres effektiv og virkningsfuld behandling af serviceanmodninger. Der skal skelnes mellem følgende tilfælde:

| — | Opfyldelsen af serviceanmodningen berører kun den ene part. I dette tilfælde udsteder denne part arbejdsordrerne og koordinerer udførelsen. |
| --- | --- |

—

Opfyldelsen af serviceanmodningen berører kun den ene part. I dette tilfælde udsteder denne part arbejdsordrerne og koordinerer udførelsen.

| — | Opfyldelsen af serviceanmodningen berører både EU og CH. I dette tilfælde udsteder begge servicedeske arbejdsordrerne inden for deres ansvarsområde. Behandlingen af serviceanmodningen koordineres mellem de to servicedeske. Det overordnede ansvar ligger hos den servicedesk, som modtog og igangsatte serviceanmodningen. |
| --- | --- |

—

Opfyldelsen af serviceanmodningen berører både EU og CH. I dette tilfælde udsteder begge servicedeske arbejdsordrerne inden for deres ansvarsområde. Behandlingen af serviceanmodningen koordineres mellem de to servicedeske. Det overordnede ansvar ligger hos den servicedesk, som modtog og igangsatte serviceanmodningen.

Når serviceanmodningen er blevet opfyldt, skal den have status som »løst« (»Resolved«).

6.5.   Eskalering af anmodning

Servicedesken kan om nødvendigt eskalere den udestående serviceanmodning til den relevante ressource (tredjepart).

Eskalering sker til de respektive tredjeparter, dvs. at EU's servicedesk skal gå gennem CH's servicedesk for at eskalere til en tredjepart i CH og omvendt.

Den tredjepart, som serviceanmodningen blev eskaleret til, er ansvarlig for at behandle serviceanmodningen rettidigt og kommunikere med den servicedesk, der har eskaleret anmodningen.

Den servicedesk, der registrerede serviceanmodningen, er ansvarlig for at følge den overordnede status og placering af en serviceanmodning.

6.6.   Gennemgang af opfyldelsen af anmodning

Den ansvarlige servicedesk fremsender serviceanmodningen til en endelig kvalitetskontrol, inden den lukkes. Formålet er at sikre, at serviceanmodningen faktisk behandles, og at alle de oplysninger, der er nødvendige for at beskrive anmodningens livscyklus, leveres med tilstrækkelige detaljer. Derudover skal resultaterne af behandlingen af anmodningen registreres til fremtidig brug.

6.7.   Lukning af anmodning

Hvis de deltagende parter er enige om, at serviceanmodningen er blevet opfyldt, og rekvirenten mener, at sagen er løst, er den næste status, der skal angives, »lukket« (»Closed«).

En serviceanmodning lukkes formelt, når den servicedesk, der registrerede serviceanmodningen, har gennemført lukningen og underrettet den anden parts servicedesk.

7.   Ændringsstyring

Formålet er at sikre, at der anvendes standardiserede metoder og procedurer til effektiv og hurtig håndtering af alle ændringer i kontrolinfrastrukturen for at minimere antallet og virkningen af relaterede hændelser ved service. Ændringer i IT-infrastruktur kan ske som reaktion på problemer eller krav udefra, f.eks. lovgivningsmæssige ændringer, eller som et proaktivt forsøg på at opnå større effektivitet eller virkningsfuldhed eller for at kunne gennemføre eller afspejle forretningsmæssige initiativer.

Ændringsstyringsprocessen omfatter forskellige trin, der omfatter alle detaljer af en ændringsanmodning med henblik på fremtidig sporing. Disse processer sikrer, at ændringen valideres og testes, før den tages i brug. Ibrugtagningen gennemføres under releasestyringens ansvar.

7.1.   Ændringsanmodning

En ændringsanmodning indgives til ændringsstyringsteamet med henblik på validering og godkendelse. For alle ændringsanmodninger bør kontaktpunktet være EU's eller CH's servicedesk, afhængigt af hvilken part der har fremsat anmodningen. Denne servicedesk vil være ansvarlig for at registrere og analysere anmodningen med fornøden omhu.

Ændringsanmodninger kan stamme fra:

| — | En hændelse, der medfører en ændring |
| --- | --- |

—

En hændelse, der medfører en ændring

| — | Et eksisterende problem, der medfører en ændring |
| --- | --- |

—

Et eksisterende problem, der medfører en ændring

| — | En slutbruger, der anmoder om en ny ændring |
| --- | --- |

—

En slutbruger, der anmoder om en ny ændring

| — | Ændring som følge af løbende vedligeholdelse |
| --- | --- |

—

Ændring som følge af løbende vedligeholdelse

| — | Lovgivningsmæssig ændring. |
| --- | --- |

—

Lovgivningsmæssig ændring.

7.2.   Evaluering og planlægning af ændring

På dette trin sker vurderingen og planlægningen af ændringer. Det omfatter prioritering og planlægning af aktiviteter med henblik på at minimere risici og virkninger.

Hvis gennemførelsen af ændringsanmodningen berører både EU og CH, verificerer den part, der har registreret ændringsanmodningen, evalueringen og planlægningen med den anden part.

7.3.   Godkendelse af ændring

Alle registrerede ændringsanmodninger skal godkendes af det relevante eskaleringsniveau.

7.4.   Gennemførelse af ændring

Gennemførelsen af ændringer sker i forbindelse med releasestyringsprocessen. Parternes teams følger deres egne processer, der omfatter planlægning og test. Ændringen vurderes derefter, når den er gennemført. For at sikre, at alt er forløbet efter planen, gennemgås den eksisterende ændringsstyringsproces hele tiden og ajourføres, hvis det er nødvendigt.

8.   Releasestyring

En release er en eller flere ændringer i en IT-tjeneste, der er samlet i en releaseplan, og som skal godkendes, forberedes, udvikles, testes og anvendes sammen. En release kan f.eks. være en fejlrettelse, en ændring af hardware eller andre komponenter, ændringer i software, opgradering af applikationsversioner, ændringer af dokumentation og/eller processer. Indholdet af hver enkelt release styres, testes og anvendes som én enkelt enhed.

Releasestyring har til formål at planlægge, udvikle, teste og validere og levere kapacitet til at udføre den ønskede service, som vil opfylde de berørte parters behov samt de tilsigtede mål. Acceptkriterier for alle serviceændringer vil blive fastlagt og dokumenteret i forbindelse med designkoordinering og leveres til de relevante teams.

Releasen vil typisk bestå af en række problemrettelser og forbedringer af en service. Den indeholder det nye eller ændrede software, der kræves, og det nye eller ændrede hardware, der er nødvendigt for at gennemføre de godkendte ændringer.

8.1.   Planlægning af release

I det første trin i processen fordeles godkendte ændringer på releasepakker, og releasens omfang og indhold bestemmes. På grundlag af disse oplysninger vil der i planlægningen af releasen blive udarbejdet en tidsplan for udvikling, test og ibrugtagning af releasen.

Planlægningen bør omfatte:

| — | Releasens omfang og indhold |
| --- | --- |

—

Releasens omfang og indhold

| — | Risikovurdering og risikoprofil for releasen |
| --- | --- |

—

Risikovurdering og risikoprofil for releasen

| — | Kunder/brugere, der berøres af releasen |
| --- | --- |

—

Kunder/brugere, der berøres af releasen

| — | Det team, der er ansvarligt for releasen |
| --- | --- |

—

Det team, der er ansvarligt for releasen

| — | Strategi for levering og ibrugtagning |
| --- | --- |

—

Strategi for levering og ibrugtagning

| — | Ressourcer til releasen og dens ibrugtagning. |
| --- | --- |

—

Ressourcer til releasen og dens ibrugtagning.

Begge parter informerer hinanden om deres vinduer for planlægning og vedligeholdelse af releases. Hvis en release berører både EU og CH, koordinerer de planlægningen og definerer et fælles vindue for vedligeholdelse.

8.2.   Udvikling og test af releasepakke

I udviklings- og testfasen fastlægges det, hvordan releasen eller pakken skal behandles, og hvordan de kontrollerede miljøer, inden produktionen ændres, kan opretholdes, samt test af alle ændringer i alle miljøer.

Hvis en release berører både EU og CH, koordinerer de leveringsplaner og test. Dette omfatter følgende aspekter:

| — | Hvordan og hvornår de enkelte dele af en release og servicekomponenter vil blive leveret |
| --- | --- |

—

Hvordan og hvornår de enkelte dele af en release og servicekomponenter vil blive leveret

| — | Hvad produktionstiden normalt er, og hvad der sker i tilfælde af en forsinkelse |
| --- | --- |

—

Hvad produktionstiden normalt er, og hvad der sker i tilfælde af en forsinkelse

| — | Hvordan man kan følge med i, hvordan leveringen skrider frem, og få det bekræftet |
| --- | --- |

—

Hvordan man kan følge med i, hvordan leveringen skrider frem, og få det bekræftet

| — | Parametre for overvågning og bestemmelse af, om ibrugtagningen af releasen sker korrekt |
| --- | --- |

—

Parametre for overvågning og bestemmelse af, om ibrugtagningen af releasen sker korrekt

| — | Fælles testcases for relevante funktioner og ændringer. |
| --- | --- |

—

Fælles testcases for relevante funktioner og ændringer.

Ved afslutningen af denne delproces er alle de krævede releasekomponenter klar til ibrugtagning.

8.3.   Forberedelse af ibrugtagning

Forberedelsesprocessen sikrer, at kommunikationsplanerne defineres korrekt, at meddelelser er klar til at blive sendt til alle berørte interessenter og slutbrugere, og at releasen integreres i ændringsstyringsprocessen for at sikre, at alle ændringer udføres på en kontrolleret måde og godkendes i de krævede fora.

Hvis en release berører både EU og CH, skal de koordinere følgende aktiviteter:

| — | Registrering af ændringsanmodning og forberedelse af ibrugtagning i produktionsmiljø |
| --- | --- |

—

Registrering af ændringsanmodning og forberedelse af ibrugtagning i produktionsmiljø

| — | Udarbejdelse af en gennemførelsesplan |
| --- | --- |

—

Udarbejdelse af en gennemførelsesplan

| — | Rollback-metode, så det er muligt at vende tilbage til den tidligere tilstand, hvis ibrugtagning af releasen mislykkes |
| --- | --- |

—

Rollback-metode, så det er muligt at vende tilbage til den tidligere tilstand, hvis ibrugtagning af releasen mislykkes

| — | Meddelelser til alle de nødvendige parter |
| --- | --- |

—

Meddelelser til alle de nødvendige parter

| — | Krav om godkendelse af gennemførelsen af releasen fra det relevante eskaleringsniveau. |
| --- | --- |

—

Krav om godkendelse af gennemførelsen af releasen fra det relevante eskaleringsniveau.

8.4.   Rollback af releasen

Hvis der har været fejl i ibrugtagningen, eller det viste sig i testen, at ibrugtagningen ikke lykkedes, eller ikke opfyldte de aftalte godkendelses-/kvalitetskriterier, vil begge parters teams skulle rulle tilbage til den tidligere tilstand. Alle berørte interessenter skal informeres, herunder berørte og tilsigtede slutbrugere. Mens der afventes godkendelse, kan processen genoptages på ethvert af de foregående trin.

8.5.   Gennemgang og lukning af releasen

Ved gennemgangen af en ibrugtagning bør følgende aktiviteter være omfattet:

| — | Indhente feedback om kundens, brugerens og de pågældende medarbejderes tilfredshed med ibrugtagningen (indsamle feedback og overveje løbende at forbedre servicen) |
| --- | --- |

—

Indhente feedback om kundens, brugerens og de pågældende medarbejderes tilfredshed med ibrugtagningen (indsamle feedback og overveje løbende at forbedre servicen)

| — | Gennemgå alle kvalitetskriterier, der ikke er opfyldt |
| --- | --- |

—

Gennemgå alle kvalitetskriterier, der ikke er opfyldt

| — | Kontrollere, at eventuelle handlinger, nødvendige rettelser og ændringer er fuldstændige |
| --- | --- |

—

Kontrollere, at eventuelle handlinger, nødvendige rettelser og ændringer er fuldstændige

| — | Sikre, at der ikke er nogen problemer med hensyn til funktioner, ressourcer, kapacitet eller resultater efter ibrugtagningen af releasen |
| --- | --- |

—

Sikre, at der ikke er nogen problemer med hensyn til funktioner, ressourcer, kapacitet eller resultater efter ibrugtagningen af releasen

| — | Kontrollere, at eventuelle problemer, kendte fejl og workarounds er dokumenteret og accepteret af kunden, slutbrugerne, driftssupport og andre berørte parter |
| --- | --- |

—

Kontrollere, at eventuelle problemer, kendte fejl og workarounds er dokumenteret og accepteret af kunden, slutbrugerne, driftssupport og andre berørte parter

| — | Overvåge hændelser og problemer som følge af ibrugtagning (yde tidlig support til driftsteams, hvis releasen har medført en forøgelse af arbejdsmængden) |
| --- | --- |

—

Overvåge hændelser og problemer som følge af ibrugtagning (yde tidlig support til driftsteams, hvis releasen har medført en forøgelse af arbejdsmængden)

| — | Ajourføre supportdokumentation (dvs. tekniske dokumenter) |
| --- | --- |

—

Ajourføre supportdokumentation (dvs. tekniske dokumenter)

| — | Formelt overdrage den ibrugtagede release til driften |
| --- | --- |

—

Formelt overdrage den ibrugtagede release til driften

| — | Dokumentere de indhøstede erfaringer |
| --- | --- |

—

Dokumentere de indhøstede erfaringer

| — | Indhente en oversigt over releasen fra de teams, der har gennemført den |
| --- | --- |

—

Indhente en oversigt over releasen fra de teams, der har gennemført den

| — | Formelt lukke releasen efter kontrol af ændringsanmodninger. |
| --- | --- |

—

Formelt lukke releasen efter kontrol af ændringsanmodninger.

9.   Styring af sikkerhedshændelser

Styring af sikkerhedshændelser er en proces for håndtering af sikkerhedshændelser med henblik på at muliggøre kommunikation om hændelser til potentielt berørte interessenter, evaluering og prioritering af hændelser samt håndtering af hændelser med henblik på at løse eventuelle faktiske, formodede eller potentielle brud på fortroligheden, tilgængeligheden eller integriteten af følsomme informationsaktiver.

9.1.   Kategorisering af informationssikkerhedshændelser

Alle hændelser, der påvirker forbindelsen mellem EU-registret og det schweiziske register, analyseres for at fastslå et eventuelt brud på fortroligheden, integriteten eller tilgængeligheden af følsomme oplysninger, der er registreret på listen over følsomme oplysninger (SIL).

Hvis dette er tilfældet, skal hændelsen kategoriseres som en informationssikkerhedshændelse, straks registreres i ITSM-værktøjet og behandles som sådan.

9.2.   Håndtering af informationssikkerhedshændelser

Sikkerhedshændelser placeres under det 3. eskaleringsniveau, og løsningen af hændelser vil blive varetaget af et særligt team til styring af hændelser (Incident Management Team (IMT)).

Teamet er ansvarligt for:

| — | Den første analyse, kategorisering og vurdering af hændelsens alvor |
| --- | --- |

—

Den første analyse, kategorisering og vurdering af hændelsens alvor

| — | Koordinering af foranstaltninger mellem alle interessenter, herunder den fulde dokumentation af analysen af hændelsen, de beslutninger, der træffes for at håndtere hændelsen, og mulige identificerede svagheder |
| --- | --- |

—

Koordinering af foranstaltninger mellem alle interessenter, herunder den fulde dokumentation af analysen af hændelsen, de beslutninger, der træffes for at håndtere hændelsen, og mulige identificerede svagheder

| — | Rettidig eskalering af hændelsen til rette niveau til orientering og/eller afgørelse, afhængigt af hvor alvorlig sikkerhedshændelsen er. |
| --- | --- |

—

Rettidig eskalering af hændelsen til rette niveau til orientering og/eller afgørelse, afhængigt af hvor alvorlig sikkerhedshændelsen er.

I informationsstyringsprocessen klassificeres alle oplysninger vedrørende hændelser på det højeste følsomhedsniveau, men under ingen omstændigheder lavere end ETS SENSITIVE.

I forbindelse med en igangværende undersøgelse og/eller en svaghed, der kan udnyttes, og indtil den afhjælpes, klassificeres oplysningerne som ETS CRITICAL.

9.3.   Identifikation af sikkerhedshændelser

Afhængigt af typen af sikkerhedshændelse fastsætter den informationssikkerhedsansvarlige de relevante organisationer, der skal inddrages, og som skal indgå i IMT.

9.4.   Analyse af sikkerhedshændelser

IMT samarbejder med alle involverede organisationer og de relevante medlemmer af deres teams, alt efter hvad der er relevant, for at gennemgå hændelsen. Under analysen afdækkes det, i hvilket omfang et aktivs fortrolighed, integritet eller tilgængelighed er berørt, og konsekvenserne for alle berørte organisationer vurderes. Dernæst defineres indledende og opfølgende foranstaltninger til at afhjælpe hændelsen og styre dens virkninger, herunder de ressourcemæssige konsekvenser af disse foranstaltninger.

9.5.   Vurdering, eskalering og rapportering af sikkerhedshændelser

IMT vurderer, hvor alvorlig en ny sikkerhedshændelse er, efter at den er blevet konstateret, og begynder omgående at træffe de nødvendige foranstaltninger afhængigt af hændelsens alvor.

9.6.   Rapportering om håndteringen af sikkerhedshændelsen

IMT udarbejder en rapport om håndteringen af sikkerhedshændelsen med oplysninger om, hvordan den er blevet inddæmmet, og den efterfølgende genopretning. Rapporten sendes til det 3. eskaleringsniveau pr. sikker e-mail eller andre gensidigt accepterede sikre kommunikationsmidler.

Den ansvarlige part gennemgår resultaterne af inddæmningen og genopretningen og:

| — | Tilkobler registret igen, hvis det er blevet afkoblet |
| --- | --- |

—

Tilkobler registret igen, hvis det er blevet afkoblet

| — | Oplyser registerteams om hændelsen |
| --- | --- |

—

Oplyser registerteams om hændelsen

| — | Lukker hændelsen. |
| --- | --- |

—

Lukker hændelsen.

IMT bør — på en sikker måde — medtage relevante oplysninger i rapporten om sikkerhedshændelsen for at sikre konsekvent registrering og kommunikation og gøre det muligt at træffe hurtige og hensigtsmæssige foranstaltninger til at inddæmme hændelsen. Efter færdiggørelsen forelægger IMT den endelige rapport om sikkerhedshændelsen inden for rimelig tid.

9.7.   Overvågning, kapacitetsopbygning og løbende forbedringer

IMT leverer rapporter om alle sikkerhedshændelser til det 3. eskaleringsniveau. Rapporterne vil blive anvendt af dette eskaleringsniveau til at fastslå følgende:

| — | Svage punkter i sikkerhedskontrollen og/eller driften, der skal styrkes |
| --- | --- |

—

Svage punkter i sikkerhedskontrollen og/eller driften, der skal styrkes

| — | Eventuelle behov for at forbedre denne procedure for at forbedre effektiviteten af reaktionen på hændelser |
| --- | --- |

—

Eventuelle behov for at forbedre denne procedure for at forbedre effektiviteten af reaktionen på hændelser

| — | Uddannelses- og kapacitetsopbygningsmuligheder for yderligere at styrke registersystemers modstandsdygtighed over for informationssikkerhedshændelser, mindske risikoen for fremtidige hændelser og minimere deres virkning. |
| --- | --- |

—

Uddannelses- og kapacitetsopbygningsmuligheder for yderligere at styrke registersystemers modstandsdygtighed over for informationssikkerhedshændelser, mindske risikoen for fremtidige hændelser og minimere deres virkning.

10.   Informationssikkerhedsstyring

Informationssikkerhedsstyring har til formål at sikre fortrolighed, integritet og tilgængelighed af en organisations fortrolige oplysninger, data og IT-tjenester. Ud over de tekniske komponenter, herunder design og test (se de tekniske standarder for sammenkobling), er følgende fælles driftsprocedurer nødvendige for at opfylde sikkerhedskravene til den foreløbige løsning.

10.1.   Identifikation af følsomme oplysninger

En oplysnings følsomhed vurderes ved at bestemme virkningerne for virksomheden (f.eks. økonomiske tab, skade på image, overtrædelse af lovgivningen osv.) af et brud på sikkerheden i forbindelse med disse oplysninger.

De følsomme informationsaktiver skal identificeres på grundlag af deres indvirkning på forbindelsen.

Disses følsomhed vurderes i henhold til den følsomhedsskala, der gælder for denne forbindelse, og som er beskrevet i afsnittet »Håndtering af informationssikkerhedshændelser« i dette dokument.

10.2.   Følsomhedsniveauer for informationsaktiver

Når et informationsaktiv er identificeret, klassificeres det efter følgende regler:

| — | Ved mindst ét højt niveau med hensyn til fortrolighed, integritet eller tilgængelighed klassificeres aktivet som ETS CRITICAL. |
| --- | --- |

—

Ved mindst ét højt niveau med hensyn til fortrolighed, integritet eller tilgængelighed klassificeres aktivet som ETS CRITICAL.

| — | Ved mindst ét mellemhøjt niveau med hensyn til fortrolighed, integritet eller tilgængelighed klassificeres aktivet som ETS SENSITIVE. |
| --- | --- |

—

Ved mindst ét mellemhøjt niveau med hensyn til fortrolighed, integritet eller tilgængelighed klassificeres aktivet som ETS SENSITIVE.

| — | Ved kun lave niveauer med hensyn til fortrolighed, integritet eller tilgængelighed klassificeres aktivet som ETS LIMITED. |
| --- | --- |

—

Ved kun lave niveauer med hensyn til fortrolighed, integritet eller tilgængelighed klassificeres aktivet som ETS LIMITED.

10.3.   Tildeling af ejer af informationsaktiver

Alle informationsaktiver bør få tildelt en ejer. Informationsaktiver i ETS, som tilhører eller er forbundet med forbindelsen mellem EUTL og SSTL, bør medtages i en fælles liste over aktiver, der føres af begge parter. Informationsaktiver i ETS, som er uden for forbindelsen mellem EUTL og SSTL, bør medtages i en fælles liste over aktiver, der føres af den respektive part.

Parterne skal aftale, hvem der ejer hvert enkelt informationsaktiv, der tilhører eller er forbundet med forbindelsen mellem EUTL og SSTL. Ejeren af et informationsaktiv er ansvarlig for at vurdere dets følsomhed.

Ejeren bør have de beføjelser, der passer til værdien af de tildelte aktiver. Ejerens ansvar for aktivet/aktiverne og vedkommendes forpligtelse til at opretholde den nødvendige fortrolighed, integritet og tilgængelighed bør aftales og formaliseres.

10.4.   Registrering af følsomme oplysninger

Alle følsomme oplysninger registreres i listen over følsomme oplysninger (SIL).

Hvis det er relevant, skal der tages højde for, at flere følsomme oplysninger tilsammen kan have en større virkning end virkningen af én enkelt oplysning, og dette skal registreres i listen (f.eks. oplysninger lagret i systemdatabasen).

Listen er ikke statisk. Trusler, sårbarheder, sandsynlighed eller konsekvenser af sikkerhedshændelser i forbindelse med aktiverne kan ændre sig uden forvarsel, og der kan indføres nye aktiver i driften af registersystemerne.

Derfor skal listen regelmæssigt tages op til revision, og nye oplysninger, der kategoriseres som følsomme, skal straks registreres i listen.

Listen skal mindst indeholde følgende oplysninger:

| — | Beskrivelse af oplysningerne |
| --- | --- |

—

Beskrivelse af oplysningerne

| — | Oplysningens ejer |
| --- | --- |

—

Oplysningens ejer

| — | Følsomhedsniveau |
| --- | --- |

—

Følsomhedsniveau

| — | Angivelse af, om oplysningerne omfatter personoplysninger |
| --- | --- |

—

Angivelse af, om oplysningerne omfatter personoplysninger

| — | Eventuelle yderligere oplysninger. |
| --- | --- |

—

Eventuelle yderligere oplysninger.

10.5.   Håndtering af følsomme oplysninger

Når følsomme oplysninger behandles uden for forbindelsen mellem EU-registret og det schweiziske register, skal de behandles i overensstemmelse med håndteringsinstrukserne.

Følsomme oplysninger, der behandles via en forbindelse mellem EU-registret og det schweiziske register, behandles i overensstemmelse med parternes sikkerhedskrav.

10.6.   Adgangsstyring

Formålet med adgangsstyring er at give autoriserede brugere ret til at benytte en service og samtidig forhindre adgang for uautoriserede brugere. Adgangsstyring omtales undertiden også som »rettighedsstyring« eller »identitetsstyring«.

I forbindelse med den foreløbige løsning og anvendelsen af den har begge parter behov for adgang til følgende komponenter:

| — | Wiki: Et samarbejdsmiljø for udveksling af fælles oplysninger som f.eks. planlægning af releases |
| --- | --- |

—

Wiki: Et samarbejdsmiljø for udveksling af fælles oplysninger som f.eks. planlægning af releases

| — | ITSM-værktøj til styring af hændelser og problemer (se kapitel 3, »Fremgangsmåde og standarder«) |
| --- | --- |

—

ITSM-værktøj til styring af hændelser og problemer (se kapitel 3, »Fremgangsmåde og standarder«)

| — | System til udveksling af meddelelser: Hver part skal have et sikkert system til udveksling af meddelelser, der indeholder transaktionsdata. |
| --- | --- |

—

System til udveksling af meddelelser: Hver part skal have et sikkert system til udveksling af meddelelser, der indeholder transaktionsdata.

Administratoren af det schweiziske register og Unionens centrale administrator sørger for, at adgangsrettighederne er ajourført, og fungerer som kontaktpunkter for parternes adgangsstyringsaktiviteter. Anmodninger om adgang behandles i henhold til procedurerne for opfyldelse af anmodninger.

10.7.   Certifikat-/nøglestyring

Hver part er ansvarlig for sin egen certifikat-/nøglestyring (generering, registrering, lagring, installation, anvendelse, fornyelse, tilbagekaldelse, sikkerhedskopiering og tilbagelevering af certifikater/nøgler). Som beskrevet i de tekniske standarder for sammenkobling må der kun bruges digitale certifikater udstedt af en certificeringsmyndighed, som begge parter har tillid til. Håndtering og opbevaring af certifikater/nøgler skal følge de bestemmelser, der er fastsat i håndteringsinstrukserne.

Tilbagekaldelse og/eller fornyelse af certifikater og nøgler koordineres af begge parter. Dette sker i overensstemmelse med procedurerne for opfyldelse af anmodninger.

Administratoren af det schweiziske register og Unionens centrale administrator udveksler certifikater/nøgler via sikre kommunikationsmidler i overensstemmelse med de bestemmelser, der er fastlagt i håndteringsinstrukserne.

Enhver verifikation af certifikater/nøgler på en hvilken som helst måde mellem parterne sker via en anden kanal.

---

| 25.6.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 226/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 226/16

---

AFGØRELSE nr. 2/2020 TRUFFET AF DET FÆLLES UDVALG, DER ER OPRETTET VED SAMARBEJDSAFTALEN MELLEM DEN EUROPÆISKE UNION OG DET SCHWEIZISKE FORBUND OM SAMMENKOBLING AF DERES SYSTEMER FOR HANDEL MED DRIVHUSGASEMISSIONER

af 5. november 2020

om ændring af bilag I og II til aftalen og vedtagelse af tekniske standarder for sammenkobling [2021/1034]

DET FÆLLES UDVALG HAR —

under henvisning til aftalen mellem Den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund om sammenkobling af deres systemer for handel med drivhusgasemissioner (1) (»aftalen«), særlig artikel 3, stk. 7, og artikel 13, stk. 2, heri, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved afgørelse nr. 2/2019 truffet af det fælles udvalg den 5. december 2019 (2) blev bilag I og II til aftalen ændret med henblik på opfyldelse af sammenkoblingsbetingelserne i aftalen. |
| --- | --- |

(1)

Ved afgørelse nr. 2/2019 truffet af det fælles udvalg den 5. december 2019 (2) blev bilag I og II til aftalen ændret med henblik på opfyldelse af sammenkoblingsbetingelserne i aftalen.

| (2) | Efter vedtagelsen af det fælles udvalgs afgørelse nr. 2/2019 og i overensstemmelse med aftalens artikel 21, stk. 3, har parterne udvekslet deres ratifikations- eller godkendelsesinstrumenter, da de finder, at alle betingelser for sammenkobling er opfyldt. |
| --- | --- |

(2)

Efter vedtagelsen af det fælles udvalgs afgørelse nr. 2/2019 og i overensstemmelse med aftalens artikel 21, stk. 3, har parterne udvekslet deres ratifikations- eller godkendelsesinstrumenter, da de finder, at alle betingelser for sammenkobling er opfyldt.

| (3) | I overensstemmelse med aftalens artikel 21, stk. 4, trådte aftalen i kraft den 1. januar 2020. |
| --- | --- |

(3)

I overensstemmelse med aftalens artikel 21, stk. 4, trådte aftalen i kraft den 1. januar 2020.

| (4) | Bilag I til aftalen bør ændres i overensstemmelse med aftalens artikel 13, stk. 2, for at sikre en gnidningsløs omstilling af administrationen af luftfartøjsoperatører, der første gang tilskrives Schweiz, ved at tage hensyn til de fremskridt, der er gjort med hensyn til oprettelsen af registerforbindelsen. |
| --- | --- |

(4)

Bilag I til aftalen bør ændres i overensstemmelse med aftalens artikel 13, stk. 2, for at sikre en gnidningsløs omstilling af administrationen af luftfartøjsoperatører, der første gang tilskrives Schweiz, ved at tage hensyn til de fremskridt, der er gjort med hensyn til oprettelsen af registerforbindelsen.

| (5) | For at tage højde for den seneste udvikling og sikre øget fleksibilitet til at oprette den registerforbindelse, der kræves i henhold til aftalen, bør bilag II til aftalen ændres i overensstemmelse med aftalens artikel 13, stk. 2, for at sikre mere omfattende, men tilsvarende teknologier til oprettelse af registerforbindelsen. |
| --- | --- |

(5)

For at tage højde for den seneste udvikling og sikre øget fleksibilitet til at oprette den registerforbindelse, der kræves i henhold til aftalen, bør bilag II til aftalen ændres i overensstemmelse med aftalens artikel 13, stk. 2, for at sikre mere omfattende, men tilsvarende teknologier til oprettelse af registerforbindelsen.

| (6) | I henhold til aftalens artikel 3, stk. 7, bør administratoren af det schweiziske register og Unionens centrale administrator udvikle tekniske standarder for sammenkobling på grundlag af de principper, der er opstillet i bilag II til aftalen. De tekniske standarder for sammenkobling bør beskrive de detaljerede krav til etablering af en robust og sikker forbindelse mellem det schweiziske registers supplerende transaktionsjournal (SSTL) og EU-registrets EU-transaktionsjournal (EUTL). De tekniske standarder for sammenkobling bør træde i kraft, når de er vedtaget ved afgørelse i det fælles udvalg. |
| --- | --- |

(6)

I henhold til aftalens artikel 3, stk. 7, bør administratoren af det schweiziske register og Unionens centrale administrator udvikle tekniske standarder for sammenkobling på grundlag af de principper, der er opstillet i bilag II til aftalen. De tekniske standarder for sammenkobling bør beskrive de detaljerede krav til etablering af en robust og sikker forbindelse mellem det schweiziske registers supplerende transaktionsjournal (SSTL) og EU-registrets EU-transaktionsjournal (EUTL). De tekniske standarder for sammenkobling bør træde i kraft, når de er vedtaget ved afgørelse i det fælles udvalg.

| (7) | I henhold til aftalens artikel 13, stk. 1, bør det fælles udvalg vedtage tekniske retningslinjer for at sikre den korrekte gennemførelse af aftalen, herunder hvad angår etablering af en robust og sikker forbindelse mellem SSTL og EUTL. De tekniske retningslinjer kan udarbejdes af en arbejdsgruppe nedsat i henhold til aftalens artikel 12, stk. 5. Arbejdsgruppen bør som minimum omfatte administratoren af det schweiziske register og EU's centrale administrator og bør bistå det fælles udvalg i dets funktioner i henhold til aftalens artikel 13. |
| --- | --- |

(7)

I henhold til aftalens artikel 13, stk. 1, bør det fælles udvalg vedtage tekniske retningslinjer for at sikre den korrekte gennemførelse af aftalen, herunder hvad angår etablering af en robust og sikker forbindelse mellem SSTL og EUTL. De tekniske retningslinjer kan udarbejdes af en arbejdsgruppe nedsat i henhold til aftalens artikel 12, stk. 5. Arbejdsgruppen bør som minimum omfatte administratoren af det schweiziske register og EU's centrale administrator og bør bistå det fælles udvalg i dets funktioner i henhold til aftalens artikel 13.

| (8) | I betragtning af retningslinjernes tekniske karakter og behovet for at tilpasse dem til den løbende udvikling bør de tekniske retningslinjer, som er udarbejdet af administratoren af det schweiziske register og Unionens centrale administrator, forelægges det fælles udvalg til orientering eller i givet fald godkendelse — |
| --- | --- |

(8)

I betragtning af retningslinjernes tekniske karakter og behovet for at tilpasse dem til den løbende udvikling bør de tekniske retningslinjer, som er udarbejdet af administratoren af det schweiziske register og Unionens centrale administrator, forelægges det fælles udvalg til orientering eller i givet fald godkendelse —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Punkt 17, andet afsnit, i del B i bilag I til aftalen affattes således:

»Luftfartøjsoperatører, der første gang tilskrives Schweiz efter denne aftales ikrafttræden, administreres af Schweiz efter den 30. april i tilskrivningsåret, og så snart den foreløbige registerforbindelse er operationel.«

Artikel 2

Fjerde underafsnit i bilag II til aftalen affattes således:

»I de tekniske standarder for sammenkobling angives det, at kommunikationen mellem SSTL og EUTL udgøres af sikker udveksling af webtjeneste-meddelelser baseret på følgende teknologier (*1) eller lignende:

| — | webtjenester, der anvender SOAP |
| --- | --- |

—

webtjenester, der anvender SOAP

| — | hardwarebaseret VPN (Virtual Private Network) |
| --- | --- |

—

hardwarebaseret VPN (Virtual Private Network)

| — | XML (Extensible Markup Language) |
| --- | --- |

—

XML (Extensible Markup Language)

| — | digital signatur og |
| --- | --- |

—

digital signatur og

| — | network time-protokoller. |
| --- | --- |

—

network time-protokoller.

Artikel 3

De tekniske standarder for sammenkobling, der er knyttet som bilag til denne afgørelse, vedtages hermed.

Artikel 4

Hermed nedsættes der en arbejdsgruppe i henhold til aftalens artikel 12, stk. 5. Den bistår det fælles udvalg med at sikre en korrekt gennemførelse af aftalen, herunder udarbejdelse af tekniske retningslinjer for gennemførelsen af de fælles driftsprocedurer.

Arbejdsgruppen skal som minimum omfatte administratoren af det schweiziske register og EU's centrale administrator.

Artikel 5

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. november 2020.

På det fælles udvalgs vegne

Sekretær for Den Europæiske Union

Maja-Alexandra DITTEL

Formand

Beatriz YORDI

Caroline BAUMANN

Sekretær for Schweiz

---

(1)  
  EUT L 322 af 7.12.2017, s. 3.

1

(2)  Afgørelse nr. 2/2019 truffet af det fælles udvalg, der er nedsat ved aftalen mellem Den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund om sammenkobling af deres systemer for handel med drivhusgasemissioner af 5. december 2019 om ændring af bilag I og II til aftalen mellem Den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund om sammenkobling af deres systemer for handel med drivhusgasemissioner (EUT L 314 af 29.9.2020, s. 68).

2

---

BILAG

Tekniske standarder for sammenkobling i henhold til artikel 3, stk. 7, i aftalen mellem Den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund om sammenkobling af deres systemer for handel med drivhusgasemissioner

STANDARDER FOR FORELØBIG LØSNING

1.   Ordliste

Tabel 1-1

Forretningsakronymer og definitioner

| Akronym/begreb | Definition |
| --- | --- |
| Kvote | En ret til i en nærmere angivet periode at udlede et ton kuldioxidækvivalent, som udelukkende er gyldig til opfyldelse af kravene i EU's emissionshandelssystem eller Schweiz' emissionshandelssystem. |
| CH | Det Schweiziske Forbund. |
| CHU | Schweiziske almindelige kvoter (begrebet »CHU2« bruges som forkortelse for CHU-kvoter i anden forpligtelsesperiode). |
| CHUA | Schweizisk luftfartskvote. |
| FDP | De fælles driftsprocedurer, som parterne i aftalen har udviklet i fællesskab med henblik på at gennemføre sammenkoblingen af EU's emissionshandelssystem og Schweiz' emissionshandelssystem. |
| EHR | Emissionshandelsregister. |
| ETS | Emissionshandelssystem. |
| EU | Den Europæiske Union. |
| EUK | Almindelig EU-kvote. |
| EULK | EU-luftfartskvote. |
| EUKR | Den Europæiske Unions konsoliderede register. |
| EUTL | EU-transaktionsjournal. |
| Registrer | Et regnskabssystem for kvoter udstedt under emissionshandelssystemet, som holder styr på ejerskabet af kvoter på elektroniske konti. |
| SSTL | Det schweiziske registers supplerende transaktionsjournal. |
| Transaktion | En proces i et register, der omfatter overdragelse af en kvote fra en konto til en anden konto. |
| Transaktionsjournalsystem | Transaktionsjournalen indeholder en fortegnelse over hver foreslået transaktion, der sendes fra et register til et andet. |

Akronym/begreb

Definition

Kvote

En ret til i en nærmere angivet periode at udlede et ton kuldioxidækvivalent, som udelukkende er gyldig til opfyldelse af kravene i EU's emissionshandelssystem eller Schweiz' emissionshandelssystem.

CH

Det Schweiziske Forbund.

CHU

Schweiziske almindelige kvoter (begrebet »CHU2« bruges som forkortelse for CHU-kvoter i anden forpligtelsesperiode).

CHUA

Schweizisk luftfartskvote.

FDP

De fælles driftsprocedurer, som parterne i aftalen har udviklet i fællesskab med henblik på at gennemføre sammenkoblingen af EU's emissionshandelssystem og Schweiz' emissionshandelssystem.

EHR

Emissionshandelsregister.

ETS

Emissionshandelssystem.

EU

Den Europæiske Union.

EUK

Almindelig EU-kvote.

EULK

EU-luftfartskvote.

EUKR

Den Europæiske Unions konsoliderede register.

EUTL

EU-transaktionsjournal.

Registrer

Et regnskabssystem for kvoter udstedt under emissionshandelssystemet, som holder styr på ejerskabet af kvoter på elektroniske konti.

SSTL

Det schweiziske registers supplerende transaktionsjournal.

Transaktion

En proces i et register, der omfatter overdragelse af en kvote fra en konto til en anden konto.

Transaktionsjournalsystem

Transaktionsjournalen indeholder en fortegnelse over hver foreslået transaktion, der sendes fra et register til et andet.

Tabel 1-2

Tekniske akronymer og definitioner

| Akronym | Definition |
| --- | --- |
| Asymmetrisk kryptografi | Bruger offentlige og private nøgler til at kryptere og dekryptere data. |
| Certifikatmyndighed | Enhed, der udsteder digitale certifikater. |
| Krypteringsnøgle | En oplysning, der bestemmer det funktionelle output af en kryptografisk algoritme. |
| Dekryptering | Omvendt krypteringsproces. |
| Digital signatur | En matematisk metode til validering af ægthed og integritet af en meddelelse, software eller et digitalt dokument. |
| Kryptering | Konvertering af oplysninger eller data til en kode, navnlig for at forhindre uautoriseret adgang. |
| Filfangst | Læsning af en fil. |
| Firewall | Netsikkerhedsudstyr eller -software, der overvåger og kontrollerer indgående og udgående nettrafik baseret på forudbestemte regler. |
| Heartbeat-overvågning | Periodisk signal, der genereres og overvåges af hardware eller software for at angive normal drift eller synkronisere andre dele af et computersystem. |
| IPSec | IP SECurity. Netværksprotokolfamilie, der autentificerer og krypterer datapakkerne med henblik på at sikre krypteret kommunikation mellem to computere via et internetprotokolnetværk. |
| Indtrængningstest | Afprøvning af et computersystem, et netværk eller en webapplikation for at identificere sikkerhedsmæssige sårbarheder, som en angriber kan udnytte. |
| Afstemningsproces | Sikring af, at to fortegnelser er overensstemmende. |
| VPN | Virtuelt privat net. |
| XML | Extensible Mark-up Language. Udviklere kan hermed oprette deres egne skræddersyede tags, der muliggør definition, fremsendelse, validering og fortolkning af data mellem applikationer og mellem organisationer. |

Akronym

Definition

Asymmetrisk kryptografi

Bruger offentlige og private nøgler til at kryptere og dekryptere data.

Certifikatmyndighed

Enhed, der udsteder digitale certifikater.

Krypteringsnøgle

En oplysning, der bestemmer det funktionelle output af en kryptografisk algoritme.

Dekryptering

Omvendt krypteringsproces.

Digital signatur

En matematisk metode til validering af ægthed og integritet af en meddelelse, software eller et digitalt dokument.

Kryptering

Konvertering af oplysninger eller data til en kode, navnlig for at forhindre uautoriseret adgang.

Filfangst

Læsning af en fil.

Firewall

Netsikkerhedsudstyr eller -software, der overvåger og kontrollerer indgående og udgående nettrafik baseret på forudbestemte regler.

Heartbeat-overvågning

Periodisk signal, der genereres og overvåges af hardware eller software for at angive normal drift eller synkronisere andre dele af et computersystem.

IPSec

IP SECurity. Netværksprotokolfamilie, der autentificerer og krypterer datapakkerne med henblik på at sikre krypteret kommunikation mellem to computere via et internetprotokolnetværk.

Indtrængningstest

Afprøvning af et computersystem, et netværk eller en webapplikation for at identificere sikkerhedsmæssige sårbarheder, som en angriber kan udnytte.

Afstemningsproces

Sikring af, at to fortegnelser er overensstemmende.

VPN

Virtuelt privat net.

XML

Extensible Mark-up Language. Udviklere kan hermed oprette deres egne skræddersyede tags, der muliggør definition, fremsendelse, validering og fortolkning af data mellem applikationer og mellem organisationer.

2.   Indledning

Aftalen mellem Den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund om sammenkobling af deres systemer for handel med drivhusgasemissioner af 23. november 2017 (»aftalen«) indeholder bestemmelser om gensidig anerkendelse af emissionskvoter, der kan anvendes til at opfylde kravene i Den Europæiske Unions emissionshandelssystem (»EU's emissionshandelssystem«) eller Schweiz' emissionshandelssystem. Med henblik på at gennemføre sammenkoblingen af EU's emissionshandelssystem og Schweiz' emissionshandelssystem vil der blive etableret en direkte forbindelse mellem EU-registrets EU-transaktionsjournal (EUTL) og det schweiziske registers supplerende transaktionsjournal (SSTL), som vil muliggøre overdragelse af emissionskvoter udstedt i et af emissionshandelssystemerne mellem registrene (aftalens artikel 3, stk. 2). For at gennemføre sammenkoblingen mellem EU's emissionshandelssystem og Schweiz' emissionshandelssystem skal en foreløbig løsning være på plads senest i maj 2020 eller så hurtigt som muligt derefter. Parterne samarbejder om at erstatte den foreløbige løsning med en permanent registerforbindelse hurtigst muligt (bilag II til aftalen).

I henhold til aftalens artikel 3, stk. 7, udvikler administratoren af det schweiziske register og Unionens centrale administrator tekniske standarder for sammenkobling på grundlag af de principper, der er opstillet i bilag II til aftalen, som beskriver de detaljerede krav til etablering af en robust og sikker forbindelse mellem SSTL og EUTL. De tekniske standarder for sammenkobling, der udvikles af administratorerne, træder i kraft, når de er vedtaget ved en afgørelse i det fælles udvalg.

De tekniske standarder for sammenkobling, jf. dette dokument, vedtages af det fælles udvalg ved afgørelse nr. 2/2020. I overensstemmelse med denne afgørelse anmoder det fælles udvalg administratoren af det schweiziske register og Unionens centrale administrator om at udvikle yderligere tekniske retningslinjer for at gennemføre sammenkoblingen og sikre, at disse løbende tilpasses til den tekniske udvikling og nye krav til sammenkoblingens sikkerhed og sikring og dens effektive drift.

2.1.   Anvendelsesområde

Dette dokument repræsenterer den fælles forståelse mellem parterne i aftalen om oprettelsen af det tekniske grundlag for forbindelsen mellem registrene under EU's emissionshandelssystem og Schweiz' emissionshandelssystem. Udgangspunktet for de tekniske specifikationer, hvad angår kravene til arkitektur, tjenester og sikkerhed, er beskrevet i dokumentet, men der mangler yderligere detaljerede retningslinjer for at kunne gennemføre sammenkoblingen.

For at sikre korrekt funktion skal der indføres processer og procedurer for yderligere gennemførelse af sammenkoblingen. I henhold til aftalens artikel 3, stk. 6, beskrives disse spørgsmål nærmere i et separat dokument med fælles driftsprocedurer (FDP), der vedtages særskilt ved afgørelse i det fælles udvalg.

2.2.   Målgrupper

Dette dokument er stilet til administratoren af det schweiziske register og Unionens centrale administrator.

3.   Almindelige bestemmelser

3.1.   Kommunikationsforbindelsens arkitektur

Dette afsnit har til formål at beskrive den generelle arkitektur bag gennemførelsen af forbindelsen mellem EU's emissionshandelssystem og Schweiz' emissionshandelssystem og de forskellige komponenter, der indgår i den.

Sikkerhed indgår som en vigtig del af arkitekturen for registerforbindelsen, og alle foranstaltninger er derfor blevet truffet med henblik på at skabe en robust arkitektur. Selv om den planlagte permanente registerforbindelse baseres på webtjenester, vil den foreløbige løsning i stedet anvende en filudvekslingsmekanisme.

Den tekniske løsning gør brug af:

| — | en sikker overførselsprotokol til udveksling af meddelelser |
| --- | --- |

—

en sikker overførselsprotokol til udveksling af meddelelser

| — | XML-meddelelser |
| --- | --- |

—

XML-meddelelser

| — | XML-baseret digital signatur og kryptering |
| --- | --- |

—

XML-baseret digital signatur og kryptering

| — | VPN Appliance eller et tilsvarende sikkert datatransportnet. |
| --- | --- |

—

VPN Appliance eller et tilsvarende sikkert datatransportnet.

3.1.1.   Udveksling af meddelelser

Kommunikationen mellem EU-registret og det schweiziske register baseres på en mekanisme til udveksling af meddelelser via sikrede kanaler. Hver ende skal råde over et eget datalager for modtagne meddelelser.

Begge parter fører en journal over de modtagne meddelelser, hvoraf også oplysningerne om behandlingen fremgår.

Fejl eller en uventet status skal indberettes som advarsler, og der bør være menneskelig kontakt mellem de ansvarlige supporthold.

| Fejl og uventede hændelser håndteres under overholdelse af de driftsprocedurer, der er fastlagt i proceduren for håndtering af hændelser i FDP. |
| --- |

Fejl og uventede hændelser håndteres under overholdelse af de driftsprocedurer, der er fastlagt i proceduren for håndtering af hændelser i FDP.

3.1.2.   XML-meddelelse — beskrivelse på højt plan

En XML-meddelelse indeholder en af følgende:

| — | en eller flere transaktionsanmodninger og/eller et eller flere transaktionssvar |
| --- | --- |

—

en eller flere transaktionsanmodninger og/eller et eller flere transaktionssvar

| — | en operation/et svar i forbindelse med afstemning |
| --- | --- |

—

en operation/et svar i forbindelse med afstemning

| — | en testmeddelelse. |
| --- | --- |

—

en testmeddelelse.

Alle meddelelser omfatter et sidehoved med:

| — | ophavsemissionshandelssystem |
| --- | --- |

—

ophavsemissionshandelssystem

| — | sekvensnummer. |
| --- | --- |

—

sekvensnummer.

3.1.3.   Datafangstvinduer

Den foreløbige løsning er baseret på forhåndsfastsatte datafangstvinduer, der efterfølges af en række navngivne begivenheder. De transaktionsanmodninger, der modtages via forbindelsen, vil kun blive fanget med på forhånd fastsatte intervaller. Datafangstvinduer omfatter en teknisk validering af udgående og indgående transaktioner. Desuden kan der på daglig basis foregå afstemninger, og disse kan tilmed udløses manuelt.

| Ændringer i hyppigheden og/eller timingen for hændelser af enhver art håndteres under overholdelse af de driftsprocedurer, der er fastlagt i proceduren for anmodningsbehandling i FDP. |
| --- |

Ændringer i hyppigheden og/eller timingen for hændelser af enhver art håndteres under overholdelse af de driftsprocedurer, der er fastlagt i proceduren for anmodningsbehandling i FDP.

3.1.4.   Transaktionsmeddelelsesstrømme

Udgående transaktioner

Image 1

Dette afspejler det overførende emissionshandelssystems perspektiv. Ovenstående sekvensdiagram viser alle de specifikke udgående transaktionsstrømme.

Basisrækkefølgen »Normal transaktion« (med de trin, der er vist på ovenstående tegning):

| a) | I det overførende emissionshandelssystem sendes transaktionsanmodningen fra registret til transaktionsjournalen efter alle forretningsmæssige forsinkelser (i givet fald 24 timers forsinkelse). |
| --- | --- |

a)

I det overførende emissionshandelssystem sendes transaktionsanmodningen fra registret til transaktionsjournalen efter alle forretningsmæssige forsinkelser (i givet fald 24 timers forsinkelse).

| b) | Transaktionsjournalen validerer transaktionsanmodningen. |
| --- | --- |

b)

Transaktionsjournalen validerer transaktionsanmodningen.

| c) | Transaktionsanmodningen sendes til destinationsemissionshandelssystemet. |
| --- | --- |

c)

Transaktionsanmodningen sendes til destinationsemissionshandelssystemet.

| d) | Acceptsvaret sendes til registret under ophavsemissionshandelssystemet. |
| --- | --- |

d)

Acceptsvaret sendes til registret under ophavsemissionshandelssystemet.

| e) | Destinationsemissionshandelssystemet validerer transaktionsanmodningen. |
| --- | --- |

e)

Destinationsemissionshandelssystemet validerer transaktionsanmodningen.

| (f) | Destinationsemissionshandelssystemet sender acceptsvaret tilbage til ophavsemissionshandelssystemets transaktionsjournal. |
| --- | --- |

(f)

Destinationsemissionshandelssystemet sender acceptsvaret tilbage til ophavsemissionshandelssystemets transaktionsjournal.

| g) | Transaktionsjournalen sender acceptsvaret til registret. |
| --- | --- |

g)

Transaktionsjournalen sender acceptsvaret til registret.

Alternativ rækkefølge »Transaktionsjournal afvisning« (med de trin, der er vist på ovenstående tegning. Her er a) ligeledes startpunktet):

| a) | I ophavsemissionshandelssystemet sendes transaktionsanmodningen fra registret til transaktionsjournalen efter alle forretningsmæssige forsinkelser (i givet fald 24 timers forsinkelse). |
| --- | --- |

a)

I ophavsemissionshandelssystemet sendes transaktionsanmodningen fra registret til transaktionsjournalen efter alle forretningsmæssige forsinkelser (i givet fald 24 timers forsinkelse).

Efterfulgt af:

| b) | Transaktionsjournalen validerer ikke anmodningen. |
| --- | --- |

b)

Transaktionsjournalen validerer ikke anmodningen.

| c) | Afvisningsmeddelelsen sendes til ophavsregistret. |
| --- | --- |

c)

Afvisningsmeddelelsen sendes til ophavsregistret.

Alternativ rækkefølge »ETS Afvisning« (med de trin, der er vist på ovenstående tegning. Her er a) startpunktet):

| a) | I ophavsemissionshandelssystemet sendes transaktionsanmodningen fra registret til transaktionsjournalen efter alle forretningsmæssige forsinkelser (i givet fald 24 timers forsinkelse). |
| --- | --- |

a)

I ophavsemissionshandelssystemet sendes transaktionsanmodningen fra registret til transaktionsjournalen efter alle forretningsmæssige forsinkelser (i givet fald 24 timers forsinkelse).

| b) | Transaktionsjournalen validerer transaktionen. |
| --- | --- |

b)

Transaktionsjournalen validerer transaktionen.

| c) | Transaktionsanmodningen sendes til destinationsemissionshandelssystemet. |
| --- | --- |

c)

Transaktionsanmodningen sendes til destinationsemissionshandelssystemet.

| d) | Acceptmeddelelsen sendes til registret under ophavsemissionshandelssystemet. |
| --- | --- |

d)

Acceptmeddelelsen sendes til registret under ophavsemissionshandelssystemet.

Efterfulgt af:

| e) | Det modtagende emissionshandelssystems transaktionsjournal validerer ikke transaktionen. |
| --- | --- |

e)

Det modtagende emissionshandelssystems transaktionsjournal validerer ikke transaktionen.

| f) | Det modtagende emissionshandelssystem sender afvisningssvaret til det overførende emissionshandelssystems transaktionsjournal |
| --- | --- |

f)

Det modtagende emissionshandelssystem sender afvisningssvaret til det overførende emissionshandelssystems transaktionsjournal

| g) | Transaktionsjournalen sender afvisningen til registret. |
| --- | --- |

g)

Transaktionsjournalen sender afvisningen til registret.

Indgående transaktioner

Dette afspejler det modtagende emissionshandelssystems perspektiv. Den specifikke rækkefølge er vist i følgende sekvensdiagram:

Image 2

Diagrammet viser:

| 1. | Når det modtagende emissionshandelssystems transaktionsjournal validerer anmodningen, sender den acceptmeddelelsen til det overførende emissionshandelssystem og en »transaktion gennemført«-meddelelse til registret under det modtagende emissionshandelssystem. |
| --- | --- |

1.

Når det modtagende emissionshandelssystems transaktionsjournal validerer anmodningen, sender den acceptmeddelelsen til det overførende emissionshandelssystem og en »transaktion gennemført«-meddelelse til registret under det modtagende emissionshandelssystem.

| 2. | Hvis en indgående anmodning afvises i den modtagende transaktionsjournal og bliver afvist, sendes transaktionsanmodningen ikke til registret under det modtagende emissionshandelssystem. |
| --- | --- |

2.

Hvis en indgående anmodning afvises i den modtagende transaktionsjournal og bliver afvist, sendes transaktionsanmodningen ikke til registret under det modtagende emissionshandelssystem.

Protokol

Cyklus for transaktionsmeddelelser omfatter kun to meddelelser:

| — | Transaktionsforslag fra overførende emissionshandelssystem modtagende emissionshandelssystem. |
| --- | --- |

—

Transaktionsforslag fra overførende emissionshandelssystem modtagende emissionshandelssystem.

| — | Transaktionssvar fra modtagende emissionshandelssystem overførende emissionshandelssystem: enten Accepteret eller Afvist (herunder årsagen til afvisning).






  — | Accepteret: Transaktionen gennemføres. |
| --- | --- | --- |

—

Transaktionssvar fra modtagende emissionshandelssystem overførende emissionshandelssystem: enten Accepteret eller Afvist (herunder årsagen til afvisning).

—

Accepteret: Transaktionen gennemføres.

| — | Afvist: Transaktionen afsluttes. |
| --- | --- |

—

Afvist: Transaktionen afsluttes.

Transaktionsstatus

| — | Transaktionsstatus for det overførende emissionshandelssystem sættes til "foreslået", når anmodningen sendes af sted. |
| --- | --- |

—

Transaktionsstatus for det overførende emissionshandelssystem sættes til "foreslået", når anmodningen sendes af sted.

| — | Transaktionsstatus for det modtagende emissionshandelssystem sættes til "foreslået" ved modtagelse og behandling af anmodningen. |
| --- | --- |

—

Transaktionsstatus for det modtagende emissionshandelssystem sættes til "foreslået" ved modtagelse og behandling af anmodningen.

| — | Transaktionsstatus for det modtagende emissionshandelssystem sættes til »gennemført«/»afsluttet«, når forslaget er blevet behandlet. Det modtagende emissionshandelssystem sender efterfølgende den pågældende accept-/afvisningsmeddelelse. |
| --- | --- |

—

Transaktionsstatus for det modtagende emissionshandelssystem sættes til »gennemført«/»afsluttet«, når forslaget er blevet behandlet. Det modtagende emissionshandelssystem sender efterfølgende den pågældende accept-/afvisningsmeddelelse.

| — | Transaktionsstatus for det overførende emissionshandelssystem sættes til gennemført/afsluttet ved modtagelse og behandling af accepten/afvisningen. |
| --- | --- |

—

Transaktionsstatus for det overførende emissionshandelssystem sættes til gennemført/afsluttet ved modtagelse og behandling af accepten/afvisningen.

| — | I det overførende emissionshandelssystem angives transaktionsstatus fortsat som foreslået, så længe der ikke er modtaget et svar. |
| --- | --- |

—

I det overførende emissionshandelssystem angives transaktionsstatus fortsat som foreslået, så længe der ikke er modtaget et svar.

| — | Transaktionsstatus for det overførende emissionshandelssystem sættes til »afsluttet«, hvis en foreslået transaktion fortsat har status som »foreslået« efter mere end 30 minutter. |
| --- | --- |

—

Transaktionsstatus for det overførende emissionshandelssystem sættes til »afsluttet«, hvis en foreslået transaktion fortsat har status som »foreslået« efter mere end 30 minutter.

| Hændelser i forbindelse med transaktioner håndteres under overholdelse af de driftsprocedurer, der er fastlagt i proceduren for håndtering af hændelser i FDP. |
| --- |

Hændelser i forbindelse med transaktioner håndteres under overholdelse af de driftsprocedurer, der er fastlagt i proceduren for håndtering af hændelser i FDP.

3.2.   Sikker dataoverførsel

Der gælder fire sikkerhedsniveauer for dataoverførsler:

| 1) | netadgangskontrol: sammenkoblingslag mellem firewall og netværk |
| --- | --- |

1)

netadgangskontrol: sammenkoblingslag mellem firewall og netværk

| 2) | kryptering på transportniveau: VPN eller et tilsvarende sikkert datatransportnet |
| --- | --- |

2)

kryptering på transportniveau: VPN eller et tilsvarende sikkert datatransportnet

| 3) | kryptering på sessionsniveau: sikker overførselsprotokol til udveksling af meddelelser |
| --- | --- |

3)

kryptering på sessionsniveau: sikker overførselsprotokol til udveksling af meddelelser

| 4) | kryptering på applikationsniveau: kryptering og signering af XML-indhold. |
| --- | --- |

4)

kryptering på applikationsniveau: kryptering og signering af XML-indhold.

3.2.1.   Sammenkobling mellem firewall og netværk

Sammenkoblingen etableres via et net, der er beskyttet af en hardwarebaseret firewall. Firewallen skal konfigureres med regler, der sikrer, at kun »registrerede« brugere kan opnå forbindelse til VPN-serveren.

3.2.2.   Virtuelt privat netværk (VPN)

Al kommunikation mellem parterne skal beskyttes ved hjælp af en sikker datatransportteknologi. I tilfælde af et virtuelt privat netværk (VPN) bør infrastrukturen være baseret på hardware eller virtuelle enheder. VPN-teknologier giver mulighed for at oprette en »tunnel« gennem et netværk som internettet fra et punkt til et andet og herved beskytte al kommunikation. Forud for oprettelsen af VPN-tunnelen udstedes der et digitalt certifikat til et fremadrettet brugerslutpunkt, der giver brugeren mulighed for at fremlægge identitetsdokumentation under forhandlingerne om forbindelsen. Hver part er ansvarlig for at installere certifikatet i sit VPN-slutpunkt. Ved hjælp af digitale certifikater vil hver slut-VPN-server få adgang til en central myndighed til at forhandle autentificeringsdata. Under tunneloprettelsesprocessen forhandles krypteringen, således at det sikres, at al kommunikation gennem tunnelen beskyttes.

Brugerens VPN-slutpunkter skal være konfigureret til permanent at opretholde VPN-tunnellen med henblik på en pålidelig tovejskommunikation i realtid mellem parterne til enhver tid.

Enhver anden tilsvarende løsning skal være i overensstemmelse med ovennævnte principper.

3.2.3.   IPSec-implementering

Hvis der gøres brug af en VPN-løsning, sikrer brugen af IPSec-protokollen til oprettelse af VPN-infrastrukturen mellem stederne autentificering mellem stederne, dataintegritet og datakryptering. IPsec-VPN-konfigurationer sørger for korrekt autentificering mellem to slutpunkter i en VPN-forbindelse. Parterne identificerer og autentificerer fjernbrugeren via IPSec-forbindelsen ved hjælp af et digitalt certifikat fra en certifikatmyndighed, der er anerkendt af den anden part.

IPsec sikrer også dataintegritet for al kommunikation gennem VPN-tunnelen. Datapakker hashes og signeres ved hjælp af autentifikationsinformation som etableret af VPN'en. IPSec-krypteringen sikrer endvidere datafortrolighed.

3.2.4.   Sikker overførselsprotokol til udveksling af meddelelser

Den foreløbige løsning bygger på flere krypteringslag til sikker udveksling af data mellem parterne. Begge systemer og deres forskellige miljøer er indbyrdes forbundet på netniveau ved hjælp af VPN-tunneller eller tilsvarende sikre datatransportnet. På applikationsniveau overføres filerne ved hjælp af en sikker overførselsprotokol til udveksling af meddelelser på sessionsniveau.

3.2.5.   XML-kryptering og -signatur

I forbindelse med XML-filer sker signering og kryptering på to niveauer. Hver transaktionsanmodning, hvert transaktionssvar og hver afstemningsmeddelelse signeres digitalt hver for sig.

På andet trin krypteres hver underdel i »meddelelses-«elementet for sig.

Som tredje trin — for at sikre integriteten og uafviseligheden af hele meddelelsen — signeres basiselementmeddelelsen digitalt. Dette resulterer i et højt beskyttelsesniveau for de XML-indbyggede data. Den tekniske implementering overholder standarderne fra World Wide Web Consortium.

For at dekryptere og kontrollere meddelelsen følges fremgangsmåden i omvendt rækkefølge.

3.2.6.   Krypteringsnøgler

Der gøres brug af offentlig nøglekryptering til kryptering og signering.

I forbindelse med IPSec anvendes der et digitalt certifikat udstedt af en certifikatmyndighed, som begge parter har tillid til. Denne certifikatmyndighed kontrollerer certifikatindehaverens identitet og udsteder certifikater, som anvendes til at identificere en organisation og etablere sikre datakommunikationskanaler mellem parterne.

| Der bruges krypteringsnøgler til signering og kryptering af kommunikationskanaler og datafiler. De offentlige certifikater udveksles digitalt mellem parterne ved hjælp af sikre kanaler og kontrolleres separat. Denne procedure er en integreret del af proceduren for informationssikkerhedsstyring i FDP. |
| --- |

Der bruges krypteringsnøgler til signering og kryptering af kommunikationskanaler og datafiler. De offentlige certifikater udveksles digitalt mellem parterne ved hjælp af sikre kanaler og kontrolleres separat. Denne procedure er en integreret del af proceduren for informationssikkerhedsstyring i FDP.

3.3.   Liste over funktioner under sammenkoblingen

Sammenkoblingen udgøres af overførselssystemet, som har en række funktioner, der implementerer forretningsprocesserne i henhold til aftalen. Sammenkoblingen omfatter endvidere specifikationen for afstemningsprocessen og for de testmeddelelser, der vil gøre det muligt at implementere heartbeat-overvågning.

3.3.1.   Forretningstransaktioner

Set fra et forretningsperspektiv omfatter sammenkoblingen fire (4) typer af transaktionsanmodninger:

| — | Ekstern overdragelse:






  — | Efter ikrafttrædelsen af sammenkoblingen mellem emissionshandelssystemerne er EU's og CH's kvoter ombyttelige og kan dermed overdrages fuldt ud mellem parterne. |
| --- | --- | --- |

—

Ekstern overdragelse:

—

Efter ikrafttrædelsen af sammenkoblingen mellem emissionshandelssystemerne er EU's og CH's kvoter ombyttelige og kan dermed overdrages fuldt ud mellem parterne.

| — | En overdragelse via sammenkoblingen involverer en overdragelseskonto tilknyttet det ene emissionshandelssystem og en modtagelseskonto tilknyttet det andet emissionshandelssystem. |
| --- | --- |

—

En overdragelse via sammenkoblingen involverer en overdragelseskonto tilknyttet det ene emissionshandelssystem og en modtagelseskonto tilknyttet det andet emissionshandelssystem.

| — | Overdragelsen kan omfatte forskellige mængder af de fire (4) typer af kvoter:






  — | schweiziske almindelige kvoter (CHU) |
| --- | --- | --- |

—

Overdragelsen kan omfatte forskellige mængder af de fire (4) typer af kvoter:

—

schweiziske almindelige kvoter (CHU)

| — | schweiziske luftfartskvoter (CHUA) |
| --- | --- |

—

schweiziske luftfartskvoter (CHUA)

| — | almindelige EU-kvoter (EUA) |
| --- | --- |

—

almindelige EU-kvoter (EUA)

| — | EU-luftfartskvoter (EUAA) |
| --- | --- |

—

EU-luftfartskvoter (EUAA)

| — | International tildeling:
  Luftfartøjsoperatører, der administreres af et emissionshandelssystem med forpligtelser i forhold til det andet emissionshandelssystem, og som har ret til at modtage gratis kvoter fra det andet emissionshandelssystem, modtager gratis luftfartskvoter fra det andet emissionshandelssystem gennem den internationale tildelingstransaktion. |
| --- | --- |

—

International tildeling:

Luftfartøjsoperatører, der administreres af et emissionshandelssystem med forpligtelser i forhold til det andet emissionshandelssystem, og som har ret til at modtage gratis kvoter fra det andet emissionshandelssystem, modtager gratis luftfartskvoter fra det andet emissionshandelssystem gennem den internationale tildelingstransaktion.

| — | Tilbageførsel af international tildeling:
  Denne transaktion finder sted, hvis de samlede gratis kvoter, der er tildelt en luftfartøjsdriftsleder fra det andet emissionshandelssystem, skal tilbageføres i deres helhed. |
| --- | --- |

—

Tilbageførsel af international tildeling:

Denne transaktion finder sted, hvis de samlede gratis kvoter, der er tildelt en luftfartøjsdriftsleder fra det andet emissionshandelssystem, skal tilbageføres i deres helhed.

| — | Returnering af overskydende tildeling:
  Dette minder om en tilbageførsel, men tildelingen skal ikke tilbageføres i sin helhed, og det kun er de overskydende kvoter, der skal returneres til det tildelende emissionshandelssystem. |
| --- | --- |

—

Returnering af overskydende tildeling:

Dette minder om en tilbageførsel, men tildelingen skal ikke tilbageføres i sin helhed, og det kun er de overskydende kvoter, der skal returneres til det tildelende emissionshandelssystem.

3.3.2.   Afstemningsprotokol

Afstemninger vil først finde sted efter afslutning af vinduerne for fangst, validering og behandling af meddelelser.

Afstemninger er en integreret del af foranstaltningerne vedrørende sikkerhed og overensstemmelse i forbindelse med sammenkoblingen. Begge parter skal nå til enighed om den nøjagtige timing for afstemningen, inden der udarbejdes en tidsplan. Der kan finde en planlagt daglig afstemning sted, hvis begge parter er enige herom. Der vil som minimum blive gennemført mindst én planlagt afstemning, efter at hver fangst har fundet sted.

Under alle omstændigheder kan hver af parterne på et hvilket som helst tidspunkt indlede manuelle afstemninger.

| Ændringer i timingen og hyppigheden for den planlagte afstemning håndteres under overholdelse af de driftsprocedurer, der er fastlagt i proceduren for anmodningsbehandling i FDP. |
| --- |

Ændringer i timingen og hyppigheden for den planlagte afstemning håndteres under overholdelse af de driftsprocedurer, der er fastlagt i proceduren for anmodningsbehandling i FDP.

3.3.3.   Testmeddelelse

En testmeddelelse har til formål at teste ende til ende-kommunikationen. Meddelelsen omfatter data, der identificerer meddelelsen som en test, og vil blive besvaret ved den anden endes modtagelse.

3.4.   Standarder for webtjenester

Der vil ikke blive gjort brug af webtjenester i forbindelse med den foreløbige løsning. Det er dog værd at bemærke, at XML-meddelelsernes form og format i vid udstrækning forbliver uændret. Med indførelsen af den permanente registerforbindelse i fremtiden bør webtjenester give mulighed for udveksling af XML-meddelelser i realtid.

3.5.   Specifik definition af webtjenester

Dette afsnit er ikke relevant i forbindelse med den foreløbige løsning. Som anført i foregående afsnit vil der udelukkende blive gjort brug af webtjenester i forbindelse med den fremtidige permanente registerforbindelse.

3.6.   Krav til journalføring af data

For at støtte begge parters behov for at have adgang til nøjagtige og sammenhængende oplysninger og for at tilvejebringe værktøjer, der kan anvendes i afstemningsprocessen for at afhjælpe uoverensstemmelser, arbejder begge parter med fire (4) typer datajournaler:

| — | transaktionsjournaler |
| --- | --- |

—

transaktionsjournaler

| — | afstemningsjournaler |
| --- | --- |

—

afstemningsjournaler

| — | meddelelsesarkiv |
| --- | --- |

—

meddelelsesarkiv

| — | interne revisionsjournaler. |
| --- | --- |

—

interne revisionsjournaler.

Alle data i disse journaler skal opbevares i mindst tre (3) måneder med henblik på fejlfinding, og deres yderligere lagring afhænger af den revisionslovgivning, der finder anvendelse i hver ende. Journalfiler, der er over tre (3) måneder gamle, kan arkiveres et sikkert sted i et uafhængigt IT-system, så længe de kan hentes eller tilgås inden for en rimelig periode.

Transaktionsjournaler

Både EUTL- og SSTL-undersystemerne omfatter implementeringer af transaktionsjournaler.

Mere specifikt fører transaktionsjournalerne en fortegnelse over hver foreslået transaktion, der er sendt til det andet emissionshandelssystem. Hver enkelt fortegnelse indeholder hele transaktionens indhold og det efterfølgende resultat af transaktionen (svaret fra det modtagende emissionshandelssystem). Transaktionsjournalerne fører også en fortegnelse over de indgående transaktioner samt det svar, der er sendt til ophavsemissionshandelssystemet.

Afstemningsjournaler

Afstemningsjournalen indeholder en fortegnelse over hver afstemningsmeddelelse som udvekslet mellem begge parter, herunder afstemnings-ID, tidsstempel og resultatet af afstemningen: afstemningsstatus »Gennemført« eller »Uoverensstemmelser«. I den foreløbige løsning udgør afstemningsmeddelelserne en integreret del af de udvekslede meddelelser.

Begge parter registrerer hver anmodning og det pågældende svar i afstemningsjournalen. Det kan være nødvendigt at få adgang til disse oplysninger for at afhjælpe uoverensstemmelser, selv om oplysningerne i afstemningsjournalen ikke deles direkte som en del af selve afstemningen.

Meddelelsesarkiv

Begge parter skal arkivere en kopi af de udvekslede data (XML-filer), der sendes og modtages, og hvorvidt disse eller XML-meddelelserne er korrekte i deres format eller ej.

Arkivet er hovedsagelig oprettet til revisionsformål for at kontrollere, hvad der er blevet sendt og modtaget til og fra den anden part. De relaterede certifikater skal således også arkiveres sammen med filerne.

Disse filer indeholder endvidere yderligere oplysninger til fejlfinding.

Intern revisionsjournal

Disse journaler defineres og anvendes særskilt af den enkelte part.

3.7.   Driftskrav

Udvekslingen af data mellem de to systemer er ikke fuldstændigt selvkørende i den foreløbige løsning. Det betyder, at der skal operatører og procedurer til for at gennemføre sammenkoblingen.

4.   Bestemmelser om tilgængelighed

4.1.   Opbygning af kommunikationens tilgængelighed

Arkitekturen for den foreløbige løsning er grundlæggende en IKT-infrastruktur og -software, der gør det muligt at kommunikere mellem Schweiz' og EU's emissionshandelssystem. I forbindelse med opbygningen af den foreløbige løsning og den permanente registerforbindelse bliver det derfor væsentligt at tage højde for, at der for denne datastrøm sikres en høj tilgængelighed, integritet og fortrolighed. Da der er tale om et projekt, hvor IKT-infrastrukturen, den specialdesignede software og processerne spiller en integreret rolle, skal alle tre elementer tages i betragtning med henblik på at opbygge et modstandsdygtigt system.

IKT-infrastrukturens modstandsdygtighed

Kapitlet med de almindelige bestemmelser i dette dokument indeholder en nærmere beskrivelse af arkitekturens elementer. På IKT-infrastruktursiden skaber den foreløbige sammenkobling et modstandsdygtigt VPN-netværk (eller tilsvarende), der etablerer sikre kommunikationstunneler til sikker meddelelsesudveksling. Der konfigureres andre infrastrukturelementer med en høj tilgængelighed og/eller understøttet af fallback-mekanismer.

Specialsoftwarens modstandsdygtighed

De specialdesignede softwaremoduler øger modstandsdygtigheden ved at prøve at genopbygge kommunikationen i en given periode med den anden ende, hvis kommunikationen af en eller anden grund svigter.

Tjenestens modstandsdygtighed

I den foreløbige løsning finder dataudvekslingen mellem parterne sted på foruddefinerede tidspunkter i løbet af året. Nogle af de trin, der er nødvendige i forbindelse med den planlagte dataudveksling, kræver, at systemoperatører og/eller registeradministratorer manuelt går ind og gør noget. I lyset af ovenstående og for at øge udvekslingernes tilgængelighed og succes:

| — | I henhold til driftsprocedurerne skal der være rigelig tid til udførelse af det enkelte trin. |
| --- | --- |

—

I henhold til driftsprocedurerne skal der være rigelig tid til udførelse af det enkelte trin.

| — | Softwaremodulerne til den foreløbige løsning gennemfører asynkron kommunikation. |
| --- | --- |

—

Softwaremodulerne til den foreløbige løsning gennemfører asynkron kommunikation.

| — | Den automatiske afstemningsproces registrerer, om der var problemer med at fange datafiler i en af enderne. |
| --- | --- |

—

Den automatiske afstemningsproces registrerer, om der var problemer med at fange datafiler i en af enderne.

| — | Overvågningsprocesser (IKT-infrastruktur og specialdesignede softwaremoduler) spiller ind og udløser procedurer til håndtering af hændelser (som defineret i dokumentet om de fælles driftsprocedurer). Disse procedurer, der har til formål at reducere den tid, det tager at genetablere normal drift efter hændelser, er af afgørende betydning for at sikre en høj grad af tilgængelighed. |
| --- | --- |

—

Overvågningsprocesser (IKT-infrastruktur og specialdesignede softwaremoduler) spiller ind og udløser procedurer til håndtering af hændelser (som defineret i dokumentet om de fælles driftsprocedurer). Disse procedurer, der har til formål at reducere den tid, det tager at genetablere normal drift efter hændelser, er af afgørende betydning for at sikre en høj grad af tilgængelighed.

4.2.   Initialiserings-, kommunikations-, genaktiverings- og testplan

Alle de forskellige elementer, der indgår i den foreløbige løsnings arkitektur, skal gennemgå en række individuelle og kollektive test til bekræftelse af, at platformen er klar på IKT-infrastruktur- og informationssystemniveau. Disse driftstest er en obligatorisk forudsætning, hver gang platformen overgår fra suspenderet til driftsstatus for den foreløbige løsning.

For at aktivere driftsstatus for sammenkoblingen skal der gennemføres en forud fastlagt testplan. Dette skal bekræfte, at hvert register har gennemgået en række interne test først, efterfulgt af en validering af ende til ende-konnektiviteten inden indgivelse af produktionstransaktioner mellem begge parter.

Testplanen bør indeholde den overordnede teststrategi og nærmere oplysninger om testinfrastrukturen. For hvert element i hver testblok bør den navnlig omfatte:

| — | testkriterier og -værktøjer |
| --- | --- |

—

testkriterier og -værktøjer

| — | tildelte roller til gennemførelse af testen |
| --- | --- |

—

tildelte roller til gennemførelse af testen

| — | forventede resultater (positive og negative) |
| --- | --- |

—

forventede resultater (positive og negative)

| — | tidsplan for testen |
| --- | --- |

—

tidsplan for testen

| — | journalføring af krav til testresultaterne |
| --- | --- |

—

journalføring af krav til testresultaterne

| — | dokumentation af fejlfinding |
| --- | --- |

—

dokumentation af fejlfinding

| — | eskaleringsbestemmelser. |
| --- | --- |

—

eskaleringsbestemmelser.

Som proces kan test til aktivering af driftsstatus opdeles i fire (4) konceptblokke eller faser:

4.2.1.   Interne IKT-infrastrukturtest

Disse test skal udføres og/eller kontrolleres individuelt af begge parter i hver ende.

Alle IKT-infrastrukturens elementer i hver ende skal testes for sig. Dette omfatter hver enkelt komponent af infrastrukturen. Disse test kan udføres automatisk eller manuelt, men skal kontrollere, at alle infrastrukturens elementer er operationelle.

4.2.2.   Kommunikationstest

Disse test udløses individuelt af en af parterne, og afslutningen af testene kræver samarbejde fra den anden ende.

Når de enkelte elementer er operationelle, skal kommunikationskanalerne mellem de to registre testes. Med henblik herpå skal hver part kontrollere, at der er internetadgang, at der er oprettet VPN-tunneller (eller et tilsvarende sikkert transportnet), og at der er etableret IP-konnektivitet mellem de enkelte steder. Sikring af adgang til lokale og fjerntliggende infrastrukturelementer og IP-konnektivitet bør derefter bekræftes ved den anden ende.

4.2.3.   Fulde systemtest (ende til ende)

Disse test skal udføres i hver ende, og resultaterne deles med den anden part.

Når kommunikationskanalerne og hver enkelt komponent i begge registre er blevet testet, skal hver ende forberede en række simulerede transaktioner og afstemninger, som er repræsentative for alle de funktioner, der skal implementeres under sammenkoblingen.

4.2.4.   Sikkerhedstest

Disse test skal udføres og/eller udløses af begge parter i hver ende og som beskrevet i afsnit 5.4, »Retningslinjer for sikkerhedstest«, og afsnit 5.5, »Bestemmelser om risikovurdering«.

Først når hver af de fire faser/blokke er afsluttet med forudsigelige resultater, kan den foreløbige sammenkobling betragtes som operationel.

Testressourcer

Hver part skal råde over specifikke testressourcer (specifik IKT-infrastruktursoftware og -hardware) og skal udvikle testfunktioner i deres respektive systemer for at støtte den manuelle og kontinuerlige validering af platformen. Registeradministratorerne kan til enhver tid udføre manuelle individuelle eller samarbejdsbaserede testprocedurer. Selve aktiveringen af driftsstatus er en manuel proces.

Det er ligeledes fastlagt, at platformen med jævne mellemrum skal udføre automatiske kontroller. Formålet med disse kontroller er at øge platformens tilgængelighed ved at opdage tidlige potentielle infrastruktur- eller softwareproblemer. Denne platformovervågningsplan består af to elementer:

| — | overvågning af IKT-infrastrukturer: Infrastrukturen overvåges af IKT-infrastrukturtjenesteudbydere i hver ende. De automatiske test omfatter de forskellige infrastrukturelementer og kommunikationskanalernes tilgængelighed |
| --- | --- |

—

overvågning af IKT-infrastrukturer: Infrastrukturen overvåges af IKT-infrastrukturtjenesteudbydere i hver ende. De automatiske test omfatter de forskellige infrastrukturelementer og kommunikationskanalernes tilgængelighed

| — | overvågning af applikationer: Softwaremodulerne til foreløbig sammenkobling implementerer overvågningen af systemkommunikationen på applikationsniveau (enten manuelt og/eller med regelmæssige mellemrum), som tester sammenkoblingens ende til ende-tilgængelighed ved at simulere nogle af transaktionerne knyttet til sammenkoblingen. |
| --- | --- |

—

overvågning af applikationer: Softwaremodulerne til foreløbig sammenkobling implementerer overvågningen af systemkommunikationen på applikationsniveau (enten manuelt og/eller med regelmæssige mellemrum), som tester sammenkoblingens ende til ende-tilgængelighed ved at simulere nogle af transaktionerne knyttet til sammenkoblingen.

4.3.   Godkendelses-/testmiljøer

EU-registrets og det schweiziske registers arkitektur består af følgende tre miljøer:

| — | produktion (PROD): Dette miljø omfatter de reelle data og behandler de reelle transaktioner |
| --- | --- |

—

produktion (PROD): Dette miljø omfatter de reelle data og behandler de reelle transaktioner

| — | godkendelse (ACC): Dette miljø omfatter ikkereelle eller anonymiserede, repræsentative data. Begge parters systemoperatører validerer nye frigivelser inden for dette miljø |
| --- | --- |

—

godkendelse (ACC): Dette miljø omfatter ikkereelle eller anonymiserede, repræsentative data. Begge parters systemoperatører validerer nye frigivelser inden for dette miljø

| — | test (TEST): Dette miljø omfatter ikkereelle eller anonymiserede, repræsentative data. Dette miljø er begrænset til registeradministratorer og skal bruges, så begge parter kan udføre integrationstest. |
| --- | --- |

—

test (TEST): Dette miljø omfatter ikkereelle eller anonymiserede, repræsentative data. Dette miljø er begrænset til registeradministratorer og skal bruges, så begge parter kan udføre integrationstest.

Bortset fra VPN (eller et tilsvarende net) fungerer de tre miljøer helt uafhængigt af hinanden, dvs. hardware, software, databaser, virtuelle miljøer, IP-adresser og porte etableres og drives uafhængigt af hinanden.

Hvad angår VPN-opbygningen, består denne af to forskellige miljøer — et for PROD og et andet uafhængigt for ACC og TEST.

5.   Bestemmelser om fortrolighed og integritet

I sikkerhedsmekanismer og -procedurer benyttes metoden med to personer (fire øjne-princippet) i forbindelse med operationer knyttet til forbindelsen mellem EU-registret og det schweiziske register. Metoden med to personer anvendes, når det er nødvendigt. Den finder dog ikke nødvendigvis anvendelse på alle de trin, som registeradministratorerne udfører.

Der tages højde for sikkerhedskravene, som behandles i sikkerhedsstyringsplanen, der også omfatter processer i forbindelse med håndtering af sikkerhedshændelser efter et eventuelt sikkerhedsbrud. Den operationelle del af disse processer er beskrevet i FDP.

5.1.   Sikkerhedstestinfrastruktur

Hver part forpligter sig til at oprette en sikkerhedstestinfrastruktur (ved hjælp af den fælles software og hardware, der anvendes til registrering af sårbarheder i udviklings- og driftsfasen):

| — | Denne adskiller sig fra produktionsmiljøet. |
| --- | --- |

—

Denne adskiller sig fra produktionsmiljøet.

| — | Her analyseres sikkerheden af et team, der er uafhængigt af systemets udvikling og drift. |
| --- | --- |

—

Her analyseres sikkerheden af et team, der er uafhængigt af systemets udvikling og drift.

Hver part forpligter sig til at foretage både statiske og dynamiske analyser.

I tilfælde af dynamiske analyser (såsom indtrængningstest) forpligter begge parter sig til almindeligvis at begrænse evalueringerne til godkendelses- og testmiljøer (som defineret i afsnit 4.3, »Godkendelses-/testmiljøer«). Undtagelser fra denne politik skal godkendes af begge parter.

Inden ibrugtagningen i produktionsmiljøet skal alle sammenkoblingens softwaremoduler (som defineret i afsnit 3.1, »Kommunikationsforbindelsens arkitektur«) være sikkerhedstestet.

Testinfrastrukturen skal på både net- og infrastrukturniveau være adskilt fra produktionsinfrastrukturen. De sikkerhedstest, der er nødvendige for at kontrollere, at sikkerhedskravene overholdes, udføres inden for testinfrastrukturen.

5.2.   Bestemmelser om suspension og genaktivering af sammenkoblingen

Hvis der er mistanke om, at sikkerheden for Schweiz' register, SSTL, EU-registret eller EUTL er blevet kompromitteret, skal hver part straks underrette den anden part og suspendere forbindelsen mellem SSTL og EUTL.

| Procedurerne for udveksling af oplysninger, for beslutning om suspension og for beslutning om genaktivering indgår i proceduren for anmodningsbehandling i FDP. |
| --- |

Procedurerne for udveksling af oplysninger, for beslutning om suspension og for beslutning om genaktivering indgår i proceduren for anmodningsbehandling i FDP.

Suspensioner

Suspension af registerforbindelsen i overensstemmelse med bilag II til aftalen kan ske af:

| — | administrative årsager (f.eks. vedligeholdelse), som er planlagt |
| --- | --- |

—

administrative årsager (f.eks. vedligeholdelse), som er planlagt

| — | sikkerhedsmæssige årsager (eller IT-infrastruktursvigt), som ikke er planlagt. |
| --- | --- |

—

sikkerhedsmæssige årsager (eller IT-infrastruktursvigt), som ikke er planlagt.

I nødsituationer underretter hver part den anden part og suspenderer ensidigt registerforbindelsen.

Hvis der træffes beslutning om suspension af registerforbindelsen, sikrer hver part derfor, at forbindelsen afbrydes på netniveau (ved at blokere dele eller alle indgående og udgående forbindelser).

| Beslutningen om at suspendere registerforbindelsen — hvad enten det er planlagt eller ikke er planlagt — træffes i overensstemmelse med proceduren for ændringsstyring eller håndtering af sikkerhedshændelser i FDP. |
| --- |

Beslutningen om at suspendere registerforbindelsen — hvad enten det er planlagt eller ikke er planlagt — træffes i overensstemmelse med proceduren for ændringsstyring eller håndtering af sikkerhedshændelser i FDP.

Genaktivering af kommunikationen

En genaktiveringsbeslutning træffes som beskrevet i FDP og under alle omstændigheder ikke før, der er gennemført en vellykket sikkerhedstestprocedure som beskrevet i afsnit 5.4, »Retningslinjer for sikkerhedstest«, og afsnit 4.2, »Initialiserings-, kommunikations-, genaktiverings- og testplan«.

5.3.   Bestemmelser om sikkerhedsbrud

Et brud på sikkerheden betragtes som en sikkerhedshændelse, der påvirker fortroligheden og integriteten af følsomme oplysninger og/eller tilgængeligheden af det system, der håndterer dem.

Følsomme oplysninger identificeres i listen over følsomme oplysninger og kan håndteres i systemet eller dele heraf.

Oplysninger, der er direkte relateret til sikkerhedsbruddet, betragtes som følsomme, mærkes med »ETS KRITISK« og håndteres i overensstemmelse med håndteringsinstrukserne, medmindre andet er anført.

| Ethvert brud på sikkerheden håndteres i overensstemmelse med kapitlet om håndtering af sikkerhedshændelser i FDP. |
| --- |

Ethvert brud på sikkerheden håndteres i overensstemmelse med kapitlet om håndtering af sikkerhedshændelser i FDP.

5.4.   Retningslinjer for sikkerhedstest

5.4.1.   Software

Sikkerhedstesten, herunder i givet fald indtrængningstest, skal som minimum udføres på alle nye større frigivelser af software i overensstemmelse med de sikkerhedskrav, der er fastsat i de tekniske standarder for sammenkobling, for at vurdere sammenkoblingens sikkerhed og de dermed forbundne risici.

Hvis der ikke er blevet produceret nogen større frigivelse inden for de sidste 12 måneder, foretages der sikkerhedstest af det nuværende system under hensyntagen til den udvikling i cybertrusler, der har fundet sted de seneste 12 måneder.

Sikkerhedstesten af registerforbindelsen skal foregå i godkendelsesmiljøet og om nødvendigt i produktionsmiljøet og skal koordineres med og aftales mellem begge parter.

Webapplikationstest skal overholde de internationale åbne standarder som dem, der er udviklet af Open Web Application Security Project (OWASP).

5.4.2.   Infrastruktur

Den infrastruktur, der understøtter produktionssystemet, skal regelmæssigt scannes for sårbarheder (mindst en gang om måneden), og de registrerede sårbarheder skal afhjælpes. Test udføres efter den metode, der er beskrevet i afsnit 5.4.1, ved hjælp af en ajourført sårbarhedsdatabase.

5.5.   Bestemmelser om risikovurdering

Hvis der skal gennemføres en indtrængningstest, skal denne indgå i sikkerhedstesten.

Hver part kan bestille en specialiseret virksomhed til at udføre sikkerhedstesten, forudsat at denne virksomhed:

| — | råder over færdigheder og erfaringer inden for en sådan sikkerhedstest |
| --- | --- |

—

råder over færdigheder og erfaringer inden for en sådan sikkerhedstest

| — | ikke direkte rapporterer til udvikleren og/eller dennes kontrahent og hverken er involveret i udviklingen af sammenkoblingssoftwaren eller er underkontrahent til udvikleren |
| --- | --- |

—

ikke direkte rapporterer til udvikleren og/eller dennes kontrahent og hverken er involveret i udviklingen af sammenkoblingssoftwaren eller er underkontrahent til udvikleren

| — | har underskrevet fortrolighedsaftalen med henblik på at holde resultaterne fortrolige og behandle dem på niveauet »ETS KRITISK« i overensstemmelse med håndteringsinstrukser. |
| --- | --- |

—

har underskrevet fortrolighedsaftalen med henblik på at holde resultaterne fortrolige og behandle dem på niveauet »ETS KRITISK« i overensstemmelse med håndteringsinstrukser.

---

| 25.6.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 226/31 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 226/31

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2021/1035

af 23. juni 2021

om ændring af gennemførelsesafgørelse 2013/648/EU og 2013/650/EU for så vidt angår indehaveren af tilladelsen og dennes repræsentant i Unionen for markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af visse typer genetisk modificeret majs

(meddelt under nummer C(2021) 4317)

(EØS-relevant tekst)

(Kun den nederlandske udgave er autentisk)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 af 22. september 2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (1), særlig artikel 9, stk. 2, og artikel 21, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bayer Agriculture BVBA, med hjemsted i Belgien, er repræsentant i Unionen for Monsanto Company, med hjemsted i USA, vedrørende godkendelse af markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af visse typer genetisk modificeret majs, der er godkendt ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2013/648/EU (2) og 2013/650/EU (3). Dow AgroSciences LLC, med hjemsted i USA, er den anden indehaver af tilladelsen for den genetisk modificerede majs, der er godkendt ved disse gennemførelsesafgørelser. Dow AgroSciences LLC, repræsenteret ved Dow AgroSciences Distribution S.A.S., med hjemsted i Frankrig. |
| --- | --- |

(1)

Bayer Agriculture BVBA, med hjemsted i Belgien, er repræsentant i Unionen for Monsanto Company, med hjemsted i USA, vedrørende godkendelse af markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af visse typer genetisk modificeret majs, der er godkendt ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2013/648/EU (2) og 2013/650/EU (3). Dow AgroSciences LLC, med hjemsted i USA, er den anden indehaver af tilladelsen for den genetisk modificerede majs, der er godkendt ved disse gennemførelsesafgørelser. Dow AgroSciences LLC, repræsenteret ved Dow AgroSciences Distribution S.A.S., med hjemsted i Frankrig.

| (2) | Ved brev af 28. juli 2020 underrettede Bayer Agriculture BVBA, med hjemsted i Belgien, Kommissionen om, at Monsanto Company, USA, ændrer sin retlige form og sit navn til Bayer CropScience LP, med hjemsted i USA, den 1. august 2020. |
| --- | --- |

(2)

Ved brev af 28. juli 2020 underrettede Bayer Agriculture BVBA, med hjemsted i Belgien, Kommissionen om, at Monsanto Company, USA, ændrer sin retlige form og sit navn til Bayer CropScience LP, med hjemsted i USA, den 1. august 2020.

| (3) | Ved brev af 28. juli 2020 underrettede Bayer Agriculture BVBA Kommissionen om, at det ændrer navn til Bayer Agriculture BV, med hjemsted i Belgien, den 1. august 2020. |
| --- | --- |

(3)

Ved brev af 28. juli 2020 underrettede Bayer Agriculture BVBA Kommissionen om, at det ændrer navn til Bayer Agriculture BV, med hjemsted i Belgien, den 1. august 2020.

| (4) | Ved brev af 17. marts 2021 fik Kommissionen meddelelse om, at Dow AgroSciences LLC ændrede navn til Corteva Agriscience LLC, med hjemsted i USA, den 1. januar 2021. |
| --- | --- |

(4)

Ved brev af 17. marts 2021 fik Kommissionen meddelelse om, at Dow AgroSciences LLC ændrede navn til Corteva Agriscience LLC, med hjemsted i USA, den 1. januar 2021.

| (5) | Ved brev af 22. marts 2021 underrettede Corteva Agriscience LLC Kommissionen om, at det repræsenteres i Unionen af Corteva Agriscience Belgien B.V., pr. 22. marts 2021. |
| --- | --- |

(5)

Ved brev af 22. marts 2021 underrettede Corteva Agriscience LLC Kommissionen om, at det repræsenteres i Unionen af Corteva Agriscience Belgien B.V., pr. 22. marts 2021.

| (6) | De foreslåede ændringer er af rent administrativ art og medfører ikke en ny vurdering af de berørte produkter. |
| --- | --- |

(6)

De foreslåede ændringer er af rent administrativ art og medfører ikke en ny vurdering af de berørte produkter.

| (7) | Gennemførelsesafgørelse 2013/648/EU og 2013/650/EU bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(7)

Gennemførelsesafgørelse 2013/648/EU og 2013/650/EU bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

| (8) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(8)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Ændringer af gennemførelsesafgørelse 2013/648/EU

I gennemførelsesafgørelse 2013/648/EU foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 6, stk. 1, affattes således:

  »1.   Der er følgende indehavere af tilladelsen:






  a) | Corteva Agriscience LLC, USA, repræsenteret ved Corteva Agriscience Belgien B.V., og |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 6, stk. 1, affattes således:

»1.   Der er følgende indehavere af tilladelsen:

a)

Corteva Agriscience LLC, USA, repræsenteret ved Corteva Agriscience Belgien B.V., og

| b) | Bayer CropScience LP, USA, repræsenteret ved Bayer Agriculture BV, Belgien.«. |
| --- | --- |

b)

Bayer CropScience LP, USA, repræsenteret ved Bayer Agriculture BV, Belgien.«.

| 2) | Artikel 8 affattes således:

  »Denne afgørelse er rettet til:






  a) | Corteva Agriscience LLC, 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, USA, repræsenteret ved Corteva Agriscience Belgien B.V., Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Belgien og |
| --- | --- | --- |

2)

Artikel 8 affattes således:

»Denne afgørelse er rettet til:

a)

Corteva Agriscience LLC, 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, USA, repræsenteret ved Corteva Agriscience Belgien B.V., Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Belgien og

| b) | Bayer CropScience LP, 800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri, 63167, USA, repræsenteret ved Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgien.« |
| --- | --- |

b)

Bayer CropScience LP, 800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri, 63167, USA, repræsenteret ved Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgien.«

| 3) | I bilaget affattes litra a) således:






  »a) | Ansøgere og indehavere af tilladelsen







  Navn: | Corteva Agriscience LLC |
| --- | --- | --- | --- |
| Adresse: | 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, USA |

3)

I bilaget affattes litra a) således:

»a)

Ansøgere og indehavere af tilladelsen

Ansøgere og indehavere af tilladelsen

Navn:

Corteva Agriscience LLC

Adresse:

9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, USA

repræsenteret ved Corteva Agriscience Belgium B.V., Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Belgien

og

| Navn: | Bayer CropScience LP |
| --- | --- |
| Adresse: | 800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri, 63167, USA |

Navn:

Bayer CropScience LP

Adresse:

800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri, 63167, USA

repræsenteret ved Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgien«.

Artikel 2

Ændringer af gennemførelsesafgørelse 2013/650/EU

I gennemførelsesafgørelse 2013/650/EU foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 6, stk. 1, affattes således:

  »1.   Der er følgende indehavere af tilladelsen:






  a) | Corteva Agriscience LLC, USA, repræsenteret ved Corteva Agriscience Belgien B.V., og |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 6, stk. 1, affattes således:

»1.   Der er følgende indehavere af tilladelsen:

a)

Corteva Agriscience LLC, USA, repræsenteret ved Corteva Agriscience Belgien B.V., og

| b) | Bayer CropScience LP, USA, repræsenteret ved Bayer Agriculture BV, Belgien.« |
| --- | --- |

b)

Bayer CropScience LP, USA, repræsenteret ved Bayer Agriculture BV, Belgien.«

| 2) | Artikel 8 affattes således:

  »Denne afgørelse er rettet til:






  a) | Corteva Agriscience LLC, 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, USA, repræsenteret ved Corteva Agriscience Belgien B.V., Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Belgien og |
| --- | --- | --- |

2)

Artikel 8 affattes således:

»Denne afgørelse er rettet til:

a)

Corteva Agriscience LLC, 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, USA, repræsenteret ved Corteva Agriscience Belgien B.V., Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Belgien og

| b) | Bayer CropScience LP, 800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri, 63167, USA, repræsenteret ved Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgien.« |
| --- | --- |

b)

Bayer CropScience LP, 800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri, 63167, USA, repræsenteret ved Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgien.«

| 3) | I bilaget affattes litra a) således:






  »a) | Ansøgere og indehavere af tilladelsen







  Navn: | Corteva Agriscience LLC |
| --- | --- | --- | --- |
| Adresse: | 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, USA |

3)

I bilaget affattes litra a) således:

»a)

Ansøgere og indehavere af tilladelsen

Ansøgere og indehavere af tilladelsen

Navn:

Corteva Agriscience LLC

Adresse:

9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, USA

repræsenteret ved Corteva Agriscience Belgium B.V., Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Belgien

og

| Navn: | Bayer CropScience LP |
| --- | --- |
| Adresse: | 800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri, 63167, USA |

Navn:

Bayer CropScience LP

Adresse:

800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri, 63167, USA

repræsenteret ved Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgien«.

Artikel 3

Adressater

Denne afgørelse er rettet til:

| a) | Corteva Agriscience LLC, 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, USA, repræsenteret ved Corteva Agriscience Belgien B.V., Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Belgien og |
| --- | --- |

a)

Corteva Agriscience LLC, 9330 Zionsville Road Indianapolis, Indiana 46268-1054, USA, repræsenteret ved Corteva Agriscience Belgien B.V., Bedrijvenlaan 9, 2800 Mechelen, Belgien og

| b) | Bayer CropScience LP, 800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri, 63167, USA, repræsenteret ved Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgien. |
| --- | --- |

b)

Bayer CropScience LP, 800 N. Lindbergh Boulevard, St Louis, Missouri, 63167, USA, repræsenteret ved Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgien.

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. juni 2021.

På Kommissionens vegne

Stella KYRIAKIDES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 1.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2013/648/EU af 6. november 2013 om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON89034 × 1507× NK603-majs (MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-ØØ6Ø3-6), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT L 302 af 13.11.2013, s. 38).

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2013/650/EU af 6. november 2013 om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 89034 × 1507 × MON88017 × 59122-majs (MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7), fire relaterede genetisk modificerede majs, der kombinerer tre forskellige individuelle transformationsbegivenheder (MON89034 × 1507 × MON88017 (MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3), MON89034 × 1507 × 59122 (MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1 × DAS-59122-7), MON89034 × MON88017×59122 (MON-89Ø34-3 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7), 1507 × MON 88017 × 59122 (DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7)), og fire relaterede genetisk modificerede majs, der kombinerer to forskellige individuelle transformationsbegivenheder (MON89034 × 1507 (MON-89Ø34-3 × DAS-Ø15Ø7-1), MON89034 × 59122 (MON-89Ø34-3 × DAS-59122-7), 1507 × MON88017 (DAS-Ø15Ø7-1 × MON-88Ø17-3), MON 88017 × 59122 (MON-88Ø17-3 × DAS-59122-7)), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT L 302 af 13.11.2013, s. 47).

3

---

| 25.6.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 226/34 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 226/34

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2021/1036

af 22. juni 2021

om ændring af gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1113 for så vidt angår indehaveren af tilladelsen og dennes repræsentant i Unionen for markedsføring af produkter, der er fremstillet af genetisk modificeret H7-1-sukkerroe

(meddelt under nummer C(2021) 4325)

(EØS-relevant tekst)

(Kun den nederlandske og den tyske udgave er autentiske)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 af 22. september 2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (1), særlig artikel 9, stk. 2, og artikel 21, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bayer Agriculture BVBA, med hjemsted i Belgien, er repræsentant i Unionen for Monsanto Company, med hjemsted i USA, vedrørende godkendelse af markedsføring af produkter, der er fremstillet af genetisk modificeret H7-1-sukkerroe, der er godkendt ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1113 (2). KWS SAAT SE, med hjemsted i Tyskland, er indehaver af tilladelsen for den genetisk modificerede H7-1-sukkerroe, der er godkendt ved nævnte gennemførelsesafgørelse. |
| --- | --- |

(1)

Bayer Agriculture BVBA, med hjemsted i Belgien, er repræsentant i Unionen for Monsanto Company, med hjemsted i USA, vedrørende godkendelse af markedsføring af produkter, der er fremstillet af genetisk modificeret H7-1-sukkerroe, der er godkendt ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1113 (2). KWS SAAT SE, med hjemsted i Tyskland, er indehaver af tilladelsen for den genetisk modificerede H7-1-sukkerroe, der er godkendt ved nævnte gennemførelsesafgørelse.

| (2) | Bayer Agriculture BVBA meddelte ved brev af 28. juli 2020 Kommissionen, at det fra og med 1. august 2020 ville ændre sin retlige form og skifte navn til Bayer Agriculture BV. |
| --- | --- |

(2)

Bayer Agriculture BVBA meddelte ved brev af 28. juli 2020 Kommissionen, at det fra og med 1. august 2020 ville ændre sin retlige form og skifte navn til Bayer Agriculture BV.

| (3) | Ved brev af 28. juli 2020 underrettede Bayer Agriculture BVBA Kommissionen om, at Monsanto Company ændrer sin retlige form og sit navn til Bayer CropScience LP den 1. august 2020. |
| --- | --- |

(3)

Ved brev af 28. juli 2020 underrettede Bayer Agriculture BVBA Kommissionen om, at Monsanto Company ændrer sin retlige form og sit navn til Bayer CropScience LP den 1. august 2020.

| (4) | De foreslåede ændringer er af rent administrativ art og medfører ikke en ny vurdering af de berørte produkter. |
| --- | --- |

(4)

De foreslåede ændringer er af rent administrativ art og medfører ikke en ny vurdering af de berørte produkter.

| (5) | Kommissionen oplyste ved brev af 10. august 2020 KWS SAAT SE om de ønskede ændringer. Ved brev af 9. december 2020 meddelte KWS SAAT SE Kommissionen, at man er enig i de foreslåede ændringer. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen oplyste ved brev af 10. august 2020 KWS SAAT SE om de ønskede ændringer. Ved brev af 9. december 2020 meddelte KWS SAAT SE Kommissionen, at man er enig i de foreslåede ændringer.

| (6) | Gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1113 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(6)

Gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1113 bør derfor ændres.

| (7) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(7)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Ændring af gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1113

I gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1113 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 6, stk. 1, litra b), affattes således:






  »b) | Bayer CropScience LP, repræsenteret i Unionen ved Bayer Agriculture BV,« |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 6, stk. 1, litra b), affattes således:

»b)

Bayer CropScience LP, repræsenteret i Unionen ved Bayer Agriculture BV,«

| 2) | Artikel 8, litra b), affattes således:






  »b) | Bayer CropScience LP, 800 N, Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, USA, repræsenteret i Unionen ved Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerp, Belgien.« |
| --- | --- | --- |

2)

Artikel 8, litra b), affattes således:

»b)

Bayer CropScience LP, 800 N, Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, USA, repræsenteret i Unionen ved Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerp, Belgien.«

| 3) | I bilaget affattes litra a) således:






  »a) | Ansøgere og indehavere af tilladelsen:
  Navn: KWS SAAT SE
  Adresse: Grimsehlstrasse 31, 37574 Einbeck, Tyskland

  samt
  Navn: Bayer CropScience LP
  Adresse: 800 N. Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, USA

  Repræsenteret i Unionen ved: Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgien.« |
| --- | --- | --- |

3)

I bilaget affattes litra a) således:

»a)

Ansøgere og indehavere af tilladelsen:

Navn: KWS SAAT SE

Adresse: Grimsehlstrasse 31, 37574 Einbeck, Tyskland

samt

Navn: Bayer CropScience LP

Adresse: 800 N. Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, USA

Repræsenteret i Unionen ved: Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgien.«

Artikel 2

Adressater

Denne afgørelse er rettet til:

| a) | KWS SAAT SE, Grimsehlstrasse 31, 37574 Einbeck, Tyskland, og |
| --- | --- |

a)

KWS SAAT SE, Grimsehlstrasse 31, 37574 Einbeck, Tyskland, og

| b) | Bayer CropScience LP, 800 N, Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, USA, repræsenteret i Unionen ved Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgien. |
| --- | --- |

b)

Bayer CropScience LP, 800 N, Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, USA, repræsenteret i Unionen ved Bayer Agriculture BV, Scheldelaan 460, 2040 Antwerpen, Belgien.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. juni 2021.

På Kommissionens vegne

Stella KYRIAKIDES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 1.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1113 af 3. august 2018 om fornyelse af tilladelsen til markedsføring af fødevarer og foderstoffer, der er fremstillet af genetisk modificeret H7-1-sukkerroe (KM-ØØØH71-4), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT L 203 af 10.8.2018, s. 32).

2

---

| 25.6.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 226/36 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 226/36

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2021/1037

af 16. juni 2021

om anmodningen om registrering af forslaget til borgerinitiativ »Forbud mod reklame og sponsorater i forbindelse med brug af fossile brændstoffer« i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/788

(Kun den engelske udgave er autentisk)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/788 af 17. april 2019 om det europæiske borgerinitiativ (1), særlig artikel 6, stk. 2 og 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionen modtog den 22. april 2021 en anmodning om registrering af et forslag til europæisk borgerinitiativ med titlen »Forbud mod reklame og sponsorater i forbindelse med brug af fossile brændstoffer«. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen modtog den 22. april 2021 en anmodning om registrering af et forslag til europæisk borgerinitiativ med titlen »Forbud mod reklame og sponsorater i forbindelse med brug af fossile brændstoffer«.

| (2) | Målene for forslaget til borgerinitiativ er følgende: »Vi opfordrer Europa-Kommissionen til at foreslå en EU-retsakt om forbud mod reklamer for fossile brændstoffer samt mod luft-, vej- og søtransportmidler (bortset fra transporttjenester af almen økonomisk interesse), der anvender fossile brændstoffer, om forbud mod reklamer fra virksomheder, der er aktive på markedet for fossile brændstoffer, navnlig ved udvinding, raffinering, levering, distribution eller salg af fossile brændstoffer, og om forbud mod sponsorater fra virksomheder, der er omhandlet i punkt 2 ovenfor, eller mod anvendelse af varemærker eller handelsnavne, der anvendes i forbindelse med fossile brændstoffer. Denne lovgivning vil henhøre under EU's kompetence, idet den kunne bestå af en retsakt om det indre marked, der har til formål at forbedre forbrugerbeskyttelsen og sikre folkesundhed og miljøbeskyttelse på et højt niveau. Med en sådan retsakt vil offentligheden blive mere bevidst om produkter og teknologier, der bidrager til klimaændringer og andre miljø- og sundhedsmæssige skader. Retsakten ville forfølge de mål, der er fastsat i EU's miljø- og forbrugerbeskyttelsespolitikker, gennem harmonisering af reglerne om reklamer for og sponsorater af fossile brændstoffer. Dette vil høre under delt kompetence, herunder (se artikel 4 i TEUF) det indre marked, miljø og forbrugerbeskyttelse.« |
| --- | --- |

(2)

Målene for forslaget til borgerinitiativ er følgende: »Vi opfordrer Europa-Kommissionen til at foreslå en EU-retsakt om forbud mod reklamer for fossile brændstoffer samt mod luft-, vej- og søtransportmidler (bortset fra transporttjenester af almen økonomisk interesse), der anvender fossile brændstoffer, om forbud mod reklamer fra virksomheder, der er aktive på markedet for fossile brændstoffer, navnlig ved udvinding, raffinering, levering, distribution eller salg af fossile brændstoffer, og om forbud mod sponsorater fra virksomheder, der er omhandlet i punkt 2 ovenfor, eller mod anvendelse af varemærker eller handelsnavne, der anvendes i forbindelse med fossile brændstoffer. Denne lovgivning vil henhøre under EU's kompetence, idet den kunne bestå af en retsakt om det indre marked, der har til formål at forbedre forbrugerbeskyttelsen og sikre folkesundhed og miljøbeskyttelse på et højt niveau. Med en sådan retsakt vil offentligheden blive mere bevidst om produkter og teknologier, der bidrager til klimaændringer og andre miljø- og sundhedsmæssige skader. Retsakten ville forfølge de mål, der er fastsat i EU's miljø- og forbrugerbeskyttelsespolitikker, gennem harmonisering af reglerne om reklamer for og sponsorater af fossile brændstoffer. Dette vil høre under delt kompetence, herunder (se artikel 4 i TEUF) det indre marked, miljø og forbrugerbeskyttelse.«

| (3) | I et bilag findes der yderligere oplysninger om emnet, målene og baggrunden for det initiativet. Det præciseres navnlig, at de relevante fossile brændstoffer er olie, fossil gas og kul. Derudover præciseres anvendelsesområdet for forslaget til/anmodningen om forbuddet, der ifølge initiativtagerne bør omfatte salgsfremme eller reklame, direkte eller indirekte, samt enhver gratis eller salgsfremmende distribution eller enhver form for sponsorforhold; forbuddet bør gælde både offline og online og navnlig omfatte reklamer og sponsorater i forbindelse med sport, uddannelse, videnskab, offentlige arrangementer og tredjepartsmediearrangementer. Endelig forklares baggrunden for initiativet således i bilaget: 1) »Fossile brændstoffer forværrer klimakrisen, og der bør ikke reklameres for dem«, 2) »fossile brændstoffer har skabt en folkesundhedskrise, og der bør ikke reklameres for dem«, 3) »virksomheder med aktiviteter inden for fossile brændstoffer vildleder forbrugerne, og nogle bryder retningslinjerne for reklamer«, og 4) »sponsorering af fossile brændstoffer anvendes til at opnå politisk adgang«. |
| --- | --- |

(3)

I et bilag findes der yderligere oplysninger om emnet, målene og baggrunden for det initiativet. Det præciseres navnlig, at de relevante fossile brændstoffer er olie, fossil gas og kul. Derudover præciseres anvendelsesområdet for forslaget til/anmodningen om forbuddet, der ifølge initiativtagerne bør omfatte salgsfremme eller reklame, direkte eller indirekte, samt enhver gratis eller salgsfremmende distribution eller enhver form for sponsorforhold; forbuddet bør gælde både offline og online og navnlig omfatte reklamer og sponsorater i forbindelse med sport, uddannelse, videnskab, offentlige arrangementer og tredjepartsmediearrangementer. Endelig forklares baggrunden for initiativet således i bilaget: 1) »Fossile brændstoffer forværrer klimakrisen, og der bør ikke reklameres for dem«, 2) »fossile brændstoffer har skabt en folkesundhedskrise, og der bør ikke reklameres for dem«, 3) »virksomheder med aktiviteter inden for fossile brændstoffer vildleder forbrugerne, og nogle bryder retningslinjerne for reklamer«, og 4) »sponsorering af fossile brændstoffer anvendes til at opnå politisk adgang«.

| (4) | Initiativtagergruppen har også forelagt et udkast til retsakt med titlen »Forbud mod reklame og sponsorater i forbindelse med brug af fossile brændstoffer: borgerinitiativsdirektiv«. Anvendelsesområdet for udkastet til retsakt er »reklame for fossile brændstoffer, virksomheder, der beskæftiger sig med fossile brændstoffer, og fremme af disse: a) i pressen og andre trykte publikationer, b) i alle former for audiovisuel kommerciel kommunikation, c) inden for radioudsendelse, d) inden for informationssamfundets tjenester og e) gennem sponsorering forbundet med fossile brændstoffer, herunder distribution af gratis fossile brændstoffer eller fossile brændstoffer til nedsat pris.« |
| --- | --- |

(4)

Initiativtagergruppen har også forelagt et udkast til retsakt med titlen »Forbud mod reklame og sponsorater i forbindelse med brug af fossile brændstoffer: borgerinitiativsdirektiv«. Anvendelsesområdet for udkastet til retsakt er »reklame for fossile brændstoffer, virksomheder, der beskæftiger sig med fossile brændstoffer, og fremme af disse: a) i pressen og andre trykte publikationer, b) i alle former for audiovisuel kommerciel kommunikation, c) inden for radioudsendelse, d) inden for informationssamfundets tjenester og e) gennem sponsorering forbundet med fossile brændstoffer, herunder distribution af gratis fossile brændstoffer eller fossile brændstoffer til nedsat pris.«

| (5) | For så vidt som initiativet tager sigte på bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten, beskyttelse af menneskers sundhed og en forsigtig og rationel udnyttelse af naturressourcerne, har Kommissionen i henhold til traktatens artikel 192 beføjelse til at fremsætte et forslag til retsakt. |
| --- | --- |

(5)

For så vidt som initiativet tager sigte på bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten, beskyttelse af menneskers sundhed og en forsigtig og rationel udnyttelse af naturressourcerne, har Kommissionen i henhold til traktatens artikel 192 beføjelse til at fremsætte et forslag til retsakt.

| (6) | For så vidt som der er forskelle mellem nationale regler, der kan skabe handelshindringer og medføre hindringer for de grundlæggende frihedsrettigheder og dermed direkte påvirke det indre markeds funktion eller medføre væsentlige konkurrenceforvridninger, har Kommissionen i henhold til traktatens artikel 114 beføjelse til at fremsætte et forslag til retsakt om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser, der vedrører det indre markeds oprettelse og funktion. |
| --- | --- |

(6)

For så vidt som der er forskelle mellem nationale regler, der kan skabe handelshindringer og medføre hindringer for de grundlæggende frihedsrettigheder og dermed direkte påvirke det indre markeds funktion eller medføre væsentlige konkurrenceforvridninger, har Kommissionen i henhold til traktatens artikel 114 beføjelse til at fremsætte et forslag til retsakt om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser, der vedrører det indre markeds oprettelse og funktion.

| (7) | Af disse grunde er det åbenbart, at ingen dele af initiativet falder uden for Kommissionens beføjelse til at fremsætte et forslag til EU-retsakt til gennemførelse af traktaterne. |
| --- | --- |

(7)

Af disse grunde er det åbenbart, at ingen dele af initiativet falder uden for Kommissionens beføjelse til at fremsætte et forslag til EU-retsakt til gennemførelse af traktaterne.

| (8) | Denne konklusion berører ikke vurderingen af, om de konkrete faktuelle og materielle betingelser, der er nødvendige for, at Kommissionen kan handle, herunder proportionaliteten og foreneligheden med de grundlæggende rettigheder, er opfyldt i dette tilfælde. |
| --- | --- |

(8)

Denne konklusion berører ikke vurderingen af, om de konkrete faktuelle og materielle betingelser, der er nødvendige for, at Kommissionen kan handle, herunder proportionaliteten og foreneligheden med de grundlæggende rettigheder, er opfyldt i dette tilfælde.

| (9) | Initiativtagergruppen har i tilstrækkelig grad dokumenteret, at den opfylder kravene i artikel 5, stk. 1 og 2, i forordning (EU) 2019/788, og har udpeget kontaktpersoner i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 5, stk. 3, første afsnit. |
| --- | --- |

(9)

Initiativtagergruppen har i tilstrækkelig grad dokumenteret, at den opfylder kravene i artikel 5, stk. 1 og 2, i forordning (EU) 2019/788, og har udpeget kontaktpersoner i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 5, stk. 3, første afsnit.

| (10) | Initiativet er ikke åbenbart utilstedeligt, uunderbygget eller af chikanøs karakter og heller ikke åbenbart i strid med Unionens værdier som fastsat i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union eller med de rettigheder, der er nedfældet i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. |
| --- | --- |

(10)

Initiativet er ikke åbenbart utilstedeligt, uunderbygget eller af chikanøs karakter og heller ikke åbenbart i strid med Unionens værdier som fastsat i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union eller med de rettigheder, der er nedfældet i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.

| (11) | Forslaget til borgerinitiativ »Forbud mod reklame og sponsorater i forbindelse med brug af fossile brændstoffer« bør derfor registreres — |
| --- | --- |

(11)

Forslaget til borgerinitiativ »Forbud mod reklame og sponsorater i forbindelse med brug af fossile brændstoffer« bør derfor registreres —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Forslaget til borgerinitiativ »Forbud mod reklame og sponsorater i forbindelse med brug af fossile brændstoffer« registreres.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til initiativtagergruppen til det europæiske borgerinitiativ »Forbud mod reklame og sponsorater i forbindelse med brug af fossile brændstoffer«, som repræsenteres ved Silvia PASTORELLI og Sílvia DÍAZ PÉREZ, der fungerer som kontaktpersoner.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. juni 2021.

På Kommissionens vegne

Věra JOUROVÁ

Næstformand

---

(1)  
  EUT L 130 af 17.5.2019, s. 55.

1

---

| 25.6.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 226/38 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 226/38

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE (EU) 2021/1038

af 23. juni 2021

om indrømmelse af en overgangsperiode til Kongeriget Nederlandene i henhold til Kommissionens beslutning 2008/477/EF for så vidt angår en ajourføring af relevante tekniske vilkår for 2 500-2 690 MHz-båndet

(meddelt under nummer C(2021) 4433)

(Kun den nederlandske udgave er autentisk)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 676/2002/EF af 7. marts 2002 om et frekvenspolitisk regelsæt i Det Europæiske Fællesskab (frekvenspolitikbeslutningen) (1), særlig artikel 4, stk. 5,

under henvisning til Kommissionens beslutning 2008/477/EF af 13. juni 2008 om harmonisering af 2 500-2 690 MHz-båndet for landbaserede systemer, som kan levere elektroniske kommunikationstjenester i Fællesskabet (2), særlig artikel 2, stk. 2, og

under henvisning til anmodning indgivet af Nederlandene den 6. januar 2021, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til beslutning 2008/477/EF udpeger medlemsstaterne frekvensbåndet 2 500-2 690 MHz og stiller det uden eksklusivitet til rådighed for landbaserede systemer, der kan levere elektroniske kommunikationstjenester, i overensstemmelse med de parametre, der er fastlagt i bilaget til denne beslutning. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til beslutning 2008/477/EF udpeger medlemsstaterne frekvensbåndet 2 500-2 690 MHz og stiller det uden eksklusivitet til rådighed for landbaserede systemer, der kan levere elektroniske kommunikationstjenester, i overensstemmelse med de parametre, der er fastlagt i bilaget til denne beslutning.

| (2) | I henhold til artikel 2, stk. 2, i beslutning 2008/477/EF kan de medlemsstater, der anvender tidsdelt duplex (TDD) eller ren downlink-drift uden for delbåndet 2 570-2 620 MHz på den dato, hvor denne beslutning træder i kraft, i henhold til artikel 4, stk. 5, i beslutning nr. 676/2002/EF anmode om en overgangsperiode for gennemførelsen af førstnævnte beslutning. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 2, stk. 2, i beslutning 2008/477/EF kan de medlemsstater, der anvender tidsdelt duplex (TDD) eller ren downlink-drift uden for delbåndet 2 570-2 620 MHz på den dato, hvor denne beslutning træder i kraft, i henhold til artikel 4, stk. 5, i beslutning nr. 676/2002/EF anmode om en overgangsperiode for gennemførelsen af førstnævnte beslutning.

| (3) | Nederlandene har meddelt Kommissionen, at mens der er tildelt tilladelser for anvendelsen af størstedelen af delbåndet 2 570-2 620 MHz i overensstemmelse med Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/636 (3), er to begrænsede afsnit af båndet, nemlig 2 565-2 570 MHz og 2 685-2 690 MHz, stadig genstand for to tilladelser, der omfatter tidsdelt duplex (TDD) i stedet for frekvensdelt duplex (FDD), og som blev tildelt i 2010 i henhold til beslutning 2008/477/EF og vil udløbe i 2030. |
| --- | --- |

(3)

Nederlandene har meddelt Kommissionen, at mens der er tildelt tilladelser for anvendelsen af størstedelen af delbåndet 2 570-2 620 MHz i overensstemmelse med Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/636 (3), er to begrænsede afsnit af båndet, nemlig 2 565-2 570 MHz og 2 685-2 690 MHz, stadig genstand for to tilladelser, der omfatter tidsdelt duplex (TDD) i stedet for frekvensdelt duplex (FDD), og som blev tildelt i 2010 i henhold til beslutning 2008/477/EF og vil udløbe i 2030.

| (4) | Nederlandene har ved brev af 6. januar 2021 anmodet Kommissionen om en overgangsperiode i henhold til artikel 2, stk. 2, i beslutning 2008/477/EF, således at de to ovennævnte tilladelser for tidsdelt duplex opretholdes indtil deres udløb. Disse tilladelser blev tildelt ved afgørelser truffet af Agentschap Telecom van het Ministerie van Economische Zaken en Klimaat. Der blev tildelt en tilladelse under referencenummer AT-EZK/7635162, sagsnummer 6781570-G1, som er gyldig fra den 3. januar 2013 indtil den 2. januar 2030, og en anden tilladelse blev tildelt under referencenummer AT-EZK/7937970, sagsnummer 6697351, og er gyldig fra den 11. maj 2010 indtil den 11. maj 2030. |
| --- | --- |

(4)

Nederlandene har ved brev af 6. januar 2021 anmodet Kommissionen om en overgangsperiode i henhold til artikel 2, stk. 2, i beslutning 2008/477/EF, således at de to ovennævnte tilladelser for tidsdelt duplex opretholdes indtil deres udløb. Disse tilladelser blev tildelt ved afgørelser truffet af Agentschap Telecom van het Ministerie van Economische Zaken en Klimaat. Der blev tildelt en tilladelse under referencenummer AT-EZK/7635162, sagsnummer 6781570-G1, som er gyldig fra den 3. januar 2013 indtil den 2. januar 2030, og en anden tilladelse blev tildelt under referencenummer AT-EZK/7937970, sagsnummer 6697351, og er gyldig fra den 11. maj 2010 indtil den 11. maj 2030.

| (5) | Til støtte for sin anmodning har Nederlandene fremlagt tilstrækkelige oplysninger og begrundelser. Ved at opretholde de to eksisterende tilladelser, som anvendes til levering af offentlige mobilkommunikationstjenester, i overgangsperioden undgår de nederlandske myndigheder at afbryde leveringen af mobilkommunikationstjenester fra indehaverne af disse to tilladelser og at forstyrre den nuværende situation med lige konkurrencevilkår på mobilkommunikationsmarkedet i Nederlandene. Desuden krævedes det ifølge de omfattende brugsrestriktioner, der er knyttet til anvendelsen af de to pågældende frekvensafsnit, at disse tilladelser ikke medregnes i definitionen og fastlæggelsen af det alment gældende frekvensloft. Derfor vil overgangsperioden sikre stabilitet i konkurrencesituationen på mobilkommunikationsmarkedet og ikke uretmæssigt forsinke gennemførelsen af beslutning 2008/477/EF i Nederlandene. |
| --- | --- |

(5)

Til støtte for sin anmodning har Nederlandene fremlagt tilstrækkelige oplysninger og begrundelser. Ved at opretholde de to eksisterende tilladelser, som anvendes til levering af offentlige mobilkommunikationstjenester, i overgangsperioden undgår de nederlandske myndigheder at afbryde leveringen af mobilkommunikationstjenester fra indehaverne af disse to tilladelser og at forstyrre den nuværende situation med lige konkurrencevilkår på mobilkommunikationsmarkedet i Nederlandene. Desuden krævedes det ifølge de omfattende brugsrestriktioner, der er knyttet til anvendelsen af de to pågældende frekvensafsnit, at disse tilladelser ikke medregnes i definitionen og fastlæggelsen af det alment gældende frekvensloft. Derfor vil overgangsperioden sikre stabilitet i konkurrencesituationen på mobilkommunikationsmarkedet og ikke uretmæssigt forsinke gennemførelsen af beslutning 2008/477/EF i Nederlandene.

| (6) | Desuden er de effektgrænseværdier, der er knyttet til anvendelsen af disse frekvenser i henhold til de relevante tilladelser, i overensstemmelse med de internationale koordineringsaftaler, som er indgået med nabomedlemsstaterne med henblik på at sikre, at der ikke skabes nogen interferens ind i disse medlemsstater. Overgangsperioden vil derfor ikke uretmæssigt forsinke gennemførelsen af beslutning 2008/477/EF i nabomedlemsstaterne. |
| --- | --- |

(6)

Desuden er de effektgrænseværdier, der er knyttet til anvendelsen af disse frekvenser i henhold til de relevante tilladelser, i overensstemmelse med de internationale koordineringsaftaler, som er indgået med nabomedlemsstaterne med henblik på at sikre, at der ikke skabes nogen interferens ind i disse medlemsstater. Overgangsperioden vil derfor ikke uretmæssigt forsinke gennemførelsen af beslutning 2008/477/EF i nabomedlemsstaterne.

| (7) | Overgangsperioden vil heller ikke række ud over, hvad der er nødvendigt, således at fastlæggelsen af en fælles ramme og harmoniserede tekniske vilkår for anvendelsen af frekvensbåndet 2 500-2 690 MHz ikke hindres. Der er fastsat begrænsninger for anvendelsen af 2 685-2 690 MHz for at beskytte radioastronomitjenester i det tilstødende frekvensbånd, og anvendelsen af frekvensbåndet 2 565-2 570 MHz er begrænset for at beskytte FDD-anvendelse i tilstødende frekvensbånd. |
| --- | --- |

(7)

Overgangsperioden vil heller ikke række ud over, hvad der er nødvendigt, således at fastlæggelsen af en fælles ramme og harmoniserede tekniske vilkår for anvendelsen af frekvensbåndet 2 500-2 690 MHz ikke hindres. Der er fastsat begrænsninger for anvendelsen af 2 685-2 690 MHz for at beskytte radioastronomitjenester i det tilstødende frekvensbånd, og anvendelsen af frekvensbåndet 2 565-2 570 MHz er begrænset for at beskytte FDD-anvendelse i tilstødende frekvensbånd.

| (8) | Derfor ville denne overgangsperiode sikre, at EU's politiske mål for frekvensbåndet 2 500-2 690 MHz nås med færrest mulige omkostninger for hver enkelt medlemsstat og operatør. |
| --- | --- |

(8)

Derfor ville denne overgangsperiode sikre, at EU's politiske mål for frekvensbåndet 2 500-2 690 MHz nås med færrest mulige omkostninger for hver enkelt medlemsstat og operatør.

| (9) | Derfor forekommer den ønskede overgangsperiode at være berettiget og at stå i et rimeligt forhold til formålet, og den vil ikke uretmæssigt forsinke gennemførelsen af beslutning 2008/477/EF i Nederlandene eller i de andre medlemsstater eller skabe uretmæssige forskelle mellem medlemsstaterne med hensyn til deres konkurrence- og lovgivningsmæssige situation. |
| --- | --- |

(9)

Derfor forekommer den ønskede overgangsperiode at være berettiget og at stå i et rimeligt forhold til formålet, og den vil ikke uretmæssigt forsinke gennemførelsen af beslutning 2008/477/EF i Nederlandene eller i de andre medlemsstater eller skabe uretmæssige forskelle mellem medlemsstaterne med hensyn til deres konkurrence- og lovgivningsmæssige situation.

| (10) | Frekvensudvalgets medlemmer blev hørt og tilkendegav på mødet den 9.-10. marts 2021, at de ikke havde indvendinger imod denne overgangsperiode — |
| --- | --- |

(10)

Frekvensudvalgets medlemmer blev hørt og tilkendegav på mødet den 9.-10. marts 2021, at de ikke havde indvendinger imod denne overgangsperiode —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Nederlandene indrømmes hermed en overgangsperiode i henhold til beslutning 2008/477/EF på de betingelser, der fremgår af samme beslutning.

Artikel 2

Nederlandene kan hermed gennemføre, indtil senest den 11. maj 2030, tidsdelt duplex (TDD) i stedet for frekvensdelt duplex (FDD) i delbåndene 2 565-2 570 MHz og 2 685-2 690 MHz.

Artikel 3

Nederlandene sikrer, at gennemførelsen af TDD i henhold til artikel 2 ikke uretmæssigt forsinker gennemførelsen af beslutning 2008/477/EF, ikke skaber uretmæssige forskelle mellem medlemsstaterne med hensyn til deres konkurrence- og lovgivningsmæssige situation og ikke påvirker de landbaserede systemer, der kan levere elektroniske kommunikationstjenester, og som allerede anvendes eller skal tages i brug i frekvensbåndet 2 500-2 690 MHz i overensstemmelse med de tekniske parametre, der er harmoniseret ved beslutning 2008/477/EF i andre medlemsstater.

Artikel 4

Denne afgørelse er rettet til Kongeriget Nederlandene.

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. juni 2021.

På Kommissionens vegne

Thierry BRETON

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EFT L 108 af 24.4.2002, s. 1.

1

(2)  
  EUT L 163 af 24.6.2008, s. 37.

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/636 af 8. maj 2020 om ændring af beslutning 2008/477/EF for så vidt angår en ajourføring af relevante tekniske vilkår for 2 500-2 690 MHz-båndet (EUT L 149 af 12.5.2020, s. 3).

3

---

III Andre retsakter

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

| 25.6.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 226/41 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 226/41

---

DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE nr. 130/2021

af 15. marts 2021

om ændring af protokol 10 til EØS-aftalen, om forenkling af kontrol og formaliteter i forbindelse med godstransport [2021/1039]

DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 98, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | De relevante bestemmelser i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (1) og Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (2) er blevet erstattet af de relevante bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 af 9. oktober 2013 om EU-toldkodeksen (3), Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/2446 af 28. juli 2015 til supplering af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 med nærmere regler angående visse bestemmelser i EU-toldkodeksen (4) og Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 af 24. november 2015 om gennemførelsesbestemmelser til visse bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 om EU-toldkodeksen (5). |
| --- | --- |

(1)

De relevante bestemmelser i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (1) og Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (2) er blevet erstattet af de relevante bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 af 9. oktober 2013 om EU-toldkodeksen (3), Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/2446 af 28. juli 2015 til supplering af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 med nærmere regler angående visse bestemmelser i EU-toldkodeksen (4) og Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 af 24. november 2015 om gennemførelsesbestemmelser til visse bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 om EU-toldkodeksen (5).

| (2) | Den Europæiske Unions lovgivning om toldsikkerhedsforanstaltninger er blevet ændret, navnlig ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/2151 af 13. december 2019 om fastlæggelsen af arbejdsprogrammet vedrørende udviklingen og indførelsen af de elektroniske systemer, der er omhandlet i EU-toldkodeksen (6). |
| --- | --- |

(2)

Den Europæiske Unions lovgivning om toldsikkerhedsforanstaltninger er blevet ændret, navnlig ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/2151 af 13. december 2019 om fastlæggelsen af arbejdsprogrammet vedrørende udviklingen og indførelsen af de elektroniske systemer, der er omhandlet i EU-toldkodeksen (6).

| (3) | Bestemmelserne i protokol 10 om forenkling af kontrol og formaliteter i forbindelse med godstransport (»protokol 10«) til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«) bør bringes i overensstemmelse med ændringerne i EU-lovgivningen for at sikre ækvivalens mellem sikkerhedsniveauerne. |
| --- | --- |

(3)

Bestemmelserne i protokol 10 om forenkling af kontrol og formaliteter i forbindelse med godstransport (»protokol 10«) til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«) bør bringes i overensstemmelse med ændringerne i EU-lovgivningen for at sikre ækvivalens mellem sikkerhedsniveauerne.

| (4) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (7) blev indarbejdet i EØS-aftalen ved Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse nr. 154/2018 af 6. juli 2018 om ændring af bilag XI (Elektronisk kommunikation, audiovisuelle tjenesteydelser og informationssamfund) og protokol 37 (der indeholder den i artikel 101 nævnte liste) til EØS-aftalen (8). |
| --- | --- |

(4)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (7) blev indarbejdet i EØS-aftalen ved Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse nr. 154/2018 af 6. juli 2018 om ændring af bilag XI (Elektronisk kommunikation, audiovisuelle tjenesteydelser og informationssamfund) og protokol 37 (der indeholder den i artikel 101 nævnte liste) til EØS-aftalen (8).

| (5) | Denne afgørelse bør ikke finde anvendelse i Island og Liechtenstein. Disse lande bør dog kunne tilslutte sig den efter en ny afgørelse. |
| --- | --- |

(5)

Denne afgørelse bør ikke finde anvendelse i Island og Liechtenstein. Disse lande bør dog kunne tilslutte sig den efter en ny afgørelse.

| (6) | Protokol 10 til EØS-aftalen bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(6)

Protokol 10 til EØS-aftalen bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Protokol 10 til EØS-aftalen ændres som anført i bilaget til denne afgørelse.

Artikel 2

1.   Denne afgørelse træder i kraft den 15. marts 2021, forudsat at alle meddelelser er indgivet, jf. EØS-aftalens artikel 103, stk. 1 (*1). Den finder anvendelse fra den 15. marts 2021.

2.   Indtil de i stk. 1 omhandlede meddelelser foreligger, anvender Den Europæiske Union og Norge denne afgørelse midlertidigt fra den 15. marts 2021.

Artikel 3

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. marts 2021.

På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne

Clara GANSLANDT

Formand

Sekretærer

for Det Blandede EØS-Udvalg

Hege M. HOFF

Mikołaj KARŁOWSKI

---

(1)  
  EFT L 302 af 19.10.1992, s. 1.

1

(2)  
  EFT L 253 af 11.10.1993, s. 1.

2

(3)  
  EUT L 269 af 10.10.2013, s. 1.

3

(4)  
  EUT L 343 af 29.12.2015, s. 1.

4

(5)  
  EUT L 343 af 29.12.2015, s. 558.

5

(6)  
  EUT L 325 af 16.12.2019, s. 168.

6

(7)  
  EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1.

7

(8)  
  EUT L 183 af 19.7.2018, s. 23.

8

(*1)  Forfatningsmæssige krav angivet.

*1

---

BILAG

1.

»KAPITEL IIa

TOLDSIKKERHEDSFORANSTALTNINGER

Artikel 9a

Definitioner

I dette kapitel forstås ved:

| a) | »risiko«: sandsynligheden for og virkningerne af en hændelse, der kan opstå i forbindelse med indpassage, udpassage, transit, overførsel og særlige anvendelsesformål for så vidt angår varebevægelser mellem en af de kontraherende parters toldområde og tredjelande, og i forbindelse med tilstedeværelse af varer, der ikke er i fri omsætning, hvor en sådan hændelse udgør en trussel mod de kontraherende parters sikkerhed eller mod folkesundheden, miljøet eller forbrugerne |
| --- | --- |

a)

»risiko«: sandsynligheden for og virkningerne af en hændelse, der kan opstå i forbindelse med indpassage, udpassage, transit, overførsel og særlige anvendelsesformål for så vidt angår varebevægelser mellem en af de kontraherende parters toldområde og tredjelande, og i forbindelse med tilstedeværelse af varer, der ikke er i fri omsætning, hvor en sådan hændelse udgør en trussel mod de kontraherende parters sikkerhed eller mod folkesundheden, miljøet eller forbrugerne

| b) | »risikoforvaltning«: den systematiske identifikation af risici og gennemførelse af alle de foranstaltninger, der er nødvendige for at begrænse risiciene. Dette omfatter aktiviteter som indsamling af data og oplysninger, analyse og vurdering af risici, fastsættelse og indledning af tiltag og regelmæssig kontrol og tilsyn med processen og dens resultater baseret på kilder og strategier, der fastlægges af de kontraherende parter eller internationalt |
| --- | --- |

b)

»risikoforvaltning«: den systematiske identifikation af risici og gennemførelse af alle de foranstaltninger, der er nødvendige for at begrænse risiciene. Dette omfatter aktiviteter som indsamling af data og oplysninger, analyse og vurdering af risici, fastsættelse og indledning af tiltag og regelmæssig kontrol og tilsyn med processen og dens resultater baseret på kilder og strategier, der fastlægges af de kontraherende parter eller internationalt

| c) | »brevforsendelser«: breve, postkort, blindeforsendelser og tryksager, der ikke er pålagt import- eller eksportafgifter |
| --- | --- |

c)

»brevforsendelser«: breve, postkort, blindeforsendelser og tryksager, der ikke er pålagt import- eller eksportafgifter

| d) | »ekspresforsendelse«: en forsendelse, der transporteres af en integreret tjeneste eller på dennes ansvar med tidsbestemt afhentning, transport, toldbehandling og levering af pakker, idet det under hele forsendelsen er muligt at bestemme lokaliseringen af og føre kontrol med sådanne pakker |
| --- | --- |

d)

»ekspresforsendelse«: en forsendelse, der transporteres af en integreret tjeneste eller på dennes ansvar med tidsbestemt afhentning, transport, toldbehandling og levering af pakker, idet det under hele forsendelsen er muligt at bestemme lokaliseringen af og føre kontrol med sådanne pakker

| e) | »varer i postforsendelse«: andre varer end brevforsendelser, der er anbragt i en postpakke eller et kolli og transporteres på ansvar af eller af en operatør etableret i og udpeget af en kontraherende part til at yde de internationale tjenester, der reguleres af Verdenspostkonventionen, som blev vedtaget den 10. juli 1984 inden for rammerne af De Forenede Nationer, idet forsendelsen finder sted i overensstemmelse med bestemmelserne i denne konvention |
| --- | --- |

e)

»varer i postforsendelse«: andre varer end brevforsendelser, der er anbragt i en postpakke eller et kolli og transporteres på ansvar af eller af en operatør etableret i og udpeget af en kontraherende part til at yde de internationale tjenester, der reguleres af Verdenspostkonventionen, som blev vedtaget den 10. juli 1984 inden for rammerne af De Forenede Nationer, idet forsendelsen finder sted i overensstemmelse med bestemmelserne i denne konvention

| f) | »toldangivelse«: den handling, hvorved en person i behørig form og efter de foreskrevne regler tilkendegiver at ville henføre varer under en bestemt toldprocedure, hvor det er relevant med angivelse af eventuelle særlige ordninger, der skal anvendes |
| --- | --- |

f)

»toldangivelse«: den handling, hvorved en person i behørig form og efter de foreskrevne regler tilkendegiver at ville henføre varer under en bestemt toldprocedure, hvor det er relevant med angivelse af eventuelle særlige ordninger, der skal anvendes

| g) | »angivelse til midlertidig opbevaring«: den handling, hvorved en person i behørig form og efter de foreskrevne regler tilkendegiver, at varer er under midlertidig opbevaring. |
| --- | --- |

g)

»angivelse til midlertidig opbevaring«: den handling, hvorved en person i behørig form og efter de foreskrevne regler tilkendegiver, at varer er under midlertidig opbevaring.

Artikel 9b

Almindelige bestemmelser om sikkerhed og sikring

1.   De kontraherende parter forpligter sig til at iværksætte og anvende de toldsikkerhedsforanstaltninger, der fastlægges i dette kapitel, med hensyn til transport af gods fra tredjelande eller med tredjelande som bestemmelsessted og således garantere et sikkerheds- og sikringsniveau, der er på højde med niveauet for deres ydre grænser.

2.   De kontraherende parter afstår fra at anvende de toldsikkerhedsforanstaltninger, der fastlægges i dette kapitel, på godstransport mellem deres toldområder.

3.   De kontraherende parter rådfører sig med hinanden før indgåelse af aftaler med tredjelande om områder, der er omfattet af dette kapitel, for at garantere sammenhæng med denne aftale, navnlig hvis den påtænkte aftale indeholder bestemmelser, der afviger fra de toldsikkerhedsforanstaltninger, der fastlægges i dette kapitel.

Artikel 9c

Angivelser før indførsel og udførsel af varer

1.   Af sikkerheds- og sikringshensyn skal varer, der føres ind i de kontraherende parters toldområder fra tredjelande, være omfattet af en summarisk indpassageangivelse bortset fra varer, der transporteres på transportmidler, der kun passerer igennem toldområdernes søterritorium eller luftrum uden stop i områderne.

2.   Af sikkerheds- og sikringshensyn skal varer, der føres ud af de kontraherende parters toldområder på vej til tredjelande, være omfattet af en summarisk udpassageangivelse bortset fra varer, der transporteres på transportmidler, der kun passerer igennem toldområdernes søterritorium eller luftrum uden stop i områderne.

3.   Den summariske ind- eller udpassageangivelse skal indgives, før varerne føres ind i eller ud af de kontraherende parters toldområder.

4.   Hvis der er pligt til at indgive en summarisk ind- eller udpassageangivelse for varer, der føres ind i eller føres ud af de kontraherende parters toldområder, men en sådan angivelse ikke er indgivet, skal en af de i stk. 5 eller 6 omhandlede personer omgående indgive en sådan angivelse eller, såfremt toldmyndighederne tillader det, i stedet indgive en toldangivelse eller angivelse til midlertidig opbevaring, der mindst skal indeholde de oplysninger, som er nødvendige for en summarisk ind- eller udpassageangivelse. I sådanne tilfælde foretager toldmyndighederne risikoanalysen af sikkerheds- og sikringshensyn for disse varer på grundlag af toldangivelsen eller angivelsen til midlertidig opbevaring.

5.   Hver kontraherende part udpeger de personer, der har pligt til at indgive summariske udpassageangivelser, samt angiver, hvilke myndigheder der har kompetence til at modtage dem.

6.   Den summariske indpassageangivelse skal indgives af transportøren.

Uden at dette berører transportørens forpligtelser, kan den summariske indpassageangivelse i stedet indgives af en af følgende personer:

| a) | importøren eller modtageren eller en anden person, i hvis navn eller på hvis vegne transportøren handler |
| --- | --- |

a)

importøren eller modtageren eller en anden person, i hvis navn eller på hvis vegne transportøren handler

| b) | enhver person, som er i stand til at frembyde de pågældende varer eller få dem frembudt på toldstedet for den første indpassage. |
| --- | --- |

b)

enhver person, som er i stand til at frembyde de pågældende varer eller få dem frembudt på toldstedet for den første indpassage.

I særlige tilfælde, hvor alle de oplysninger i den summariske indpassageangivelse, der er nødvendige for risikoanalysen af sikkerheds- og sikringshensyn, ikke kan indhentes hos de personer, der er omhandlet i første afsnit, kan andre personer, der er i besiddelse af disse oplysninger og har de relevante rettigheder til at videregive dem, blive pålagt at videregive disse oplysninger.

Hver person, der indgiver oplysningerne i den summariske indpassageangivelse, er ansvarlig for de oplysninger, vedkommende har indgivet.

7.   Uanset denne artikels stk. 6 fastsætter hver kontraherende part indtil datoerne for indførelsen af det elektroniske system, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, i bilag I, hvilke personer der skal indgive den summariske indpassageangivelse, og hvilke midler der skal anvendes til indgivelse af den, til udveksling af oplysninger om den og til anmodning om ændring og/eller ugyldiggørelse af den.

8.   De kontraherende parters toldmyndigheder kan fastsætte, i hvilke tilfælde en toldangivelse eller angivelse til midlertidig opbevaring kan anvendes som summarisk ind- eller udpassageangivelse, forudsat at:

| a) | toldangivelsen eller angivelsen til midlertidig opbevaring indeholder alle de oplysninger, der er nødvendige for en summarisk ind- eller udpassageangivelse, og |
| --- | --- |

a)

toldangivelsen eller angivelsen til midlertidig opbevaring indeholder alle de oplysninger, der er nødvendige for en summarisk ind- eller udpassageangivelse, og

| b) | den alternative angivelse indgives til det kompetente toldsted inden udløbet af fristen for indgivelse af den summariske ind- eller udpassageangivelse. |
| --- | --- |

b)

den alternative angivelse indgives til det kompetente toldsted inden udløbet af fristen for indgivelse af den summariske ind- eller udpassageangivelse.

9.   I bilag I fastsættes:

| — | det elektroniske system til summariske indpassageangivelser |
| --- | --- |

—

det elektroniske system til summariske indpassageangivelser

| — | de summariske ind- og udpassageangivelsers form og indhold |
| --- | --- |

—

de summariske ind- og udpassageangivelsers form og indhold

| — | undtagelser fra pligten til at indgive summarisk ind- eller udpassageangivelse |
| --- | --- |

—

undtagelser fra pligten til at indgive summarisk ind- eller udpassageangivelse

| — | stedet, hvor summarisk ind- eller udpassageangivelse skal indgives |
| --- | --- |

—

stedet, hvor summarisk ind- eller udpassageangivelse skal indgives

| — | fristerne for indgivelse af summarisk ind- eller udpassageangivelse |
| --- | --- |

—

fristerne for indgivelse af summarisk ind- eller udpassageangivelse

| — | de tekniske ordninger for de elektroniske systemer, der anvendes til at indgive summariske indpassageangivelser |
| --- | --- |

—

de tekniske ordninger for de elektroniske systemer, der anvendes til at indgive summariske indpassageangivelser

| — | finansieringsordningen vedrørende ansvarsområder, forpligtelser og forventninger i forbindelse med gennemførelsen og driften af importkontrolsystemet ICS2 |
| --- | --- |

—

finansieringsordningen vedrørende ansvarsområder, forpligtelser og forventninger i forbindelse med gennemførelsen og driften af importkontrolsystemet ICS2

| — | andre bestemmelser, der er nødvendige for anvendelsen af denne artikel. |
| --- | --- |

—

andre bestemmelser, der er nødvendige for anvendelsen af denne artikel.

Artikel 9d

Autoriseret økonomisk operatør

1.   En kontraherende part kan med forbehold af de kriterier, der fastlægges i bilag II, af sikkerhedshensyn indrømme status som autoriseret økonomisk operatør til enhver økonomisk operatør, der er etableret på den kontraherende parts toldområde.

Den autoriserede økonomiske operatør indrømmes lettelse af toldsikkerhedskontroller.

Med forbehold af de i stk. 2 nævnte regler og betingelser anerkendes den status som autoriseret økonomisk operatør, der indrømmes af en kontraherende part, også af den anden kontraherende part, uden at dette berører toldkontrollen, navnlig med henblik på gennemførelsen af aftaler med tredjelande, der omfatter mekanismer for gensidig anerkendelse af autoriserede økonomiske operatører.

2.   I bilag II fastsættes:

| — | reglerne for indrømmelse af status som autoriseret økonomisk operatør, navnlig kriterierne for indrømmelse af denne status og betingelserne for gennemførelsen af disse kriterier |
| --- | --- |

—

reglerne for indrømmelse af status som autoriseret økonomisk operatør, navnlig kriterierne for indrømmelse af denne status og betingelserne for gennemførelsen af disse kriterier

| — | arten af de lettelser, der indrømmes |
| --- | --- |

—

arten af de lettelser, der indrømmes

| — | reglerne for suspension, annullering og tilbagekaldelse af status som autoriseret økonomisk operatør |
| --- | --- |

—

reglerne for suspension, annullering og tilbagekaldelse af status som autoriseret økonomisk operatør

| — | bestemmelserne om udveksling af oplysninger mellem de kontraherende parter vedrørende deres autoriserede økonomiske operatører |
| --- | --- |

—

bestemmelserne om udveksling af oplysninger mellem de kontraherende parter vedrørende deres autoriserede økonomiske operatører

| — | andre bestemmelser, der er nødvendige for gennemførelsen af denne artikel. |
| --- | --- |

—

andre bestemmelser, der er nødvendige for gennemførelsen af denne artikel.

Artikel 9e

Sikkerheds- og sikringsrelateret toldkontrol og sikkerheds- og sikringsrelateret risikoforvaltning

1.   Anden sikkerheds- og sikringsrelateret toldkontrol end stikprøvekontrol baseres hovedsagelig på risikoanalyse ved hjælp af edb med henblik på at identificere og evaluere risiciene og udvikle de nødvendige modforanstaltninger på grundlag af kriterier, der er udviklet af de kontraherende parter.

2.   Sikkerheds- og sikringsrelateret toldkontrol foretages inden for en fælles ramme for risikoforvaltning på grundlag af udveksling af risikorelaterede oplysninger og risikoanalyseresultater mellem de kontraherende parters toldmyndigheder. Toldmyndigheden i Norge skal via sin deltagelse i Toldkodeksudvalget, der er omhandlet i artikel 9h, stk. 4, i kapitel IIa, bidrage til fastlæggelse af fælles risikokriterier og -standarder, kontrolforanstaltninger og prioriterede kontrolområder i forhold til oplysningerne i de summariske ind- og udpassageangivelser. Kontrol baseret på sådanne oplysninger og kriterier udføres med forbehold for anden toldkontrol.

3.   De kontraherende parter anvender et fælles risikoforvaltningssystem til udveksling af risikorelaterede oplysninger, oplysninger om gennemførelsen af fælles risikokriterier og -standarder, af fælles prioriterede kontrolområder og af krisehåndtering samt om risikoanalyseresultater og kontrolresultater.

4.   De kontraherende parter anerkender, at deres risikoforvaltningssystemer på sikkerheds- og sikringsområdet er ækvivalente.

5.   Det Blandede EØS-Udvalg vedtager de for gennemførelsen af denne artikel nødvendige bestemmelser.

Artikel 9f

Opfølgning af gennemførelsen af toldsikkerhedsforanstaltningerne

1.   Det Blandede EØS-Udvalg fastlægger, hvordan de kontraherende parter skal følge op på gennemførelsen af dette kapitel og sikre, at dets bestemmelser og bilagene til denne protokol overholdes.

2.   Opfølgningen i stk. 1 kan navnlig sikres ved:

| — | en periodisk vurdering af gennemførelsen af dette kapitel, navnlig toldsikkerhedsforanstaltningernes ækvivalens |
| --- | --- |

—

en periodisk vurdering af gennemførelsen af dette kapitel, navnlig toldsikkerhedsforanstaltningernes ækvivalens

| — | en undersøgelse, der sigter mod at forbedre aftalens anvendelse eller ændre dens bestemmelser, så dens målsætninger bedre kan opfyldes |
| --- | --- |

—

en undersøgelse, der sigter mod at forbedre aftalens anvendelse eller ændre dens bestemmelser, så dens målsætninger bedre kan opfyldes

| — | afholdelse af tematiske møder mellem begge kontraherende parters eksperter og revision af de administrative procedurer, herunder med besøg på stedet. |
| --- | --- |

—

afholdelse af tematiske møder mellem begge kontraherende parters eksperter og revision af de administrative procedurer, herunder med besøg på stedet.

3.   Det Blandede EØS-Udvalg sikrer, at de bestemmelser, der fastlægges i henhold til denne artikel, respekterer de berørte økonomiske operatørers rettigheder.

Artikel 9g

Beskyttelse af tavshedspligt og personoplysninger

De oplysninger, som de kontraherende parter udveksler inden for rammerne af de i dette kapitel fastlagte bestemmelser, er omfattet af den lovgivning, der gælder for beskyttelse af tavshedspligt og personoplysninger på den modtagende kontraherende parts område.

Disse oplysninger kan navnlig ikke videregives til andre personer end den modtagende kontraherende parts kompetente myndigheder og ikke anvendes af disse myndigheder til andre end de i denne aftale fastlagte formål.«

2.

»BILAG I

SUMMARISKE IND- OG UDPASSAGEANGIVELSER

AFSNIT I

Summarisk indpassageangivelse

Artikel 1

Elektronisk system til summariske indpassageangivelser

1.   Det elektroniske importkontrolsystem ICS2 (Import Control System 2) anvendes til:

| a) | indgivelse, behandling og lagring af oplysningerne til de summariske indpassageangivelser og af andre informationer om disse angivelser, om risikoanalyse af toldsikkerheds- og sikringshensyn, herunder støtte til luftfartssikkerhed, og om de foranstaltninger, der skal træffes på grundlag af resultaterne af denne analyse |
| --- | --- |

a)

indgivelse, behandling og lagring af oplysningerne til de summariske indpassageangivelser og af andre informationer om disse angivelser, om risikoanalyse af toldsikkerheds- og sikringshensyn, herunder støtte til luftfartssikkerhed, og om de foranstaltninger, der skal træffes på grundlag af resultaterne af denne analyse

| b) | udveksling af informationer om oplysningerne til den summariske indpassageangivelse og resultaterne af risikoanalyser af summariske indpassageangivelser, om andre oplysninger, der er nødvendige for at foretage disse risikoanalyser, og om foranstaltninger, der træffes på grundlag af risikoanalyser, herunder anbefalinger af kontrolsteder og resultaterne af denne kontrol |
| --- | --- |

b)

udveksling af informationer om oplysningerne til den summariske indpassageangivelse og resultaterne af risikoanalyser af summariske indpassageangivelser, om andre oplysninger, der er nødvendige for at foretage disse risikoanalyser, og om foranstaltninger, der træffes på grundlag af risikoanalyser, herunder anbefalinger af kontrolsteder og resultaterne af denne kontrol

| c) | udveksling af informationer med henblik på opfølgning og evaluering af gennemførelsen af de fælles sikkerheds- og sikringsrelaterede risikokriterier og standarder og af kontrolforanstaltninger og prioriterede kontrolområder. |
| --- | --- |

c)

udveksling af informationer med henblik på opfølgning og evaluering af gennemførelsen af de fælles sikkerheds- og sikringsrelaterede risikokriterier og standarder og af kontrolforanstaltninger og prioriterede kontrolområder.

2.   Udviklings- og frigivelsesdatoerne for den trinvise indførelse af det elektroniske system, der er omhandlet i dette bilag, er de datoer, der er fastlagt i EU-toldkodeksprojektet om Importkontrolsystem 2 (ICS2) i bilaget til Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/2151 (1).

De kontraherende parter forventes at være klar på samme tid ved hver frigivelse ved starten af hvert indførelsesinterval. De kontraherende parter kan, hvor det anses for hensigtsmæssigt, give de økonomiske aktører tilladelse til gradvist at tilslutte sig systemet, indtil udløbet af indførelsesintervallet for hver ny frigivelse. De kontraherende parter offentliggør frister og instrukser til økonomiske aktører på deres websted.

3.   Økonomiske operatører anvender en harmoniseret grænseflade for handelsvirksomheder, som er designet af de kontraherende parter efter fælles overenskomst, til indgivelser, anmodninger om ændringer, anmodninger om ugyldiggørelse, behandling og lagring af oplysningerne til summariske indpassageangivelser og udveksling af relaterede oplysninger med toldmyndighederne.

4.   De kontraherende parters toldmyndigheder kan give tilladelse til, at der benyttes handels-, havne- eller transportinformationssystemer til indgivelse af oplysningerne i den summariske indpassageangivelse, forudsat at sådanne systemer indeholder de nødvendige oplysninger, og at disse oplysninger foreligger inden for de i artikel 7 fastsatte frister.

Artikel 2

Form og indhold af den summariske indpassageangivelse

1.   Den summariske indpassageangivelse og meddelelsen om et søgående fartøjs eller et luftfartøjs ankomst skal indeholde de oplysninger, der er fastsat i følgende kolonner i bilag B til Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/2446 (2):

| a) | F10 til F16 |
| --- | --- |

a)

F10 til F16

| b) | F20 til F33 |
| --- | --- |

b)

F20 til F33

| c) | F40 til F45 |
| --- | --- |

c)

F40 til F45

| d) | F50 og F51 |
| --- | --- |

d)

F50 og F51

| e) | G2. |
| --- | --- |

e)

G2.

Oplysningerne i den summariske indpassageangivelse skal være i overensstemmelse med de respektive formater, koder og kardinaliteter, der er fastsat i bilag B til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 (3), og udfyldes i overensstemmelse med noterne i disse bilag.

2.   Oplysningerne i den summariske indpassageangivelse kan forelægges ved indgivelse af mere end ét datasæt af mere end én person.

3.   Det elektroniske system, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, anvendes til indgivelse af en anmodning om ændring eller ugyldiggørelse af en summarisk indpassageangivelse eller af oplysningerne heri.

Hvis mere end én person anmoder om ændring eller ugyldiggørelse af oplysningerne i den summariske indpassageangivelse, kan hver af disse personer kun anmode om ændring eller ugyldiggørelse af de oplysninger, som vedkommende har indgivet.

4.   Den kontraherende parts toldmyndigheder, som har registeret den summariske indpassageangivelse, underretter straks den person, som indgav anmodningen om ændring eller ugyldiggørelse, om deres beslutning om at registrere den eller afvise den.

Når ændringerne til eller ugyldiggørelsen af oplysningerne i den summariske indpassageangivelse indgives af en anden person end transportøren, underretter toldmyndighederne også transportøren, forudsat at transportøren har anmodet om at blive underrettet og har adgang til det elektroniske system, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1.

5.   I henhold til artikel 9c, stk. 8, i denne protokol kan de kontraherende parter indtil indførelsesdatoen for frigivelse 3 af det system, der er omhandlet i dette bilags artikel 1, stk. 1, foretage den sikkerheds- og sikringsrelaterede risikoanalyse ved hjælp af den forsendelsesangivelse, der er indgivet i det nye edb-baserede forsendelsessystem (NCTS) i overensstemmelse med konventionen om en fælles forsendelsesprocedure (4), herunder udvekslingen af oplysninger om risikoanalysen mellem de involverede kontraherende parter, for varer, der transporteres ad søvejen, indre vandveje, vej eller jernbane. NCTS er det elektroniske system, der muliggør kommunikation mellem de kontraherende parter og mellem de kontraherende parter og økonomiske aktører med henblik på indgivelse af toldangivelse om forsendelse, herunder alle oplysninger, som er nødvendige for ind- udpassageangivelser, og meddelelser vedrørende disse varer.

Inden indførelsesdatoen for frigivelse 3 af det system, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, i dette bilag, vurderer de kontraherende parter, hvorvidt toldmyndighederne efter denne dato kan fortsætte med at foretage risikoanalysen på grundlag af forsendelsesangivelsen, der indeholder oplysningerne til en summarisk indpassageangivelse, der er indgivet i NCTS (5), og ændrer om nødvendigt aftalen.

Artikel 3

Fritagelse fra forpligtelsen til at indgive en summarisk indpassageangivelse

1.   Der kræves ikke en summarisk indpassageangivelse for følgende varer:

| a) | elektrisk energi |
| --- | --- |

a)

elektrisk energi

| b) | varer, der føres ind gennem rørledning |
| --- | --- |

b)

varer, der føres ind gennem rørledning

| c) | brevforsendelser |
| --- | --- |

c)

brevforsendelser

| d) | varer i postforsendelser i følgende tilfælde:






  1) | når postforsendelserne transporteres med fly og har en kontraherende part som endeligt bestemmelsessted, indtil indførelsesdatoen for frigivelse 1 af det elektroniske system, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1 |
| --- | --- | --- |

d)

varer i postforsendelser i følgende tilfælde:

1)

når postforsendelserne transporteres med fly og har en kontraherende part som endeligt bestemmelsessted, indtil indførelsesdatoen for frigivelse 1 af det elektroniske system, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1

| 2) | når postforsendelserne transporteres med fly og har et tredjeland eller et tredjelandsområde som endeligt bestemmelsessted, indtil indførelsesdatoen for frigivelse 2 af det elektroniske system, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1 |
| --- | --- |

2)

når postforsendelserne transporteres med fly og har et tredjeland eller et tredjelandsområde som endeligt bestemmelsessted, indtil indførelsesdatoen for frigivelse 2 af det elektroniske system, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1

| 3) | når postforsendelserne transporteres ad søvejen, indre vandveje, vej eller jernbane, indtil indførelsesdatoen for frigivelse 3 af det elektroniske system, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1 |
| --- | --- |

3)

når postforsendelserne transporteres ad søvejen, indre vandveje, vej eller jernbane, indtil indførelsesdatoen for frigivelse 3 af det elektroniske system, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1

| e) | varer, for hvilke det er tilladt at indgive en mundtlig toldangivelse eller uden videre at passere grænsen i overensstemmelse med de af de kontraherende parter fastlagte bestemmelser, forudsat at de ikke transporteres på grundlag af en transportkontrakt |
| --- | --- |

e)

varer, for hvilke det er tilladt at indgive en mundtlig toldangivelse eller uden videre at passere grænsen i overensstemmelse med de af de kontraherende parter fastlagte bestemmelser, forudsat at de ikke transporteres på grundlag af en transportkontrakt

| f) | varer, der er indeholdt i rejsendes personlige bagage |
| --- | --- |

f)

varer, der er indeholdt i rejsendes personlige bagage

| g) | varer omfattet af ATA- og CPD-carneter, forudsat at de ikke transporteres på grundlag af en transportkontrakt |
| --- | --- |

g)

varer omfattet af ATA- og CPD-carneter, forudsat at de ikke transporteres på grundlag af en transportkontrakt

| h) | varer, der er fritaget i henhold til Wienerkonventionen af 18. april 1961 om diplomatiske forbindelser, Wienerkonventionen af 24. april 1963 om konsulære forbindelser eller andre konsulære konventioner eller New York-konventionen af 16. december 1969 om særlige missioner |
| --- | --- |

h)

varer, der er fritaget i henhold til Wienerkonventionen af 18. april 1961 om diplomatiske forbindelser, Wienerkonventionen af 24. april 1963 om konsulære forbindelser eller andre konsulære konventioner eller New York-konventionen af 16. december 1969 om særlige missioner

| i) | våben og militært udstyr, der føres ind i en af de kontraherende parters toldområde af myndighederne med ansvar for områdets militære forsvar ved militærtransport eller transport gennemført udelukkende til brug for de militære myndigheder |
| --- | --- |

i)

våben og militært udstyr, der føres ind i en af de kontraherende parters toldområde af myndighederne med ansvar for områdets militære forsvar ved militærtransport eller transport gennemført udelukkende til brug for de militære myndigheder

| j) | følgende varer, der føres ind i en af de kontraherende parters toldområde direkte fra offshoreanlæg, som drives af en person, der er etableret i en af de kontraherende parters toldområde:






  1) | varer, der har udgjort en del af disse offshoreanlæg i nybygnings-, reparations-, vedligeholdelses- eller ombygningsøjemed |
| --- | --- | --- |

j)

følgende varer, der føres ind i en af de kontraherende parters toldområde direkte fra offshoreanlæg, som drives af en person, der er etableret i en af de kontraherende parters toldområde:

1)

varer, der har udgjort en del af disse offshoreanlæg i nybygnings-, reparations-, vedligeholdelses- eller ombygningsøjemed

| 2) | varer, der har været anvendt til udstyring af nævnte offshoreanlæg |
| --- | --- |

2)

varer, der har været anvendt til udstyring af nævnte offshoreanlæg

| 3) | forsyninger, der skal anvendes eller forbruges på nævnte offshoreanlæg |
| --- | --- |

3)

forsyninger, der skal anvendes eller forbruges på nævnte offshoreanlæg

| 4) | ufarlige affaldsprodukter fra nævnte offshoreanlæg |
| --- | --- |

4)

ufarlige affaldsprodukter fra nævnte offshoreanlæg

| k) | varer, der er indeholdt i forsendelser, hvor værdien af indholdet ikke overstiger 22 EUR, og på betingelse af, at toldmyndighederne med den økonomiske operatørs samtykke accepterer at foretage en risikoanalyse ved brug af de oplysninger, der er indeholdt i eller kan frembringes ved brug af det system, som den økonomiske operatør anvender, i følgende tilfælde:






  1) | når varerne er i ekspresforsendelser, der transporteres ad luftvejen, indtil indførelsesdatoen for frigivelse 1 af det elektroniske system, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1 |
| --- | --- | --- |

k)

varer, der er indeholdt i forsendelser, hvor værdien af indholdet ikke overstiger 22 EUR, og på betingelse af, at toldmyndighederne med den økonomiske operatørs samtykke accepterer at foretage en risikoanalyse ved brug af de oplysninger, der er indeholdt i eller kan frembringes ved brug af det system, som den økonomiske operatør anvender, i følgende tilfælde:

1)

når varerne er i ekspresforsendelser, der transporteres ad luftvejen, indtil indførelsesdatoen for frigivelse 1 af det elektroniske system, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1

| 2) | når varerne transporteres ad luftvejen i andre forsendelser end postforsendelser og ekspresforsendelser, indtil indførelsesdatoen for frigivelse 2 af det elektroniske system, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1 |
| --- | --- |

2)

når varerne transporteres ad luftvejen i andre forsendelser end postforsendelser og ekspresforsendelser, indtil indførelsesdatoen for frigivelse 2 af det elektroniske system, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1

| 3) | når varerne transporteres ad søvejen, indre vandveje, vej eller jernbane, indtil indførelsesdatoen for frigivelse 3 af det elektroniske system, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1 |
| --- | --- |

3)

når varerne transporteres ad søvejen, indre vandveje, vej eller jernbane, indtil indførelsesdatoen for frigivelse 3 af det elektroniske system, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1

| l) | varer, der forsendes på grundlag af NATO-formular 302 i henhold til overenskomsten mellem parterne i den nordatlantiske traktat vedrørende status for deres styrker, undertegnet i London den 19. juni 1951, eller på grundlag af EU-formular 302 i henhold til artikel 1, nr. 51), i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/2446 |
| --- | --- |

l)

varer, der forsendes på grundlag af NATO-formular 302 i henhold til overenskomsten mellem parterne i den nordatlantiske traktat vedrørende status for deres styrker, undertegnet i London den 19. juni 1951, eller på grundlag af EU-formular 302 i henhold til artikel 1, nr. 51), i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/2446

| m) | varer, der føres ind i en af de kontraherende parter fra Ceuta og Melilla, Helgoland, Republikken San Marino, Vatikanstaten, kommunen Livigno og toldområderne Samnaun og Sampuoir i Schweiz |
| --- | --- |

m)

varer, der føres ind i en af de kontraherende parter fra Ceuta og Melilla, Helgoland, Republikken San Marino, Vatikanstaten, kommunen Livigno og toldområderne Samnaun og Sampuoir i Schweiz

| n) | følgende varer om bord på skibe og luftfartøjer:






  1) | varer, der er leveret til montering som dele af eller tilbehør til disse skibe og luftfartøjer |
| --- | --- | --- |

n)

følgende varer om bord på skibe og luftfartøjer:

1)

varer, der er leveret til montering som dele af eller tilbehør til disse skibe og luftfartøjer

| 2) | varer til drift af disse skibes eller luftfartøjers motorer, maskiner og andet udstyr |
| --- | --- |

2)

varer til drift af disse skibes eller luftfartøjers motorer, maskiner og andet udstyr

| 3) | fødevarer og andre varer, der skal forbruges eller sælges om bord |
| --- | --- |

3)

fødevarer og andre varer, der skal forbruges eller sælges om bord

| o) | produkter fra havfiskeri og andre produkter fra havet, som er optaget af deres fiskerfartøjer uden for de kontraherende parters toldområder |
| --- | --- |

o)

produkter fra havfiskeri og andre produkter fra havet, som er optaget af deres fiskerfartøjer uden for de kontraherende parters toldområder

| p) | skibe, og varer, der transporteres hermed, som sejler ind i en af de kontraherende parters søterritorium udelukkende med det formål at tage forsyninger om bord uden at benytte havnefaciliteterne |
| --- | --- |

p)

skibe, og varer, der transporteres hermed, som sejler ind i en af de kontraherende parters søterritorium udelukkende med det formål at tage forsyninger om bord uden at benytte havnefaciliteterne

| q) | løsøre og bohave som defineret i de respektive kontraherende parters lovgivning, forudsat at det ikke transporteres på grundlag af en transportkontrakt. |
| --- | --- |

q)

løsøre og bohave som defineret i de respektive kontraherende parters lovgivning, forudsat at det ikke transporteres på grundlag af en transportkontrakt.

2.   Med forbehold af den i artikel 9b, stk. 3, i denne protokol fastlagte procedure kræves der ikke en summarisk indpassageangivelse i tilfælde, der er omfattet af en international sikkerhedsaftale mellem en kontraherende part og et tredjeland.

3.   Der kræves ikke en summarisk indpassageangivelse, når varerne midlertidigt forlader de kontraherende parters toldområder under transport ad sø- eller luftvejen mellem to steder i disse toldområder og uden stop i et tredjeland.

Artikel 4

Sted for indgivelse af en summarisk indpassageangivelse

1.   Den summariske indpassageangivelse indgives til det toldsted, som er kompetent for toldtilsynet på det sted i de kontraherende parters toldområde, hvortil transportmidlet, som benyttes til at transportere varerne, ankommer eller, hvor det er relevant, er bestemt til at ankomme, fra et tredjeland eller et tredjelandsområde (i det følgende benævnt »toldsted for den første indpassage«).

2.   Når den summariske indpassageangivelse indgives med mere end ét datasæt eller med minimumsdatasættet, skal den person, der indgiver det delvise datasæt eller minimumsdatasættet, indgive datasættet til det toldsted, som vedkommende vurderer må være toldstedet for den første indpassage. Hvis den pågældende person ikke kender det sted i de kontraherende parters toldområder, hvortil det transportmiddel, som benyttes til at transportere varerne, forventes at ankomme først, kan toldstedet for den første indpassage bestemmes på grundlag af det sted, som varerne sendes til.

3.   De kontraherende parters toldmyndigheder kan tillade, at den summariske indpassageangivelse indgives til et andet toldsted, forudsat at sidstnævnte toldsted straks videregiver de nødvendige oplysninger til toldstedet for den første indpassage eller gør dem tilgængelige elektronisk.

Artikel 5

Registrering af en summarisk indpassageangivelse

1.   Toldmyndighederne registrerer hver indgivelse af oplysninger i den summariske indpassageangivelse ved modtagelsen heraf og giver straks klarereren eller dennes repræsentant meddelelse om dens registrering og meddeler pågældende person et masterreferencenummer for den summariske indpassageangivelse og datoen for registreringen.

2.   Fra indførelsesdatoen for frigivelse 2 af det elektroniske system, der er omhandlet i artikel l, stk. 1, underretter toldmyndighederne, når den summariske indpassageangivelse er indgivet af en anden person end transportøren, straks transportøren om registreringen, forudsat at transportøren har anmodet om at blive underrettet og har adgang til det elektroniske system.

Artikel 6

Indgivelse af en summarisk indpassageangivelse

Hvis ingen af fritagelserne fra forpligtelsen til at indgive en summarisk indpassageangivelse, jf. artikel 9c i denne protokol og artikel 3 i dette bilag, finder anvendelse, indgives oplysningerne i den summariske indpassageangivelse som følger:

| a) | for varer, der transporteres ad luftvejen,






  1) | eksprestransportørerne indgiver, for alle forsendelser, minimumsdatasættet fra indførelsesdatoen for frigivelse 1 af det elektroniske system, der er omhandlet i dette bilags artikel 1, stk. 1 |
| --- | --- | --- |

a)

for varer, der transporteres ad luftvejen,

1)

eksprestransportørerne indgiver, for alle forsendelser, minimumsdatasættet fra indførelsesdatoen for frigivelse 1 af det elektroniske system, der er omhandlet i dette bilags artikel 1, stk. 1

| 2) | postvirksomhederne indgiver, for alle forsendelser med en kontraherende part som endeligt bestemmelsessted, minimumsdatasættet fra indførelsesdatoen for frigivelse 1 af det elektroniske system, der er omhandlet i dette bilags artikel 1, stk. 1 |
| --- | --- |

2)

postvirksomhederne indgiver, for alle forsendelser med en kontraherende part som endeligt bestemmelsessted, minimumsdatasættet fra indførelsesdatoen for frigivelse 1 af det elektroniske system, der er omhandlet i dette bilags artikel 1, stk. 1

| 3) | ved indgivelsen af mere end ét datasæt via det elektroniske system, der er omhandlet i dette bilags artikel 1, stk. 1, fra indførelsesdatoen for frigivelse 2 af systemet |
| --- | --- |

3)

ved indgivelsen af mere end ét datasæt via det elektroniske system, der er omhandlet i dette bilags artikel 1, stk. 1, fra indførelsesdatoen for frigivelse 2 af systemet

| b) | for varer, der transporteres ad søvejen, indre vandveje, vej og jernbane, ved indgivelsen af mere end ét datasæt via det elektroniske system, der er omhandlet i dette bilags artikel 1, stk. 1, fra indførelsesdatoen for frigivelse 3 af systemet. |
| --- | --- |

b)

for varer, der transporteres ad søvejen, indre vandveje, vej og jernbane, ved indgivelsen af mere end ét datasæt via det elektroniske system, der er omhandlet i dette bilags artikel 1, stk. 1, fra indførelsesdatoen for frigivelse 3 af systemet.

Artikel 7

Frister for indgivelse af en summarisk indpassageangivelse

1.   Når varer føres ind i de kontraherende parters toldområder ad søvejen, skal den summariske indpassageangivelse indgives inden for følgende frister:

| a) | for containergods, der ikke er omfattet af litra c) eller litra d): senest 24 timer før varerne lastes på det skib, hvorpå de skal føres ind i de kontraherende parters toldområder |
| --- | --- |

a)

for containergods, der ikke er omfattet af litra c) eller litra d): senest 24 timer før varerne lastes på det skib, hvorpå de skal føres ind i de kontraherende parters toldområder

| b) | for bulk eller break bulk last, der ikke er omfattet af litra c) eller d): senest fire timer før skibets ankomst til den første havn i de kontraherende parters toldområder |
| --- | --- |

b)

for bulk eller break bulk last, der ikke er omfattet af litra c) eller d): senest fire timer før skibets ankomst til den første havn i de kontraherende parters toldområder

| c) | senest to timer før skibets ankomst til den første havn i de kontraherende parters toldområder i tilfælde af varer, der kommer fra:






  1) | Grønland |
| --- | --- | --- |

c)

senest to timer før skibets ankomst til den første havn i de kontraherende parters toldområder i tilfælde af varer, der kommer fra:

1)

Grønland

| 2) | Færøerne |
| --- | --- |

2)

Færøerne

| 3) | Island |
| --- | --- |

3)

Island

| 4) | havne i Østersøen, Nordsøen, Sortehavet og Middelhavet |
| --- | --- |

4)

havne i Østersøen, Nordsøen, Sortehavet og Middelhavet

| 5) | alle havne i Marokko |
| --- | --- |

5)

alle havne i Marokko

| 6) | alle havne i Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland, bortset fra havne beliggende i Nordirland, samt Kanaløerne og Isle of Man |
| --- | --- |

6)

alle havne i Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland, bortset fra havne beliggende i Nordirland, samt Kanaløerne og Isle of Man

| d) | for varebevægelser, der ikke er omfattet af litra c), mellem et område uden for de kontraherende parters toldområder og de franske oversøiske departementer, Azorerne, Madeira eller De Kanariske Øer, hvis rejsen varer under 24 timer: senest to timer før ankomst til den første indgangshavn i de kontraherende parters toldområder. |
| --- | --- |

d)

for varebevægelser, der ikke er omfattet af litra c), mellem et område uden for de kontraherende parters toldområder og de franske oversøiske departementer, Azorerne, Madeira eller De Kanariske Øer, hvis rejsen varer under 24 timer: senest to timer før ankomst til den første indgangshavn i de kontraherende parters toldområder.

2.   Når varer føres ind i de kontraherende parters toldområder ad luftvejen, skal de fuldstændige oplysninger i den summariske indpassageangivelse indgives hurtigst muligt og under alle omstændigheder inden for følgende frister:

| a) | for flyvninger af under fire timers varighed: senest på tidspunktet for flyets faktiske afgang |
| --- | --- |

a)

for flyvninger af under fire timers varighed: senest på tidspunktet for flyets faktiske afgang

| b) | for andre flyvninger: senest fire timer før flyets ankomst til den første lufthavn i de kontraherende parters toldområder. |
| --- | --- |

b)

for andre flyvninger: senest fire timer før flyets ankomst til den første lufthavn i de kontraherende parters toldområder.

3.   Fra indførelsesdatoen for frigivelse 1 af det elektroniske system, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, skal postvirksomheder og eksprestransportører mindst indgive minimumsdatasættet til den summariske indpassageangivelse hurtigst muligt, og senest før varerne lastes på det fly, hvorpå de føres ind i de kontraherende parters toldområder.

4.   Fra indførelsesdatoen for frigivelse 2 af det elektroniske system, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, skal andre økonomiske operatører end postvirksomheder og eksprestransportører mindst indgive minimumsdatasættet til den summariske indpassageangivelse hurtigst muligt, og senest før varerne lastes på det fly, hvorpå de føres ind i de kontraherende parters toldområder.

5.   Fra indførelsesdatoen for frigivelse 2 af det elektroniske system, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, skal de øvrige oplysninger i tilfælde, hvor kun minimumsdatasættet til den summariske indpassageangivelse er indgivet inden for de i nærværende artikels stk. 3 og 4, omhandlede frister, indgives inden for de frister, der er fastsat i nærværende artikels stk. 2.

6.   Indtil indførelsesdatoen for frigivelse 2 af det elektroniske system, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, anses det minimumsdatasæt til den summariske indpassageangivelse, der indgives i henhold til nærværende artikels stk. 3, for at være den fuldstændige summariske indpassageangivelse for varer i postforsendelser, der har en kontraherende part som endeligt bestemmelsessted, og for varer i ekspresforsendelser med en egenværdi, der ikke overstiger 22 EUR.

7.   Når varer føres ind i de kontraherende parters toldområder med jernbane, skal den summariske indpassageangivelse indgives inden for følgende frister:

| a) | når togrejsen fra den sidste oprangeringsstation, der er beliggende i et tredjeland, til toldstedet for den første indpassage varer mindre end to timer: senest en time før varernes ankomst til det sted, som det pågældende toldsted er ansvarligt for |
| --- | --- |

a)

når togrejsen fra den sidste oprangeringsstation, der er beliggende i et tredjeland, til toldstedet for den første indpassage varer mindre end to timer: senest en time før varernes ankomst til det sted, som det pågældende toldsted er ansvarligt for

| b) | i alle andre tilfælde: senest to timer før varernes ankomst til det sted, som toldstedet for den første indpassage er ansvarligt for. |
| --- | --- |

b)

i alle andre tilfælde: senest to timer før varernes ankomst til det sted, som toldstedet for den første indpassage er ansvarligt for.

8.   Når varer føres ind i de kontraherende parters toldområder ad landevej, skal den summariske indpassageangivelse indgives senest en time før varernes ankomst til det sted, som toldstedet for den første indpassage er ansvarligt for.

9.   Når varer føres ind i de kontraherende parters toldområder ad indre vandeveje, skal den summariske indpassageangivelse indgives senest to timer før varernes ankomst til det sted, som toldstedet for den første indpassage er ansvarligt for.

10.   Når varer føres ind i de kontraherende parters toldområder på et transportmiddel, som selv bliver transporteret på et aktivt transportmiddel, er fristen for indgivelse af den summariske indpassageangivelse den frist, som gælder for det aktive transportmiddel.

11.   Fristerne i stk. 1-10 finder ikke anvendelse i tilfælde af force majeure.

12.   Fristerne i denne artikels stk. 1-10 finder ikke anvendelse, hvis andet er fastsat i internationale aftaler om sikkerhed mellem en kontraherende part og tredjelande, forudsat at proceduren i denne protokols artikel 9b, stk. 3, er blevet fulgt.

Artikel 8

Sikkerheds- og sikringsrelateret risikoanalyse og sikkerheds- og sikringsrelaterede toldkontroller vedrørende summariske indpassageangivelser

1.   Risikoanalyser foretages, inden varerne ankommer til toldstedet for den første indpassage, forudsat at den summariske indpassageangivelse er blevet indgivet inden for de frister, der er fastsat i artikel 7, medmindre der er konstateret en risiko, eller det er nødvendigt at foretage en ekstra risikoanalyse.

Uden at det berører dette stykkes første afsnit, udføres den første risikoanalyse af varer, der skal føres ind i de kontraherende parters toldområder ad luftvejen, hurtigst muligt efter modtagelsen af det minimumsdatasæt til den summariske indpassageangivelse, der er omhandlet i artikel 7, stk. 3 og 4.

2.   Toldstedet for den første indpassage færdiggør risikoanalysen, der foretages af sikkerheds- og sikringshensyn, efter følgende udveksling af oplysninger gennem det elektroniske system, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1:

| a) | straks efter registreringen stiller toldstedet for den første indpassage oplysningerne til den summariske indpassageangivelse til rådighed for de kontraherende parters toldmyndigheder, der er angivet i disse oplysninger, og for de kontraherende parters toldmyndigheder, der har registreret oplysninger om sikkerheds- og sikringsrisici i det elektroniske system, som matcher oplysningerne til den pågældende summariske indpassageangivelse |
| --- | --- |

a)

straks efter registreringen stiller toldstedet for den første indpassage oplysningerne til den summariske indpassageangivelse til rådighed for de kontraherende parters toldmyndigheder, der er angivet i disse oplysninger, og for de kontraherende parters toldmyndigheder, der har registreret oplysninger om sikkerheds- og sikringsrisici i det elektroniske system, som matcher oplysningerne til den pågældende summariske indpassageangivelse

| b) | inden for de frister, der er fastsat i artikel 7, foretager de kontraherende parters toldmyndigheder, der er omhandlet i dette stykkes litra a), en risikoanalyse af sikkerheds- og sikringshensyn og stiller, hvis de konstaterer en risiko, resultaterne til rådighed for toldstedet for den første indpassage |
| --- | --- |

b)

inden for de frister, der er fastsat i artikel 7, foretager de kontraherende parters toldmyndigheder, der er omhandlet i dette stykkes litra a), en risikoanalyse af sikkerheds- og sikringshensyn og stiller, hvis de konstaterer en risiko, resultaterne til rådighed for toldstedet for den første indpassage

| c) | toldstedet for den første indpassage færdiggør risikoanalysen under hensyntagen til de oplysninger om risikoanalyseresultater, der er fremlagt af de kontraherende parters toldmyndigheder, der er omhandlet i litra a) |
| --- | --- |

c)

toldstedet for den første indpassage færdiggør risikoanalysen under hensyntagen til de oplysninger om risikoanalyseresultater, der er fremlagt af de kontraherende parters toldmyndigheder, der er omhandlet i litra a)

| d) | toldstedet for den første indpassage stiller resultaterne af den færdiggjorte risikoanalyse til rådighed for de kontraherende parters toldmyndigheder, der bidrog til risikoanalysen, og for dem, der potentielt er berørt af varebevægelsen |
| --- | --- |

d)

toldstedet for den første indpassage stiller resultaterne af den færdiggjorte risikoanalyse til rådighed for de kontraherende parters toldmyndigheder, der bidrog til risikoanalysen, og for dem, der potentielt er berørt af varebevægelsen

| e) | toldstedet for den første indpassage giver følgende personer meddelelse om, at risikoanalysen er færdiggjort, forudsat at de har anmodet om at få meddelelse herom og har adgang til det elektroniske system, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1:






  — | klarereren eller dennes repræsentant |
| --- | --- | --- |

e)

toldstedet for den første indpassage giver følgende personer meddelelse om, at risikoanalysen er færdiggjort, forudsat at de har anmodet om at få meddelelse herom og har adgang til det elektroniske system, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1:

—

klarereren eller dennes repræsentant

| — | transportøren, hvis denne er en anden end klarereren og dennes repræsentant. |
| --- | --- |

—

transportøren, hvis denne er en anden end klarereren og dennes repræsentant.

3.   Hvis toldstedet for den første indpassage kræver yderligere detaljer om oplysningerne til den summariske indpassageangivelse for at kunne færdiggøre risikoanalysen, færdiggøres denne analyse, efter at disse detaljer er givet.

Til det formål anmoder toldstedet for den første indpassage om disse detaljer hos den person, som indgav den summariske indpassageangivelse, eller, hvor det er relevant, hos den person, som indgav oplysningerne til den summariske indpassageangivelse. Hvis denne person er en anden end transportøren, underretter toldstedet for den første indpassage transportøren, forudsat at transportøren har anmodet om at blive underrettet og har adgang til det elektroniske system, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1.

4.   Hvis toldstedet for den første indpassage har rimelig grund til at formode, at varer, der føres ind ad luftvejen, vil kunne udgøre en alvorlig trussel mod luftfartssikkerheden, kræver toldstedet, at sendingen, inden den bliver bragt ombord på et luftfartøj, der flyver til de kontraherende parters toldområder, screenes som fragt og post med høj risiko i henhold til aftalens bilag XIII, del I, punkt VI, artikel 66h og 66hf, om detaljerede foranstaltninger til gennemførelse af de fælles grundlæggende normer for luftfartssikkerhed.

Toldstedet for den første indpassage underretter følgende personer, forudsat at de har adgang til det elektroniske system, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1:

| a) | klarereren eller dennes repræsentant |
| --- | --- |

a)

klarereren eller dennes repræsentant

| b) | transportøren, hvis denne er en anden end klarereren og dennes repræsentant. |
| --- | --- |

b)

transportøren, hvis denne er en anden end klarereren og dennes repræsentant.

Efter denne underretning giver den person, der indgav den summariske indpassageangivelse, eller, hvor det er relevant, den person, der indgav oplysningerne til den summariske indpassageangivelse, toldstedet for den første indpassage resultaterne af den pågældende screening og alle andre relevante oplysninger i tilknytning hertil. Risikoanalysen færdiggøres først, når disse oplysninger er blevet givet.

5.   Hvis toldstedet for den første indpassage har rimelig grund til at antage, at varer, der føres ind ad luftvejen, eller containergods, der føres ind ad søvejen, jf. artikel 7, stk. 1, litra a), vil kunne udgøre en så alvorlig trussel mod sikkerhed og sikring, at der er behov for øjeblikkelig handling, påbyder toldstedet, at varerne ikke bringes ombord på det pågældende transportmiddel.

Toldstedet for den første indpassage underretter følgende personer, forudsat at de har adgang til det elektroniske system, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1:

| a) | klarereren eller dennes repræsentant |
| --- | --- |

a)

klarereren eller dennes repræsentant

| b) | transportøren, hvis denne er en anden end klarereren og dennes repræsentant. |
| --- | --- |

b)

transportøren, hvis denne er en anden end klarereren og dennes repræsentant.

Denne underretning foretages, straks efter at den pågældende risiko er konstateret, og i tilfælde af containergods, der føres ind ad søvejen, jf. artikel 7, stk. 1, litra a), senest 24 timer efter modtagelsen af den summariske indpassageangivelse eller, hvor det er relevant, af oplysningerne til den summariske indpassageangivelse fra transportøren.

Toldstedet for den første indpassage giver også straks de kontraherende parters toldmyndigheder besked om underretningen og stiller de relevante oplysninger til den summariske indpassageangivelse til rådighed for dem.

6.   Når det for en sending konstateres, at den indebærer en så alvorlig trussel, at det kræver øjeblikkelig handling ved transportmidlets ankomst, foretager toldstedet for den første indpassage denne handling ved varernes ankomst.

7.   Efter at have færdiggjort risikoanalysen kan toldstedet for den første indpassage via det elektroniske system, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, anbefale det sted og de foranstaltninger, hvor og hvormed det vil være mest hensigtsmæssigt at foretage en kontrol.

Det toldsted, der er kompetent for det sted, der er blevet anbefalet som det mest hensigtsmæssige sted for kontrol, træffer afgørelse om kontrollen og stiller via det elektroniske system, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, resultaterne af denne afgørelse til rådighed for alle de kontraherende parters toldsteder, der potentielt er berørt af varebevægelsen, senest i forbindelse med frembydelse af varerne på toldstedet for den første indpassage.

8.   Toldstederne stiller resultaterne af deres sikkerheds- og sikringsrelaterede toldkontroller til rådighed for de kontraherende parters øvrige toldmyndigheder gennem det system, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, hvis:

| a) | risiciene af en toldmyndighed vurderes til at være væsentlige og kræve toldkontrol, og det ved denne kontrol konstateres, at hændelsen, som udløste risiciene, har fundet sted, eller |
| --- | --- |

a)

risiciene af en toldmyndighed vurderes til at være væsentlige og kræve toldkontrol, og det ved denne kontrol konstateres, at hændelsen, som udløste risiciene, har fundet sted, eller

| b) | det ikke ved kontrollen kan konstateres, at hændelsen, som udløser risiciene, har fundet sted, men den berørte toldmyndighed vurderer, at truslen indebærer en høj risiko andre steder i de kontraherende parters toldområder, eller |
| --- | --- |

b)

det ikke ved kontrollen kan konstateres, at hændelsen, som udløser risiciene, har fundet sted, men den berørte toldmyndighed vurderer, at truslen indebærer en høj risiko andre steder i de kontraherende parters toldområder, eller

| c) | det er nødvendigt at sikre en ensartet anvendelse af reglerne i aftalen. |
| --- | --- |

c)

det er nødvendigt at sikre en ensartet anvendelse af reglerne i aftalen.

De kontraherende parter udveksler i det system, der er omhandlet i denne protokols artikel 9e, stk. 3, oplysningerne om de risici, der er nævnt i litra a) og b).

9.   Når varer, der i henhold til artikel 3, stk. 1, litra c) til f), h) til m), o) og q), er fritaget fra forpligtelsen til, at der skal indgives en summarisk indpassageangivelse, føres ind i de kontraherende parters toldområder, foretages der en risikoanalyse ved varernes frembydelse.

10.   Varer, der frembydes for toldmyndighederne, kan frigives, så snart risikoanalysen er foretaget, og resultaterne af risikoanalysen og, hvis dette kræves, de trufne foranstaltninger tillader en sådan frigivelse.

11.   Der foretages også risikoanalyse, hvis oplysningerne i den summariske indpassageangivelse ændres i henhold til artikel 2, stk. 3 og 4. I så fald færdiggøres risikoanalysen straks efter modtagelsen af oplysningerne, medmindre der konstateres en risiko, eller det er nødvendigt at foretage en ekstra risikoanalyse, jf. dog den i nærværende artikels stk. 5, tredje afsnit, fastsatte frist for containergods, der føres ind ad søvejen.

Artikel 9

Indgivelse af oplysninger til en summarisk indpassageangivelse fra andre personer

1.   Fra indførelsesdatoen for frigivelse 2 af det elektroniske system, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, såfremt en eller flere andre personer end transportøren i tilfælde af transport ad luftvejen for de samme varer har indgået en eller flere transportkontrakter, der er omfattet af en eller flere luftfragtbreve, finder følgende regler anvendelse:

| a) | den person, der udsteder et luftfragtbrev, skal underrette den person, som indgik en transportkontrakt med den pågældende, om udstedelsen af dette luftfragtbrev |
| --- | --- |

a)

den person, der udsteder et luftfragtbrev, skal underrette den person, som indgik en transportkontrakt med den pågældende, om udstedelsen af dette luftfragtbrev

| b) | i tilfælde af en aftale om samlegods skal den person, der udsteder luftfragtbrevet, underrette den person, som vedkommende indgik denne aftale med, om udstedelsen af dette luftfragtbrev |
| --- | --- |

b)

i tilfælde af en aftale om samlegods skal den person, der udsteder luftfragtbrevet, underrette den person, som vedkommende indgik denne aftale med, om udstedelsen af dette luftfragtbrev

| c) | transportøren og alle de personer, der udsteder et luftfragtbrev, skal i oplysningerne til den summariske indpassageangivelse angive identiteten på alle de personer, som ikke har gjort de oplysninger, der skal indføres i den summariske indpassageangivelse, tilgængelige for dem |
| --- | --- |

c)

transportøren og alle de personer, der udsteder et luftfragtbrev, skal i oplysningerne til den summariske indpassageangivelse angive identiteten på alle de personer, som ikke har gjort de oplysninger, der skal indføres i den summariske indpassageangivelse, tilgængelige for dem

| d) | hvis den person, der udsteder luftfragtbrevet, ikke gør de oplysninger, der skal indføres i den summariske indpassageangivelse, tilgængelige for den pågældendes kontraktpartner, som udsteder et luftfragtbrev til vedkommende eller vedkommendes kontraktpartner, som den pågældende indgik en aftale om samlegods med, skal den person, som ikke gør de krævede oplysninger tilgængelige, indgive disse oplysninger til toldstedet for den første indpassage. |
| --- | --- |

d)

hvis den person, der udsteder luftfragtbrevet, ikke gør de oplysninger, der skal indføres i den summariske indpassageangivelse, tilgængelige for den pågældendes kontraktpartner, som udsteder et luftfragtbrev til vedkommende eller vedkommendes kontraktpartner, som den pågældende indgik en aftale om samlegods med, skal den person, som ikke gør de krævede oplysninger tilgængelige, indgive disse oplysninger til toldstedet for den første indpassage.

2.   Fra indførelsesdatoen for frigivelse 2 af det elektroniske system, der omhandlet i artikel 1, stk. 1, såfremt postvirksomheden ikke stiller de oplysninger, der skal indføres i den summariske indpassageangivelse for postforsendelser, til rådighed for en transportør, som er forpligtet til at indgive resten af oplysningerne i angivelsen via det pågældende system, finder følgende regler anvendelse:

| a) | postvirksomheden på bestemmelsesstedet skal, hvis varerne er afsendt til de kontraherende parter, eller de kontraherende parters postvirksomhed for den første indpassage, hvis varerne forsendes via de kontraherende parter, indgive disse oplysninger til toldstedet for den første indpassage, og |
| --- | --- |

a)

postvirksomheden på bestemmelsesstedet skal, hvis varerne er afsendt til de kontraherende parter, eller de kontraherende parters postvirksomhed for den første indpassage, hvis varerne forsendes via de kontraherende parter, indgive disse oplysninger til toldstedet for den første indpassage, og

| b) | transportøren skal i oplysningerne til den summariske indpassageangivelse angive identiteten på den postvirksomhed, som ikke har gjort de oplysninger, der skal indføres i den summariske indpassageangivelse, tilgængelige for vedkommende. |
| --- | --- |

b)

transportøren skal i oplysningerne til den summariske indpassageangivelse angive identiteten på den postvirksomhed, som ikke har gjort de oplysninger, der skal indføres i den summariske indpassageangivelse, tilgængelige for vedkommende.

3.   Fra indførelsesdatoen for frigivelse 2 af det elektroniske system, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, såfremt eksprestransportøren ikke stiller de oplysninger, der skal indføres i den summariske indpassageangivelse for ekspresforsendelser, der transporteres ad luftvejen, til rådighed for transportøren, finder følgende regler anvendelse:

| a) | eksprestransportøren skal indgive disse oplysninger til toldstedet for den første indpassage, og |
| --- | --- |

a)

eksprestransportøren skal indgive disse oplysninger til toldstedet for den første indpassage, og

| b) | transportøren skal i oplysningerne til den summariske indpassageangivelse angive identiteten på den eksprestransportør, som ikke har gjort de oplysninger, der skal indføres i den summariske indpassageangivelse, tilgængelige for vedkommende. |
| --- | --- |

b)

transportøren skal i oplysningerne til den summariske indpassageangivelse angive identiteten på den eksprestransportør, som ikke har gjort de oplysninger, der skal indføres i den summariske indpassageangivelse, tilgængelige for vedkommende.

4.   Fra indførelsesdatoen for frigivelse 3 af det elektroniske system, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, såfremt en eller flere andre personer end transportøren i tilfælde af transport ad søvejen eller indre vandveje for de samme varer har indgået en eller flere tillægstransportkontrakter, som er omfattet af en eller flere konnossementer, finder følgende regler anvendelse:

| a) | den person, som udsteder konnossementet, skal underrette den person, som indgik en transportkontrakt med den pågældende, om udstedelsen af dette konnossement |
| --- | --- |

a)

den person, som udsteder konnossementet, skal underrette den person, som indgik en transportkontrakt med den pågældende, om udstedelsen af dette konnossement

| b) | i tilfælde af en aftale om samlegods skal den person, der udsteder konnossementet, underrette den person, som vedkommende indgik denne aftale med, om udstedelsen af dette konnossement |
| --- | --- |

b)

i tilfælde af en aftale om samlegods skal den person, der udsteder konnossementet, underrette den person, som vedkommende indgik denne aftale med, om udstedelsen af dette konnossement

| c) | transportøren og alle de personer, som udsteder et konnossement, skal i oplysningerne til den summariske indpassageangivelse angive identiteten på alle de personer, som har indgået en transportkontrakt med dem, og som ikke har givet dem de oplysninger, der skal indføres i den summariske indpassageangivelse |
| --- | --- |

c)

transportøren og alle de personer, som udsteder et konnossement, skal i oplysningerne til den summariske indpassageangivelse angive identiteten på alle de personer, som har indgået en transportkontrakt med dem, og som ikke har givet dem de oplysninger, der skal indføres i den summariske indpassageangivelse

| d) | den person, som udsteder konnossementet, skal i oplysningerne til den summariske indpassageangivelse angive identiteten på den modtager, som ifølge konnossementet ikke har underliggende konnossementer, og som ikke har stillet de oplysninger, der skal indføres i den summariske indgangsangivelse, til rådighed for vedkommende |
| --- | --- |

d)

den person, som udsteder konnossementet, skal i oplysningerne til den summariske indpassageangivelse angive identiteten på den modtager, som ifølge konnossementet ikke har underliggende konnossementer, og som ikke har stillet de oplysninger, der skal indføres i den summariske indgangsangivelse, til rådighed for vedkommende

| e) | hvis den person, der udsteder konnossementet, ikke gør de oplysninger, der skal indføres i den summariske indpassageangivelse, tilgængelige for den pågældendes kontraktpartner, som udsteder et konnossement til vedkommende eller vedkommendes kontraktpartner, som den pågældende indgik en aftale om samlegods med, skal den person, som ikke gør de krævede oplysninger tilgængelige, indgive disse oplysninger til toldstedet for den første indpassage |
| --- | --- |

e)

hvis den person, der udsteder konnossementet, ikke gør de oplysninger, der skal indføres i den summariske indpassageangivelse, tilgængelige for den pågældendes kontraktpartner, som udsteder et konnossement til vedkommende eller vedkommendes kontraktpartner, som den pågældende indgik en aftale om samlegods med, skal den person, som ikke gør de krævede oplysninger tilgængelige, indgive disse oplysninger til toldstedet for den første indpassage

| f) | hvis den modtager, der er angivet i konnossementet, som ikke har underliggende konnossementer, ikke gør de oplysninger, der kræves til den summariske indpassageangivelse, tilgængelige for den person, som udsteder dette konnossement, skal vedkommende indgive disse oplysninger til toldstedet for den første indpassage. |
| --- | --- |

f)

hvis den modtager, der er angivet i konnossementet, som ikke har underliggende konnossementer, ikke gør de oplysninger, der kræves til den summariske indpassageangivelse, tilgængelige for den person, som udsteder dette konnossement, skal vedkommende indgive disse oplysninger til toldstedet for den første indpassage.

Artikel 10

Kursændring af et søgående skib eller et luftfartøj, der føres ind i de kontraherende parters toldområde

1.   Fra indførelsesintervallet for frigivelse 2 af det elektroniske system, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, gælder det, at såfremt et luftfartøj har ændret kurs og er ankommet til et toldsted i et land, som i den summariske indpassageangivelse ikke var angivet som et land på ruten, skal toldstedet for den faktiske første indpassage via dette system hente oplysningerne til den summariske indpassageangivelse, resultaterne af risikoanalysen og de kontrolanbefalinger, som toldstedet for den forventede første indpassage har fremsat.

2.   Fra indførelsesintervallet for frigivelse 3 af det elektroniske system, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, gælder det, at såfremt et søgående fartøj har ændret kurs og er ankommet til et toldsted i et land, som i den summariske indpassageangivelse ikke var angivet som et land på ruten, skal toldstedet for den faktiske første indpassage via dette system hente oplysningerne til den summariske indpassageangivelse, resultaterne af risikoanalysen og de kontrolanbefalinger, som toldstedet for den forventede første indpassage har fremsat.

AFSNIT II

Tekniske ordninger for importkontrolsystemet ICS2

Tekniske ordninger for importkontrolsystemet ICS2

Artikel 11

Importkontrolsystemet ICS2

1.   Importkontrolsystemet ICS2 (Import Control System 2) skal understøtte kommunikationen mellem de økonomiske operatører og de kontraherende parter med henblik på opfyldelse af kravene til den summariske indpassageangivelse, de kontraherende parters toldmyndigheders risikoanalyse af sikkerheds- og sikringshensyn og toldforanstaltninger til afbødning af sådanne risici, herunder sikkerheds- og sikringsrelaterede toldkontroller, og kommunikationen mellem de kontraherende parter med henblik på opfyldelse af kravene til den summariske indpassageangivelse.

2.   ICS2 består af følgende fælles komponenter udviklet på EU-plan:

| a) | en fælles grænseflade for handelsvirksomheder |
| --- | --- |

a)

en fælles grænseflade for handelsvirksomheder

| b) | et fælles register. |
| --- | --- |

b)

et fælles register.

3.   Norge udvikler et nationalt indpassagesystem som en national komponent, der er tilgængelig i Norge.

4.   Norge kan udvikle en national grænseflade for handelsvirksomheder som en national komponent, der er tilgængelig i Norge.

5.   ICS2 benyttes til følgende formål:

| a) | indgivelse, behandling og lagring af oplysningerne til de summariske indpassageangivelser, anmodninger om ændringer og anmodninger om ugyldiggørelse i overensstemmelse med denne protokols artikel 9c og dette bilag |
| --- | --- |

a)

indgivelse, behandling og lagring af oplysningerne til de summariske indpassageangivelser, anmodninger om ændringer og anmodninger om ugyldiggørelse i overensstemmelse med denne protokols artikel 9c og dette bilag

| b) | modtagelse, behandling og lagring af oplysningerne til de summariske indpassageangivelser, der hidrører fra angivelserne i denne protokols artikel 9c og dette bilag |
| --- | --- |

b)

modtagelse, behandling og lagring af oplysningerne til de summariske indpassageangivelser, der hidrører fra angivelserne i denne protokols artikel 9c og dette bilag

| c) | indgivelse, behandling og lagring af oplysninger om ankomsten og underretninger om ankomsten af et søgående fartøj eller et luftfartøj i overensstemmelse med denne protokols artikel 9c og dette bilag |
| --- | --- |

c)

indgivelse, behandling og lagring af oplysninger om ankomsten og underretninger om ankomsten af et søgående fartøj eller et luftfartøj i overensstemmelse med denne protokols artikel 9c og dette bilag

| d) | modtagelse, behandling og lagring af oplysninger om varernes frembydelse for de kontraherende parters toldmyndigheder i overensstemmelse med denne protokols artikel 19c og dette bilag |
| --- | --- |

d)

modtagelse, behandling og lagring af oplysninger om varernes frembydelse for de kontraherende parters toldmyndigheder i overensstemmelse med denne protokols artikel 19c og dette bilag

| e) | modtagelse, behandling og lagring af oplysninger om risikoanalyseanmodninger og -resultater, kontrolanbefalinger, afgørelser om kontroller og kontrolresultater i overensstemmelse med denne protokols artikel 9c og 9e og dette bilag |
| --- | --- |

e)

modtagelse, behandling og lagring af oplysninger om risikoanalyseanmodninger og -resultater, kontrolanbefalinger, afgørelser om kontroller og kontrolresultater i overensstemmelse med denne protokols artikel 9c og 9e og dette bilag

| f) | modtagelse, behandling, lagring og formidling af meddelelserne og oplysningerne til og fra de økonomiske operatører i overensstemmelse med denne protokols artikel 9c og 9e og dette bilag |
| --- | --- |

f)

modtagelse, behandling, lagring og formidling af meddelelserne og oplysningerne til og fra de økonomiske operatører i overensstemmelse med denne protokols artikel 9c og 9e og dette bilag

| g) | indgivelse, behandling og lagring fra de økonomiske operatørers side af oplysninger, som anmodes af de kontraherende parters toldmyndigheder i overensstemmelse med denne protokols artikel 9c og 9e og dette bilag. |
| --- | --- |

g)

indgivelse, behandling og lagring fra de økonomiske operatørers side af oplysninger, som anmodes af de kontraherende parters toldmyndigheder i overensstemmelse med denne protokols artikel 9c og 9e og dette bilag.

6.   ICS2 benyttes til at understøtte de kontraherende parters opfølgning og evaluering af gennemførelsen af de fælles sikkerheds- og sikringsrelaterede risikokriterier og standarder og af kontrolforanstaltninger og prioriterede kontrolområder, der er omhandlet i denne protokols artikel 9e.

7.   Autentificering og adgangskontrol af økonomiske operatører med henblik på adgang til de fælles komponenter i ICS2 finder sted via systemet til ensartet brugerforvaltning og digital signatur, jf. artikel 13.

8.   Autentificering og adgangskontrol af de kontraherende parters embedsmænd med henblik på adgang til de fælles komponenter i ICS2 finder sted via de nettjenester, der stilles til rådighed af Unionen.

9.   Den harmoniserede grænseflade for handelsvirksomheder tjener som en indgang til ICS2 for økonomiske operatører, jf. artikel 1.

10.   Den harmoniserede grænseflade for handelsvirksomheder skal være kompatibel med det fælles register i ICS2, jf. stk. 12 til 14.

11.   Den harmoniserede grænseflade for handelsvirksomheder benyttes til indgivelser, anmodninger om ændringer, anmodninger om ugyldiggørelse, behandling og lagring af oplysningerne til summariske indpassageangivelser og underretninger om ankomst samt udveksling af oplysninger mellem de kontraherende parter og økonomiske operatører.

12.   Det fælles register i ICS2 benyttes af de kontraherende parter til behandling af oplysningerne til summariske indpassageangivelser, anmodninger om ændringer, anmodninger om ugyldiggørelse, underretninger om ankomst, oplysninger vedrørende frembydelse af varer, oplysninger om risikoanalyseanmodninger og -resultater, kontrolanbefalinger, kontrolafgørelser samt kontrolresultater og udveksling af oplysninger med økonomiske operatører.

13.   Det fælles register i ICS2 benyttes af de kontraherende parter til statistikker og evaluering og til udveksling af oplysninger til summariske indpassageangivelser mellem de kontraherende parter.

14.   Det fælles register i ICS2 skal være kompatibelt med den harmoniserede grænseflade for handelsvirksomheder, nationale grænseflader for handelsvirksomheder, såfremt de er udviklet af de kontraherende parter, og de nationale indpassagesystemer.

15.   En kontraherende parts toldmyndighed benytter det fælles register til at høre den anden kontraherende parts toldmyndigheder i overensstemmelse med denne protokols artikel 9c og 9e og dette bilag, inden risikoanalysen af sikkerheds- og sikringshensyn foretages. En kontraherende parts toldmyndighed benytter også det fælles register til at høre den anden kontraherende part om de anbefalede kontroller, om afgørelser, der er truffet med hensyn til anbefalede kontroller, og om resultaterne af sikkerheds- og sikringsrelaterede toldkontroller i overensstemmelse med denne protokols artikel 9c og 9e og dette bilag.

16.   Den nationale grænseflade for handelsvirksomheder, såfremt den er udviklet af de kontraherende parter, tjener som indgang til ICS2 for økonomiske operatører i henhold til artikel 1, når indgivelsen er adresseret til den kontraherende part, der driver den nationale grænseflade for handelsvirksomheder.

17.   Hvad angår indgivelser, ændringer, ugyldiggørelse, behandling, lagring af oplysningerne til de summariske indpassageangivelser og underretninger om ankomst samt udveksling af oplysninger mellem de kontraherende parter og økonomiske operatører, kan de økonomiske operatører vælge at benytte den nationale grænseflade for handelsvirksomheder, såfremt der er udviklet en sådan grænseflade, eller den harmoniserede grænseflade for handelsvirksomheder.

18.   Såfremt der er udviklet en national grænseflade for handelsvirksomheder, skal den være kompatibel med det fælles register i ICS2.

19.   Når Norge udvikler en national grænseflade for handelsvirksomheder, skal Unionen underrettes derom.

20.   De kontraherende parters toldmyndigheder benytter et nationalt indpassagesystem til udveksling af oplysninger til den summariske indpassageangivelse, der hidrører fra angivelserne i denne protokols artikel 9c, udveksling af oplysninger og underretninger med det fælles register for oplysninger om ankomsten af et søgående fartøj eller et luftfartøj, oplysninger om frembydelse af varer, behandling af anmodninger om risikoanalyse, udveksling og behandling af oplysninger om risikoanalyseresultater, af kontrolanbefalinger, af kontrolafgørelser og af kontrolresultater.

21.   Det nationale indpassagesystem benyttes også i de tilfælde, hvor en kontraherende parts toldmyndighed anmoder de økonomiske operatører om yderligere oplysninger og modtager disse oplysninger.

22.   Det nationale indpassagesystem skal være kompatibelt med det fælles register.

23.   Det nationale indpassagesystem skal være kompatibelt med systemer, der er udviklet på nationalt plan til at hente de i stk. 20 omhandlede oplysninger.

Artikel 12

Importkontrolsystemet ICS2's funktionsmåde og uddannelse i brugen heraf

1.   De fælles komponenter udvikles, afprøves, indføres og forvaltes af Unionen. De nationale komponenter udvikles, afprøves, indføres og forvaltes af Norge.

2.   Norge sikrer, at de nationale komponenter er kompatible med de fælles komponenter.

3.   Union varetager vedligeholdelsen af de fælles komponenter, og Norge varetager vedligeholdelsen af sine nationale komponenter.

4.   De kontraherende parter sikrer en uforstyrret drift af de elektroniske systemer.

5.   Unionen kan ændre de elektroniske systemers fælles komponenter for at afhjælpe funktionsfejl, tilføje nye funktioner eller ændre eksisterende funktioner.

6.   Unionen underretter Norge om ændringer og opdateringer af de fælles komponenter.

7.   Norge underretter Unionen om ændringer og opdateringer af de nationale komponenter, der kan have indvirkning på de fælles komponenters funktion.

8.   De kontraherende parter sørger for gøre oplysningerne om ændringer og opdateringer af de elektroniske systemer, jf. stk. 6 og 7, offentligt tilgængelige.

9.   I tilfælde af en midlertidig driftsforstyrrelse i ICS2 finder den driftskontinuitetsplan, der er fastsat af de kontraherende parter, anvendelse.

10.   De kontraherende parter meddeler hinanden, når de elektroniske systemer ikke er tilgængelige som følge af en midlertidig driftsforstyrrelse.

11.   Unionen støtter Norge i anvendelsen og funktionen af de elektroniske systemers fælles komponenter ved at stille relevant undervisningsmateriale til rådighed.

Artikel 13

Platform for ensartet brugerforvaltning og digital signatur

1.   En platform for ensartet brugerforvaltning og digital signatur muliggør kommunikation mellem de kontraherende parters systemer til identitets- og adgangsforvaltning, jf. stk. 6, med henblik på at sikre de kontraherende parters embedsmænd og økonomiske operatører autoriseret adgang til de elektroniske systemer.

2.   Platformen for ensartet brugerforvaltning og digital signatur består af nedenstående fælles komponenter:

| a) | et system til adgangsforvaltning |
| --- | --- |

a)

et system til adgangsforvaltning

| b) | et system til administrativ forvaltning. |
| --- | --- |

b)

et system til administrativ forvaltning.

3.   Platformen for ensartet brugerforvaltning og digital signatur anvendes til at sikre autentificering og adgangskontrol af:

| a) | økonomiske operatører med henblik på adgang til ICS2 |
| --- | --- |

a)

økonomiske operatører med henblik på adgang til ICS2

| b) | de kontraherende parters tjenestemænd med henblik på adgang til de fælles komponenter i ICS2 og med henblik på vedligeholdelse og forvaltning af platformen for ensartet brugerforvaltning og digital signatur. |
| --- | --- |

b)

de kontraherende parters tjenestemænd med henblik på adgang til de fælles komponenter i ICS2 og med henblik på vedligeholdelse og forvaltning af platformen for ensartet brugerforvaltning og digital signatur.

4.   De kontraherende parter opretter systemet til adgangsforvaltning, der har til formål at validere de anmodninger om adgang, der indgives i platformen for ensartet brugerforvaltning og digital signatur af økonomiske operatører, i samarbejde med de kontraherende parters systemer til identitets- og adgangsforvaltning, jf. stk. 6.

5.   De kontraherende parter opretter systemet til administrativ forvaltning, der har til formål at forvalte autentificerings- og bevillingsreglerne for validering af identifikationsoplysningerne om økonomiske operatører med henblik på adgang til de elektroniske systemer.

6.   De kontraherende parter opretter et system til identitets- og adgangsforvaltning for at sikre:

| a) | sikker registrering og lagring af identifikationsoplysninger om økonomiske operatører |
| --- | --- |

a)

sikker registrering og lagring af identifikationsoplysninger om økonomiske operatører

| b) | sikker udveksling af undertegnede og krypterede identifikationsoplysninger om økonomiske operatører. |
| --- | --- |

b)

sikker udveksling af undertegnede og krypterede identifikationsoplysninger om økonomiske operatører.

Artikel 14

Dataforvaltning samt ejerskab og sikkerhed

1.   De kontraherende parter sikrer, at de oplysninger, der er registreret på nationalt plan, svarer til de oplysninger, der er registreret i de fælles komponenter, og at de holdes ajour.

2.   Uanset stk. 1 sikrer de kontraherende parter, at følgende oplysninger svarer til de oplysninger, der er registreret i det fælles register i ICS2, og at de holdes ajour:

| a) | oplysninger, der er registreret på nationalt plan og videresendt fra det nationale indpassagesystem til det fælles register |
| --- | --- |

a)

oplysninger, der er registreret på nationalt plan og videresendt fra det nationale indpassagesystem til det fælles register

| b) | oplysninger, der er modtaget fra det fælles register til det nationale indpassagesystem. |
| --- | --- |

b)

oplysninger, der er modtaget fra det fælles register til det nationale indpassagesystem.

3.   De oplysninger i de fælles komponenter i ICS2, der kommunikeres til eller registreres i den fælles grænseflade for handelsvirksomheder af en økonomisk operatør, kan tilgås eller behandles af den pågældende økonomiske operatør.

4.   De oplysninger i de fælles komponenter i ICS2:

| a) | som kommunikeres til en kontraherende part af en økonomisk operatør gennem den harmoniserede grænseflade for handelsvirksomheder i det fælles register, kan tilgås og behandles af den pågældende kontraherende part i det fælles register. Hvor det er nødvendigt, kan den pågældende kontraherende part også tilgå de oplysninger, som er registreret i den harmoniserede grænseflade for handelsvirksomheder |
| --- | --- |

a)

som kommunikeres til en kontraherende part af en økonomisk operatør gennem den harmoniserede grænseflade for handelsvirksomheder i det fælles register, kan tilgås og behandles af den pågældende kontraherende part i det fælles register. Hvor det er nødvendigt, kan den pågældende kontraherende part også tilgå de oplysninger, som er registreret i den harmoniserede grænseflade for handelsvirksomheder

| b) | som kommunikeres til eller registreres i det fælles register af en kontraherende part, kan tilgås eller behandles af den pågældende kontraherende part |
| --- | --- |

b)

som kommunikeres til eller registreres i det fælles register af en kontraherende part, kan tilgås eller behandles af den pågældende kontraherende part

| c) | som er omhandlet i dette stykkes litra a) og b), kan også tilgås og behandles af den anden kontraherende part, hvis sidstnævnte er involveret i den risikoanalyse og/eller kontrol, som oplysningerne vedrører, jf. denne protokols artikel 9c og 9e og dette bilag |
| --- | --- |

c)

som er omhandlet i dette stykkes litra a) og b), kan også tilgås og behandles af den anden kontraherende part, hvis sidstnævnte er involveret i den risikoanalyse og/eller kontrol, som oplysningerne vedrører, jf. denne protokols artikel 9c og 9e og dette bilag

| d) | kan behandles af Kommissionen i samarbejde med de kontraherende parter med henblik på de formål, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra c), og artikel 11, stk. 6. Kommissionen og de kontraherende parter kan tilgå resultaterne af behandlingen. |
| --- | --- |

d)

kan behandles af Kommissionen i samarbejde med de kontraherende parter med henblik på de formål, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra c), og artikel 11, stk. 6. Kommissionen og de kontraherende parter kan tilgå resultaterne af behandlingen.

5.   Oplysningerne i den fælles komponent i ICS2, som er registreret i det fælles register af Unionen, kan tilgås af de kontraherende parter. Unionen kan behandle disse oplysninger.

6.   Unionen tillægges systemejerskabet over de fælles komponenter.

7.   Norge tillægges systemejerskabet over sine nationale komponenter.

8.   Unionen sikrer beskyttelse af de fælles komponenter, og Norge sikrer beskyttelse af sine nationale komponenter.

9.   Med henblik herpå træffer de kontraherende parter som minimum de nødvendige foranstaltninger til at:

| a) | forhindre, at uautoriserede personer får adgang til installationer, der benyttes til databehandlingen |
| --- | --- |

a)

forhindre, at uautoriserede personer får adgang til installationer, der benyttes til databehandlingen

| b) | forhindre, at oplysninger indskrives, konsulteres, ændres eller slettes af uautoriserede personer |
| --- | --- |

b)

forhindre, at oplysninger indskrives, konsulteres, ændres eller slettes af uautoriserede personer

| c) | afsløre ethvert tilfælde af de aktiviteter, der er omhandlet i litra a) og b). |
| --- | --- |

c)

afsløre ethvert tilfælde af de aktiviteter, der er omhandlet i litra a) og b).

10.   De kontraherende parter underretter hinanden om enhver aktivitet, der kan føre til brud eller mistanke om brud på de elektroniske systemers sikkerhed.

11.   De kontraherende parter etablerer sikkerhedsplaner for alle systemer.

12.   De oplysninger, der registreres i komponenterne i ICS2, lagres i mindst tre år efter deres registrering. Denne treårsperiode kan overskrides af de kontraherende parter, hvis den relevante nationale lovgivning kræver det.

Artikel 15

Behandling af personoplysninger

Ved behandlingen af personoplysninger i ICS2 og platformen til ensartet brugerforvaltning og digital signatur:

| 1. | fungerer Norge og EU-medlemsstaterne som dataansvarlige i overensstemmelse med bestemmelsen i aftalens artikel 14 |
| --- | --- |

1.

fungerer Norge og EU-medlemsstaterne som dataansvarlige i overensstemmelse med bestemmelsen i aftalens artikel 14

| 2. | fungerer Kommissionen som databehandler og overholder de forpligtelser, den pålægges i forbindelse hermed i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (6), bortset fra når Kommissionen ved behandling af oplysningerne med henblik på opfølgning og evaluering af gennemførelsen af de fælles sikkerheds- og sikringsrelaterede risikokriterier og standarder og af kontrolforanstaltninger og prioriterede kontrolområder fungerer som fælles dataansvarlig. |
| --- | --- |

2.

fungerer Kommissionen som databehandler og overholder de forpligtelser, den pålægges i forbindelse hermed i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (6), bortset fra når Kommissionen ved behandling af oplysningerne med henblik på opfølgning og evaluering af gennemførelsen af de fælles sikkerheds- og sikringsrelaterede risikokriterier og standarder og af kontrolforanstaltninger og prioriterede kontrolområder fungerer som fælles dataansvarlig.

Artikel 16

Deltagelse i udviklingen, vedligeholdelsen og forvaltningen af ICS2

Unionen giver eksperter fra den pågældende EFTA-stat mulighed for at deltage som observatører på møderne i Toldekspertgruppen og de respektive arbejdsgrupper, når det kommer til spørgsmål, der vedrører udvikling, vedligeholdelse og forvaltning af ICS2. Unionen beslutter fra sag til sag, om eksperter fra den pågældende EFTA-stat kan deltage i møderne i arbejdsgrupperne, hvor kun et begrænset antal EU-medlemsstater er repræsenteret, og som rapporterer til Toldekspertgruppen.

AFSNIT III

Artikel 17

Finansieringsordninger vedrørende ansvarsområder, forpligtelser og forventninger ved gennemførelsen og driften af ICS2

Hvad angår udvidelsen af anvendelsen af ICS2 til at omfatte Norge og under hensyntagen til kapitel IIa og dette bilag fastlægges der i disse finansieringsordninger (i det følgende benævnt »ordningen«) de aspekter ved samarbejdet mellem de kontraherende parter, der knytter sig til ICS2.

| a) | Kommissionen udvikler, afprøver, indfører, forvalter og driver de centrale komponenter i ICS2, som består af en fælles grænseflade for handelsvirksomheder og et fælles register (i det følgende benævnt »centrale komponenter i ICS2«), herunder de applikationer og tjenester, der er nødvendige for deres drift og sammenkobling med IT-systemerne i Norge, såsom TAPAS, platformen til ensartet brugerforvaltning og digital signatur, CCN2ng middleware, og forpligter sig til at gøre dem tilgængelige for Norge. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen udvikler, afprøver, indfører, forvalter og driver de centrale komponenter i ICS2, som består af en fælles grænseflade for handelsvirksomheder og et fælles register (i det følgende benævnt »centrale komponenter i ICS2«), herunder de applikationer og tjenester, der er nødvendige for deres drift og sammenkobling med IT-systemerne i Norge, såsom TAPAS, platformen til ensartet brugerforvaltning og digital signatur, CCN2ng middleware, og forpligter sig til at gøre dem tilgængelige for Norge.

| b) | Norge udvikler, afprøver, indfører, forvalter og driver de nationale komponenter i ICS2. |
| --- | --- |

b)

Norge udvikler, afprøver, indfører, forvalter og driver de nationale komponenter i ICS2.

| c) | Norge og Kommissionen indvilliger i at dele de udviklings- og engangsomkostninger, der er forbundet med de centrale komponenter i ICS2, og de driftsomkostninger, der er forbundet med de centrale komponenter i ICS2, vedrørende de applikationer og tjenester, der er nødvendige for deres drift og sammenkobling, som følger:






  1) | Kommissionen fakturerer Norge for en del af de udviklingsomkostninger, der er forbundet med de centrale komponenter i ICS2, jf. litra d) og e). Udviklingsomkostningerne omfatter softwareudvikling af de centrale komponenter og anskaffelse og installation af den relaterede infrastruktur (hardware, software, hosting, licenser osv.). Fordelingsnøglen vedrører 4 % af alle de omkostninger, der er forbundet med nævnte tjenester. |
| --- | --- | --- |

c)

Norge og Kommissionen indvilliger i at dele de udviklings- og engangsomkostninger, der er forbundet med de centrale komponenter i ICS2, og de driftsomkostninger, der er forbundet med de centrale komponenter i ICS2, vedrørende de applikationer og tjenester, der er nødvendige for deres drift og sammenkobling, som følger:

1)

Kommissionen fakturerer Norge for en del af de udviklingsomkostninger, der er forbundet med de centrale komponenter i ICS2, jf. litra d) og e). Udviklingsomkostningerne omfatter softwareudvikling af de centrale komponenter og anskaffelse og installation af den relaterede infrastruktur (hardware, software, hosting, licenser osv.). Fordelingsnøglen vedrører 4 % af alle de omkostninger, der er forbundet med nævnte tjenester.

| 2) | De maksimale udviklingsomkostninger begrænses til 550 000 EUR (femhundrede og halvtrestusinde) pr. frigivelse. |
| --- | --- |

2)

De maksimale udviklingsomkostninger begrænses til 550 000 EUR (femhundrede og halvtrestusinde) pr. frigivelse.

| 3) | Kommissionen fakturerer Norge for en del af de udviklingsomkostninger, der er forbundet med ICS2 og TAPAS, jf. litra f), g) og h). Driftsomkostningerne omfatter udgifter til overensstemmelsesafprøvning, vedligeholdelse af infrastruktur (hardware, software, hosting, licenser osv.), af de centrale komponenter i ICS2 og af dertilhørende applikationer og tjenester, som er nødvendige for deres drift og sammenkobling (kvalitetssikring, helpdesk og forvaltning af IT-tjenester). Fordelingsnøglen vedrører 4 % af alle de omkostninger, der er forbundet med nævnte tjenester. |
| --- | --- |

3)

Kommissionen fakturerer Norge for en del af de udviklingsomkostninger, der er forbundet med ICS2 og TAPAS, jf. litra f), g) og h). Driftsomkostningerne omfatter udgifter til overensstemmelsesafprøvning, vedligeholdelse af infrastruktur (hardware, software, hosting, licenser osv.), af de centrale komponenter i ICS2 og af dertilhørende applikationer og tjenester, som er nødvendige for deres drift og sammenkobling (kvalitetssikring, helpdesk og forvaltning af IT-tjenester). Fordelingsnøglen vedrører 4 % af alle de omkostninger, der er forbundet med nævnte tjenester.

| 4) | De driftsomkostninger, der er forbundet med Norges anvendelse af ICS2, må ikke overstige det maksimale beløb på 450 000 EUR (firehundrede og halvtrestusinde) om året. |
| --- | --- |

4)

De driftsomkostninger, der er forbundet med Norges anvendelse af ICS2, må ikke overstige det maksimale beløb på 450 000 EUR (firehundrede og halvtrestusinde) om året.

| 5) | De udviklings- og driftsomkostninger, der er forbundet med de nationale komponenter, afholdes fuldt ud af Norge. |
| --- | --- |

5)

De udviklings- og driftsomkostninger, der er forbundet med de nationale komponenter, afholdes fuldt ud af Norge.

| 6) | Norge holdes underrettet om den planlagte udvikling i omkostninger og informeres om de vigtigste elementer i udviklingen af ICS2, som eventuelt kan indvirke på disse omkostninger. |
| --- | --- |

6)

Norge holdes underrettet om den planlagte udvikling i omkostninger og informeres om de vigtigste elementer i udviklingen af ICS2, som eventuelt kan indvirke på disse omkostninger.

| d) | Norge indvilliger i at bidrage til dækningen af de udgifter til udviklings- og overensstemmelsesafprøvning af de centrale komponenter i ICS2, der afholdes forud for gennemførelsen af aftalen. I denne forbindelse gælder følgende:






  1) | Kommissionen underretter Norge om det anslåede beløb for det nødvendige bidrag fra årene forud for gennemførelsen af aftalen |
| --- | --- | --- |

d)

Norge indvilliger i at bidrage til dækningen af de udgifter til udviklings- og overensstemmelsesafprøvning af de centrale komponenter i ICS2, der afholdes forud for gennemførelsen af aftalen. I denne forbindelse gælder følgende:

1)

Kommissionen underretter Norge om det anslåede beløb for det nødvendige bidrag fra årene forud for gennemførelsen af aftalen

| 2) | senest den 15. maj hvert år, fra og med den 15. maj 2021, anmoder Kommissionen Norge om at betale sit bidrag til disse forudgående omkostninger i lige store rater i løbet af de første fire års anvendelse af ICS2. |
| --- | --- |

2)

senest den 15. maj hvert år, fra og med den 15. maj 2021, anmoder Kommissionen Norge om at betale sit bidrag til disse forudgående omkostninger i lige store rater i løbet af de første fire års anvendelse af ICS2.

| e) | Norge indvilliger i at bidrage til dækningen af de udviklingsomkostninger, der er forbundet med de centrale komponenter i ICS2. I denne forbindelse gælder følgende:






  1) | Norge indvilliger i at betale sit bidrag til dækningen af de udviklingsomkostninger, der er forbundet med frigivelse 1, frigivelse 2 og frigivelse 3 af ICS2 |
| --- | --- | --- |

e)

Norge indvilliger i at bidrage til dækningen af de udviklingsomkostninger, der er forbundet med de centrale komponenter i ICS2. I denne forbindelse gælder følgende:

1)

Norge indvilliger i at betale sit bidrag til dækningen af de udviklingsomkostninger, der er forbundet med frigivelse 1, frigivelse 2 og frigivelse 3 af ICS2

| 2) | senest den 15. maj hvert år, fra og med den 15. maj 2021, anmoder Kommissionen Norge om at betale sit bidrag til udviklingen af den seneste frigivelse på basis af en behørigt dokumenteret debetnota udstedt af Kommissionen. |
| --- | --- |

2)

senest den 15. maj hvert år, fra og med den 15. maj 2021, anmoder Kommissionen Norge om at betale sit bidrag til udviklingen af den seneste frigivelse på basis af en behørigt dokumenteret debetnota udstedt af Kommissionen.

| f) | Norge indvilliger i at bidrage til dækningen af de driftsomkostninger, der er forbundet med de centrale komponenter i ICS2. I denne forbindelse gælder følgende:






  1) | senest den 31. juli hvert år, fra og med den 31. juli 2021, underretter Kommissionen Norge om de anslåede driftsomkostninger for det efterfølgende år og meddeler Norge skriftligt det anslåede beløb for det nødvendige bidrag for det efterfølgende år. Kommissionen underretter Norge på samme måde og samme tidspunkt, som den underretter alle andre medlemmer af ICS2, samt om de vigtigste aspekter ved udviklingen af ICS2 |
| --- | --- | --- |

f)

Norge indvilliger i at bidrage til dækningen af de driftsomkostninger, der er forbundet med de centrale komponenter i ICS2. I denne forbindelse gælder følgende:

1)

senest den 31. juli hvert år, fra og med den 31. juli 2021, underretter Kommissionen Norge om de anslåede driftsomkostninger for det efterfølgende år og meddeler Norge skriftligt det anslåede beløb for det nødvendige bidrag for det efterfølgende år. Kommissionen underretter Norge på samme måde og samme tidspunkt, som den underretter alle andre medlemmer af ICS2, samt om de vigtigste aspekter ved udviklingen af ICS2

| 2) | senest den 15. maj 2021 anmoder Kommission Norge om at betale sit årlige bidrag til driftsomkostningerne for 2020, som beløber sig til 110 000 EUR, samt det anslåede årlige bidrag for 2021, som beløber sig til 280 000 EUR. Den 15. maj hvert år, fra og med den 15. maj 2022, anmoder Kommissionen Norge om at betale sit årlige bidrag for det pågældende år plus det beløb, der svarer til saldobeløbet (negativt eller positivt) fra det foregående år på basis af en behørigt dokumenteret debetnota udstedt af Kommissionen |
| --- | --- |

2)

senest den 15. maj 2021 anmoder Kommission Norge om at betale sit årlige bidrag til driftsomkostningerne for 2020, som beløber sig til 110 000 EUR, samt det anslåede årlige bidrag for 2021, som beløber sig til 280 000 EUR. Den 15. maj hvert år, fra og med den 15. maj 2022, anmoder Kommissionen Norge om at betale sit årlige bidrag for det pågældende år plus det beløb, der svarer til saldobeløbet (negativt eller positivt) fra det foregående år på basis af en behørigt dokumenteret debetnota udstedt af Kommissionen

| 3) | senest den 31. januar hvert år, fra og med den 31. januar 2022, vil Kommissionen






  — | afslutte de regnskaber, der vedrører de tidligere årlige driftsomkostninger for ICS2 og TAPAS, på grundlag af det af Norge allerede indbetalte beløb i forhold til Kommissionens faktisk afholdte udgifter og forelægger Norge en opgørelse med angivelse af de forskellige serviceydelser og softwareleverancer, og |
| --- | --- | --- |

3)

senest den 31. januar hvert år, fra og med den 31. januar 2022, vil Kommissionen

—

afslutte de regnskaber, der vedrører de tidligere årlige driftsomkostninger for ICS2 og TAPAS, på grundlag af det af Norge allerede indbetalte beløb i forhold til Kommissionens faktisk afholdte udgifter og forelægger Norge en opgørelse med angivelse af de forskellige serviceydelser og softwareleverancer, og

| — | forelægge Norge de faktiske årlige omkostninger, dvs. de reelle driftsomkostninger, for det foregående år. Kommissionen beregner de faktiske og anslåede omkostninger i overensstemmelse med sine kontrakter med leverandører, der er etableret under de nuværende procedurer for tildeling af kontrakter. |
| --- | --- |

—

forelægge Norge de faktiske årlige omkostninger, dvs. de reelle driftsomkostninger, for det foregående år. Kommissionen beregner de faktiske og anslåede omkostninger i overensstemmelse med sine kontrakter med leverandører, der er etableret under de nuværende procedurer for tildeling af kontrakter.

Saldoen (negativ eller positiv) mellem de faktiske omkostninger og det anslåede beløb for det foregående år beregnes og meddeles Norge via en regnskabsoversigt fra Kommissionen. Regnskabsoversigten omfatter det anslåede årlige beløb for bidraget plus saldobeløbet (negativt eller positivt), hvilket giver et nettobeløb, som Kommissionen fakturerer Norge via den årlige debetnota.

| g) | Betalingen fra Norge finder sted efter debetnotaens udstedelsesdato. Alle betalinger skal ske til Kommissionens bankkonto, som fremgår af debetnotaen, inden for 60 dage. |
| --- | --- |

g)

Betalingen fra Norge finder sted efter debetnotaens udstedelsesdato. Alle betalinger skal ske til Kommissionens bankkonto, som fremgår af debetnotaen, inden for 60 dage.

| h) | Såfremt Norge betaler de i litra c) omhandlede beløb senere end de datoer, der er angivet i litra g), kan Kommissionen opkræve morarenter (svarende til den rente, som Den Europæiske Centralbank anvender på sine transaktioner i euro, og som offentliggøres i C-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende, på tidspunktet for betalingsfristens udløb plus 1,5 %). Samme rentesats gælder for de betalinger, Unionen skal foretage. |
| --- | --- |

h)

Såfremt Norge betaler de i litra c) omhandlede beløb senere end de datoer, der er angivet i litra g), kan Kommissionen opkræve morarenter (svarende til den rente, som Den Europæiske Centralbank anvender på sine transaktioner i euro, og som offentliggøres i C-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende, på tidspunktet for betalingsfristens udløb plus 1,5 %). Samme rentesats gælder for de betalinger, Unionen skal foretage.

| i) | Såfremt Norge anmoder om specifikke tilpasninger af eller nye IT-produkter til de centrale komponenter, applikationer eller tjenester i ICS2, gøres indledningen og afslutningen af disse videreudviklinger til genstand for en særskilt gensidig aftale vedrørende ressourcebehov og udviklingsomkostninger. |
| --- | --- |

i)

Såfremt Norge anmoder om specifikke tilpasninger af eller nye IT-produkter til de centrale komponenter, applikationer eller tjenester i ICS2, gøres indledningen og afslutningen af disse videreudviklinger til genstand for en særskilt gensidig aftale vedrørende ressourcebehov og udviklingsomkostninger.

| j) | Alt undervisningsmateriale, som udarbejdes og ajourføres af de kontraherende parter, stilles gratis til rådighed for alle parter i elektronisk form. Norge må kun kopiere, distribuere, vise og udføre arbejdet og frembringe bearbejdede værker på grundlag af det uddelte undervisningsmateriale






  1) | hvis de krediterer forfatteren på den måde, der er angivet i det uddelte undervisningsmateriale |
| --- | --- | --- |

j)

Alt undervisningsmateriale, som udarbejdes og ajourføres af de kontraherende parter, stilles gratis til rådighed for alle parter i elektronisk form. Norge må kun kopiere, distribuere, vise og udføre arbejdet og frembringe bearbejdede værker på grundlag af det uddelte undervisningsmateriale

1)

hvis de krediterer forfatteren på den måde, der er angivet i det uddelte undervisningsmateriale

| 2) | til ikkekommercielle formål. |
| --- | --- |

2)

til ikkekommercielle formål.

| k) | De kontraherende parter indvilliger i at anerkende og opfylde deres respektive ansvarsområder i forbindelse med anvendelsen af de centrale komponenter i ICS2, jf. dette bilag. |
| --- | --- |

k)

De kontraherende parter indvilliger i at anerkende og opfylde deres respektive ansvarsområder i forbindelse med anvendelsen af de centrale komponenter i ICS2, jf. dette bilag.

| l) | Hver af de kontraherende parter kan i tilfælde af alvorlige betænkeligheder for så vidt angår den korrekte gennemførelse af dette bilag eller ICS2 suspendere ordningens anvendelse, forudsat at den anden kontraherende part har modtaget skriftlig meddelelse derom tre måneder i forvejen. |
| --- | --- |

l)

Hver af de kontraherende parter kan i tilfælde af alvorlige betænkeligheder for så vidt angår den korrekte gennemførelse af dette bilag eller ICS2 suspendere ordningens anvendelse, forudsat at den anden kontraherende part har modtaget skriftlig meddelelse derom tre måneder i forvejen.

AFSNIT IV

Summarisk udpassageangivelse

Summarisk udpassageangivelse

Artikel 18

Form og indhold af den summariske udpassageangivelse

1.   Den summariske udpassageangivelse indgives ved hjælp af edb. Handels-, havne- eller transportdokumenter kan benyttes, hvis de indeholder de nødvendige oplysninger.

2.   Den summariske udpassageangivelse skal indeholde de oplysninger, der er fastsat i bilag B, kapitel 3, kolonne A1 og A2, til Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/2446, og være i overensstemmelse med de respektive formater, koder og kardinaliteter, der er fastsat i bilag B til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447. Den udfyldes som anvist i bemærkningerne i disse bilag. Den summariske udpassageangivelse skal være bekræftet af den person, der har udfyldt den.

3.   Toldmyndighederne tillader kun indgivelse af en papirbaseret summarisk udpassageangivelse eller et andet middel til erstatning for den summariske udpassageangivelse, der er aftalt mellem toldmyndighederne, under en af følgende omstændigheder:

| a) | hvis toldmyndighedernes edb-system er ude af drift |
| --- | --- |

a)

hvis toldmyndighedernes edb-system er ude af drift

| b) | hvis brugerprogrammet hos den person, der indgiver den summariske udpassageangivelse, er ude af drift, idet det forudsættes, at toldmyndighederne anvender risikoforvaltning i samme omfang, som over for summariske udpassageangivelser, der indgives ved hjælp af edb. Den papirbaserede summariske udpassageangivelse skal være underskrevet af den person, der har udfyldt den. Papirbaserede summariske udpassageangivelser skal om nødvendigt være ledsaget af ladelister eller andre relevante lister, og de skal indeholde de foreskrevne oplysninger, jf. stk. 2. |
| --- | --- |

b)

hvis brugerprogrammet hos den person, der indgiver den summariske udpassageangivelse, er ude af drift, idet det forudsættes, at toldmyndighederne anvender risikoforvaltning i samme omfang, som over for summariske udpassageangivelser, der indgives ved hjælp af edb. Den papirbaserede summariske udpassageangivelse skal være underskrevet af den person, der har udfyldt den. Papirbaserede summariske udpassageangivelser skal om nødvendigt være ledsaget af ladelister eller andre relevante lister, og de skal indeholde de foreskrevne oplysninger, jf. stk. 2.

4.   Hver kontraherende part fastsætter, på hvilke vilkår og efter hvilke fremgangsmåder den, der indgiver en summarisk udpassageangivelse, kan ændre en eller flere af oplysningerne i angivelsen, efter at den er indgivet.

Artikel 19

Fritagelse fra forpligtelsen til at indgive en summarisk udpassageangivelse

1.   Der kræves ikke en summarisk udpassageangivelse for følgende varer:

| a) | elektrisk energi |
| --- | --- |

a)

elektrisk energi

| b) | varer, der føres ud gennem rørledning |
| --- | --- |

b)

varer, der føres ud gennem rørledning

| c) | brevforsendelser |
| --- | --- |

c)

brevforsendelser

| d) | varer i en postforsendelse |
| --- | --- |

d)

varer i en postforsendelse

| e) | varer, for hvilke toldangivelsen i henhold til de kontraherende parters lovgivning kan afgives mundtligt eller i og med, at grænsen overskrides, med undtagelse af paller, containere, transportmidler samt reservedele, tilbehør og udstyr til sådanne varer, såfremt de transporteres på grundlag af en transportkontrakt |
| --- | --- |

e)

varer, for hvilke toldangivelsen i henhold til de kontraherende parters lovgivning kan afgives mundtligt eller i og med, at grænsen overskrides, med undtagelse af paller, containere, transportmidler samt reservedele, tilbehør og udstyr til sådanne varer, såfremt de transporteres på grundlag af en transportkontrakt

| f) | varer, der er indeholdt i rejsendes personlige bagage |
| --- | --- |

f)

varer, der er indeholdt i rejsendes personlige bagage

| g) | varer, der er omfattet af ATA- og CPD-carneter |
| --- | --- |

g)

varer, der er omfattet af ATA- og CPD-carneter

| h) | varer, der kan omfattes af fritagelser i henhold til Wienerkonventionen af 18. april 1961 om diplomatiske forbindelser, Wienerkonventionen af 24. april 1963 om konsulære forbindelser, andre konsulære konventioner eller New York-konventionen af 16. december 1969 om særlige missioner |
| --- | --- |

h)

varer, der kan omfattes af fritagelser i henhold til Wienerkonventionen af 18. april 1961 om diplomatiske forbindelser, Wienerkonventionen af 24. april 1963 om konsulære forbindelser, andre konsulære konventioner eller New York-konventionen af 16. december 1969 om særlige missioner

| i) | våben og militært udstyr, der af de myndigheder, der har ansvaret for de kontraherende parters militære forsvar, føres ud af en kontraherende parts toldområde ved militærtransport eller transport udført udelukkende til brug for de militære myndigheder |
| --- | --- |

i)

våben og militært udstyr, der af de myndigheder, der har ansvaret for de kontraherende parters militære forsvar, føres ud af en kontraherende parts toldområde ved militærtransport eller transport udført udelukkende til brug for de militære myndigheder

| j) | følgende varer, der føres ud af en af de kontraherende parters toldområde direkte til offshoreanlæg, som drives af en person, der er etableret i en af de kontraherende parters toldområde:






  1) | varer, der skal anvendes til bygning, reparation, vedligeholdelse eller ombygning af offshoreanlæg |
| --- | --- | --- |

j)

følgende varer, der føres ud af en af de kontraherende parters toldområde direkte til offshoreanlæg, som drives af en person, der er etableret i en af de kontraherende parters toldområde:

1)

varer, der skal anvendes til bygning, reparation, vedligeholdelse eller ombygning af offshoreanlæg

| 2) | varer, der skal anvendes til udstyring af offshoreanlæg |
| --- | --- |

2)

varer, der skal anvendes til udstyring af offshoreanlæg

| 3) | forsyninger, der skal anvendes eller forbruges på offshoreanlæg |
| --- | --- |

3)

forsyninger, der skal anvendes eller forbruges på offshoreanlæg

| k) | varer, der forsendes på grundlag af NATO-formular 302 i henhold til overenskomsten mellem parterne i den nordatlantiske traktat vedrørende status for deres styrker, undertegnet i London den 19. juni 1951, eller på grundlag af EU-formular 302 i henhold til artikel 1, nr. 51), i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/2446 |
| --- | --- |

k)

varer, der forsendes på grundlag af NATO-formular 302 i henhold til overenskomsten mellem parterne i den nordatlantiske traktat vedrørende status for deres styrker, undertegnet i London den 19. juni 1951, eller på grundlag af EU-formular 302 i henhold til artikel 1, nr. 51), i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/2446

| l) | varer, der leveres til montering som dele af eller tilbehør til skibe eller luftfartøjer og til drift af motorer, maskiner og andet udstyr til skibe eller luftfartøjer samt fødevarer og andre varer, der skal forbruges eller sælges om bord |
| --- | --- |

l)

varer, der leveres til montering som dele af eller tilbehør til skibe eller luftfartøjer og til drift af motorer, maskiner og andet udstyr til skibe eller luftfartøjer samt fødevarer og andre varer, der skal forbruges eller sælges om bord

| m) | løsøre og bohave, som defineret i de respektive kontraherende parters lovgivning, forudsat at det ikke transporteres på grundlag af en transportkontrakt |
| --- | --- |

m)

løsøre og bohave, som defineret i de respektive kontraherende parters lovgivning, forudsat at det ikke transporteres på grundlag af en transportkontrakt

| n) | varer, der afsendes fra en af de kontraherende parter toldområder fra Ceuta og Melilla, Helgoland, Republikken San Marino, Vatikanstaten, kommunen Livigno og toldområderne Samnaun og Sampuoir i Schweiz |
| --- | --- |

n)

varer, der afsendes fra en af de kontraherende parter toldområder fra Ceuta og Melilla, Helgoland, Republikken San Marino, Vatikanstaten, kommunen Livigno og toldområderne Samnaun og Sampuoir i Schweiz

| o) | varer, der transporteres med skibe, som sejler mellem de kontraherende parters havne uden mellemliggende anløb i havne uden for de kontraherende parters toldområder |
| --- | --- |

o)

varer, der transporteres med skibe, som sejler mellem de kontraherende parters havne uden mellemliggende anløb i havne uden for de kontraherende parters toldområder

| p) | varer, der transporteres med luftfartøjer, som flyver mellem de kontraherende parters lufthavne uden mellemlandinger i lufthavne uden for de kontraherende parters toldområder. |
| --- | --- |

p)

varer, der transporteres med luftfartøjer, som flyver mellem de kontraherende parters lufthavne uden mellemlandinger i lufthavne uden for de kontraherende parters toldområder.

2.   Med forbehold af den i artikel 9b, stk. 3, i denne protokol fastlagte procedure kræves der ikke en summarisk udpassageangivelse i tilfælde, der er omfattet af en international sikkerhedsaftale mellem en kontraherende part og et tredjeland.

3.   Der kræves ikke en summarisk udpassageangivelse af de kontraherende parter for varer i følgende situationer:

| a) | når et skib, der transporterer varerne mellem de kontraherende parters havne, skal anløbe en havn uden for de kontraherende parters toldområder, og varerne skal forblive om bord på skibet under anløbet i havnen uden for de kontraherende parters toldområder |
| --- | --- |

a)

når et skib, der transporterer varerne mellem de kontraherende parters havne, skal anløbe en havn uden for de kontraherende parters toldområder, og varerne skal forblive om bord på skibet under anløbet i havnen uden for de kontraherende parters toldområder

| b) | når et luftfartøj, der transporterer varerne mellem de kontraherende parters lufthavne, skal mellemlande i en lufthavn uden for de kontraherende parters toldområder, og varerne skal forblive om bord på luftfartøjet under opholdet i lufthavnen uden for de kontraherende parters toldområder |
| --- | --- |

b)

når et luftfartøj, der transporterer varerne mellem de kontraherende parters lufthavne, skal mellemlande i en lufthavn uden for de kontraherende parters toldområder, og varerne skal forblive om bord på luftfartøjet under opholdet i lufthavnen uden for de kontraherende parters toldområder

| c) | når varer i en havn eller lufthavn ikke losses fra det transportmiddel, der bragte dem ind i de kontraherende parters toldområder, og som vil føre dem ud af disse områder |
| --- | --- |

c)

når varer i en havn eller lufthavn ikke losses fra det transportmiddel, der bragte dem ind i de kontraherende parters toldområder, og som vil føre dem ud af disse områder

| d) | når varerne er lastet i en tidligere havn eller lufthavn i en af de kontraherende parters toldområder, og der er indgivet en summarisk udpassageangivelse eller er dispenseret for forpligtelsen til at indgive en angivelse forud for afgang, og varerne forbliver om bord på det transportmiddel, der skal føre dem ud af de kontraherende parters toldområder |
| --- | --- |

d)

når varerne er lastet i en tidligere havn eller lufthavn i en af de kontraherende parters toldområder, og der er indgivet en summarisk udpassageangivelse eller er dispenseret for forpligtelsen til at indgive en angivelse forud for afgang, og varerne forbliver om bord på det transportmiddel, der skal føre dem ud af de kontraherende parters toldområder

| e) | når varer som befinder sig under midlertidig opbevaring eller i en frizone, under tilsyn af det samme toldsted omlades fra det transportmiddel, der førte dem til det midlertidige oplag eller frizonen, til et skib, et luftfartøj eller en jernbanevogn, der skal føre dem ud af de kontraherende parters toldområder, såfremt følgende betingelser er opfyldt:






  1) | omladningen sker senest 14 dage efter frembydelsen af varerne i overensstemmelse med den respektive kontraherende parts lovgivning eller under særlige omstændigheder med en længere frist, som toldmyndighederne har godkendt, hvis fristen på 14 dage ikke er tilstrækkelig til at afhjælpe disse omstændigheder |
| --- | --- | --- |

e)

når varer som befinder sig under midlertidig opbevaring eller i en frizone, under tilsyn af det samme toldsted omlades fra det transportmiddel, der førte dem til det midlertidige oplag eller frizonen, til et skib, et luftfartøj eller en jernbanevogn, der skal føre dem ud af de kontraherende parters toldområder, såfremt følgende betingelser er opfyldt:

1)

omladningen sker senest 14 dage efter frembydelsen af varerne i overensstemmelse med den respektive kontraherende parts lovgivning eller under særlige omstændigheder med en længere frist, som toldmyndighederne har godkendt, hvis fristen på 14 dage ikke er tilstrækkelig til at afhjælpe disse omstændigheder

| 2) | toldmyndighederne har adgang til oplysninger om varerne |
| --- | --- |

2)

toldmyndighederne har adgang til oplysninger om varerne

| 3) | så vidt det er transportøren bekendt, sker der ikke nogen ændring af varernes bestemmelsessted og modtageren |
| --- | --- |

3)

så vidt det er transportøren bekendt, sker der ikke nogen ændring af varernes bestemmelsessted og modtageren

| f) | når varerne blev ført ind i de kontraherende parters toldområder, men afvist af den kompetente toldmyndighed og øjeblikkeligt blev sendt tilbage til eksportlandet. |
| --- | --- |

f)

når varerne blev ført ind i de kontraherende parters toldområder, men afvist af den kompetente toldmyndighed og øjeblikkeligt blev sendt tilbage til eksportlandet.

Artikel 20

Sted for indgivelse af en summarisk udpassageangivelse

1.   Den summariske udpassageangivelse skal indgives til det kompetente toldsted i dén kontraherende parts toldområde, hvor udpassageformaliteterne opfyldes for varer med et tredjeland som bestemmelsessted. En angivelse til udførselstoldstedet, der anvendes som summarisk udpassageangivelse, skal indgives til den kompetente myndighed på den kontraherende parts toldområde, hvor formaliteterne vedrørende udførsel til tredjeland foretages. I begge tilfælde skal det kompetente toldsted udføre den sikkerheds- og sikringsrelaterede risikoanalyse på grundlag af oplysningerne i angivelsen og foretage den sikkerhedstoldkontrol, det anser for nødvendig.

2.   Når varer forlader en af de kontraherende parters toldområde for at passere gennem den anden kontraherende parts toldområde med et tredjeland som bestemmelsessted, og udførselsformaliteterne efterfølges af en forsendelsesprocedure i overensstemmelse med konventionen om en fælles forsendelsesprocedure, videregiver den første kontraherende parts kompetente myndigheder de i artikel 18, stk. 2, anførte oplysninger til den anden kontraherende parts kompetente myndigheder.

I så fald stiller den første kontraherende parts toldsted resultaterne af deres sikkerheds- og sikringsrelaterede toldkontroller til rådighed for den anden kontraherende parts myndigheder, når:

| a) | risiciene af toldmyndigheden vurderes til at være væsentlige og kræve toldkontrol, og det ved denne kontrol konstateres, at hændelsen, som udløste risiciene, har fundet sted, eller |
| --- | --- |

a)

risiciene af toldmyndigheden vurderes til at være væsentlige og kræve toldkontrol, og det ved denne kontrol konstateres, at hændelsen, som udløste risiciene, har fundet sted, eller

| b) | det ikke ved kontrollen kan konstateres, at hændelsen, som udløser risiciene, har fundet sted, men den berørte toldmyndighed vurderer, at truslen indebærer en høj risiko andre steder i de kontraherende parters toldområder, eller |
| --- | --- |

b)

det ikke ved kontrollen kan konstateres, at hændelsen, som udløser risiciene, har fundet sted, men den berørte toldmyndighed vurderer, at truslen indebærer en høj risiko andre steder i de kontraherende parters toldområder, eller

| c) | det er nødvendigt at sikre en ensartet anvendelse af reglerne i aftalen. |
| --- | --- |

c)

det er nødvendigt at sikre en ensartet anvendelse af reglerne i aftalen.

De kontraherende parter udveksler i det system, der er omhandlet i denne protokols artikel 9e, stk. 3, oplysningerne om de risici, der er nævnt i nærværende stykkes litra a) og b).

3.   Uanset stk. 1 og undtagen ved transport ad luftvejen skal den summariske udpassageangivelse, når varer forlader en af de kontraherende parters toldområde for at passere gennem den anden kontraherende parts toldområde med et tredjeland som bestemmelsessted, og udførselsformaliteterne ikke efterfølges af en forsendelsesprocedure i overensstemmelse med konventionen om en fælles forsendelsesprocedure, indgives direkte til den anden kontraherende parts kompetente udgangstoldsted, hvor varerne endeligt forlader området til et tredjeland.

Artikel 21

Frister for indgivelse af en summarisk udpassageangivelse

1.   Den summariske udpassageangivelse skal indgives inden for følgende frister:

| a) | ved skibstrafik:






  1) | for anden transport af containergods end den, der er omhandlet i nr. 2) og 3): senest 24 timer før varerne lastes på det skib, hvorpå de skal forlade de kontraherende parters toldområder |
| --- | --- | --- |

a)

ved skibstrafik:

1)

for anden transport af containergods end den, der er omhandlet i nr. 2) og 3): senest 24 timer før varerne lastes på det skib, hvorpå de skal forlade de kontraherende parters toldområder

| 2) | for transport af containergods mellem de kontraherende parters toldområder og Grønland, Færøerne, Island eller havne ved Østersøen, Nordsøen, Sortehavet eller Middelhavet, alle havne i Marokko og havne i Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland, bortset fra havne beliggende i Nordirland, samt Kanaløerne og Isle of Man: senest to timer inden afgang fra en havn i de kontraherende parters toldområder |
| --- | --- |

2)

for transport af containergods mellem de kontraherende parters toldområder og Grønland, Færøerne, Island eller havne ved Østersøen, Nordsøen, Sortehavet eller Middelhavet, alle havne i Marokko og havne i Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland, bortset fra havne beliggende i Nordirland, samt Kanaløerne og Isle of Man: senest to timer inden afgang fra en havn i de kontraherende parters toldområder

| 3) | for transport af containergods mellem de franske oversøiske departementer, Azorerne, Madeira eller De Kanariske Øer og et område uden for de kontraherende parters toldområder, hvis rejsen varer under 24 timer: senest to timer inden afgang fra en havn i de kontraherende parters toldområder |
| --- | --- |

3)

for transport af containergods mellem de franske oversøiske departementer, Azorerne, Madeira eller De Kanariske Øer og et område uden for de kontraherende parters toldområder, hvis rejsen varer under 24 timer: senest to timer inden afgang fra en havn i de kontraherende parters toldområder

| 4) | for transport, der ikke omfatter containergods: senest to timer inden afgang fra en havn i de kontraherende parters toldområder |
| --- | --- |

4)

for transport, der ikke omfatter containergods: senest to timer inden afgang fra en havn i de kontraherende parters toldområder

| b) | ved lufttrafik: senest 30 minutter inden afgang fra en lufthavn i de kontraherende parters toldområder |
| --- | --- |

b)

ved lufttrafik: senest 30 minutter inden afgang fra en lufthavn i de kontraherende parters toldområder

| c) | ved transport ad landevej og indre vandveje: senest en time inden varerne skal forlade de kontraherende parters toldområder |
| --- | --- |

c)

ved transport ad landevej og indre vandveje: senest en time inden varerne skal forlade de kontraherende parters toldområder

| d) | ved jernbanetrafik:






  1) | hvis togrejsen fra den sidste oprangeringsstation til udgangstoldstedet varer mindre end to timer: senest en time inden varerne ankommer til det sted, som udgangstoldstedet er ansvarligt for |
| --- | --- | --- |

d)

ved jernbanetrafik:

1)

hvis togrejsen fra den sidste oprangeringsstation til udgangstoldstedet varer mindre end to timer: senest en time inden varerne ankommer til det sted, som udgangstoldstedet er ansvarligt for

| 2) | i alle andre tilfælde: senest to timer inden varerne skal forlade de kontraherende parters toldområder. |
| --- | --- |

2)

i alle andre tilfælde: senest to timer inden varerne skal forlade de kontraherende parters toldområder.

2.   I følgende situationer er fristen for indgivelse af den summariske udpassageangivelse den frist, som gælder på de aktive transportmidler, der anvendes, når varerne forlader de kontraherende parters toldområder:

| a) | når varerne er ankommet til udgangstoldstedet med et andet transportmiddel, som de overflyttes fra, inden de forlader de kontraherende parters toldområder (intermodal transport) |
| --- | --- |

a)

når varerne er ankommet til udgangstoldstedet med et andet transportmiddel, som de overflyttes fra, inden de forlader de kontraherende parters toldområder (intermodal transport)

| b) | når varerne er ankommet til udgangstoldstedet med et transportmiddel, som selv transporteres på et aktivt transportmiddel, når de forlader de kontraherende parters toldområder (kombineret transport). |
| --- | --- |

b)

når varerne er ankommet til udgangstoldstedet med et transportmiddel, som selv transporteres på et aktivt transportmiddel, når de forlader de kontraherende parters toldområder (kombineret transport).

3.   Fristerne i stk. 1 og 2 finder ikke anvendelse i tilfælde af force majeure.

4.   Som en undtagelse fra stk. 1 og 2 kan hver kontraherende part vedtage andre frister:

| — | i de tilfælde, der er omfattet af artikel 20, stk. 2, og med henblik på at foretage en pålidelig risikoanalyse og for at standse og foretage sikkerheds- og sikringsrelaterede toldkontroller af forsendelser |
| --- | --- |

—

i de tilfælde, der er omfattet af artikel 20, stk. 2, og med henblik på at foretage en pålidelig risikoanalyse og for at standse og foretage sikkerheds- og sikringsrelaterede toldkontroller af forsendelser

| — | i de tilfælde, hvor den i artikel 9b, stk. 3 i denne protokol fastlagte procedure er omfattet af en international sikkerhedsaftale mellem den kontraherende part og et tredjeland. |
| --- | --- |

—

i de tilfælde, hvor den i artikel 9b, stk. 3 i denne protokol fastlagte procedure er omfattet af en international sikkerhedsaftale mellem den kontraherende part og et tredjeland.

BILAG II

AUTORISERET ØKONOMISK OPERATØR

AFSNIT I

Indrømmelse af status som autoriseret økonomisk operatør

Artikel 1

Almindelige bestemmelser

Kriterierne for indrømmelse af status som autoriseret økonomisk operatør er som følger:

| a) | ingen alvorlige eller gentagne overtrædelser af told- og skattelovgivningen, herunder ingen registrering af alvorlige strafbare handlinger i tilknytning til ansøgerens økonomiske virksomhed |
| --- | --- |

a)

ingen alvorlige eller gentagne overtrædelser af told- og skattelovgivningen, herunder ingen registrering af alvorlige strafbare handlinger i tilknytning til ansøgerens økonomiske virksomhed

| b) | ansøgerens bevis for en høj grad af kontrol over sin virksomhed og over varestrømmen i kraft af et system til forvaltning af forretningsregnskaber og, om nødvendigt, transportdokumenter, som gør det muligt at gennemføre passende toldkontrol |
| --- | --- |

b)

ansøgerens bevis for en høj grad af kontrol over sin virksomhed og over varestrømmen i kraft af et system til forvaltning af forretningsregnskaber og, om nødvendigt, transportdokumenter, som gør det muligt at gennemføre passende toldkontrol

| c) | økonomisk solvens, der anses for bevist, når ansøgeren har en god økonomisk formåen, der sætter den pågældende i stand til at opfylde sine forpligtelser, under behørig hensyntagen til den berørte erhvervsaktivitets særlige karakteristika |
| --- | --- |

c)

økonomisk solvens, der anses for bevist, når ansøgeren har en god økonomisk formåen, der sætter den pågældende i stand til at opfylde sine forpligtelser, under behørig hensyntagen til den berørte erhvervsaktivitets særlige karakteristika

| d) | passende sikkerheds- og sikringsstandarder, der anses for opfyldt, når ansøgeren godtgør, at der opretholdes passende foranstaltninger til at garantere den internationale forsyningskædes sikkerhed, herunder hvad angår den fysiske integritet og adgangskontrol, logistiske processer og behandling af særlige varetyper, personale og identifikation af vedkommendes handelspartnere. |
| --- | --- |

d)

passende sikkerheds- og sikringsstandarder, der anses for opfyldt, når ansøgeren godtgør, at der opretholdes passende foranstaltninger til at garantere den internationale forsyningskædes sikkerhed, herunder hvad angår den fysiske integritet og adgangskontrol, logistiske processer og behandling af særlige varetyper, personale og identifikation af vedkommendes handelspartnere.

Artikel 2

Overholdelse

1.   Det kriterium, der er fastsat i artikel 1, litra a), anses for at være opfyldt, hvis

| a) | ingen administrative eller retslige myndigheder har truffet en afgørelse om, at en af de personer, der er beskrevet i litra b), i løbet af de sidste tre år har begået en alvorlig overtrædelse eller gentagne overtrædelser af told- og skattelovgivningen, der er forbundet med vedkommendes økonomiske virksomhed og |
| --- | --- |

a)

ingen administrative eller retslige myndigheder har truffet en afgørelse om, at en af de personer, der er beskrevet i litra b), i løbet af de sidste tre år har begået en alvorlig overtrædelse eller gentagne overtrædelser af told- og skattelovgivningen, der er forbundet med vedkommendes økonomiske virksomhed og

| b) | ingen af nedennævnte personer, hvis det er relevant, har gjort sig skyldig i alvorlige strafbare handlinger i tilknytning til deres økonomiske virksomhed, herunder ansøgerens økonomiske virksomhed:






  1) | ansøgeren |
| --- | --- | --- |

b)

ingen af nedennævnte personer, hvis det er relevant, har gjort sig skyldig i alvorlige strafbare handlinger i tilknytning til deres økonomiske virksomhed, herunder ansøgerens økonomiske virksomhed:

1)

ansøgeren

| 2) | den eller de ansatte, der er ansvarlige for ansøgerens toldanliggender, og |
| --- | --- |

2)

den eller de ansatte, der er ansvarlige for ansøgerens toldanliggender, og

| 3) | den eller de personer, som er ansvarlige for ansøgeren eller udøver kontrol med dennes ledelse. |
| --- | --- |

3)

den eller de personer, som er ansvarlige for ansøgeren eller udøver kontrol med dennes ledelse.

2.   Det kriterium, der nævnes i artikel 1, litra a), kan anses for at være opfyldt, når den toldmyndighed, der er kompetent til at træffe afgørelsen, anser en overtrædelse for at være mindre betydelig set i forhold til antallet eller omfanget af de relaterede aktiviteter, og toldmyndigheden ikke betvivler, at ansøgeren er i god tro.

3.   Hvis en anden person som omhandlet i stk. 1, litra b), nr. 3), og vedkommende ikke er ansøgeren, er etableret eller har bopæl i et tredjeland, vurderer den toldmyndighed, der er kompetent til at træffe afgørelsen, overholdelsen af kriteriet i artikel 1, litra a), på grundlag af de regnskaber og oplysninger, den har til rådighed.

4.   Hvis ansøgeren har været etableret i mindre end tre år, vurderer den toldmyndighed, der er kompetent til at træffe afgørelsen, overholdelsen af kriteriet i artikel 1, litra a), på grundlag af de regnskaber og oplysninger, den har til rådighed.

Artikel 3

Et tilfredsstillende system til forvaltning af bogholderi og transportdokumenter

Det kriterium, der er fastsat i artikel 1, litra b), anses for at være opfyldt, hvis følgende betingelser er opfyldt:

| a) | ansøgeren fører et regnskabssystem, som er i overensstemmelse med de almindeligt anerkendte regnskabsprincipper, der anvendes hos de kontraherende parter, hvor regnskaberne føres, som tillader revisionsbaseret toldkontrol, og som fører en historik over data, der tilvejebringer et revisionsspor fra det tidspunkt, hvor dataene indføres i systemet |
| --- | --- |

a)

ansøgeren fører et regnskabssystem, som er i overensstemmelse med de almindeligt anerkendte regnskabsprincipper, der anvendes hos de kontraherende parter, hvor regnskaberne føres, som tillader revisionsbaseret toldkontrol, og som fører en historik over data, der tilvejebringer et revisionsspor fra det tidspunkt, hvor dataene indføres i systemet

| b) | toldrelaterede registre, som ansøgeren opbevarer, er integreret i ansøgerens regnskabssystem eller åbner mulighed for krydsrevision af oplysninger med regnskabssystemet |
| --- | --- |

b)

toldrelaterede registre, som ansøgeren opbevarer, er integreret i ansøgerens regnskabssystem eller åbner mulighed for krydsrevision af oplysninger med regnskabssystemet

| c) | ansøgeren giver toldmyndigheden fysisk adgang til sine regnskabssystemer og i givet fald til sit bogholderi og sine transportdokumenter |
| --- | --- |

c)

ansøgeren giver toldmyndigheden fysisk adgang til sine regnskabssystemer og i givet fald til sit bogholderi og sine transportdokumenter

| d) | ansøgeren giver toldmyndigheden elektronisk adgang til sine regnskabssystemer og i givet fald til sit bogholderi og sine transportdokumenter, for så vidt disse systemer eller registre opbevares elektronisk |
| --- | --- |

d)

ansøgeren giver toldmyndigheden elektronisk adgang til sine regnskabssystemer og i givet fald til sit bogholderi og sine transportdokumenter, for så vidt disse systemer eller registre opbevares elektronisk

| e) | ansøgeren har en administrativ organisation, som svarer til virksomhedens type og størrelse, og er egnet til at forvalte varestrømmene, og har en intern kontrol, der kan forebygge, afsløre og rette fejl samt forebygge og afsløre ulovlige eller ureglementerede transaktioner |
| --- | --- |

e)

ansøgeren har en administrativ organisation, som svarer til virksomhedens type og størrelse, og er egnet til at forvalte varestrømmene, og har en intern kontrol, der kan forebygge, afsløre og rette fejl samt forebygge og afsløre ulovlige eller ureglementerede transaktioner

| f) | ansøgeren har, hvor dette er relevant, indført tilfredsstillende procedurer til håndtering af sine licenser og tilladelser, der er indrømmet i henhold til handelspolitiske foranstaltninger eller i tilknytning til handel med landbrugsprodukter |
| --- | --- |

f)

ansøgeren har, hvor dette er relevant, indført tilfredsstillende procedurer til håndtering af sine licenser og tilladelser, der er indrømmet i henhold til handelspolitiske foranstaltninger eller i tilknytning til handel med landbrugsprodukter

| g) | ansøgeren har indført tilfredsstillende procedurer til arkivering af sine regnskaber og information samt til beskyttelse mod tab af information |
| --- | --- |

g)

ansøgeren har indført tilfredsstillende procedurer til arkivering af sine regnskaber og information samt til beskyttelse mod tab af information

| h) | ansøgeren sikrer, at de relevante ansatte instrueres i at oplyse toldmyndighederne, hvis det opdages, at der er problemer med regelefterlevelsen, og at der etableres procedurer, hvormed toldmyndighederne oplyses om sådanne vanskeligheder |
| --- | --- |

h)

ansøgeren sikrer, at de relevante ansatte instrueres i at oplyse toldmyndighederne, hvis det opdages, at der er problemer med regelefterlevelsen, og at der etableres procedurer, hvormed toldmyndighederne oplyses om sådanne vanskeligheder

| i) | ansøgeren har indført de fornødne sikkerhedsforanstaltninger til beskyttelse af sit computersystem mod uautoriseret indtrængen og til sikring af sin dokumentation |
| --- | --- |

i)

ansøgeren har indført de fornødne sikkerhedsforanstaltninger til beskyttelse af sit computersystem mod uautoriseret indtrængen og til sikring af sin dokumentation

| j) | i relevante tilfælde har ansøgeren indført tilfredsstillende procedurer til håndtering af import- og eksportlicenser for varer, der er pålagt forbud og restriktioner, bl.a. foranstaltninger til at skelne varer, der er omfattet af forbud eller restriktioner, fra andre varer, tillige med foranstaltninger til at sikre overholdelsen af disse forbud og restriktioner. |
| --- | --- |

j)

i relevante tilfælde har ansøgeren indført tilfredsstillende procedurer til håndtering af import- og eksportlicenser for varer, der er pålagt forbud og restriktioner, bl.a. foranstaltninger til at skelne varer, der er omfattet af forbud eller restriktioner, fra andre varer, tillige med foranstaltninger til at sikre overholdelsen af disse forbud og restriktioner.

Artikel 4

Økonomisk solvens

1.   Det kriterium, der er fastsat i artikel 1, litra c), anses for at være opfyldt, når ansøgeren opfylder følgende:

| a) | ansøgeren er ikke under konkursbehandling |
| --- | --- |

a)

ansøgeren er ikke under konkursbehandling

| b) | ansøgeren har de seneste tre år forud for indgivelsen af ansøgningen opfyldt sine økonomiske forpligtelser med hensyn til betaling af told og alle andre afgifter eller skatter opkrævet ved eller i forbindelse med import eller eksport af varer |
| --- | --- |

b)

ansøgeren har de seneste tre år forud for indgivelsen af ansøgningen opfyldt sine økonomiske forpligtelser med hensyn til betaling af told og alle andre afgifter eller skatter opkrævet ved eller i forbindelse med import eller eksport af varer

| c) | ansøgeren godtgør på grundlag af de regnskaber og oplysninger, der står til rådighed for de seneste tre år forud for indgivelse af ansøgningen, at denne har tilstrækkelig finansiel formåen til at varetage sine forpligtelser og indfri sine tilsagn i henseende til typen og omfanget af forretningsaktiviteterne, herunder en egenkapital, der ikke er negativ, medmindre der er dækning herfor. |
| --- | --- |

c)

ansøgeren godtgør på grundlag af de regnskaber og oplysninger, der står til rådighed for de seneste tre år forud for indgivelse af ansøgningen, at denne har tilstrækkelig finansiel formåen til at varetage sine forpligtelser og indfri sine tilsagn i henseende til typen og omfanget af forretningsaktiviteterne, herunder en egenkapital, der ikke er negativ, medmindre der er dækning herfor.

2.   Hvis ansøgeren har været etableret i mindre end tre år, kontrolleres vedkommendes økonomiske solvens som omhandlet i artikel 1, litra c), på grundlag af tilgængelige regnskaber og information.

Artikel 5

Sikkerheds- og sikringsstandarder

1.   Det kriterium, der er fastsat i artikel 1, litra d), anses for at være opfyldt, hvis følgende betingelser er opfyldt:

| a) | de bygninger, der anvendes til aktiviteter i forbindelse med bevillingen, er beskyttet mod ulovlig indtrængen og er konstrueret af materialer, som kan modstå uvedkommendes forsøg på at skaffe sig adgang |
| --- | --- |

a)

de bygninger, der anvendes til aktiviteter i forbindelse med bevillingen, er beskyttet mod ulovlig indtrængen og er konstrueret af materialer, som kan modstå uvedkommendes forsøg på at skaffe sig adgang

| b) | der er truffet passende foranstaltninger for at forhindre uautoriseret adgang til kontorer, forsendelsesområder, lasteområder, fragtlagre og andre relevante steder |
| --- | --- |

b)

der er truffet passende foranstaltninger for at forhindre uautoriseret adgang til kontorer, forsendelsesområder, lasteområder, fragtlagre og andre relevante steder

| c) | der er truffet foranstaltninger til håndtering af varer, som omfatter beskyttelse mod uautoriseret tilførsel eller ombytning, mod forkert håndtering af varer og mod manipulation med lastenheder |
| --- | --- |

c)

der er truffet foranstaltninger til håndtering af varer, som omfatter beskyttelse mod uautoriseret tilførsel eller ombytning, mod forkert håndtering af varer og mod manipulation med lastenheder

| d) | ansøgeren har truffet foranstaltninger, der gør det muligt tydeligt at identificere vedkommendes handelspartnere og via gennemførelse af passende kontraktbestemmelser eller andre passende foranstaltninger i overensstemmelse med ansøgerens forretningsmodel at sikre, at disse handelspartnere sørger for at sikre deres del af den internationale forsyningskæde |
| --- | --- |

d)

ansøgeren har truffet foranstaltninger, der gør det muligt tydeligt at identificere vedkommendes handelspartnere og via gennemførelse af passende kontraktbestemmelser eller andre passende foranstaltninger i overensstemmelse med ansøgerens forretningsmodel at sikre, at disse handelspartnere sørger for at sikre deres del af den internationale forsyningskæde

| e) | ansøgeren foretager i det omfang, national ret tillader, sikkerhedsscreening af personer, der forventes at skulle bestride sikkerhedsmæssigt følsomme stillinger, og foretager baggrundskontrol af nuværende ansatte i sådanne positioner regelmæssigt, og når omstændighederne kræver det |
| --- | --- |

e)

ansøgeren foretager i det omfang, national ret tillader, sikkerhedsscreening af personer, der forventes at skulle bestride sikkerhedsmæssigt følsomme stillinger, og foretager baggrundskontrol af nuværende ansatte i sådanne positioner regelmæssigt, og når omstændighederne kræver det

| f) | ansøgeren råder over passende sikkerhedsprocedurer for eventuelle eksterne tjenesteydere, med hvilke der er indgået kontrakt |
| --- | --- |

f)

ansøgeren råder over passende sikkerhedsprocedurer for eventuelle eksterne tjenesteydere, med hvilke der er indgået kontrakt

| g) | ansøgeren sørger for, at personalet med ansvarsområder af relevans for sikkerhedsspørgsmål regelmæssigt deltager i programmer for at øge deres bevågenhed angående sikkerhedsspørgsmål |
| --- | --- |

g)

ansøgeren sørger for, at personalet med ansvarsområder af relevans for sikkerhedsspørgsmål regelmæssigt deltager i programmer for at øge deres bevågenhed angående sikkerhedsspørgsmål

| h) | ansøgeren har udpeget en kontaktperson med ansvar for sikkerheds- og sikringsrelaterede spørgsmål. |
| --- | --- |

h)

ansøgeren har udpeget en kontaktperson med ansvar for sikkerheds- og sikringsrelaterede spørgsmål.

2.   Hvis ansøgeren er indehaver af et sikkerheds- og sikringscertifikat udstedt i henhold til en international konvention, en international standard fra Den Internationale Standardiseringsorganisation eller en europæisk standard fra et europæisk standardiseringsorgan, skal dette certifikat tages i betragtning i forbindelse med kontrol af overholdelsen af kriterierne i artikel 1, litra d).

Kriterierne anses for opfyldt, for så vidt som det er godtgjort, at kriterierne for udstedelse af dette certifikat er identiske eller ækvivalente med dem, der er fastsat i artikel 1, litra d).

3.   Når ansøgeren er en sikkerhedsgodkendt fragtagent eller en kendt befragter inden for civil luftfart, anset kriterierne i stk. 1 for opfyldt i forbindelse med de steder og operationer, for hvilke ansøgeren har opnået status som sikkerhedsgodkendt fragtagent eller kendt befragter, for så vidt som kriterierne for meddelelsen af status som sikkerhedsgodkendt fragtagent eller kendt befragter er identiske eller ækvivalente med dem, der er fastsat i artikel 1, litra d).

AFSNIT II

Lettelser til autoriserede økonomiske operatører

Lettelser til autoriserede økonomiske operatører

Artikel 6

Lettelser til autoriserede økonomiske operatører

1.   Hvis en autoriseret økonomisk operatør af sikkerheds- og sikringsmæssige årsager på egne vegne indgiver en summarisk udpassageangivelse i form af en toldangivelse eller en reeksportangivelse, kræves der ingen oplysninger ud over dem, der er anført i disse angivelser.

2.   Hvis en autoriseret økonomisk operatør af sikkerheds- og sikringsmæssige årsager på vegne af en anden person, der også er en autoriseret økonomisk operatør, indgiver en summarisk udpassageangivelse i form af en toldangivelse eller en reeksportangivelse, kræves der ingen oplysninger ud over dem, der er anført i disse angivelser.

Artikel 7

Mere fordelagtig behandling i forbindelse med risikovurdering og kontrol

1.   En autoriseret økonomisk operatør underkastes fysisk og dokumentbaseret kontrol i færre tilfælde end andre økonomiske operatører.

2.   Hvis en autoriseret økonomisk operatør har indgivet en summarisk indpassageangivelse eller har fået tilladelse til at indgive en toldangivelse eller en angivelse til midlertidig opbevaring i stedet for en summarisk indpassageangivelse, eller hvis en autoriseret økonomisk operatør har fået tilladelse til at benytte handels-, havne- eller transportinformationssystemer til indgivelse af oplysningerne i den summariske indpassageangivelse, jf. aftalens artikel 10, stk. 8, og artikel 1, stk. 4, i bilag I, skal den kompetente toldmyndighed underrette den autoriserede økonomisk operatør, hvis forsendelsen er blevet udvalgt til fysisk kontrol. Underretningen skal finde sted, før varerne ankommer til de kontraherende parters toldområde.

Underretningen skal også stilles til rådighed for transportøren, hvis vedkommende ikke samtidig er den autoriserede økonomiske operatør, der er nævnt i første afsnit, forudsat at transportøren er en autoriseret økonomisk operatør og er tilsluttet de elektroniske systemer vedrørende de angivelser, der er omhandlet i første afsnit.

Underretningen foretages ikke, hvis det kan bringe den kontrol, der skal udføres, eller resultaterne heraf, i fare.

3.   Er forsendelser, der er angivet af en autoriseret økonomisk operatør, udvalgt til fysisk kontrol eller dokumentbaseret kontrol, gennemføres kontrollen som en prioriteret opgave.

Efter anmodning fra en autoriseret økonomisk operatør kan kontrollen gennemføres et andet sted end det sted, hvor varerne frembydes for toldvæsenet.

Artikel 8

Undtagelse fra fordelagtig behandling

Den mere fordelagtige behandling, der er omhandlet i artikel 7, finder ikke anvendelse på sikkerheds- og sikringsrelateret toldkontrol i forbindelse med særlige forhøjede trusselsniveauer eller kontrolforpligtelser i medfør af anden lovgivning.

Toldmyndighederne skal dog afvikle den nødvendige behandling af, formaliteter gældende for og kontrol af sendinger, der er angivet af en autoriseret økonomisk operatør, som en prioriteret opgave.

AFSNIT III

Suspension, annullering og tilbagekaldelse af status som autoriseret økonomisk operatør

Suspension, annullering og tilbagekaldelse af status som autoriseret økonomisk operatør

Artikel 9

Suspension af status

1.   En afgørelse om tildeling af status som autoriseret økonomisk operatør suspenderes af den kompetente toldmyndighed, hvis:

| a) | den pågældende toldmyndighed finder, at der kan være tilstrækkeligt grundlag for at annullere eller tilbagekalde afgørelsen, men endnu ikke råder over alle de nødvendige elementer til at træffe afgørelse om annullering eller tilbagekaldelse |
| --- | --- |

a)

den pågældende toldmyndighed finder, at der kan være tilstrækkeligt grundlag for at annullere eller tilbagekalde afgørelsen, men endnu ikke råder over alle de nødvendige elementer til at træffe afgørelse om annullering eller tilbagekaldelse

| b) | den pågældende toldmyndighed finder, at betingelserne for afgørelsen ikke er opfyldt, eller at indehaveren af afgørelsen ikke overholder de forpligtelser, der følger af denne afgørelse, og indehaveren af afgørelsen bør gives tid til at træffe foranstaltninger for at sikre opfyldelsen af betingelserne eller overholdelsen af forpligtelserne |
| --- | --- |

b)

den pågældende toldmyndighed finder, at betingelserne for afgørelsen ikke er opfyldt, eller at indehaveren af afgørelsen ikke overholder de forpligtelser, der følger af denne afgørelse, og indehaveren af afgørelsen bør gives tid til at træffe foranstaltninger for at sikre opfyldelsen af betingelserne eller overholdelsen af forpligtelserne

| c) | indehaveren af afgørelsen anmoder om en sådan suspension, fordi vedkommende midlertidigt er ude af stand til at opfylde de betingelser, der er fastsat i afgørelsen, eller overholde de forpligtelser, der følger af denne afgørelse. |
| --- | --- |

c)

indehaveren af afgørelsen anmoder om en sådan suspension, fordi vedkommende midlertidigt er ude af stand til at opfylde de betingelser, der er fastsat i afgørelsen, eller overholde de forpligtelser, der følger af denne afgørelse.

2.   I det tilfælde, der er omhandlet i stk. 1, litra b) og c), skal indehaveren af afgørelsen underrette toldmyndigheden om de foranstaltninger, som vedkommende vil træffe for at sikre opfyldelse af betingelserne eller overholdelse af forpligtelserne, samt det fornødne tidsrum til at træffe disse foranstaltninger.

Når den økonomiske operatør til toldmyndighedernes fulde tilfredshed har truffet de nødvendige foranstaltninger for at opfylde de betingelser og kriterier, som en autoriseret økonomisk operatør skal opfylde, ophæver den udstedende toldmyndighed suspensionen.

3.   Suspensionen berører ikke eventuelle uafsluttede toldprocedurer, som var iværksat inden suspensionsdatoen.

4.   Indehaveren af afgørelsen underrettes om suspensionen.

Artikel 10

Annullering af status

1.   En afgørelse om tildeling af status som autoriseret økonomisk operatør annulleres, hvis alle nedenstående betingelser er opfyldt:

| a) | afgørelsen blev truffet på grundlag af urigtige eller ufuldstændige oplysninger |
| --- | --- |

a)

afgørelsen blev truffet på grundlag af urigtige eller ufuldstændige oplysninger

| b) | indehaveren af afgørelsen vidste eller burde med rimelighed have vidst, at oplysningerne var urigtige eller ufuldstændige |
| --- | --- |

b)

indehaveren af afgørelsen vidste eller burde med rimelighed have vidst, at oplysningerne var urigtige eller ufuldstændige

| c) | afgørelsen ville have været anderledes, såfremt oplysningerne havde været rigtige og fuldstændige. |
| --- | --- |

c)

afgørelsen ville have været anderledes, såfremt oplysningerne havde været rigtige og fuldstændige.

2.   Indehaveren af afgørelsen underrettes om annulleringen.

3.   Annulleringen får virkning fra det tidspunkt, hvor den oprindelige afgørelse fik virkning, medmindre andet er fastsat i afgørelsen i overensstemmelse med toldlovgivningen.

Artikel 11

Tilbagekaldelse af status

1.   En afgørelse om tildeling af status som autoriseret økonomisk operatør tilbagekaldes af de kompetente toldmyndigheder, hvis:

| a) | en eller flere af betingelserne for at træffe afgørelsen ikke var eller ikke længere er opfyldt, eller |
| --- | --- |

a)

en eller flere af betingelserne for at træffe afgørelsen ikke var eller ikke længere er opfyldt, eller

| b) | efter ansøgning fra indehaveren af afgørelsen, eller |
| --- | --- |

b)

efter ansøgning fra indehaveren af afgørelsen, eller

| c) | indehaveren af afgørelsen inden for den foreskrevne tidsperiode for suspensionen, jf. artikel 9, stk. 1, litra b) og c), ikke træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre opfyldelsen af de betingelser, der er fastsat i afgørelsen, eller overholder de forpligtelser, der følger af afgørelsen. |
| --- | --- |

c)

indehaveren af afgørelsen inden for den foreskrevne tidsperiode for suspensionen, jf. artikel 9, stk. 1, litra b) og c), ikke træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre opfyldelsen af de betingelser, der er fastsat i afgørelsen, eller overholder de forpligtelser, der følger af afgørelsen.

2.   Tilbagekaldelsen får virkning fra dagen efter, at den er meddelt.

3.   Indehaveren af afgørelsen underrettes om tilbagekaldelsen.

AFSNIT IV

Artikel 12

Udveksling af oplysninger

De kontraherende parter informerer regelmæssigt hinanden om identiteten af deres autoriserede økonomiske operatører på sikkerhedsområdet og meddeler følgende oplysninger:

| a) | operatørens identifikationsnummer (TIN — Trader Identification Number) i et format, der er i overensstemmelse med EORI-lovgivningen (EORI — Economic Operator Registration and Identification) |
| --- | --- |

a)

operatørens identifikationsnummer (TIN — Trader Identification Number) i et format, der er i overensstemmelse med EORI-lovgivningen (EORI — Economic Operator Registration and Identification)

| b) | den autoriserede økonomiske operatørs navn og adresse |
| --- | --- |

b)

den autoriserede økonomiske operatørs navn og adresse

| c) | nummeret på det dokument, hvormed status af autoriseret økonomisk operatør blev indrømmet |
| --- | --- |

c)

nummeret på det dokument, hvormed status af autoriseret økonomisk operatør blev indrømmet

| d) | aktuel status (gyldigt, suspenderet, inddraget) |
| --- | --- |

d)

aktuel status (gyldigt, suspenderet, inddraget)

| e) | perioderne, hvor der er ændringer i status |
| --- | --- |

e)

perioderne, hvor der er ændringer i status

| f) | den dato, hvor afgørelsen og følgevirkningerne heraf (suspension og inddragelse) træder i kraft |
| --- | --- |

f)

den dato, hvor afgørelsen og følgevirkningerne heraf (suspension og inddragelse) træder i kraft

| g) | den myndighed, der traf afgørelsen. |
| --- | --- |

g)

den myndighed, der traf afgørelsen.

---

(1)  Indførelsesinterval for frigivelse 1 af ICS2: fra 15.3.2021 til 1.10.2021. Indførelsesinterval for frigivelse 2 af ICS2: fra 1.3.2023 til 2.10.2023. Indførelsesinterval for frigivelse 3 af ICS2: fra 1.3.2024 til 1.10.2024.

1

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/2151 af 13. december 2019 om fastlæggelsen af arbejdsprogrammet vedrørende udviklingen og indførelsen af de elektroniske systemer, der er omhandlet i EU-toldkodeksen (EUT L 325 af 16.12.2019, s. 168).

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/2446 af 28. juli 2015 til supplering af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 med nærmere regler angående visse bestemmelser i EU-toldkodeksen (EUT L 343 af 29.12.2015, s. 1), senest ændret ved Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/234 af 7. december 2020 (EUT L 63 af 23.2.2021, s. 1).

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 af 24. november 2015 om gennemførelsesbestemmelser til visse bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 om EU-toldkodeksen (EUT L 343 af 29.12.2015, s. 558), senest ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/235 af 8. februar 2021 (EUT L 63 af 23.2.2021, s. 386).

3

(4)  Konventionen af 20. maj 1987 mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab, Republikken Østrig, Republikken Finland, Republikken Island, Kongeriget Norge, Kongeriget Sverige og Det Schweiziske Forbund om en fælles forsendelsesprocedure (EFT L 226 af 13.8.1987, s. 2, herunder de af det blandede udvalg vedtagne tidligere og fremtidige ændringer af ovennævnte konvention).

4

(5)  NCTS opgraderes til at omfatte de nye sikkerhedskrav i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 af 9. oktober 2013 om EU-toldkodeksen (EUT L 269 af 10.10.2013, s. 1), senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/632 (EUT L 111 af 25.4.2019, s. 54). Indførelsen af den faseopdelte opdatering af NCTS fremgår af bilaget til Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/2151.

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 af 23. oktober 2018 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af forordning (EF) nr. 45/2001 og afgørelse nr. 1247/2002/EF (EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39).

6

---